prop · GB0383 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:83 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås att de processuella regler om boskillnadsmål som hargällt enligt den numera upphävda skall tillämpas när enansökan görs i om boskillnad enligt dansk, isländsk eller norsk rätt.Lagändringen föresläs träda i kraft den , 1 1987/88. Lag omändring i lagen (1987:788) om införande av Härigenomföreskrivs att i lagen (1987:788) om införande av skallinföras en ny paragraf, 19 §, samt närmast före 19 § en ny rubrik av följandelydelse. 19§ I fråga om en ansökan om boskillnad som görs enligt 5 § förordningen(1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap,adoption och förmynderskap skall bestämmelser om rättegångeni boskillnadsmål alltjämt tillämpas. Dennalag träder i kraft den , Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28januari 1988 Närvarande; statsrådet , ordförande., och statsrådenGustafsson, , , , , , , R, Carlsson.Holmberg, , , , G, , , Proposition om nordiska boskillnadsmål 1 Inledning trädde den nya ikraft. Den innebär bl, a, att det tidigare boskillnadsinstitutet avskaffas ochersätts av en möjlighet för makarna att, om de är ense, förrätta bodelningunder äktenskapet (9 kap, I § andra stycket), 1 , och finns alltjämt regler omboskillnad (bo-sondring). Liksom var fallet enligt de tidigare svenska reglernakan ena maken under äktenskapet i vissa fall kräva "bosondring" ochdärmed framtvinga en delning av det gemensamma boet. Konventionen mellan , ,, och innehållande internationellt privaträttsligabestämmelser om äktenskap, adoption Och förmynderskap föreskriver i artikel 5följande om domsrätt i boskillnadsmål. Ansökan om boskillnad mellan makar somär och vid äktenskapets ingående var medborgare i fördragsslutande stat samt dåtog hemvist i sådan stat tas upp i den stat där makarna har hemvist. Har dehemvist i skilda stater, tas ansökan upp i den stat där den mot vilkenansökningen är riktad har hemvist. Om denna stat är -där regler saknasom boskillnad - tas ansökningen upp i den stat vars lag enligt artikel 3 ikonventionen är tillämplig på makarnas förmögenhetsför hållanden. Reglerna iartikel 5 i konventionen har tagits in i 5 S förordningen (1931:429) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. En ansökan om boskillnad (bosondring) enligt dansk,isländsk eller norsk rätt kan tas upp i även sedan de svenska reglernaom boskillnad har upphävts. Vid överiäggningar mellanföreträdare för justitiedepartementen i de nordiska länderna har man behandlatde problem som detta kan medföra. Efter att ha diskuterat olika lösningar, bl,a, en ändring i den nämnda konventionen, har man enats om att den enklastelösningen är att de processuella regler om boskillnadsmål som hargällt i skall tillämpas även i fortsättningen i dessa fall (jfr prop.1986/87:86 s, 52), Ett förslag till lag om ändring i lagen (1987:788) ominförande av , innehållande denna lösning, har därefterupprättats inom . Regeringenhar beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslaget.Lagrådet har i yttrande lämnat förslaget utan erinran.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Detförslag som jag nu skall lägga fram överensstämmer med förslaget i lagrädsremissen. Mitt förslag: I lagen (1987:788) om införande av äktenskapsbalkeninförs en bestämmelse av innebörd att regler om rättegängen iboskillnadsmäl alltjämt skall tillämpas i fräga om en ansökan om boskillnad somgörs i med stöd av den nordiska konventionen rörande äktenskap,adoption och förmynderskap. Skälen för mitt förslag: I artikel 3 i den nordiskakonventionen innehållande internationellt privaträttsligabestämmelser om äktenskap, adoption och förmynderskap finns regler omtillämplig lag i fråga om äktenskapets rättsverkningar såvitt angår makarsförmögenhetsförhållanden. Sådana rättsverkningar av äktenskap mellan dem somär och vid äktenskapets ingående var medborgare i någon fördragsslutande statskall bedömas enligt lagen i den av staterna där makarna vid äktenskapetsingående tog hemvist. Har båda makarna sedermera tagit hemvist i en annan avstaterna, skall den statens lag i stället vinna tillämpning, om det inte ärfråga om verkan av en rättshandling som har företagits tidigare. Dessa reglerhar införlivats med svensk rätt genom att tas in i 3 § första stycketförordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap, adoption och förmynderskap. Till reglerna om äktenskapets rättsverkningar såvitt angårmakarnas förmögenhetsförhållanden hör reglerna om boskillnad. De danska reglerna om boskillnad (bosondring) finns i 5kap. loven om aegteskabets retsvirkninger (§§ 38-43), Enligt dessa regler kanen make under äktenskapet i vissa fall kräva bosondring och därmed framtvingaen delning av giftorättsegendomen (faellesboet), Bosondring kan begäras, om denandra maken genom missbruk av sin rådighet eller genom någon annan oförsvarligåtgärd i väsentlig grad har minskat sin del av giftorättsegendomen ellerframkallat fara för det, Bosondring kan också begäras, om den andra maken olovligenupphäver samlivet eller om ena maken utan den andras vetskap vid äktenskapetsingående hade ett arvsberättigat barn utanför äktenskapet eller senare får ettsådant barn. Slutligen kan bosondring begäras vid andra makens konkurs.Begäran om bosondring ges in till skifteretten. Om bosondringen genomförs, blirdet som makarna får sig tillskiftat eller senare förvärvar enskild egendom (saereje). De isländska och norska reglerna om boskillnadöverensstämmer i huvudsak med de danska. Den svenska , som upphävdes dä äktenskapsbalkenProp. 1987/88:83 trädde i kraft , innehöll i 9 kap. I och 2 §Sregler om rätt till boskillnad dels efter gemensam ansökan av makarna, delsefter ansökan av endast ena maken, I det senare fallet gällde somförutsättning antingen att den andra makens bo var avträtt till konkurs elleratt den andra maken genom vanvård av sina ekonomiska angelägenheter, genommissbruk av rätten att råda över sitt giftorättsgods eller genom annatotillbörligt förfarande hade vållat en väsentlig minskning av giftorättsgodseteller fara för sådan minskning. Reglerna i 3 och 5 §§ förordning innebär attansökan om boskillnad (bosondring) någon gäng kan göras i även efterdet att har upphävts. Så är exempelvis fallet om två makar vidäktenskapets ingående bosätter sig i och den ena maken sedan fiyttartill . Om den andra maken därefter vill ha boskillnad, fär den maken ansökaom det i , Frågan är nu vilka bestämmelser som skall tillämpas om ettboskillnadsmål kommer upp i , I materiellt hänseende bestäms lagvaletenligt reglerna i 3 § förordning. I processuellt hänseende följerdäremot av allmänna internationellträttsliga grundsatser att lagen i det landdär ansökan skall tas upp blir tillämplig (jfr NJA II 1932 s, 414), För svenskt vidkommande har de processuellareglerna tidigare funnits i . Det naturliga är att dessa reglerblir tillämpliga även fortsättningsvis i de få fall då en boskillnadsansökangörs i , Sä skulle frågan antagligen bedömas av de rättstillämpandemyndigheterna även utan särskild lagstiftning, I klarhetens intresse vill jagändå förorda att saken regleras genom en uttrycklig lagbestämmelse. Som nämntsi avsnitt 1 har man i de andra nordiska länderna anslutit sig till dennauppfattning. Jag förordar således en bestämmelse av innebörd att giftermålsbalkensregler om rättegången i boskillnadsmäl alltjämt skall tillämpas i fräga om enansökan om boskillnad som görs enligt 5 § förordning. Bestämmelsenkan lämpligen tas in i lagen (1987:788) om införande av . Som jag har anfört innebär lagändringen knappast någon ändringav det rådande rättsläget. Den bör träda i kraft ,lämpligen , I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1987:788)om införande av , 1 fråga om en ansökan om boskillnad som görs enligt 5 §förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållandenrörande äktenskap, 5 adoptionoch förmynderskap skall bestämmelser om Prop. 1987/88:83rättegången i boskillnadsmål alltjämt tillämpas, Iparagrafen, som är ny, lämnas föreskrifter om vad som skall gälla i processuellthänseende när det i Sveiige görs ansökan om boskillnad enligt de materiellareglerna i , eller , När en sådan boskillnadsfrågaaktualiseras i skall de regler om förfarandet tillämpas som tidigarehar gällt enligt för handläggningen av svenskaboskillnadsansökningar. Paragrafenhandlar endast om de processuella reglerna, Lagvalsregler beträffande denmateriella rätten finns i 3 § förordning. Hur gränsen skall drasmellan processuella och materiella bestämmelser är en fråga som har överlämnatsät rättstillämpningen (jfr NJA 11 1932 s, 414), Den rättspraxis i frågan somhar utbildats under giltighetstid blir alltjämt tillämplig. Debestämmelser som förevarande paragraf i första hand syftar på återfinns i 15kap, 15-21 §§ , som innehåller regler om ansökans form, behörigdomstol och målets handläggning. Regler angående rättens sammansättning iboskillnadsmål och angående omröstning finns i 15 kap, 29-30 a §§ giftermålsbalken.Även reglerna i 31 § om god man för bortovarande kan bli tillämpliga i boskillnadsmäl. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslaget till lagom ändring i lagen (1987:788) om införande av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Bilaga Prop,1987/88:83 Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande;justitierådet Mannertelt, regeringsrådet , justitierådet , Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i lagen (1987:788) om införande av . Förslagethar inför lagrådet föredragits av departementsrådet , Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Propositionenshuvudsaklig:,i innehåll ............................ 1 Utdrag urprotokoll vid regt i ingssammanträde ,, 3 1 Inledning........................................................................ 3 2 Allmänmotivering........................................................... ..... 4 3 Upprättatlagförslag .................................................... ..... 5 4 Specialmotivering ......................................................... ..... 5 5 Hemställan ................................................................... ..... 6 6 Beslut .......................................................................... ..... 6 Bilaga Lagrådets yttrande. ,........................................... ..... 7