prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För alt stödja ungdomars intresse för uppfinningaroch teknik har regeringen under år1987 anslagit 1,7 milj, kr, till en uppfinnartävling för ungdomar, FINNUPP 88, Bakom uppfinnarprojektet, som riktar sig till alla elever på högsladiumi, står Svenskaingenjörssamfundet och . Det främsta syftet med tävlingen är att alla elever skallfå känna glädjen och nyttan av nyskapande verksamhet, har genomförts sedanår 1979, Senaste tävlingen hölls år1985, Då kom det in ca 4600 tävlingsbidrag. Av dessa kom 371 från grupper av elever. Av de individuellabidragen kom från flickor. Att ta körkort är en viktig fråga för deflesta ungdomar. Enligt vad jagerfarit kommer chefen för att i den trafikpolitiskaproposition som avses läggas beröra ungdomars villkor för att lakörkort. Förslagen innebär dels att minimiåldern för övningskörning sänks lill och , dels att en tvåårig prövotid förkörkort införs. För värnpliktiga under grundutbildning budgeterasmedel för fritidsverksamhet vidvarje förband. har ett stort inflytande över hur medlenskall användas. Vid sidan om detta utförs ett mycket fint arbete vid de soldathem som finns förlagda vidolika regementen. Ungdomars intresse och engagemang i frågor somrör fred, miljö och inlernationellsolidaritet är stort. Dessa frågor är avgörande för den framlida samhällsutvecklingen.Inte minst mol den bakgrunden är ungdomens starka engagemang viktigt. Trots atl myckel slora insatser gjorts för attbemästra miljöproblemen återstår mycket atl göra inom en rad områden. Globala miljöproblem upplevs av många som hot mot mänsklighetensexistens och livet på vår planet. Vi förbrukar naturresurser som vi borde hushålla med för komman- 98 Skogar och hav hotas av miljöförstörande utsläpp. Mot dennautveckling engagerar sig mycket slora grupper av ungdomar Prop. 1987/88:100 bl. a. genom arbete i de olika miljö- ochnaturvårdsorganisalionerna. 11 inom övriga ungdomsorganisationer, t.ex. de religiösa och depolitiska ungdomsförbunden, harmiljöfrågorna en mycket stark ställning. Flera miljöprojekt i olikaungdomsorganisationers regi har erhållit bidrag frän regeringen . Jag menar allell gott exempel på ungdomsorganisationernasförmåga att arbeta tillsammans över organisationsgränserna årUngdomsorganisationen (), 1 UFES ingick , ,. ungdomsförbund.Folkpartiets ungdomsförbund.Kommunistisk ungdom. , missionsförbundsungdom samt ytterligare ett antal organisationer. För innevarande budgetår har regeringen avsatt2milj, kr, för atl ge miljöorganisationerna möjligheter all bedriva en aktivinformations- och utbildningsverksamhet.Tidigare denna dag har statsrådet lagt fram förslag med syfte attstärka miljöfrågornas ställning i skolan. Bl.a. föreslås förstärkningar avgrundskolans miljöundervisning på sammanlagt 3 milj, kr. Även ungdomars internationella engagemang tar sigflera uttryck. Jag vill särskilt understryka betydelsen av ett omfattandeopinionsarbete för fred ochnedrustning. För att stimulera lill undervisning i gymnasieskolan om fredsarbete och mänskliga rättigheter föreslåsett belopp av , för nästa budgetår. Svenska ungdomar och ungdomsorganisationer ärpådrivande i många frågor som rör förbindelserna med andra länder. En viktigfunktion i detla sammanhang fylls av för Sverigesungdomsorganisationer (LSU) där i stortsett samtliga barn- och ungdomsorganisationer samverkar i internationellafrågor. Jag kommer senare vid min behandling av anslagen tillungdomsorganisationerna all föreslå ell särskilt anslag till internalionellt ungdomssamarbete. Därigenom villjag markera den vikt jag fäster vidatt ungdomsorganisationerna aktivt kan arbeta med olika internationellaungdomsfrågor. Jag vill i detta sammanhang också nämna atl chefen för Udigare dennadag föreslagit atl ett centrum för information och dokumentation vad avserinternalionellt utbyte när detgäller studerande inrättas vid . Därmed underlättas ensamordning och utveckling av det internaUonella ungdomsutbytet. Inom har en omstrukturering av deteuropeiska ungdoms samarbetet påbörjats. Utgångspunkten från svensk sida är att verka för en stärkt roll i det internationellasamarbetet för ungdomarnas egna samar betsorganisationer. andra ungdomsministerkonferens äger rum i , Även inomEG görs ansträngningar att stärka ungdomssamarbetet genom ett särskiltutbytesprogram, "Youth for Euro pé", förbehållet ungdomar i EG:s medlemsländer. På svensk sida över vägs vilka konsekvenser EG:sförslag kan få för det europe iska ungdomsutbytet. Inom arbetar en särskild ungdomskommitté främst med stöd lill nordiskt ungdomsutbyle och nor diska samarbetsorganisationer. Jag anser det vara angeläget attäven främja ungdomskontakterna med Prop. 1987/88:100 andra delar avvärlden. Jag tänker bl.a, påungdomsorganisationernas Bil. 11 möjlighetertill nya kontakter med såväl öst-som västländer och ungdomsrörelser i tredje världen..har tidigare denna dag beräknat medel för samarbetet mellan LSUoch ungdomsrörelser i södra . Folkrörelseutredningenhar avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU 1987:33)Ju mer vi är tillsammans. Belänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen anseratt folkrörelserna och föreningslivetbör ges en större roll i förnyelsen av den svenska välfärdspolitiken, där närheten till människorna och deras engagemang bättre skallkunna utnyttjas. En idéburen verksamhet skall enligt förslagen kunna komplettera eller ersätta vissa delar av denkommunala och landstings-kommunalaverksamheten. Verksamheter i nya kooperativa former engagerar många ungdomar . Det har visat sigvara en bra arbetsform för att lösaolika arbetsuppgifter inom barnomsorgen, samt kultur- och fritidssektorn. Ungdomars ekonomiska och sociala situation Ungdomarär under vissa perioder mer beroende än andra av olika former av ekonomiskt stöd. Genom den utökade Uden iutbildning dröjer det längreän förr innan ungdomar tar plats på arbetsmarknaden, och därmed får regelbundnainkomster. Detta gör att flertalet studerande blir starkt beroende avstöd från samhället i form av bl, a. bidrag och lån. För pojkarnas del gäller också att de förvärnpliktstjänstgöringen behöver ekonomiskt stöd från samhället. Det är därför viktigt med ett väl utbyggtsamhällsstöd på dessa områden. Deförslag som i det följande redovisas om bl. a, förbättrade värnpliktsförmåner och höjd studeranderabatl på låg är av storbetydelse för många ungdomar. Det har länge varit en viktig princip attungdomars utbildning skall finansieras av allmänna medel. Det gäller såväl denobligatoriska som denfrivilliga gymnasieskolan, högskolan m.fl. utbildningsformer. 1 årets budgetuppgår statens anslag för utbildningsväsendet till totalt . Statens och kommunernasdriftskostnader var 1984/85 i genomsnitt26600 kr. för en grundskoleelev, , för en gymnasieelev och 42300kr. för en högskoleelev. Kostnaderna varierar dock kraftigt mellan olikautbildningsvägar. Till dessa kostnader skall läggas statens anslagför studiestöd, som utgår i form av studiehjälp ochstudiemedel. Elever under i gymnasieskolan får studiehjälp i form av studiebidrag med tillägg. Ca 275000 elever är berättigade lill detla stöd. Enkraftig höjning av studiebidragen för gymna sieelever genomfördes fr, o, m, denIjanuari 1987. Denna innebar att stu diebidraget höjdes från . Dessutom innebar reformen atl studiebidrag utgår underårets samtliga i stället för som tidigare endast . Totalt innebar reformen en förstärkning av stödet till gymnasieeleverna med närmare 400 milj. kr. Varje studerande fick sittstudiebidrag höjt med . 1987/88:100 ges tillhögskolestuderande och äldre elever i gymnasiala skolformer. 11 studiemedlen ingår en bidragsdel och enålerbetalningspliktig del. Samhällets totala kostnader för studiestöd uppgår tillungefär , varavnågot mindre än hälften går till de högskolestuderande och återstoden till bl.a. gymnasieelever samt studerande inom kommunalvuxenutbildning och vid folkhögskola. Av stor betydelse för ungdomars ekonomi är ocksåsubventioneringen av de studerandesoch de värnpliktigas resor,.dels genom studeranderabat-len pä SJ, dels genom de värnpliktigas friahemresor. Studeranderabatten på SJ har kraftigt förbättrats. Denstuderanderabatt på SJ som gällde före år1982 har återinförts. Den innebär att de studerande som åker SJ:s tåg och bussar får rabatt på biljettpriset underveckans samtliga dagar genom ett rabattkort som är gratis. För atl enstuderande skall vara berättigad till rabatt krävs att hon eller han studerar på minsthalvtid per termin. Ett syfte med reformen äratt öka det kollektiva resandet. Medel förreformen anslås via centrala (), Den nyarabattformen har trätt i kraft fr.o.m, den 1 januari1988. Chefen för har tidigare denna dag lagt förslag om medel för en fortsaltsubventionering av de studerandes resor under /89. Även i övrigt har ungdomar förmånligareserabatter. utnyttjade över 50000 ungdomar möjlighetenatt tågluffa myckel billigt. Det s, k, interrailkorlel kostar , och gäller under en månad somfärdbiljett för obegränsat antal resor i större delen av , Deungdomar mellan som föredrar att resa med tåg i de nordiska länderna kan köpa ett nordturistkort för995 kr., vilket är . billigareän för övriga grupper. SAS och Linjeflyg erbjuder resenärer under attresa obokat i mån av plats för . på alla enkelsträckor till eller från . Utöver detla finns en mängdrabatter för ungdomar och studerandeinom lokal och regional kollektivtrafik samt hos olika kommersiellaresearrangörer. Inom socialförsäkringen har regeringen tagitinitiativ till en förändring somsärskilt berör ungdomar. 1 proposiUonen om förändringar av socialförsäkringen(1987/88:46) föreslås att även den som är men i övrigt uppfyller kraven skall ha rätt till.sjukpenningefter anmälan till försäkringskassa.En sådan förändring menar jag är viktig för många ungdomar som lämnargrundskolan före beroende på att de fyller år ,börjat skolan för tidigt eller avbrutit studier för att gå ut i förvärvsarbete. Förändringen har också betydelse för deungdomar som arbetar och andra ferier. Många ungdomar tvingas av olika skäl förläggasina gymnasiestudier till annan ortän hemorten. För dessa ungdomar är därför det förslag om en höjning av inackorderingstillägget , somchefen för redovisat, av betydelse. fattade beslut ominförande av bostadsbi drag för hushåll under utanbarn, I likhet med övriga bostadsbidrag under huvudUtel gäller att staten svarar för halva 101 kostnaden och kommunen för denandra halvan. Reformen är av stor Prop. 1987/88:100 betydelse för många ungdomars möjlighet att skaffa bostad, men ocksåför Bil. 11 deras ekonomiska situation. Jag har tidigare - under avsnittetom bostäder - redovisat min syn i denna fråga, 1 samband med värnpliktstjänstgöring ellertjänstgöring som vapenfri tjänstepliktig utgår olika former av bidrag. Tillvärnpliktiga under grundutbildningutgår generella ersättningar främst i form av dagersättning ochutryckningsbidrag. Vidare kan behovsprövade bidrag ulgå främst bestående av bostadsbidrag, familjepenning ochnäringsbidrag. Totalt uppgår samhällets kostnader för dessaersättningar under innevarande budgetår till drygt 900 milj, kr. föreslås en ytterligare förbättring avvärnpliktsförmånerna. Chefen förförsvarsdepartementet har tidigare denna dag föreslagit att förmånerna till de värnpliktiga under grundutbildning skallhöjas. Förslagen innebär bl.a. au utryckningsbidraget ökar från2500 kr. till , samt att dagersättningen ökar med . frän ,till . Därutöver finns ett utrymme föratt öka bostadsbidraget på grund av hyreshöjningar. Totalt föreslås att drygt60 milj. kr, avsätts för höjning av förmånerna till värnpliktiga ochvapenfria tjänstepliktiga. Stödet de högskolestuderande har nyligenvarit föremål för utredning av dens, k. studiemedelskommittén vars förslag presenterats i betänkandet (SOU1987:39) Studiemedel. Det är angeläget att studiemedelssystemet reformeras och stödet till de studerande pä högskolan förstärks. Enligt vadjag har erfarit avser chefen för att föreslå regeringen att föreläggariksdagen förslag i frågan. Ungdomarssvårigheter all komma in på bostadsmarknaden beror till viss del på deras ekonomiska situation. Det är därför enligt min meningangelägel att främja unga människorssparande, 1 prop, 1987/88:60 (s, 22) omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m, m, har chefen för finansdepartementetaviserat förslag om ett särskilt ungdomssparande. Arbetet med den närmare utformningen av förslaget pågår förnärvarande med inriktning på attförslag skall kunna föreläggas om en sparformsom skall kunna attrahera ungdomar och särskilt underlätta för dem som sparar fortlöpande att ekonomiskt lösasina problem med bostadsanskaffning, Rehabilileringsberedningen (S 1985:02) utreder förnärvarande möjligheterna att införa en särskild rehabiliteringsersättning förunga handikappade. Avsikten är attersättningen skall kopplas till olika former av rehabiliterande ålgärder, medsikte på att möjliggöra arbete. Beredningen beräknas avlämna sinaförslag . Statsrådet tidigare denna dag anmält att han avser att föreslå regeringen att närmare låta utreda frågan om deinsatser som görs för handikappadedels av kommunerna inom , dels av hälso- ochsjukvårdshuvudmännen inom habilitéringen/rehabi-literingen. Utredningen kommer bl, a. all inriktas på sådana insatserinom och habiliteringen/rehabiliteringen som är av särskild betydelseför handikappade barn och ungdomar. Rapporten (Ds S 1987:2) Omsocialbidrag - analys av utvecklingen 102 visade bl, a,att unga människor utgör en stor grupp i Prop. 1987/88:100socialbidragsstatistiken och att ökningen varit kraftig . Bil.11 Nästan hälften av socialbidragshushållen utgjordes av personer under 30 år.Den största koncentrationen socialbidragstagare fanns i åldrarna , därdrygt behövde socialbidrag . Socialbidragsberoendetvar särskilt högt bland ensamstående ungdomar med eller utan barn.Analysgruppens rapport visar att en förhållandevis stor grupp, omkring enfemtedel av de socialbidragsberoende, kunde bedömas ha svårt att få arbete avsociala eller socialmedicinska skäl. Analysgruppens rapport visar vidare att detblivit allt svårare för ungdomar att ta sig ur ett etableratsocialbidragsberoende. Detta är oacceptabelt. Olika vägar måste prövas för atti första hand skaffa en plats på arbetsmarknaden för de aktuella ungdomarna.Detta kräver ofta ett samarbete över kommunala förvaltningsgränser liksommellan t. ex, arbetsförmedling och socialtjänst. Regeringen har anslagit medeltill en försöksverksamhet för utveckling av ett förbättrat samarbete mellanarbetsförmedling och socialtjänst. Olika projekt pågår i en del kommuner, däräven utökat samarbete med försäkringskassorna kan ingå. Jag anser delangeläget atl ansträngningarna att förbättra de aktuella ungdomarnas situationkan intensifieras. Jag är därför beredd att anvisa medel ur allmänna arvsfondenför sådana projekt ute i kommunerna där man kan pröva okonventionella lösningarpå problemen. Insatsermot drogmissbruk och våld m. m. Defrämsta insatserna mot olika former av drogmissbruk sker i det dagliga livetmänniskor emellan, i föreningar och övriga sociala kontakter. En oroande tendens är en ökad ölkonsumtion blandungdomarna. Gruppen ungdomar med narkotikamissbruk bedöms inte öka men dettunga missbruket är oförändrat allvarligt, förstärkt av HlV/AlDS-problemet, Till de viktigaste förebyggande insatserna hör denverksamhet som bedrivs av ungdomsorganisaUonerna, Chefen försocialdepartementet har tidigare denna dag föreslagit ett bidrag av drygt 4,7milj. för nästa budgetår till ungdomsorganisationernas lokalaupplysningsverksamhet inom drogområdet. Medlen fördelas av statens ungdomsråd.Enligt min uppfattning är det angeläget atl ungdomsrådet vid fördelningenbeaktar behovet av verksamhet som inriktas på droginformation, social kontaktverksamhetoch bättre kamratstödjande verksamhet. Verksamhet som syftar till ökad kontaktoch bättre gemenskap i bostadsområden bör lyftas fram. Även bedriver en betydande upplysnings-och informationsverksamhet i syfte att motverka drogmissbruk, I denna finnsbl, a, en särskild föräldrasatsning parallellt med ungdomsinriktadeinformationsak-tivileter. För /89 föreslår chefen försocialdepartementet närmare 1,3 milj, kr, till dessa insatser, Pä initiaUv av rådet för alkohol- ochnarkotikapolitiska frågor har rege ringen inrättat en särskild beredningsgrupp för opinion mot alkohol och 103 narkotika, den s.k. Boman-gruppen. Dess uppgift är attutveckla och Prop. 1987/88:100 intensifierade opinionsbildande insatserna bland ungdom. Arbetet i grup- Bil. 11 pen, som bl. a, går ut på att skapa drogfriamiljöer fortsätter , Medel förutvecklingsarbete bland barn och ungdomar lämnas också från allmänna arvsfonden. När det gäller antidrogområdet har sammanlagt12 milj. kr. avsatts för atl utveckla formerna för tidiga insatser motdrog-missbmk bland ungdomar. En särskild arbetsgrupp för tidiga insatser mol missbruk bland ungdom, den s. k: Timu-gruppen,leder arbetet. Gruppen har bl. a.gett ut skriften Röster om arbete bland ungdomar där ungdomsledareredovisat sina erfarenheter. Inom gruppen pågår nu en dokumentation avprojektverksamheten. För /89 föreslår chefen försocialdepartementet 810 milj. kr.som bidrag till missbrukarvården. Av dessa avser 128 milj. kr. hem för särskild vård och tillsyn, de tidigareungdomsvårdsskolorna. Vidare föreslåstotalt drygt 15 milj, kr, för metodutveckling inom institutionsvården ochnarkomanvården. En annan aktuell fråga i detla sammanhang ärkriminalisering av konsumtion avnarkotika, I en proposition som överlämnats till har föreslagits ändringar inarkotikastrafflagen (1968:64), Våld, vandalisering och annat brottsligt beteende Våldoch våldshandlingar är ingenting nytt i vårt samhälle. Även om StaUstiken övervåldsutvecklingen innehåller brister vet vi att antalet våldsbrott ökat . Ungdomarsandel av misshandel och utomhusrån har ökat , Av dem somutövade grovt våld i 1982hade tidigare varit i kontakt med rättvisan. Det är svårt att dranågra exakta slutsatser om våldsutvecklingen av den tillgängliga statistiken. Enligt min mening ärdet dock väsentligt alt slå fast attvåld aldrig kan accepteras. Våld måste var det än förekommer bekämpas,motverkas och förebyggas. För att förebygga våld är del nödvändigt att vikan bygga ett samhälle där alla hardel av grundläggande rättigheter! Rätlen till utbildning, arbete och bostad samt till en meningsfull fritid ärviktiga inslag i välfärdspolitiken inteminst för unga människor. Brister i sådana grundläggande rättigheter skaparofta aggression, hat, hopplöshet och resignation. Sådant som kan övergåi öppen aggression och öppet våld. Av stor vikt är också vuxnas relationer tillungdomar. På många sätt ger ungdomaruttryck för att vuxna inle ger sig tid eller bryr sig om i tillräcklig utsträckning.Del är viktigt för barn och ungdomar atl ha vuxenkontakt. Att ha någon att prata med. Att ha någon att delasina bekymmer med. Att ha någon som har tid att lyssna. Föräldrar harnaturligtvis det största ansvaret för sinabarn och ungdomar, 1 det ansvaret ligger just skyldigheten att ge sigtid och bry sig om. Det är ett ansvar som aldrig kan lastas över på någonannan. Det är också en fråga om att ändra attityder. Härspelar ungdomsorgani sationerna och ungdomarna själva enviktig roll. Den av ungdomar startade organisationen () gör värdefulla insatser. Jagvill särskilt understryka det stora värde som ligger i atl ungdomar Prop.1987/88:100 själva engagerar sig i denna viktiga samhällsfråga. Med anledning av de oroligheter som kom till uttryckmidsommarhelgen lämnade regeringen ett uppdrag till angåendeförebyggande insatser inom . har i samband medredovisningen av utredningsuppdraget bl, a, framhållit behovet av intensifieradupplysning om alkohol samt av förbättrade vård- och behandlingsmöjligheter förungdomar inom den s, k, högriskgruppen, dvs, ungdomar med många samverkandeproblem. Parallellt med uppdraget till uppdrogregeringen till att se över polisens verksamhet vid störrehelger och allmänna festdagar. I uppdraget angavs bl.a. en rad olika faktorer som borde belysat. ex, brottslighetens omfattning och struktur, förändringar av ordningsläget,våldsbrottslighetens karaktär, polismyndigheternas samverkan, polisenssamarbetsmetoder, rättsreglerna för polisens ingripanden samt behovet avutrustning m. m. redovisade ijanuari 1987 en rad olikaåtgärder för att förbättra förhållandena. 1 beslul uttalade regeringen att deberörda myndigheterna fortsättningsvis skulle arbeta efter de förslag de självaredovisat. De skulle vidare se över hur samverkansformerna mellan lokala ochregionala myndigheter kan utvecklas. uppdrogs åt brottsförebyggande rådet attnärmare utreda brottslighetens omfattning och struktur och att följa uppmyndigheternas verksamhet för att förebygga och beivra ordningsstörningar ochbrottslighet vid de ifrågavarande tillfällena. har klottret på offentliga platser ochallmänna kommunikationsmedel ökat. En inom upprättaddepartementspromemoria med förslag till åtgärder är på remiss,.Där föreslås utvidgade möjligheter att ta i beslag och förverka t. ex, sprayflaskoroch tuschpennor samt en utökad rätt att kroppsvisitera personer. En lagstiftningrörande dessa frågor torde kunna träda i kraft . Knivar och andra farliga lillhyggen förekommer alltförofta i olika bråk. Genom bestämmelser som infördes har polisen i vissasituationer möjlighet att beslagta och förverka sådana föremål. Sedan något årtillbaka kan polisen också genomföra kroppsvisitation i syfte att söka efterföremålen. Frågan om ett mera generellt knivförbud har behandlats av 1987 årsvapenutredning som till regeringen överlämnat betänkandet (SOU 1987:16)Knivförbud, Det innehåller förslag till en ny lag om förbud mot att bära knivoch andra farliga föremål i samband med offentliga tillställningar ochallmänna sammankomster. 1samband med brottsligt beteende hos den yngre generationen är det ytterst väsentligt att samhällets ålgärder mot unga lagöverträdare är kon sekventa. Genom den omfattande forskning som ägt mm har man numera 105 engod uppfattning om i vilka sammanhang ungdomar begår brott och vilka Prop.1987/88:100 ungdomsgrupper som löper en stor risk alt fastna ikriminalitet. Det är på Bil, 11 dessa grupper som insatserna börkoncentreras, 1 strävan att åstadkomma detla spelar samarbete pålokal nivå mellan framför allt skolan och de sociala myndigheterna en centralroll. När det gäller att sälla intidiga åtgärder är - vid sidan om familjen - skolan och fritidsförvaltningen men också de frivilligaorganisationerna våra viktigaste resurser. Föräldrarnas roll i detta sammanhang är viktig.Det finns här anledning att salsa pålokala initiativ så att föräldrar på en ort eller inom ett område kan stötta varandra. Vidare bör föräldrarna gesstöd från skolan, från de sociala myndigheterna och från polisen. När det gällerden straff- och processrättsliga lagstiftningen torde det inle råda några delade meningar om atl denslraffmyndighetsgräns somgäller i vårt land är väl avvägd. Efter en lagändring får polisen göra brottsutredningar även beträffande ungalagöverträdare som inte är straffmyndiga,t. ex. när utredningen kan ha betydelse för att avgöra behovet avsocialtjänstens insatser. 1 fråga om ungdomar som har uppnåttstraffmyndighetsäldern råder det en bred enighet om att framförallt unga lagöverträdare mellan 15och skall särbehandlas. Bl, a, skall deras brottslighet i betydligt mer begränsad utsträckning än de äldres bliföremål för domstolsprövning ochåtgärder inom kriminalvårdens ram. Principen är i stället all de unga skalluppmärksammas av de sociala myndigheterna och att dessa på olika sätt skall ge råd och stöd eller ingripa medåtgärder enligt den sociala lagstiftningen. En central frågeställning är hur samhället på ettbättre sätt skall kunna göra klart förde unga lagöverträdarna att samhället inte tolererar brottsliga beteenden. Det är då fråga inte bara omeffektivare möjligheter för myndigheternaatl ingripa i skilda situationer. Särskilt för en ung, formbar människaär det viktigt att samhällets reaktion också kommer snabbt.