prop · GB0399 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi anser mot denna bakgrund alt enkompletterande analys bör göras som visar de ekonomiska konsekvenserna av atlge bilstöd till hela den vidgade personkretsen tiUoch med innan slutlig ställning tas till Prop. 1987/88:99 olikabehandling av,denna gmpp av handikappade. Att samla de olika bidragsformernaunder en huvudman kan innebära administrativa besparingar som skulle kunnabidra till att finansiera en eventuell höjning av åldersgränsen för denvidgade personkretsen." 3.1 Bilstödets, konstruktion Utredningensförslag till konstruktion av bilstödet innebär alt bidrag bör kunna utgå i formav grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidräg.Förslaget tillstyrks i sina huvuddelar av nära nog samtliga remissinstanser. RSVinstämmer i förslaget att omvandla de skatteanknutna bilstödsförmånerna tillett enhetligt grurtdbidrag, RSV framhåller vidare att det nya bilstödet skallvara icke skattepHktig inkomst och alt detta bör regleras i kommunalskailelagen.Ur kontrollsynpunkt, anför RSV, bör uppgiflsskyldighet av seende det nyabilstödet skrivas in i taxeringslagen. r5KUllstyrker de regler som föreslås för rätt till bilstöd, dvs. en omloppstid om7 år alternativt att bilen körts mer än . Enligt TSV bör de ändradereglerna medföra ett minskat behov av utlåtanden från ,vilket i sin lur bör leda till snabbare och mer rationella handläggningar av bilstödsärenden. HCKoch Rh-förbunden ger stöd åt det särskilda yttrande som avgivits av handikapporganisationernas sakkunniga i bilstödsutredningen, Rh-förbun den framhåller: "Vi stödjer den tekniska utformningen av bilstöd som utred ningsmannen föreslår under förutsättningen att nödvändiga medel ställs till förfogande. Annars riskerar stora grupper av bidragsberättigade att få ett såväl förändrat som ett försämrat bilstöd. Vi tar helt avstånd från utred ningsmannens föreslagna belopps- och inkomslgränser. Vi beräknar att ca 150 milj. kr. måste tillföras bilstödet för att situationen skall förbättrasför målgruppen." DHR och FfdN avstyrker förslagetatt omvandla de nuvarande skattean knutna bilstöden till ett grundbidrag. DHR anför följande: "Den konstruk tion som utredningen presenterar innebär stora svårigheter att vid inköpstill fället få ekonomisk kompensation för det förmodade värdet av angivna nu varande förmåner framåt. Vi vill hänvisa till den avise rade höjningen av bilaccisen med 1 500 - . för en normalbil som ett bevis för dessa svårigheter. Man föreslår också, att nuvarande innehavare av skatlebefriade fordon skall få behålla sina förmåner under högst framåt. Däremot blir det inga förbättringar för dem, som redan upphört med förvärvsarbete och därmed mistat skattebefrielsen och rätten till restitution; Personer med funktionshinder, som äger dieseldrivna fordon (1100 persö ner) och fått dessa skatlebefriade', eriägger ingen drivmedelsskatt. Denna grupp utgörs oftast av handikappade med särskilt långa reseavstånd eller andra behov av lång årlig körsträcka. För dessa bilägare skulle förslaget 41 innebäraen mycket kraftig försämring. Med hänsyn till alla de faktorer som Prop.1987/88:99 vi redovisat anser DHR, att de nuvarande förmånerna befrielse från väg-skaltoch restitution av drivmedelsskatt bibehålles också sedan det nya bilstödetgenomförts." DHR anser vidare atl möjligheter till förmånliga lån vid inköp av bilbör införas. Liknande synpunkter framförs av Rh-förbunden. 3.2 Bilstödet och handikappersättningen SåvälRFV som anser att utredningen borde ha klarlagt hurden nya bilstödskonstruktionen påverkar rätten till handikappersättning förinnehav av bil. Enligt RFV innebär utredningens förslag att bilkostnader ävenfortsättningsvis "kommer att ta i anspråk stödutrymmet inom ramen förhandikappersättningen". Försäkringskasseförbundetkonstaterar att en mycket viktig del av bilstödet till handikappade är detbidrag till driftskostnader som utgår i form av handikappersättning. påverkas sannolikt rätten till handikappersättning'avutredarens förslag att avskaffa skatteförmånerna. Försäkringskasseförbundetanser att utredningen borde ha beaktat de konsekvenser som det nya bilstödetfår för utformningen av handikappersättningen. HCKoch DHR anser att anpassningsbidrag bör kunna utgå för att täcka sådanamerkostnader som följer av att vissa funktionshindrade är beroende av störrefordon (s.k. vanbilar). Liknande synpunkter framförs av Försäkringskasseförbundetoch TCO. HCK, DHR och Rh-förbundenframhåller vidare att ett extra anpassningsbidrag om . bör utgå (jfr.avsnitt 4). Höjningarav inkomstgränser och av anskaffningsbidragel.förordas av ett stort antalremissinstanser, nämligen soda/sfyre/se/J, RFV, SHR, AMS, ,, , , , /SR, HCK, DHR,Rh-förbunden samt FfdN. SHR, HCK, Rh-förbunden ochNacka kommuns handikappråd ansluter sig de bedömningar som gjorts avhandikapporganisationernas sakkunniga i utredningen. HCK anger och motiverarkraven enligt följande: "HCK kräver att grundbidraget, i dagens läge, skautgå med minimum . Detta är en ersättning för den skattebefrielse somfinns i nuvarande slöd men som slopas enligt förslag till nytt slöd. Det ärviktigt alt grundbidraget görs värdebeständigt genom att t.ex. kopplas tillbasbeloppet. HCK kräver att det inkomstprövade anskaffningsbidraget skall utgåmed , för att kunna täcka större delen av inköpspriset för enny normalbil. Detta bidrag måste också ges en värdebeständighet på samma sättsom grundbidra- //cAral'e att inkomstgränserna höjs till Realistiskavärden, så att fullt Prop. bidrag utgår vid inkomster /månad ochalt bidraget efter en linjär avtrappning, upphör vid inkomster överstigande11,/månad. HCK kräver alt det ska utgå ett extra anpassningsbidragmed . ska täcka utgifter för merkostnader som den funktionshindradedrabbas av på grund av att man behöver anpassa fordonet. köpa en större modell för att möjliggöra servostyrning ochaulomatlåda." Enligt DHR bör det inkomstprövade anskaffningsbidrageluppgå till maximalt . Detta belopp skall enligt DHR utgå till den somhar en årsinkomst av högst ; Därefter bör, anför DHR, en avtrappningav anskaffningsbidraget ske i 1000-kronorsintervall, så att rätt till bidragupphör vid en årsinkomst av . Flertalel remissinstanser gör påpekanden om att inkomst-och bidragsnivåer inom bilslödet bör värdesäkras. Direkt anknytning avnivåerna till basbeloppet förordas av bl.a. socialstyrelsen.Handikappinstitutet, , , HCK och Rh-förbunden. LOföreslår all grundbidraget bör utgöra ett basbelopp."Bl.a. SHR ochAMS betonar betydelsen ay återkommande justeringar av inkomst- ochbidragsnivåer med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. påpekar alt del av utredningenföreslagna grundbidraget om . medför ekonomiska förluster förpersoner som innehar dieseldrivna fordon och som kör myckel . 5 Huvudmannaskapet för bilstödet Enligt RFV, , Samhällsföretag,Svenska kom munförbundet, TCO och LO bör försäkringskassorna åläggas huvudmanna skapet för bilstödet. RFV konstaterar följande i sammanhanget: "För en försäkringskasseadministration talar enligt mening emellertid det förhållandet att kassorna nu administrerar olika ekonomiska Stödformer för bl.a. handikappade, såsom förtidspension/sjukbidrag, handi kappersättning och vårdbidrag. Bilstödel har också en anknytning till kas sornas rehabiliteringsarbete. Genom sin administration av de nämnda stöd formerna har kassorna stor vana att bedöma olika handikapps svårighets grad. Kassorna har också tillgång till medicinsk sakkunskap genom sina för troendeläkare och konsultläkåre. Försäkringskassorna har dessutom genom handläggningen av kommunala bostadstillägg till folkpension yana vid in komstprövade förmåner. Kassorna har - utöver uppgifter om aklueUa pen- ' sionsförmåner m.m. - även tillgång till aktuella inkomstuppgifter via SGI- ~ registret, vilket är en fördel vid beräkning av ett inkomstprövatanskaff ningsbidrag inom bilstödel. Sammanfattningsvis talar enligt verkets uppfatt ning mycket för att inte något annat organ är mera naturligt alt administrera det föreslagna bilstödet än . Verket kan därför förorda att , socialförsäkringsadministrationen ges i uppdrag att svaraför administratio nen av det nya bilstödel. De tekniska bedömningar som behöver göras vid bilköp, bilbyte och anpassning av bilen måste givetvis göras av andra organ och torde också i fortsättningen lämpligen göras av re- 43 RFV beräknar detpersonella resursbehovet Prop. 1987/88:99 för försäkringskassornashandläggning av del föreslagna bilslödet till 25 årsarbetare. HärUll kommerkostnader för handikappanpassning av bilar som sker genom HandikappinsUtutetsförsorg." Liknande motiv till att försäkringskassorna åläggsansvaret för bilstödet framförs av , som ocksåföreslår att socialförsäkringsnämnderna bör svara för beslutsfattandet i bilstödsärenden.Försäkringskasseförbundet gör följande påpekande: "Är den försäkrade intenöjd med socialförsäkringsnämndens beslut, kan det överklagas till en av de treförsäkringsrätterna. Försäkringsrättens beslut kan i sin tur överklagas till försäkringsöverdomstolen. Försäkringsöverdomslolens beslut är slutgiltigt och kaninte överklagas. Förbundet finner det lämpligt om försäkringskassorna blirhuvudmän för bilstödet till handikappade, att beslul i dessa frågor fattas avsocialförsäkringsnämnd. Den försäkrades rättssäkerhet kan därigenom ansestryggad." Ett primärkommunalt huvudmannaskap för bilstödet förordasav statskontoret och RRV. Enligt statskontoret och RRV talar bl.a. behovet aven samordning mellan bilstödet och färdtjänsten för ett primärkommunalthuvudmannaskap. Genom en sådan lösning kan vidare en fördelning avkostnadsansvaret för ett utvidgat bilslöd uppnås mellan staten ovh kommunerna.RRV anför följande: "RRV anser att bilstöd och är alternativaåtgärder med samma syfte: att förse förflyttningshandikappade med nödvändig transporthjälp.Valet av åtgärd - bilstöd eller färdtjänst - bör grundas på behovet ochkostnaderna i varje enskilt fall. Bara kommunerna kan göra dessa avvägningar.Huvudmannaskapet för ett utvidgat bilstöd bör därför åläggas kommunernassocialnämnder. Socialnämnderna har erfarenhet från den kommunala färdtjänstenav att bedöma graden av förflyttningshandikapp och behovet av transporthjälp.Några kommuner ger redan bilstöd. Tekniska bedömningar ang.handikappanpassning av bilar bör, liksom f.n., göras av trafiksäkerhetsverket.Socialstyrelsen skulle kunna åläggas tillsynsansvaret över bilstödet, liksomden redan har tillsyn över färdtjänsten." Utredningens förslag att övergångsvis åläggaarbetsmarknadsverket att svara för bilstödet tillstyrks av SHR,och . DHR och Rh-förbunden anser att bilslödet bör liggakvar på arbetsmarknadsverket. Rh-förbunden framhåller: "Vår principiellauppfattning är att den som kan köra bil och är också kan arbeta omrätt arbete erbjuds. Bilen bör därför ses som ett arbetsmarknadsmässigtinstrument och lyda under arbetsmarknadsverkets ansvar." Med hänvisning till strävandena att renodla arbetsmarknadsverketsansvar, anför AMS att administrationen av bilstödet bör överföras till enannan huvudman. Enligt AMS bör ansvaret för bilstödet inte ens övergångsvis läggaspå arbetsmarknadsverket. Styrelsen för vårdartjänst anför i sitt yttrande att manär beredd att, om så anses lämpligt, vara huvudman för bilstödel. FfdN förordaratt ansvaret för bilstödsärenden åläggs länsstyrelserna. Enligtsocialstyrelsen bör frågan om huvudmannaskapet för bilstödet sna- Prop.1987/88:99 rast få sin lösning. Styrelsen avstår dock från att lämna ettdefinitivt förslag om huvudman, men framhåller att den lösning som väljs börmöjliggöra en enkel och smidig handläggning, gemensam grund för beslut utanregionala skillnader samt rätt att överklaga till högre instans. Beträffandelämpligheten av ett primärkommunalt ansvar uttalar följande:"I det tidigare betänkandet Nytt bilstöd för handikappade (SOU 1982:44)ansåg , att den föreslagna utformningen av bilstödel utgjordeett komplement och alternativ till färdtjänsten. ansåg därföralt det var rimligt att kommunerna genom socialnämnden blev huvudman för samUigadelar av bilslödet. Socialnämnderna har bl.a. genom att de handläggerfärdtjänsten, god kännedom om helhelssituationen för de enskilda personerna.Sedan 1982 har emellertid allt fler kommuner påbörjat en decentralisering avbeslutsnivåerna. Del kan innebära risk för alt skillnader uppkommer ibedömning om rätten till bilstöd både på ett lokalt och regionall plan. Antaletbesvärsärenden kan då komma att öka och medföra en utdragen handläggningsUd.Ett kommunalt huvudmannaskap framstår därmed inle längre som lika klart," 6 Kostnadseffekter och finansiering Fråganom kostnadseffekter och finansiering av ett nytt och utvidgat bilstöd kommenterasav statskontoret och RRV. RRV uppger atl man ej funnit skäl att ifrågasättaenskilda ingångsvärden i de beräkningar som utredningen gjort. RRV påpekar dockatt osäkerheten beträffande kostnadsutfallet är stor och atl "Utfallet kanbli avsevärt mindre gynnsamt än vad utredningen ger vid handen". RRV anservidare alt de kalkylerade besparingar inom färdtjänsten som redovisas avutredningen är för höga, då de inkluderar de avgifter som enskilda färdtjänslresenärereriägger. Såvälstatskontoret som RRV anför att en fördelning av kostnadsansvaret mellan statenoch kommunerna vid en utvidgning av bilstödel bör övervägas. Statskontoretframhåller: "Ur samhällsekonomisk synpunkt blir bilstödet ibland billigareän färdtjänst. En trolig utveckling är att antalet beviljade bilstöd ökar medanfärdtjänstresorna minskar. En konsekvens av detta blir att kostnadsbildenförändras, statens kostnader ökar medan kommunernas minskar. Fördelningen avkostnadsansvaret för det utvidgade bilstödet mellan stat och kommun bör därförövervägas i anslutning till den fortsatta beredningen av utredningens förslag.Den utvidgade personkretsen för bilstödet kan innebära ett minskat behov avlandstingskommunalt mopedbidrag. Också detta förhållande bör vägas in vidställningstagande om kostnadsansvaret," Flertalet remissinstanserdelar utredningens bedömningar att ett utvidgat bilstöd bör medföra vissa besparingar inom färdtjänsten, Rh-förbunden framhåller att ett utvidgat bilstöd inte får innebära att utvecklingen av färd tjänsten stagnerar, att mopedbidraget påverkas eller att anpassningen av de kollektiva färdmedlen försenas. Även HCK påpekar atl ett utvidgat bilstöd inle får medföra neddragningar av färdtjänstens resurser. punkter framförs avstyrelsen för vårdartjänst. Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Propositionens lagförslag..................................... ...... 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1 Inledning..................................................... 11 2 Allmän motivering......................................... 12 2.1 Personkretsen....................................... 12 2.2 Bilslödets konslruklion............................. ..... 18 2.3 Administrationen......................... ....... ..... 26 2.4 Kostnadsberäkningar och medelsbehov ,.... 28 , 2.5 Ikraftträdande .................................... 29 3 Upprättade lagförslag.................................... 29 4 Specialmotivering......................................... 30 5 Hemställan.................................................. 33 6 Beslut......................................................... 33 Bilaga 1 Sammanfattning avbetänkandet (Ds S 1986:11) Bilstödet åt handikappade ................................. 34 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttranden.......... 39