prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Börskrisen väntas medföra en påtagligtsvagare eflerfrågeutveckling i än tidigare förutsett.Effekten på den japanska ekonomin bedöms bli mera begränsad, medan däremot enmärk- bar nedrevidering av prognoserna får göras för de västeuropeiskaekonomierna. Den huvudsakliga effekten av börskrisen och åtföljande rörelser ivalulakursrelationerna torde bli atl andra länder drabbas indirekt av densvagare aktiviteten i , framför allt genom minskade avsättningsmöjligheterför exporten. sammantagna bedöms nå en genomsnittlig tillväxt år1988 om ca 2 1/. Efterett underskott på är 1982 har den svenska handelsbalansennu visat överskoll . Del stora överskottet - ca 31miljarder kronor - orsakades till del av oljeprisfallet. Den svenska exporten kunde uppvisa en fortsatt välhävdad ställning på de utrikes marknaderna - även om kapacitetsbegränsningaroch i en del fall minskad konkurrenskraft orsakade föriuster avmarknadsandelar. utvecklades den svenska utrikeshandelnklart sämre än . Den svenska exporten har påverkats av en lägreefterfrågan i de för vår industri viktiga marknaderna i och . Ävenden viktiga amerikanska marknaden har utvecklats svagt. Det kraftiga fallet idollarkursen har stärkt den amerikanska industrins konkurrenskraft.Även den avsaktande ekonomiska aktiviteten i landet har lett till enförsvagning av importen. Den inhemska efterfrågan har medfört en kraftig ökningav importen av främst konsumtions- och investeringsvaror. Handelsbalansensöverskott har därför reducerats till vilkel medförten försvagning av bytesbalansen i förhållande lillår 1986 med ca . Även om vi kunnat konstatera glädjande framsteg iUruguayrundan är risken dock fortfarande betydande för att olika former avprotektionistiska ingrepp kommer att vidtas som får en negaliv inverkan på våraexportmöjligheter. Denturbulenta utvecklingen av växelkurser skapar allmänt sett en osä- 116 kerheli den internationella handeln och kan snabbi ändra konkurrenskraf- Prop.1987/88: 100 ten på vikliga marknader. ger sig dessutom en kapacitelsbrisl lillkänna i den svenska exportindustrin. Det är i och för sig glädjande att ordertecknandet lett till en fortsatt hög beläggning inom slora delar av vår exportindustri. Det är även glädjande att investeringarna nu börjat skjuta fart. Men i förhållande till den importeflerfrågan som håller på att växa fram till följd av inhemskt goda konjunkturer framstår exportindustrins totala kapacitet likväl som alltför liten för att långsiktigt kunna bidra till eh balans i landets samlade utrikesbetalningar. Det höga efterfrågelryckel i den inhemska ekonomin leder dessutom till atl företag i en del fall föredrar att sälja på en säkrare hemmamarknad än på en utlandsmarknad. ' Hela detta perspektiv med dess olika riskfaktorerunderstryker viklen av att exportansträngningarna inte försvagas utan alt vifortfarände på alla de olika vägar som står oss till buds bör försökafortsättaden framgångsrika exportstrategi som inleddes i och med devalveringen år 1982.Förutsättningarna för detta är främst atl del inhemska kostnadsläget hållsunder kontroll. Detnordiska samarbetet är i hög grad inriktat på konkreta frågorsom rör den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Genomförandet av dennordiska ekonomiska handlingsplan som antogs har fortsatt. Planen, somhuvudsakligen avser , består av en rad olika samordnade ochförstärkta nordiska insatser såsom avlägsnande av handelshinder inom ,investeringar i vägar och järnvägar saml ökat nordiskt samarbete på detexportfrämjande området. En ny ekonomisk handlingsplan, avsedd att träda i kraftår , är nu under utarbetande.. Inom har förslag utarbetats förnya satsningar på kultursamarbetet, för ett samarbetsprogram inom bioteknologinsarnt för upprättandet av ett industriellt centrum i . Atl ulveckla som hemmamarknad är ett avhuvudmålen för det nordiska samarbetet på regeringsnivå. Del är ett fortlöpande arbete som bl. a. syftar till alt ge de nordiska förelagen bättre tillgång till den nordiska marknaden och därmed förbättrad konkurrensförmåga på världsmarkna den. Detta gäller inle minst de små och medelstora förelagen. Särskild vikt läggs vid atl avveckla icke-tariffära handelshinder. Vid session presenterade ministerrådet ett samarbetsprogram för av veckling av handelshinder.i , vilket antogs enhälligt. En första rapport om implementeringen av samarbelsprogrammel presenterades för ' En utförlig redogörelse för det nordiska samarbetet harlämnats i den berättelse som Nordiska rninislerrådet överlämnat till (dokument C 1 1988 i del nordiska trycket). Drygt hälften av Sverigesutrikeshandel sker med EG och ytterligare nästan20% med EFTA-länderna. Är 1986 var EG:s tredje största exportmarknad utanför Gemenskapen, dubbelt så storsom t.ex. . EFTA-länderna som grupp är EG:s störstaexportmarknad, där av tredjelandsexporten avsätts, och dessstörsta leverantör. Genom EFTA och frihandelsavtalet med ingår vii ett frihandelsom-råde för industriprodukter på 350 miljoner människor.Samarbetet Sverige-EG fungerar myckel väl. Problemen är utomordentligt få,särskilt sedan vi nätt överenskommelse om anpassning av frihandelsavtalen medanledning av EG:s utvidgning till och . Den svenska bedömningen all medlemskap i inteär förenligt med neutralitetspolitikenskrav står fast. Med undanlag för de utrikes- och säkerhetspolitiska områdena ärdock utrymmet för samarbete i princip obegränsat. Från svensk sida finns därför en stark vilja attulveckla samarbetet med EG ytterligare på en rad områden. Bl.a. har tillsammans med andra EFTA-länder uttryckt sitt intresse av attså långt möjligt medverka i EG:s strävanden alt fullborda den s. k. inremarknaden. EG-EFTA-samarbetet har en viktig roll i dettasammanhang. Luxem-burgdeklaralionen,som antogs av ministrar från EG- och EFTA-länderna , anger områden för fortsatt samarbete.Målet är atl åstadkomma ett"dynamiskt europeiskt ekonomiskt område" omfattande samtliga 18 EFTA- och . , som under hösten1987 irinehaft ordförandeskapet iEFTA, strävar efter alt EFTA-länderna så långt möjligt ska uppträdasamlat i förhandlingarna med EG. Uppföljningsarbetet har snabbt utvidgats från de ursprungligenprioriterade områdena ursprungsregler, gränskontroller, handelsdokumenlationoch. tekniska handelshinder - rad andra frågor, däribland statsstöd, finansiella tjänster, immaterialrätt, produktansvar ochutbildning. Sammanlagt har därmed EG-EFTA-diskussioner inletts på 17områden. Ytterligare förenklingar har skett ifrihandelsavtalens ursprungsregler. Vid ett möte mellanministrar från EFTA-länderna och denledamot av som är ansvarig för utrikesfrågorna undertecknades de två första multilateralakonventionerna mellan EG- och EFTA-länderna.Den ena avser införandet av ett gemensamt enhelsdoku-ment för lullbehandling (Singie AdministraUveDocument, SAD). Den andra gäller engemensam transitordning. Båda trädde i kraft den . Ett miljöminislermöte mellan EG- och EFTA-ländernahölls i Nordwijk i . Den 1 oktober 1987hölls det andra mötet i den blandade kommittén inom ramavtalet för forskningsfrågor mellanSverige och EG. De stora forskningsprogrammen, ESPRIT pådalaområdet, RACE på telekommuni kationsområdet och för basteknologi, som hitfills varit förbehållna deltagare i , håller nu på att öppnas för deltagande av institu tioner och företag i EFTA-länderna. I takt med attarbetet med att åstadkomma en inre marknad inom EG Prop. 1987/88: 100 fortgår,intensifieras också EFTA-samarbetet. EFTA-länderna har i Bil. 5 mänga avseenden sammanfallande intressen attbevaka i den västeuropeiskaintegrationen, varför det är naturligt med en betydande EFTA-samordning av kontakterna med EG. EFTA-samarbetet harhög prioritet för den och del är positivt attmedlemsländerna nu gör ansträngningar att stärka organisationen I syfte att samordna arbetet med Europafrågornahar en särskild slats-sekreterargruppfilisatts. En särskild beredningsgrupp under stalssekrete-rargmppen går igenomkonsekvenserna för svensk del av de olika förslagen i s. k. vitbok om den inre marknaden. En utförlig redovisning av och denvästeuropeiska integrationen föreladesför . 1987/88:66). Detmultilaterala handelssystemet fortsätter att, trots en hittillsrelativt gynnsam konjunktur iOECD-områdel, vara utsatt för påfrestningar. Obalanser i handeln mellan destora handelsnationerna, liksom fortsatta betydande handels- och belalningsbalansunderskott i t. ex. , gergrogrund för protektionism. Degigantiska överskotten av jordbruksvaror har lett till handelspolitiska konflikter. U-ländernasskuldsitualion visar inga tecken påatt radikalt förbättras med fortsatta problem i handelsrelationerna mellan i-och som följd. En allvarlig utveckling är all förtroendet för det multilaterala handelssystemet urholkals imånga länder och atl lösningar på handelspolitiska problem allt oftare söks påbilateral väg eller rentav genom unilaterala ingrepp i handeln. För ett utrikeshandelsberoende land som ärett öppet och respekterat multilateralt handelssystem av utomordentligtslor betydelse. Den svenska regeringenverkar därför mot protektionism och för ytterligare frigörelse av handeln bl.a. inom ramen för det Allmänna tull- och handelsavtalet (), ochutveckling () och konferens för handel och. utveckling(). Ett viktigt led i dessa strävanden har varitbeslutet i Punla del ,, om en ny mulfilateral handelsförhandling inom ramen för den s. k.Uruguayrundan. Genom minislerbeslutet har GATT-länderna bl.a. åtagit sig att inle vidta nya protektionistiska åtgärder ("ståndstill") och atl avveckla de GATT-stridiga åtgärder ("roll back")som är i kraft. Härigenom kanförhandlingarna i sig hålla tillbaka den framväxande proteklionismen. Detta är enligt svensk uppfattning väsentligt. har den första fasen av förhandlingarnaägt mm i en konstmkliv anda, vilket bl.a. resulterat i en mångfald förslag från enskilda medlems länder som studeras och debatteras. Förhandlingar har inletts om atl eliminera eller reducera återstående tullar. Ur svensk synpunkt är en sänkning av de höga tullnivåer somfortfarande existerar på för intressanta exportmarknader särskiltönskvärd. En fråga av stor betydelse i förhandlingarna är att förbättrareglerna för vidtagande av skyddsåtgärder 119 Sverigehar ett speciellt intresse av att komma lillrätta med de s.k. Prop. 1987/88: 100 gråzonsåtgärderna, dvs. skyddsåtgärder sominte omfattas av Bil. Bland de nya ämnena i rundan fästerSverige stor vikt vid förhandlingarna om ett multilateralt regelsystem förtjänstehandeln syftande lill liberalisering på detta område. Uruguayrundanomfattar också handelspolitiska aspekter på del immaierialrättsliga området.Såväl varumärkesförfalskning som andra former av immaterialrättsligt intrångberörs. Förhandlingarna skall bl.a. leda till all ett multilateralt ramverkrörande handeln med förfalskade varor utarbetas. Förhandlingarna skall vidare söka motverka snedvridandeeffekter på den internationella handeln av handelsrelaterade krav i samband medinvesteringar. En central fråga i rundan är jordbruket. Utan någon form avuppgörelse på detta område kan förhandlingarna knappast lyckas. Det är angeläget att det aktiva förhandlingsklimatelkan bevaras. En översyn av förhandlingsprocessen kommer enligt Punla delEsle-besluiet att äga rum på ministernivå efter halva tiden, dvs. sannolikt islutet av . Förhandlingarna, som förs i , skall enligt minislerbeslutetvara avslutade , dvs. senast vid utgången av är 1990. Regeringen tillmäter det breda internationellasamarbetet inom stor betydelse. På det handelspolitiska området utförs inom organisationen ett omfattande och viktigt arbete som syftar så fri världshandel som möjligt. Uruguayrundan ger en särskild dimension åt detta arbete. Det grundläggande analytiska arbete som fortgår inom på viktiga sekto rer ger betydande bidrag till GATT-förhandlingarna. Vid minisler- rådsmöte i diskuterades en inom organisationen utarbetad studie om effekterna av subventioner och handelsregleringar på handeln med jordbruksprodukter. En betydande grad av enighet nåddes om såväl analy sen som principerna för långsiktiga reformåtgärder, vilket haft en avgöran de inverkan på frågans fortsatta behandling. Naturligen ger också skeendet inom viktiga styrande impulser tillverksamheten i , bl.a. i ' På svenskt initiativ prövas nu inom nya former förövervakning av efterievnaden under förhandlingsrundan av det i Punla del Esteöverenskomna stoppet för nya handelshinder. Vid ministerrådsmöte i i mitten av majkommer att ha ordförandeskapet, vilket här betydelse för det svenskaOECD-arbe-let . FN:s sjunde konferens för handel och utveckling (UNCTADVII) ägde rum - : Konferensen var inriktad på fyraområden - finansiella frågor, råvaror, internationell handel samt problemen ide minst utvecklade länderna. Denna blev den första som kommit framtill ett gemensamt slutdokument med en enig bedömning av lägel i världsekono min. I slutdokumentet ges också uttryck för en gemensarn vilja alt stärka samarbetet mellan u- och i-länder. De minst utvecklade ländernas pro blem, bl. a. på skuldområdel, tilldrog sig särskilt intresse. Konferensen kan sägas ha fått en gynnsam inverkan pä klimatet i arbetet med bl. a. interna handelsfrågor. Slutdokumentet betonar Uruguayrundans funda- 120 mentala roll för alt stärka detinternationella handelssystemet. På råvaruområdet blev konferensen en bekräftelse på denförändrade Prop. 1987/88: 100 inriktning mol lösningar-av dé långsiktigastrukturella problemen som Bil. 5 samarbetet tagit . a.betonas atl råvaruexportberoende bör diversifiera sina ekonomier iökad utsträckning mot bakgrund av råvarornas långsiktigt minskande relativabetydelse i världsekonomin. ' Stöd bör ges härför. Inte ininsl börhandelshinder avvecklas. Den tidigare inriktningen på prisstabilisering genomreglering av råvarumarknaderna har tonals ner. Andra forrher för samarbete,som förespråkat, har fått ökat gehör. Genom ett förbättratinformationsutbyte och/eller forskning och utveckling är avsikten attråvarumarknaderna indirekt ska kunna stabiliseras och stärkas utan regleringar.Konferensens särskilt påtagliga resultat var alt den gemensamma fonden förråvaror genom m.fi. undertecknande av överenskommelsen närmarsig sitt ikraftträdande. välkomnar denna stimulans lill ökat multilateralt råvarusamarbete,särskilt vad gäller forskning och utveckling. Uppföljningen av slutdokumentets rekommendationerkommer att ske i olika kommittéer samt i andra internationellafora. En särskild för utvärdering av handlingsprogrammet för deminst utvecklade länderna föreslås äga rum . kommer alt deltaaktivt i delta uppföljningsarbete. Densvenska exporten har under senare är utvecklats pä ett förhållandevis gynnsamtsätt. Trots de positiva siffrorna måste konstateras att svenska förelagförlorar marknadsandelar såväl i som på utlandsmarknaderna. Detta skersamtidigt som importen nu åter skjuter fart. Det är därför viktigt alt industrins internationellakonkurrenskraft nu kan bibehållas. Detta är särskilt angeläget på den, försvenska exportföretag, dominerande västeui;opeiska marknaden men ärbetydelsefullt också på de allt viktigare amerikanska och japanska marknaderna. Exporlansträngningarna måste, mot denna bakgrund,fortsätta och därmed bidra lill att skapa bajans i ekonomi. Det finnsstarka skäl för staten atl, tillsammans med näringslivet, verka för att det exportfrämjandearbetet intensifieras och anpassas tillnya konkurrensförutsättningar. Huvudansvaret för all den svenska exporten utvecklastillfredsställande ligger hos företagen. Statlig medverkan i detexportfrämjande arbetet har. dock betydelse för att uppnå framgångar. Sådanmedverkan kan framför allt behövas för atl kartlägga områden, branscher ochländer där särskilda exporlansträngningar är angelägna. Fortsatt stor uppmärksamhet i det exportfrämjandearbelet kommer att ägnas OECD-omrädet, där våra största handelspartners finns.Europa är den viktigaste exportmarknaden för svenska produkter. Storaansträng-, ningar riktas också mol . Mängau-länder och ett antal statshandelsländer har mer eller mindre akuta betalningsproblem.Efterfrågan på kapitalvaror och projekt är fortsatt låg 121 på grund av all dessa länder hartvingats hålla tillbaka sin import. På de Prop. 1987/88: 100 kreditvärdigamarknaderna har konkurrensen skärpts. Finansiering av ex- Bil. 5 porten är ett mycket viktigt konkurrensmedel.Från svensk sida läggs slor vikt vid de ansträngningar som görs i olikafora för atl slävja en osund utveckling av den internationellakredilkonkurrensen. Kapitalvaror och projekt utgör en stor del av densvenska exporten. Ett nytt system för investeringsgarantier infördes den Ioktober 1987 (prop. 1986/87:98, NU27, rskr.305, SFS 1987:861). Detta bör få vissa positiva effekter på densvenska exporten genom all företagen numera kan försäkra inte barainvesteringar i produktion utan också marknadsinvesteringar om sådanakan leda till ökad export från . Belalningsproblemen har lett lill atl exportkreditnämnden (EKN) tvingats betala ut betydande belopp iskadeersättningar. a. för alt.undvika negativa effekter pä deninternationella handeln är det viktigt att överenskommelser nås om skuldkonsolideringar som kanbidra lill att återställa skuldländernas betalningsförmåga. Under /87 har deltagit i ett fiertal multilateralaöverenskommelser om skuldkonsolideringar.På denna grund har åtta bilaterala avtal slutits mellan och enskildaskuldländer. Under innevarande budgetår beräknas antalet skuldkonsolideringarfortsatt ligga på en hög nivå. Mot bakgrund av bl. a. skuldproblemen och denökade internationaliseringen, har enöversyn av de system som finns för exportkreditgarantigiv-ning, statsstödd exportkredilgivning ochu-kreditgivning ansetts vara motiverad. Avsikten är alt resultatet avöversynen samt eventuella förslag till ändringarom möjligt skall föreläggas i nästa års budgetproposition. Handelspolitiskaoch ekonomiska kontakter på regeringsnivå spelar en viktig roll för utvecklingen av handelmed statshandelsländer och många . Dessa kontakter, som kan haformen av ministerbesök ochdelegationsresor, används ofta i handelsfrämjande syfte. Detsamma gäller deregelbundet återkommande s.k. blandkommissionsmöten som hålls med länder med vilka ingåttbilaterala handels- eller samärbetsavtal. har kommissionsmöten hållils medstatshandelsländerna i ,saml med , och . Vidare har handelskonsultationer ägt rum med och Sovjetunioneni enlighet med särskilt avtal. Ett möte inom ramen för det tekniskasamarbetet med har också genomförts. Minskade råvarupriser har för mångau-länder betytt lägre exportintäkteroch avmattning i den ekonomiska utvecklingen. Detta är en starkt bidragandeorsak lill alt handel medu-länderna stagnerade . Ansträngningarna atl främja detekonomiska samarbetet med dessa länder hardock fortsatt i oförminskad styrka med sikle på en framlida förnyadexpansion. Ansträngningarnaatt minska underskottet i handeln med har 122 Fallande oljepriser ochdärmed minskande valulainkomster har Prop. 1987/88: 100 docklett till att importen från och andra har minskal Bil. i relativ betydelse. Östeuropasandel av utrikeshandel har under året ytterligare minskat påexportsidan, medan andelen i totalimporlen Därmed växer på nytt det svenska underskottet i handeln med Aktuella satsningarpå långsiktiga samarbetsprojekl bör på sikl kunna ge svenska exportföretagen starkare ställning på är en av största exportmarknader.Importen från av bl.a. teknologiär av slor betydelse för svensk industri. De svensk-amerikanskahandelsrelationerna är goda. Sektorvisa bilaterala handelsrelaterade frågor kräver dock lidvis stor uppmärksamhetfrån svensk sida. Syftet är härvidbl. a. alt underlätta marknadstillträdet i för svensk industri. De stora underskotten i handelsbalans undersenare år har givit upphov lill starka protektionistiska stämningar i kongressenoch inom branscher medstrukturproblem. Kongressens arbete med en ny handelslag har pågått under hela är 1987 och har ännuinle avslutats. Det resultat som nåsblir betydelsefullt mot bakgrund av de i flera fall protektionistiska förslag från senaten och representanthuset somligger till grund för lagstiftningsarbetet, förslag som kritiserats från den amerikanska administrationenssida och även från omvärlden. Handeln med karaktäriseras av betydandesvenska underskott. Japanskaliberaliseringsåtgärder och yenens uppgång bör kunna ge utslagi form av ökad svensk export fill . FN:sekonomiska kommission för (ECE) ECE, som omfattar Väst- ochÖsteuropa samt och , behandlarfrågor om handel, ekonomiska prognoser, statistik, energi, olikaindustribranscher, miljövård, byggnadsfrägor och iransportfrågor. Sverigedeltar aktivt i arbetet pä samtliga områden. Mot bakgrund av FN:s finanskris har en särskild kommitté granskat ECE:sarbetsprogram och övriga aspekter påverksamheten. De föreslagna besparingsåtgärderna har antagits av kommissionen och kommer all resultera ibetydande kostnadssänkningar. Tullfrågor, handelsprocedurer m. m. Sverigedeltar i det internationella tullsamarbetet, främst inom ramen förTullsamarbetsrådet () i . Rådet antog en konvention om en ny, gemensamvarunomenklalur (Harmonized Syslem).Riksdagen har godkänt anslutning till konventionen (prop.1986/87:53, SkU 13, rskr. 32), som trädde i kraft den 1 januari 1988.Ett omfattande arbete med atl överföra denna nomenklatur till svensk lagstiftning och utarbeta andrabestämmelser i anslutning härtill har ägt rum. Efter förhandlingar har EFTA-länderna ochEG-kommissionen kommit överens om atl införa ett enhetligt tulldokument (Singie Administrative 123 Document,SAD). Dokumentet skall användas i handeln mellan EFTA- Prop. 1987/88: 100länderna inbördes samt i handeln mellan EFTA-länderna och EG såväl vid Bil. 5 export,transil som import. Överenskommelsen har forrhen av en konvention, som försvensk del har godkänts av (prop. 1986/87: 136, SkU 47,rskr. 205).. Enhelsdokumentet har börjat användas den 1 januari 1988.EFTA-länderna och har också kommit överens om gemensammatransitbeslämmelser för varor, vilka trädde i kraft den 1 januari 1988.1enlighet med bestämmelserna i nämnda konventioner upprättas två nya kommittéermellan EFTA-länderna och . Arbetet med alt överföra de bådakonventionernas bestämmelser fill svenska förhållanden har avslutats. EG och EFTA-länderna har också inlett diskussionerrörande samordning av datoriseringen av olika tull-och handelsprocedurer,bl.a. med utgångspunkt i EG:s s. k. CD-projekl (Coordinaled DevelopmentProject). EFTA-länderna och EG har genomfört en viktig reform vadgäller ur-spmngsdokumentalionen inom frihandelsområdet, nämligen periodiskavamcertifikat, s.k. fakturadeklaration, och avskaffande av blankett EUR.2. Överläggningarpågår om ytterligare förenklingar, bl.a.avseende de regler som gäller när en vara bearbetas i flera EFTA- ochEG-länder, s. k. kumulalion. har, för atl underlätta arbete medall bekämpa ekonomisk brottslighet på tullområdet och organiserad smuggling,ingått tull-samarbetsavtal med ett antal länder i . Riksdagengodkände en proposition om tullsamarbetsavial med USA.Förhandlingar pågår med om ett tullsamarbetsavial. Förändringar i tullpreferenssystem gentemotu-länderna trädde i kraft . Dessa förändringar innebär bl.a. alt tullfrihet nu ges för samtligaprodukter från de minst utvecklade länderna. Sverigeanslöt sig lilldet fjärde mullifiberavlalel, MFA IV, ett ramavtal för bilateralatexlilbegrähsningar. Omförhandlingar av de 16 bilaterala avtal som slöts underMFA III pågår. De nya avtalen förhandlas i enlighet med deutfästelser, som gjorde under MFA IV-förhandlingarna, dvs. atl medgestörre avsättningsmöjligheter av tekovaror på den svenska marknaden från iförsta hand de minst utvecklade samt nya och små exportörländer. Den nya svenska begränsningspöliliken går ut på attstegvis trappa ner de nuvarande handelspolitiska skyddsåtgärderna, men också påall fortsättningsvis ge den svenska tekoindustrin ett skydd som är avpassatefter skyddsbehovet för olika varor. Tekoindustrin kan således inte räkna medhandelspolitiska skyddsåtgärder av den omfattning som tidigare förekommit.