prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Även om styrelserepresentationslagarna således kan sägas utgöra en arbetsrättslig lagstiftning i den meningenatt de rör förhållandet mellan arbetsgivaren och deanställda, står det klart att de också har associationsrättsliga inslag. I den senarebetydelsen bildar de tillsammans med annan associationsrättslig lagstiftning det regel- Prop. 1987/88: 10verk som lägger en rättslig grund förhur t.ex. företagens styrelser skall varabeskaffade, hur de skall fungera samt vilka förpliktelser och vilket ansvar de enskilda styrelseledamöterna har. Särskilttydliga blir de associationsrättsligainslagen just när det gäller det materiella innehållet i arbetstagarledamöternas styrelseuppdrag. Som tidigare nämnts hänvisarsåväl LSA som LSABF i dessa delar till den associationsrättsliga lagstiftningen, såsom ABL och FL. I det översynsarbetesora har bedrivits inom och som har mynnat ut idenna promemoria har den spänning somkan sägas råda mellan styrelserepresentationslagarnas arbetsrättsliga resp. associationsrättsliga sidor diskuterats bl.a. i samband med utformningenav ett sanktionssystem. En förarbetstagarsidan angelägen fråga . har gälltatt föra in skadeståndsregler i lagstiftningen. Sådana regler finns i annan arbetsrättslig lagstiftning och från arbetsrättsligutgångspunkt ter det sig naturligt attstyrelserepresentationslagstift-ningen tillförsbestämmelser om skadestånd. I promemorian föreslås också att den som bryter mot lagen skall kunna åläggas attbetala skadestånd för den förlust eller kränkning som lagbrottet innebär. Diskussionen om sanktionssystemets utformning hareraellertid fört längre än så och gällt även frågan vilken räckvidd skadeståndsbestäm-raelserna börges. Skall de orafatta inte bara brott mot bestämmelser i styrelserepresentationslagen utan även brott mot de bestämmelser i t.ex. ABL till vilka lagen hänvisar? Detta kan belysas med ett exempel. Anta att en styrelseordförande i ett företag,i strid med , försummar att före ett styrelsesammanträde skicka ut underlagsmaterial tillarbetstagarrepresentanterna. Bör då, till skillnad från vad sora gäller, denna försumlighet berättigaarbetstagarrepresentanterna eller den fackliga organisationen till skadestånd? Den lösningsom förordas i promemorian innebär att såinte bör vara fallet. Redan nu finns i denassociationsrättsliga lagstiftningen sanktionsregleri form av böter för denna typ av försumlighet och tillräckliga skälför att knyta förpliktelser av nu nämnt slag till det arbetsrättsligtfärgade sanktionssystemet istyrelserepresenta-tionslagstiftningen har inte ansetts föreligga. översynsarbetet i stort har främst kommit att inriktas mot vissa områ- Prop. 1987/88: 10 den där problemen vid tillämpningen av lagstiftningen varit särskilt påtagliga. Det har gällt bl.a. frågor rörande arbetstagarrepresentanternasansvar, sekretessregler och de berörda skadeståndsfrågorna. De aktualiserade problemenhar haft den omfattningen att det har ansetts motiverat att även i övrigt göra en översyn av bestämmelserna i syfte bl.a. att anpassaregelsystemet till den utveckling som ägt rum på medbestäimandeområdet . I det följande (punkterna 1-9 nedan) lämnas en kortfattad redogörelse för de mera betydelsefulla ändringar som föreslås i promemorian. Här bortses då från förslag av övervägande teknisk natur, liksom från omredigeringar av lagtext, språkliga överarbetningar etc. I promemorianbehandlas dessutom problemområden där några förändringar över huvud taget inte föreslås. Dessa nämns inte heller i den följande genomgången. Promemorians ändringsförslag kan sanmanfattas på följande sätt. Bestämmelserna i och LSABF förs saimian i en ny lag om styrelserepresentationför de anställda. Den nya lagen ersätter de nu gällandestyrelserepresentationslagarna (avsnitt 4.2). Regelnora att en facklig organisation skall företrädamer än hälften av de anställda på arbetsplatsen för att styrelserepresentation skallfå inrättas slopas (avsnitt 5.2). Arbetstagaresom stadigvarande är verksamma i ett s.k. koinnissio-närsföretag men sora har sina anställningsavtal träffade med ett annat företag (kommittentföretaget) skall vid tillämpningen av den nya lagen betraktassom anställda även i kommissionärsföretaget. Arbetstagarna ges därmed rätt till styrelserepresentation idet företag i vilket de arbetar (avsnitt5.4). I större företag sora bedriver verksamhet inomskilda branscher och som sysselsätter i genomsnitt minst 1 000 anställda ges de anställda rätt att utse tre arbetstagarledamöter och tre suppleanter för dessa i styrelsen (avsnitt 6.2). 7 1987/88. Arbetstagare med utländskt medborgarskap skall kunna väljas till Prop. 1987/88: 10 arbetstagarrepresentant i ett företags styrelse på samma villkor som arbetstagare med svenskt medborgarskap. Den nuvarandeordningen med dispensförfarandeför utomnordiska medborgare slopas därför (avsnitt 6.3). Lagens jävsregler förtydligas och föreslås i princip bli tillämpliga enbart där ett mer utpräglat motsatsförhållande råder mellan arbetsgivaren och defackliga organisationerna. Jäv bör som regel inte anses föreligga när sådana frågor behandlas i styrelsen som är eller senare kan bli föremål för samverkansförhandlingår (avsnitt 7.3). En nybestämmelse föresläs införd i lagen om att arbetstagarrepresentanti styrelsen för sådana företag som avses i 2 § MBL (t.ex. företag inom press, radio, TV) inte får delta i behandling av fråga som rör verksamhetens mål och inriktning (avsnitt 7.3).Bestämmelsen har sin motsvarighet i MBL. Styrelseledamöternas personliga betalningsansvari samband med att ett företagsom är likvidationsskyldigt driververksamheten vidare (13 kap. 2 § ABL eller motsvarande bestämmelse i annan lag) föreslås inte gälla arbetstagarrepresentant.Arbetstagarrepresentanternas skadeståndsansvar kvarstårdock oförändrat (avsnitt 8.2). Lagentillförs bestämmelser om skadestånd. Enligt dessa kan en arbetsgivareeller en arbetstagarorganisation som bryter mot lagen åläggas betala ekonomiskt och allmänt skadestånd (avsnitt 9.2). 2 lagf(3rslag Prop.1987/88: 10 Lag (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda 1 § Denna lag syftar till att genomstyrelserepresentation ge de anställdainsyn i och inflytande på företagets verksamhet. 2 § avses i denna lag aktiebolag, bankinstitut, försäkringsbolagoch ekonomisk förening. förstås svenska juridiska personer som enligt bestämmelserna i 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 a §lagen (1951:308) om ekonomiska föreningareller 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) är moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra, 3 § En arbetstagare som stadigvarande är verksam i ett kommissionärs- företag utan att ett anställningsförhållande föreliggermed det före taget skall vid tillämpning av denna lag betraktas soraanställd även i kommissionärsföretaget. 4 § I ett företag som inte ärmoderföretag och som under det senast förflutna räkenskapsårethär i landet har sysselsatt igenomsnitt minst 25 arbetstagare har de anställda rätt till tvåledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter) och en suppleant för varje sådan ledamot. driver företaget verksamhet inom skilda branscher och har detunder det Prop. 1987/88: 10 senast förflutna räkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnitt minst 1 000 arbetstagare, har deanställda rätt till tre ledamöter i styrelsen och en suppleant förvarje sådan ledamot. De anställdas rätt till- styrelserepresentation enligt första stycket fårdock inte leda till att antalet arbetstagarledamöter överstiger antalet övriga styrelseledamöter. Första och andra styckena äger motsvarande tillämpning på moderföretag. Dåskall vad som där sägs om företag avse koncernen i dess helhet,och rätten till styrelserepresentationtillkomma samtliga anställda inom koncernen. 5 § När arbetstagarledamöter harutsetts, förändras inte de anställdas rätt till styrelserepresentationunder mandatperioden, om antalet an ställda eller antalet övriga styrelseledamöter minskar. 6 § Beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställdafattas av en lokal arbetstagarorganisation som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till företaget. Rör beslutet moderföretag, fattas det av en lokal arbetstagarorganisationsora är bunden av kollektivavtal i förhållande tillett företag inom koncernen. skall skriftligen underrättas om beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda. I 10 § andra stycket finns bestäramelser om att en arbetstagarledamot eller ensuppleant kan tillträda sitt uppdrag tidigast efter det att underrättelsen kom företagetsstyrelse till hända. 7 § I ett företag som inte ärmoderföretag utses arbetstagarledamot och suppleant för sådan (arbetstagarrepresentanter) av de lokala ar betstagarorganisationer som är bundna avkollektivavtal i förhållande till företaget. I moderföretag utses arbetstagarrepresentant av de lokala arbetstagarorganisationer som ärbundna av kollektivavtal i förhållande till företag inora koncernen. 8 § Enas inte organisationerna omannat, gäller följande ordning för Prop. 1987/88: 10 att utse arbetstagarrepresentanter. Tillhör i fall som avses i 4 § första stycket mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget saima lokala arbetstagarorganisation, får denna utse samtligaarbetstagarrepresentanter. Om en annan sådan organisation företräderminst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock denna organisation utse enav suppleanterna. Om ingenorganisation företräder mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget, får de två lokala arbetstagarorganisationersom företräder det största antalet sådana arbetstagare utse vardera enledamot och en suppleant. I företag som avses i 4 § första stycket andra meningen får den större av organisationerna utse två ledamöter och två suppleanter. Skall på grund av bestäimelsen i 4 § andra stycket endast en arbetstagarrepresentantoch en suppleant utses, görsdet av den lokala arbetstagarorganisation som företräder det största antalet kollektivavtalsbundna arbetstagare vid företaget. Vid tillämpningen av bestämmelsernai första stycket anses lokala arbetstagarorganisationersom tillhör samma huvudorganisation som enorganisation. Förstaoch andra styckena äger motsvarande tillämpning i fall som avses i 4 § tredje stycket. Därvid skall vad som sägs i första stycket om antal arbetstagareavse koncernen i dess helhet. 9 § Enarbetstagarrepresentant börutses bland de anställda vid före taget eller, i fråga om moderföretag, bland de anställda inom koncer nen. Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilt tillstånd av utses den som i sådan egenskap tillhör ett annat företags styrelse. Vad som harsagts gäller inte, om företagen medger annat eller om deingår i samma koncern. Kravetpå nationalitet i 8 kap. 4 Saktiebolagslagen (1975:1385) eller Prop. 1987/88: 10 motsvarande bestäimiel se i annan lag gäller inte arbetstagarrepresentanter. 10 § Tiden för en arbetstagarrepresentantsuppdrag bestäms av den som utser honom. Uppdragstiden får dock inte vara längre än fyra räken skapsår. Den skall bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av ordinarie stäimia på vilken styrelseval förrättas. En arbetstagarrepresentant tillträder sitt uppdrag vid den tidpunktsora den som har utsett honom bestämner, dock tidigast efter det att underrättelse enligt 6 § tredjestycket har kommit företagetsstyrelse till hända. Av 19 § andra stycket framgår att kan bestämna en annan tidpunkt för tillträdet. 11 § Om inte annat följer av denna lag, skall vad som är föreskrivet i lag eller annan författning om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i ett företagsstyrelse tillämpas på arbetstagarledamot och suppleant för sådan ledamot. 12 § En suppleant för arbetstagarledamot har rätt att närvara och yttra sig vid styrelsenssaimianträden samt vid företagets stämma, även om ledamoten är närvarande. 13 § En av arbetstagarrepresentanternafår närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget. Innebär ett beslut enligt 74 § andra stycket lagen (1955:183) om bankrörelse eller 39 § första stycket lagen (1955:416) omsparbanker att ett uppdrag ges åt en regionstyrelse eller motsvarande organ, har de anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant för dem jämte en suppleant skall omfattas avuppdraget. Sådan representant har motsvarande rätt som avses i första stycket. Enasinte arbetstagarorganisationerna ora annat, utses representant som Prop.1987/88: 10 avses i förstaoch andra styckena av den organisation som företräder det största antalet kollektivavtalsbundnaarbetstagare vid företaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen. 14 § En arbetstagarrepresentant får inte delta i behandlingen av fråga som rör kollektivavtal, stridsåtgärd eller annan fräga där en facklig organisation på arbetsplatsen har ett väsentligt intresse som kan stri da mot företagets. Är ett företags verksamhet av sådan natur eller har sädant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, får en arbetstagarrepresentant inteheller delta i behandling av fråga som rör verksamhetens mål och inriktning. 15 § Ansvar enligt bestämmelsen i 13 kap. 2 § fjärde stycket aktie bolagslagen (1975:1385) eller motsvarande bestämmelse i annan lag gäller inte arbetstagarrepresentant. 16 § En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot denna lag skall betala ersättning för den skada som uppkommer. ståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 17 § Den som vill krävaskadestånd enligt denna lag skall underrätta motparten om sitt anspråkinom från det skadan inträffade. Har inom påkallatsförhandling rörande anspråket enligt lagen (1976:580) om medbestänmandei arbetslivet eller med stöd av kollektiv avtal, skall talan väckas efter det att förhandlingen avslutades. I annat fall skall talan väckas inom åtta mänader från skadans uppkomst. Lämnasinte underrättelse eller väcks inte talan inom den tid somanges i första stycket, har parten förlorat sin rätt till talan. (ivrigabestän..elser ProP- 1987/88: 10 18 § Skulle styrelserepresentation för de anställda medföra väsentlig olägenhet för ett företag på grund av att 1. styrelsens sammansättning beror på politiska styrkeförhållanden eller pä förhällande mellan olika intressentereller intressentgrupper, som framgår av bolagsordningen, stadgarna,avtal eller annan omständig het, eller 2. bolagsordningen eller motsvarande föreskriver särskild röstmajoritet för styrelsens beslut, kan undantag medges frän denna lag, om olägenheten inte kan undanröjas pä annat sätt. Undantag skall förenas med villkor om åtgärder sora på annat sätt tillgodoser arbetstagarnasintresse av insyn i och inflytande på företagets verksamhet. 19 § Fråga om tillständ enligt 9 § andra stycket eller undantagenligt 18 § avgörs av . Nämndenkan för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att enarbetstagarrepresentant inte får tillträda ett uppdrag som styrelseledamoteller suppleant. Mot nämndens beslut fårtalan inte föras. 20 § I mål om tillämpning av denna lag i övrigt, i den mån tvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda, gäller lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft , då lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar och lagen (1976:355) omstyrelserepresentation för deanställda i bankinstitut och försäkringsbolag skall upphöra att gälla. Beslutsom med stöd av äldre lag har fattats om att inrätta styrel- Prop. 1987/88: 10serepresentation för de anställda samt om att utsearbetstagarrepresentanter i styrelsen gäller alltjämt. Motsvarande gäller beslut om undantag som avses i 18 §. Den nyalagens bestämmelser om skadestånd och preskription tillämpas endast om den omständighet, vartill yrkandet hänför sig, har inträffat efter ikraftträdandet. 2.2 Förslag till Prop.1987/88: 10 Lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 §, 8 kap. 1-2, 4, 9 och 15 §§samt 12 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. bolagetsfirma, 2. den orti där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet tillsin art, 4. aktiekapitaleteller, om detta skall kunna utan ändring av bolagsordningen bestäimas till lägre eller högrebelopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet ej får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 5. aktiernasnominella belopp, 6. antalet eller lägsta och högstaantalet styrelseledamöter och revisorer samtstyrelsesuppleanter, om sådana skall finnas, samt tiden för styrelseledamots och revisors uppdrag, 7. sättet för sanmankallande av bolagsstämma, 8. vilka ärenden som skall förekomna på ordinarie stäiima, Lagen omtryckt 1982:739. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop. 1987/88: 10 9. vilken tid bolagets räkenskapsår skall omfatta. Bestämmelserna i första stycket 6 gällerej arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:000) omstyrelserepresentation för de anställda. Aktiebolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Uppgår aktie kapitalet eller maximikapitalet ej till ,kan dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om minst en suppleant finnes. Styrelsen väljes av bolagsstämman,om ej i bolagsordningen föreskrivesatt en eller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätt. Styrelseledamots uppdrag gäller för tid som anges i bolagsordningen.Uppdragstiden fär icke omfatta mer än fyra räkenskapsår och skall bestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av ordinarie bolagsstämma på vilken styrelseval förrättas. Vad i denna lag sägs om styrelseledamot skall i tillämpliga delar gälla om suppleant. Bestämmelserom arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:000) omstyrelserepresenta-tion för deanställda. Prop.1987/88: 10 Uppdragsom styrelseledamot upphör , om ledamoten eller den som utsett honom begär det. Anmälanhärom skall göras hos styrelsen och, om ledamot som ej är vald påbolagsstämma vill avgå, hos den sora tillsatt honom. Upphör styrelseledamots uppdrag eller uppkommer för honom hinder enligt 4 §att vara styrelseledamot och finnes ej suppleant, skall övriga styrelseledamöter vidtaga åtgärd för att ny ledamot för den återstående mandattiden tillsättes, såvida ej den förutvarande ledamoten var offentlig styrelseledamotsom avses i lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhälleti aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser eller arbetstagarledamotsom avses i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställdat_ aktiebolag och ekonomiska föreningar. Skall ledamoten väljas på bolagsstänma, kan utan hinder av 1 § första stycketvalet anstå till nästa ordinarie stämmapå vilken styrelseval förrättas, omstyrelsen är beslutför med kvarståendeledamöter och suppleanter. Upphör styrelseledamots uppdrag eller uppkommer för honom hinder enligt 4 §att vara styrelseledamot och finnes ej suppleant, skall övriga styrelseledamöter vidtaga åtgärd för att ny ledamot för den återstående mandattiden ti 11 sättes, sävidaej den förutvarande ledamoten var offentligstyrelseledamot som avses i lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhälleti aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser eller arbetstagarledamotsom avses i lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda.Skall ledamoten väljas på bolagsstänma,kan utan hinder av 1 §första stycket valet anstå till nästaordinarie stärnna på vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutförmed kvarstående ledamöter och suppleanter. Prop.1987/88: 10 Om styrelseledamot, som enligt bolagsordningen skall tillsättas i annan ordning än genom val av bolagsstämma, ejutsetts, skall rätten förordna ersättarepå ansökan av styrelseledamot, aktieägare,borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns nägon som kan företräda bolaget. 4 S'' Styrelseledamot och verkställande direktör skall vara svenska medborgareoch bosatta i , om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämner för särskilt fall tillåter annat. Med svenskt medborgarskapjämställs medborgarskap 1 ,, eller . Nordiska medborgare som är bosatta 1 något, av nu angivna länder kan vara styrelseledamöter, om minst halva antaletstyrelseledamöter är bosatta i . Den som är oniyndig eller 1 konkurs kan ejvara styrelseledamot eller verkställande direktör. Enligt 9 § tredje stycket lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda gäller kravet på nationalitet enligt första stycket inte arbetstagarrepresentant. Styrelsen är beslutför,om mer än hälften av styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrives i bolagsordningen är närvarande.Beslut i ärende fär dock Icke fattas, om ej sävitt möjligtsamtliga styrelse- Styrelsen är beslutför,om mer än hälften av styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrives i bolagsordningen är närvarande.Beslut i ärende får dock icke fattas, om ej såvitt möjligtsamtliga styrelse- ledamöter dels fått tillfälle att deltaga i ärendets behandling, dels erhållit tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Har styrelseledamot förfall och finnes suppleant, somskall inträda 1 hans ställe, skall denne beredas tillfälle därtill. ledamöter dels fått tillfälle att deltaga i ärendets behandling, dels erhållit tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Har styrelseledamot förfall och finnes suppleant, somskall inträda i hans ställe, skall denne beredas tillfälle därtill. Suppleant för arbetstagarledamot, som utsettsenligt lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda, skall dock på motsvarande sätt som styrelseledamot beredastillfälle att delta i ärendets behandling. 1987/88: 10 Som styrelsens beslut gäller, om bolagsordningen ej föreskriver särskild röstmajoritet, den mening för vilken vid sammanträde mer än hälften av de närvarande röstar eller vid lika röstetal den mening som biträdes av ordföranden. Är styrelsen icke fulltalig, skallde som röstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter, om ej annat föreskrives i bolagsordningen. Handling som enligt denna lag skall undertecknas avstyrelsen skall underskrivas av minst hälften av styrelseledamöter. För registrering skall bolaget anmäla vem som utsetts till styrelseledamot,verkställande direktör och suppleant samt tillfirmatecknare ävensom deras För registrering skall bolaget anmäla vem som utsetts till styrelseledamot,verkställande direktör och suppleant samt tillfirmatecknare ävensom deras Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop. 1987/88: 10 postadress och personnunrier. För postadress och personnunmer. registreringskall även anmälas ledamot eller suppleant utsetts av vilkaoch hur bolagets firma enligt lagen (1987:000) om sty- ställda, skall detta anges. För registrering skall även anmälas av vilka och hur bolagets firmatecknas. Anmälan göres första gången närbolaget enligt 2 kap. 9 § anmäles för registrering och därefter genast efter det att ändring inträffati förhällande som anmälts eller skall anmälas förregistrering enligt första stycket. Rätt att göraanmälan tillkomner även den som anmälningengäller. Ändrasbolagets postadress, skall bolaget genast anmäla det för registrering. efter denordinarie bolagstämman skall bolaget tillregistre-ringsrayndlgheten sända in enaktuell förteckning över bolagets styrelseledamöter, verkställandedirektör, suppleanter och firmatecknaremed uppgift ora deras postadress och personnummer. Förteckningen skall sändas in med att en avskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsen sändsin enligt 11 kap. 3 § andra stycket. Aktiebolag färej lämna penninglån till den som ägeraktier i eller är styrelseledamot eller verkställande direktöri bolaget eller annat bolag i samma koncern. Detsamna gäller 1 frågaom penninglån till Senaste lydelse 1984:194.