prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt direkUven skulle lanlmäteriverket i en rapport bl.a, analysera verksamhelen och bedöma utvecklingen inom verkets olika verksamhets områden, Mol denna bakgrund skulle verket lämna förslag till rikUinjer för verksamheten. Verket skulle vidare behandla ett antal särskilda frågor, bl.a. den regionala och lokala organisationen samt lantmäteritaxans ut formning. Verket skulle även lägga fram förslag lill produktivitets- och servicehöjande åtgärder, 78 Lantmäteriverketlämnade sin rapport till regeringeni , I Prop. 1987/88:100 rapporten har verket program för programredovisat sin verksamhet, ana- Bil. 13 lyserat resultatutvecklingen, gjorlframlidsbedömningar och föreslagit åtgärder i syfte att bättre anpassa sinverksamhet lill de krav som ställs på verket. Verket har också behandlat desärskilda frågor som ingick i direktiven. Statskontoret, riksrevisionsverkel,länsstyrelsernas organisationsnämnd och har yttrat sigöver rapporten. Jagkommer i del följande all framför allt uppehålla mig vid lantmäteriverketsförslag till inriktning av olika verksamheter och vid de förslag till åtgärdersom verket har lämnat i sin rapport. Många av förslagen är sädana att de inlekräver ställningstaganden från , men jag tar upp även dessa för att geen heltäckande bild av verkets förslag. Jag finner däremot inte anledning att idet här sammanhanget närmare kommentera del bakomliggande arbelet med analyserm, m. Jag vill dock, liksom statskontoret och riksrevisionsverkel, peka pä atlresullatanalysen behöver ulvecklas ytterligare. Enligt min mening bör den av lantmäteriverketföreslagna inriktningen av verksamheten med de kompletteringar somjag lämnari det följande - läggas till grund för en treårig budgetram för lantmäterietunder perioden /89-1990/91, Genom att en treårig budgetram beräknas förverksamheten bör verkets möjligheter att långsikUgl planera ralionaliseringaroch omprioriteringar underiättas. ingår dessutom fr, o, m,budgelårel 1987/88 i en försöksverksamhet med överföring av anslagsmedelmellan budgetår. Tillsammans med de förslag som jag i det följande redovisar omförändringar i handläggnings- och beslutsordningen för ADB-investeringar bördet därmed enligl min mening föreligga goda förutsättningar för atlytteriigare öka effektiviteten inom lantmäteriet. Mitt förslag till budget för resp. anslag och budgetårframgår av följande tablå. Vid beräkningen har jag antagit att koslnaderna förlandskapsinfor-malionsverksamhelen /90-1993/94 fördelas likaöver åren. Där huvudförslagel Ullämpas har en minskning skett av utgifterna med1,utom beträffande anslagel D 4. Försvarsberedskap, där en minskningsker /90, Beloppen /90 och 1990/91 förulsällskomma all pris- och löneomräknas i vanlig ordning. Jag har också efter samrådmed chefen för tagit upp ramar för ADB-invesleringar. Budgetramarför treårsperioden /89-1990/91 (1000-tal kr.) Prop,1987/88:100 Bil. D4,Försvarsberedskap 3 586 D5,Utrustning m,m, 8075 Anskaffning av ADB-utrustning 17 120 Uppdragsverksamheten,som svarar för omkring en tredjedel av lanlmäte-riels omsättning, bedrivs påmarknadsmässiga villkor. bedömer all verksamhetens innehåll,inriktning och volym i huvudsak kommer atl vara oförändrad.Verksamheten /87 omsatte ca 220 milj, kr, och lämnade ettöverskott på ca 3 milj, kr. Verket avser atl forlsälla sin satsning påmarknadsföring och på all öka produktiviteten. Jagnoterar med tillfredsställelse att lantmäteriets tjänster är efterfrågade ochalt verksamheten täcker sina kostnader. Jag återkommer senare lill denekonomiska styrningen av verksamhelen. Fastighetsbildningsverksamhetenskall finansieras av avgifter enligl den lanlmälerilaxa som regeringenfasiisläller, Verksamhelen svarar för omkring en tredjedel av lanlmäterietsomsättning. Som jag nämnde inledningsvis har efterfrågan påfastighetsbildningstjänsler under en följd av år minskat, främsl lill följd avnedgången i byggandel. Verksamhelen har därför inle täckt sina kostnader ochförluster har uppstått. Till följd av de åtgärder som lantmäteriverket harvidtagit och en stigande efterfrågan på fastighetsbildningstjänsler räknarverket nu med alt verksamheten skall läcka sina kostnader. Regeringen har ställt särskilda medel till verketsförfogande för ålgärder i syfte att bättre anpassa resurserna lill efterfrågan påfaslighelsbildnings-tjänsler och för utvecklingsinsatser inomfastighetsbildningsområdel. Verket avser att använda medlen förutvecklingsinsatser fram t,o,m. /91, Verketföreslår atl ytterligare 1,9 milj, kr. ställs till förfogande under budgelårel1990/91, Jag konstaterar med tillfredsställelse atl kostnaderoch intäkter inom fastighetsbildningsverksamheten har kommit i bättre balans.Med hänsyn lill detla och alt lantmäteriverket förfogar över särskilda medelför atl utveckla verksamhelen, utgår jag från all fastighetsbildningsverksamhetenforlsällningsvis skall kunna drivas med full kostnadstäckning. föreslår alt frågan om vilken effektfastighetsägarnas kostnader för fastighetsbildningstjänsler har påfastighetsägarnas intresse för faslighelsbildningsåtgärder utreds. finns det risk för alt dennuvarande avgiftsnivån avhåller fastighetsägare från att ta initiativ tillProp. 1987/88:100 sådana fastighetsbildningsåtgärder som från allmännautgångspunkter är Bil. 13 angelägna att få genomförda. Även och har framfört synpunkter på finansieringen avfastighetsbildningen. har även tagit upp finansieringen av fastighetsregistreringen. Mot den nu angivnabakgrunden anser jag att det finnsskäl alt i särskild ordning utreda effekterna av finansieringsprinciperna för fastighetsbildning ochfaslighetsregistrering. Jag avser att senare återkomma till regeringen idenna fråga. Jag kommer senare att ta upp den ekonomiskastyrningen av fastighels-bildningsverksamheten. ProgrammetLandskapsinformation omfattar produktion av kartor, fiygbilder och annan landskapsinformation.Lantmäteriverkets förslag till inriktning av verksamheten gmndas på den avriksdagen beslutade tioåriga kartplanen,vilken omfattar perioden /85-1993/94, och pä beslul förtaåret om produktion av en ny svensk nationalatlas. Verket pekar dock påangelägna insatser inom landskapsinformationsområdet som kräver ökade resursereller betydande omprioriteringar. Del gäller t,ex. utveckling av ny geodetisk teknik, snabbare utgivning av den ekonomiskakartan, ökad flygfotografering och uppbyggnad av databanker med grundläggandegeografiska data om landet. Jag vill inledningsvis framhålla atl den gällandekartplanen, som beslutades ,innebar väsentligt ökade resurser inom området landskapsinformation vid lantmäteriverket och en betydandevolym- och standardhöjning i fråga om produktion av kartor och annanlandskapsinformation jämfört medsituationen tidigare. De av lanlmäteriverket nu anmälda behoven av ytlerligare satsningar skulle kräva enbetydande ytteriigare resursökningför vilken del inte finns ekonomiskl utrymme . Jag är därför inte beredd att tillmötesgå verket ochall föreslå några sådana ändringar i verksamhetens omfattning som förutsättertillskott av anslagsmedel. Den digitala tekniken har fält ell snabbtgenomslag inom kartläggnings området. Detla förutsägs inte till fullo när kartplanen utarbetades. En betydande efterfrågan finns t, ex, pä grundläggande uppgifter om landska pet lagrade i databaser. Till stordel är det frågan om uppgifter som finns på de allmänna kartorna. Det är därförnaturligt och mest rationellt all sådana data tillhandahälls av lantmäteriet.Lantmäteriverkets kostnader för atl snabbi bygga upp sådana digitaladatabaser med grundläggande geografisk information har av verket beräknatstill 90 milj, kr. Hälften beräknar lantmäteriverketkunna finansiera genom omprioritering ar och försäljningsintäkter. Återstoden föreslås bli läckt genom anslagstill skott. Som framgår av vad jagtidigare har sagt, kan inte lantmäteriverket påräkna något sådant resurstillskott. Verket bör sträva efter att skapa utrymme för verksamheten på andra sätt, t.ex, genom att sluta avtal med berörda intressenter om samfinansiering av olika databaser. 6 1987/88. Lantmäteriverkethar i totalförsvaret funktionsansvar för frågor om landskapsinformation. Idetta ligger alt tillgodose totalförsvarets behov av kartor, flygbilder samtgeodetiska och fologrammetriska data. Verket svarar också försekretessgranskning av kartor och flygbilder. I krig upprätthåller verket visslantmäteriverksamhet och svarar för information om fastighetsförhållandena. Sekretessgranskningen av kartor och flygbilder utredsav utredningen (Fö 1982:03) om Ulltrådesskydd, som enligt direkUven (dir.1987:26) skall lämna sina förslag , E.n förändrad lagstiftning omkart- och flygbildssekretess kan eventuellt komma att minska resursbehovet förverksamheten. Den beredskapsplanering som lantmäteriverket har ansvarför omfattar övningar, utbildning och andra åtgärder för att hålla en högberedskap. Verket pekar i sin rapport på bl.a,behov av ökade resurser för beredskapsverksamheten. För egen del vill jagerinra om att organisationen av den regionala staliga förvaUningen övervägs iregeringskansliet. Övervägandena kan komma alt påverka totalförsvaretsregionala verksamhet, vilket i sin tur kan fä effekt för lantmäterietsberedskapsverksamhet. Jag är därför inte beredd att nu ta ställning tillbehovet av ökade resurser för beredskapsverksamhet. Jag kommer dock att underanslaget D4. Försvarsberedskap föreslå att lantmäteriverket får medel för enfunklionsövning under /89, Ifråga om de verksamheter inom lantmäteriet som finansieras av avgifter, främstuppdrags- och förrättningsverksamheterna, skall lantmäteriverket söija för atlstaten får avkastning på det statskapital som verket disponerar i form avomsättningstillgångar. Avkastningen skall i första hand användas för alt skyddarealvärdet hos dessa tillgångar. Överskjutande avkastning skall levereras inlill statskassan. Vidare gäller att verket skall föreslå regeringen hureventuella överskott från verksamheterna skall disponeras eller hur evenluella underskottskall åtgärdas. föreslår atl avkastningskravet skallläggas fast för hela treårsperioden med en fast procentsats. Vidare föreslår verket att verket självt, inom vissa gränser, skall få besluta om hur uppkomna överskott skall få användas. I fråga om avkastningskravet pä det kapital som an vänds i kartframställningen föreslår lantmäteriverket att det nuvarande systemet med inleverans till staten av kartavgifler och nyttjanderättsavgif ter slopas och atl avkastningskravet sätts till 4 milj, kr. Förslaget innebär även att lantmäleriverkel skall få större frihet alt be stämma priset på de allmänna kartorna. gäller atl priset skall sättas sä att intäkterna täcker kartavgiften samt kostnader för tryck ning, försäljning, distribution och realvärdeskydd av statskapitalet. Slutli gen föreslår verket att den rörliga kredit som disponeras hos riksgäldskon toret skall få användas som lån tillutveckling inom uppdragsverksamhe ten. Jagräknar med att la ställning tillverkets förslag om Prop, 1987/88:100 ändrade former för den ekonomiskastyrningen av de avgiftsfinansierade Bil. 13 verksamheterna, och all della kankomma lill uttryck i regleringsbrevet.Jag vill dock redan nu anmäla att enligt min mening är statens ekonomiskastyrning av lantmäteriet i slora drag ändamålsenlig, vilket även statskontoretoch riksrevisionsverkel framhåller i sina yttranden över lantmäteriverketsrapport. Lantmäteritaxan(1971:1101), som beslutas av regeringen, reglerar vilken avgift som skallbetalas för tjänster som fastighelsbildningsmyndigheterna utför med slöd avfrämst fastighetsbildningslagen, Lantmäleriverkel har haft i uppdrag att utredavilka förändringar av taxan som bör genomföras för att bl, a, möjliggöra enförbättrad intäktsbedömning. Verket skulle också överväga formerna för någontyp av ramstyrning av taxan och behovet av atl även i fortsättningen kunnasätta ned avgifterna när fastigheter m, m, av mindre betydelse kan avföras urfastighetsregistret. föreslär att taxesättningen delegeras till verket. Regeringens inflytande börenligt verket begränsas till ettavkastningskrav pä statskapitalet för omsättningstillgångar i enlighet med vadjag har redogjort för och till den grundläggande konstruktionen av taxan.Verket föreslär även att en möjlighet införs att i förväg komma överens pmpriset med den som önskar få en fastighelsbildningåtgärd ulförd i de fall lidlaxaUllämpas, För alt möjliggöra bättre bedömning av inläkterna föreslär verketbl.a. en successiv övergång lilltiddebilering i stället för s.k, saktaxa med fasta avgifter för vissa slag avtjänster. Verket föreslår vidare att debitering i större utslräckning skall skeefler den taxa som gäller när faslighelsbildningsåtgärden avslutas. Så skerinte i fråga om förrättningar påbörjade före år 1986.1 fråga omnedsättning av avgifterna i vissa fall anser verket att den möjligheten harslor betydelse för atl Stimulera till åtgärder som innebär sanering avfastighetsindelningen. I synnerhet gäller della vid omarronderingar därnedsättningen också har stor betydelse för atl reducera koslnaderna försakägarna. Möjligheten atl sätta ned avgifterna bör därför enligt verket finnaskvar, Slalskonlorel har i sitt yttrande överlantmäteriverkets rapport avstyrkt alt taxesättningen delegeras lill verket.Jag delar statskontorets uppfattning. Främst med hänsyn till att verksamhetenbedrivs med monopol bör regeringen även i fortsättningen besluta om taxan förden statliga fastig-helsbildningsverksamheten. Den ordningen bör gälla även förden till vissa kommuner delegerade fasUghetsbildningsverksamheten, Vad gäller frågan om lantmäteritaxans utformning avserjag att återkomma till regeringen. Utvecklingav ADB-system för ekonomiadministration m. m. Somjag nämnde inledningsvis pågår inom lantmäteriet arbete méd att införaett datorstött system för ekonomiadministration, ärendehandlågg- 83 Systemet avses vara infört i hela Prop,1987/88:100 lantmäteriet senast vid utgången av /90, Fulltuibyggl be- Bil. 13 räknas systemet innebära en besparing på ca 110årsarbetskrafter. Uppbyggnaden av det nya ekonomiadministraliva systemetsker i samråd med statskontoret och . Statskontoret ställersig positivt lill systemet. anser det dock osäkert om systemetuppfyller verkels krav på information tillden s. k. riksredovisningen tillgodoses. För egen del finner jag det angelägetatt systemet nu införs sä snabbi som möjligt. Det bör bl.a. möjliggöra en rationalisering avfastighetsbildningsverksamheten. J,ag utgår från att systemet får sådanutformning alt krav tillgodoses. Lantmäteriverketslokala och regionala organisation Idirektiven lanlmäteriverket ingick atl överväga den lokala och regionalaorganisationen. Verket skulle dessutom beräkna vilka besparingar som skullekunna uppnås om den statliga fastighetsregistreringen fördes över frånlänsstyrelserna till lantmäteriet. En utredning inom lantmäteriet har föreslagitriktlinjer för en ändrad regional organisaUon med regioner som var och enomfattar fiera län. avser atl mol bakgrund härav utarbeta ettorganisations-förslag och föreslår alt verket självt skall få besluta omerforderliga ändringar i den regionala och lokala organisationen. föreslår vidare att den statligafaslighelsregistreringen förs över till lantmäteriet. Effekterna härav bedömssom övervägande positiva. Någon kalkyl över de ekonomiska effekterna har verketdock inte ansett möjlig all genomföra med rimlig arbetsinsats. Enligl min mening hör lantmäteriets regionalaorganisation nära samman med den regionala organisationen av annan statligförvaltning. Frågan om den statliga länsförvaltningens framtida organisationbereds i . Det förslag framtidaorganisation på regional nivå som lanlmäteriverket kan komma att lämna börprövas i det sammanhanget. Av vad jag nu har sagt framgår alt jag anser atl detskall ankomma på regeringen alt besluta om eventulla förändringar i denregionala organisationen för lantmäteriet. Delsamma gäller i fråga omändringar i den lokala organisationen med hänsyn till den stora betydelse denhar för kommunerna. Regionalproduktlon av kartor m.m. Lantmäteriverkethar i sin rapport redovisat den etablering av lantmäte riets produktion av kartor m, m. som hittillshar skett utanför , Det gäller främst lokaliseringen av kartproduktion lill och , Ver ket har positiva erfarenheter av den hittillsprövade regionala produktio nen, men pekar på atl resurserna inte får splittras för mycket, bl, a. med hänsyn lill kraven pä stora investeringar och hög kompetens, Ä andra sidan kan regional produktion enligt verket åsladkoinma teknikspridning och kompetenshöjning i olika delar av landet. Verket redovisar i rapporten förslag lill framtida satsningar på regional produktion av kartor m, m, 84 Jagframhöll i samband med alt förslaget tillden 10-åriga kartplanen Prop. 1987/88:100 förelades (prop.1983/84:100 bil. 13) alt en regional kartproduk- Bil. 13 tion var angelägen.Erfarenheterna frän t, ex. enheten i för produktion av denekonomiska kartan är goda. Enheten kommer att ansvara även för produktionen avekonomiska kartan för genom en filial i . Utifrån dehittillsvarande erfarenheterna och de regionalpolitiska effekterna anser jagdet motiverat med en fortsatt satsning pä regional kartproduktion. En enhetför kartproduktion bör därför inrättas i med uppgift främsl attsvara för produktionen av ekonomiska kartan över , Enligt minmening ger en sådan enhet goda möjligheter att bygga upp en hög kompetens inomkartproduktionsområdet i Kariskrona. bör enheten innebära ettvälbehövligt sysselsältningstillskott lill , En förutsättning för att enheten skall komma lill stånd är alt uppbyggnadskostnadernafinansieras med tillskoll av särskilda medel. Jag beräknar kostnaderna för attbygga upp en kartproduktionsenhet i till 20 milj, kr, för treårsperioden1988/89-1989/91, varav 7,5 milj, kr, /89, 7,7 milj, kr,/90 och 4,8 milj. kr, /91, Antalet anställdaberäknar jag till ca 20 i ettinledningsskede. Jag kommer senare i min föredragning att föreslå att lantmäteriverketför /89 får medel för alt påbörja uppbyggnaden från anslaget D3. Efter uppbyggnadsskedet skall verksamheten heltfinansieras av ordinarie medel för kartproduktionen. Jag har i denna frågasamrått med chefen för induslrideparlemenlet. Lantmäterietredovisar en treårig plan för ADB-investeringar och föreslår en ny ordning föranskaffning av ADB-ulruslning, gäller att ADB-investeringarfinansieras över trettonde huvudtitelns anslag B 2. Anskaffning avADB-utrustning, Detta innebär alt lantmäleriverkel måste redovisa sina behov avADB-investeringar till statskontoretsom i sin tur begär medel i sin anslagsframställning. Verket betalar årligaavgifter till statskontoret för sin ADB-utrustning, anser atlADB-investeringar bör behandlas som övriga investeringar inom lantmäteriet ochföreslår alt beslut om investering och upphandling får fattas avlantmäleriverkel och att investeringsmedel för ADB-utrustning anvisas direktlill verket. Jag bedömer atl lanlmäteriverket har en bra grund atlstå på för sin ADB-verksamhel i form av en s, k. ADB-strategi och en treårigutvecklingsplan. Jag har inte något all erinra mol verkets beräkning avbehovet av medel för ADB-investeringar, Inom ramen för försöksverksamheten medtreåriga budgetramar bör därför verket nu ges ett större ansvar för sinaADB-investeringar, En ram för anskaffning av ADB-utrustning bör ställas lillverkets förfogande under trettonde huvudUtelns anslag B 2, Anskaffning avADB-ulruslning, Chefen för kommer senare i en särskildproposition om användningen av ADB i statsförvaltningen att mera utförligtbehandla hur ADB-investeringarna skall hanteras. Jaggår nu över till all behandla anslagsfrågorna för /89, ' 85 7 1987/88. D 1.Lantmäteriet Prop. 986/87 Utgift 987/88 Anvisat 988/89 Förslag Under anslaget redovisas samUiga in- och utbetalningarför lantmäteriets olika verksamheter. Anslaget las upp med ell formellt beloppoch får normalt inte belastas. Verksamheterna inom olika program beskrivs i detföljande under de anslag varifrån medel beräknas på statsbudgeten.Lantmäteriets uppdragsverksamhet (program I), somfinansieras helt genom avgifter, behandlas emellertid under detta anslag. Programmetbestår av tre delprogram: I a. Inrikes uppdrag 1 b. Utlandsuppdrag 1 c.Fastighetstaxering Delprogrammet Inrikes uppdrag omfattar uppdrag inomlandet beträffande bl.a. framställning av kartor och annanlandskapsinformation, mätningstekniska och fastighetsrättsliga frågor samtfastighetsekonomi och faslighelsinformation. Verkets rnedverkan i den allmännafastighetstaxeringen har fr.o.m. /88 förts ett särskiltdelprogram. Delprogrammet Utlandsuppdrag omfattar export avlantmäteriets tjänster och marknadsförs under namnet Swedsurvey,Lantmäleriverkel marknadsför även produkter och tjänster från andramyndigheter och från privata företag när det främjar lantmäterietsutlandsverksamhet. Uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässiga grunder,.Verksamhetenunder budgetåren 1986/87-1988/89 framgår av följande tabell. Resultatav uppdragsverksamheten (1 000-tal kr.) 1986/87 1987/88 . ' Som inläkler redovisas fakturerade belopp och värdetav utförda men ännu inle fakturerade uppdrag.I kostnaderna ingår beräknat behov av avsättningar för osäkra fordringar, förrealiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och för att värde- säkra statskapitalet.1 intäkter och kostnader ingår inte transaktioner som görs vid köp och försäljning av tjänster m. m.internt inom det statliga lantmäteriet. Av det balanserade resultatet /86 har . använts under /87 försärskilda investeringar i uppdragsverksamheten. Enviss ökning av efterfrågan på tjänster förväntas under del kommande budgetåretinom den del av uppdragsverksamheten som betingas av nybyggnadsverksamhet. Efterfrågan på tjänster inomde fastighelsrållsliga och fastighelsekonomiska områdena förväntas också öka.Intresset för digitalt producerade kartor har stigit markant. Uppdragsverksamhetensframtida inriktning och den ekonomiska styrningen av verksamheten har jag behandlat i samband med frågan om treårsbudgetför lantmäteriet. har innevarande och närmastföregående budgetår fått särskildamedel för att utveckla en samordnad tjänsteexport tillsammans med statens planverk och centralnämnden förfastighetsdata. Som framgår av vadjag har anfört under anslagel B 18. Information och utbildning bör sådantslöd kunna utgå även /89. Jaghemställer alt regeringen föreslär att lillLantmäteriet för /89 anvisa ett förslagsanslag om I 000kr. 1986/87Utgift 54838046 1987/88Anslag 54202000 1988/89Förslag 60139000 Under anslagel redovisas kostnader för program 2Plangenomförande till de delarverksamhelen finansieras över statsbudgeten. Programmetbestår av fyra delprogram: Fastighetsbildning m, m. . Delprogram 2 a finansieras sä gott som helt genomavgifter som tas ut enligl lantmäteritaxan (1971:1101, ändrad senast 1987:1273), Avgifterna skall täcka lantmäteriets kostnaderför verksamheten. Avgiften för en förrättning kan dock sättas ned isådana fall då beslul i ell fastighelsbild- ningsärende medför att fasUgheter m,m, av mindre betydelse inte längre behöver redovisas i fastighetsregistret. Taxebeloppen skall också sättas ned för sådana äganderättsutredningar somlänsstyrelsen förordnar om. Kostnaden för nedsättningarna, somfinansieras av anslagsmedel, var för /87 . Verksamhelen under budgetåren 1986/87-1988/89 framgårav följande Prop. 1987/88:100 tabell. Resultatav fastighetsbildningsverksamheten (1000-tal kr.) 1986/87 1987/88 1988/89 varav anslag Kostnader Resultat Balanseratresultat ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdetav utförda men ännu inte fakturerade ärenden. I koslnaderna ingår beräknade avsättningar förosäkra fordringar,för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och för att värdesäkrastatskapitalet. Övriga delprogram (2b-2d) finansieras helt medanslagsmedel. Utveckling och rådgivning kan till en del finansieras genomavgifter, men verksamheten redovisas dä under program 1 eller delprogram 2 a. Förinnevarande och kommande budgetår planerar lantmäleriverkel för fullkostnadstäckning inom faslighetsbildningsverksamheten.