prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Utfallet för året som helhet fördelar sig på kvartal som framgär avdiagram 3, som också visar kursutvecklingen och utvecklingen av fondenslikvida medel. Nettoförsäljningarna inleddes redan under fjärde kvartalet1986. Fonden hade då gjort den bedömningen alt den stigande kurstrenden skullekomma atl vända och ökade därför likviditeten. Nettoförsäljningarnafortsatte i ökad omfattning under större delen av 1987, fram lill kursfallet ioklober. var fonden nettoköpare iandrahandsmarknaden. Diagrammet antyder atl fonden på ell tidigt stadiumförutsåg att aktiekurserna skulle komma atl vända nedåt men att tyngdpunkten iförsäljningarna lades 5 10 15 20 25 30 36 40 45 50 1967.VECKA (Korrigerat tor ) Man får då komma ihåg alt periodindelningen idiagrammet, som är föranledd av atl siffermaterialet hämtatsfrån fondenskvartalsrapporter, "skär av" en pågående affärsverksamhet på eltganska godtyckligt sätt. Detta förhållande har påverkat särskilt fördelningenmellan första och . Dessutom avspeglar totalindex inlekursutveckhngen för individuella aktier. Så t ex låg Astrakursen i början avåret. när fonden minskade sitt engagemang i detta bolag, högre än senare underårel. Fondens fem största engagemang , mätt eftermarknadsvärdet, avsåg följande företag: 1 (1) 2 (4) 3 (3) ASEA 4 (5) SCA 5 (2) De fem största engagemangen svarade sammantaget för avportföljens marknadsvärde. Denna procentandel har under en följd av år legatöver 40. Nedgången 1987 hänger samman med de tidigare konstaterandena attdels större företag, dels verkstads- och kemiföretag indexmässigl utvecklatssämre än totalindex. har med undantag sedan J978 varitfondens största enskilda placering. Förändringarna i rangordningen mellan deövriga största innehaven beror i allt väsenlligl på olikheter i kursutvecklingen. I diagram 4 illustreras förhållandet mellan fondenskapitalandel och rösträllsandel i de noterade företagen i fondens portfölj.Den streckade diagonala linjen i diagrammet anger värden där andelama överensstämmer.Det är för en institution som Fj ärde AP-fon- Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 den ennaturlig följd av systemet med rösträttsdifferentiering att antalet förelagdär röslrältsandelen är lägre än kapitalandelen överväger (i vissa fall finnsfö röslstarka aktier inte tillgängliga på marknaden). Man kan dock i fråga omde större företagen (här definierat som de företag där fonden har ettengagemang på eller mer) konstatera, att anlalet företag med ungefärsamma rösträllsandel som kapitalandel eller med högre rösträttsandel är likamånga som antalet företag med markant lägre rösträllsandel. Till den förragruppen hör bl a AGA, , , , , och , tillden senare bl a Alfa , , , , ochTrelleborg. Uppgifter om kapital- och röst-rällsandelar i de enskilda företagenåterfinnes i värdepappersförteckningen på sidorna 22-23. Fondstyrelsen har regelmässigt ("bolagsstämmoåret"för fondens första verksamhetsår. 1974) överlåtit en del av sin rösträtt vidbolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessaföretag (fördelat lika på LO- respTCO-anslutna). FJARDE AP-FONDENS RÖSTRÄTTS-ZKAPnALANDELAR I NOTERADESVENSKA FÖRETAG 31.12.87, VARJE PRICK REPRESENTERAR ETT F0RET«3 (TOTAL 93) ENGAGEMANG > 100 MKR ENGAGEMANG 6OS100 MKR ÖVRIGA ENGAGEMANG ' 1 ' ' i Grundenför rösträttsöverlålelsen är en specialbestämmelse i aktiebolagslagen. Under1987 har rösträtt överlåtits till de anställda i 19 noterade och 1 onoleratföretag. I fråga om fondens portfölj har följande viktigare förändringar(utöver de tidigare nämnda omdisposilio-nerna av innehaven i ASEA och )skett under årel: Nya företag iportföljen är och , , Eken (efter utbyte mot aktier i delonoterade ), , Inter Innovation (efter notering,tidigare onoterat innehav), JM Bygg, (sedermera under årel försålt),och Rotlneros (efter utbyte mot aktier i ) Ett antalengagemang har avyttrats: , . LKB (uppköpserbjudande).Rockhammar och Nettoköp avaktier har gjorts i AGA. Nettoförsäljningarav aktier har gjorts i . , ESAB, , , , ,och I övrigt hänvisas till värdepappersförieckningarna pä sid22-23. Som framgått av redogörelsen för ulvecklingen påriskkapitalmarknaden har marknaden för aktieoptioner volymmässigt visat enlugnare utveckling än . trots tillkomsten av nya tnslrument (säljoptioner).På grund av de starka kursförändringarna i de underiiggande aktierna haremellertid kursfluktuationerna på opiionsmarknaden varit myckel starka.Fonden har främst genom utställande av köpoptioner i mycket begränsadomfattning deltagit i denna marknad. I förhållande till fondens aktieportföljär det fräga om närmast försumbara belopp; lösenvärdet pade berörda aktiernahar normalt uppgått till Den ökade osäkerheten efter börsnedgången ioktober avspeglades inte tillräckligt i options-premierna för att uppfyllafondens avkastningskrav, och fondens aktivitet på marknaden minskade drastiskt,Oplionshandeln har givit ett positivt utfall på inte fullt . Marknadens huvudintresse har varit inriktat motin-dexoptioner. På grund av att dessa saknar underliggande aktier (lösen avoptioner sker genom aktiefondsandelar) har det ansetts atl fondens reglementeinle tillåter handel i indexoptioner' uteslående köpoptioner redovisas i följandetabell: Marknads- Lösenvärde värde, 31.12.87,tkr tkr 945 1.400 542, 680 Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 De underliggande aktierna ingår (med resp marknadsvärden)i fondens aktieportfölj per den 31.12.1987, och den eventuella (beroende påkursutvecklingen) skyldigheten att sälja aktierna för ett sammanlagt belopp avdrygl redovisas som en ansvarsförbindelse inom linjen ibalansräkningen,'' har fonden rätt att i begränsad omfattningplacera i ulländska värdepapper Ramen för dessa placeringar är av detbokförda fondkapitalet, vilket innebar ca . Syftet medutlandspla-ceringama är inle att söka nya marknader för fonden utan atl skaffaell hjälpmedel i den del av fondens verksamhet som är av avgörande betydelseför fondkapitalels utveckling, nämligen engagemangen i stora, intemalionelltinriktade svenska förelag. Genom alt vara en intressant kund hos några fåinternationella mäklarfirmor får fonden tillgång till dessas analysmaterialoch synpunkter på svenska företag, analyser av branscher intemationelll och avde svenska storföretagens konkurrenter samt vilket med hänsyn lillStockholmsbörsens ökande internationalisering är lika viktigt - del avmäklarföretagens marknadskunnande. Fonden kan i sitt agerande på den svenskaandrahandsmarknaden dra nytta av denna information. En livlig omsättning i utlandsportföljen är en förutsättningför all fonden skall vara en intressant kund hos de internationella mäklarna.Jämfört med 1986 har omsättningen fördubblats. Ökningen beror dels på destarka kursfluktualioner som förekommit (inte minsl på Tokyobörsen)och som föranlett affärer, dels på den kraftiga kursuppgången fram tilloktober. Ulvecklingen av den ulländska portföljen illustreras i följande tabell(belopp i mkr): (marknacbvärden) 175 portfölj") ca 39 avkastning** ca - Det direkl mätbara ekonomiska utfallet av fondensutlandsplaceringar har varit otillfredsställande. Vad som inte låter sig mätasi ekonomiska termer är ** För Fjärde AP.fonden, som rimligtvis inte kan varieraandelen likvida medel annat än inom relativt snäva gränser, skulleindex-optioner innebära ökade frihetsgrader vid förväntade förändringar i detallmänna kurläget. '' Det erhållna priset för utställda köpoptionerintäktsföres först sedan optionerna förfallit och redovisas under"förutbetalade intäkter" i balansräkningen. "' M h t den höga omsättningen, som försvårarmedeltalsberäkningar, är portföljen här = fondens "utlandsdel". dvsvärdepapper + valutakonton. '' Utdelningar + realisationsvinster -realisationsförluster + ränteintäkter pä valutakonton ± orealiseradekursförändringar (inkl valutakursförändringar). allt i procent av dengenomsnittliga ponföljen enligt not 8. effektema på förvaltningen av den svenska portföljen, somju är det egentliga syftet med utlandsportföljen, I det ovissa börsläget var andelen likvidamedel av utlandsplaceringama hög. Marknadsvärdet på aktieportföljen var ca 16mkr och fördelade sig med inemot på japanska aktier, amerikanskaaktier och engelska aktier. Fondens första placering i etl onolerat förelag gjordes1980. Engagemangen på detta område har ökat snabbt. Vid slutet av1987 uppgick det sammanlagda anskaffningsvärdet på aktier, konverteringslånoch optionslån i icke noterade företag till , och nettoökningen underåret blev därmed inte En slor del av ökningen beror på etlförvärv (för ) av aktier i , som omnämndes redan iföregående årsberättelse. Som framgår av nedanstående tabell har emellertiddeltagande i nyemissioner av aktier och konverterings-/ optionslån svarat företl större belopp, . Av nyemissionsbeloppet utgjorde satsningar på nyaföretag och nytillskott till företag i vilka fonden redan tidigare varengagerad med sammanlagt . Dessa siffror illustrerar mycket konkretett förhällande som ofta förbises av dem som satsat pengar i onoteradeföretag, nämligen att elt första engagemang kräver beredvillighet ochresurser att satsa ytterligare pengar. Nytillkomna icke noterade företag är förutomSSAB Bio Invent, Entronbc (ett företag som utvecklat och marknadsför endatorstyrd skridskoslip; innehavet är sedermera avyttrat), ÖptiSensor, (), Svenska Bota och Svenska Enerek, SGI, som ägs avfonden, Investeringsbanken och SPP/AMF-P med vardera en tredjedel, äger i sinlur aktiemajoriteten i , där också det amerikanska bioteknikföretagetCalifornia ingår som ägare. Fondens insats 1987 på ca 21 mkrär förenad med ett åtagande om ytterligare ca och syftar till att medverkatill en koncentrerad satsning på svensk bioteknik i samarbete med bl aKarolinska Institutet. Kortfattade beskrivningar av dessa förelag och av övrigaonoterade företag i portföljen vid det senasle återfinnes påsidorna 27-28. Större belopp bland nyemissionerna i företag som redaningick i fondens portfölj representeras av Cent-rumlnvest (, delvis enkortfristig insats för annan aktieägare), ochdess managementbolag (; Four Seasons utgör fondens huvudengagemang påventure capital-området), (, ett vid bildandetavtalat konverteringslån för att ge bolaget en tillfredsställande kapitalbas)och Robustus (). I köpen av aktier ingår med ett mindre belopp återköp av aktier i , som såldes (fonden har legat kvar med optionslån till bolaget). 1987/88: 174 Bilaga 2 Fötsäli-ningar*") Avgångavandra skäl"" Ca av fondens innehav av konvertibler i Ven-ironichar konverterats till preferensaktier Detta belopp ingår inte iårets omsättningssiffror Försäljningarna omfattar fömtom det tidigarenämnda Entronixinnehavet aktierna i och huvuddelen av aktierna iSweden's , . Ur gmppen onoterade förelag har i övrigt utgått Energiekonomiefter konkurs'', Inter Innovation på gmnd av notering och Kooperationsinvest(utbyte av aktier sedan bolaget övertagits av del börsnoterade ). Ulvecklingen av fondens engagemang i onoterade företagsedan starten av denna verksamhet 1980 framgår av följande tabell: Detprimära målet för fondens verksamhet är del långsiktiga avkastningsintresset,och del är därför av stort intresse att söka redovisa del ekonomiska utfalletav fondens engagemang i onoterade företag. Av flera skäl är det emellertidmycket svårt att beräkna detta på etl meningsfullt sätt. Varje enskiltengagemang är till sin nalur mycket långsiktigt, och fonden tillämpar inte denprincip som t ex amerikanska venture capital-fonder i slor utsträckningutnyttjar, dvs att successivt skriva upp värdet av framgångsrika engagemangäven om vinsten inte är realiserad. För fonden uppkommer avkastning påportföljen av onoterade företag dels och till mindre delgenom utdelningar påaktier och räntor på lån, dels genom realiserade vinster vid avyttringar respmätbara värdestegringar när onoterade företag blivit noterade. Belopp,mkr, anskaffningsvärden Nyemissioner och köp Avgång Engagemang Det totalaengagemanget i onoterade företag vid det senaste årsskiftet, ,motsvarade av fondkapitalet mätt med marknadsvärden. Även om deonoterade företagen tar en begränsad del av fondens resurser i anspråk, kan manmed fog hävda atl fonden spelar en viktig roll som riskkapitalkälla för dessa.Det är av naturliga skäl svårt för att inte säga omöjligt att få någonöverblick över eller att avgränsa "marknaden" för riskkapital föronoterade företag, men det är hell klart att fondens marknadsandel pä dettaområde är betydligt högre än fondens andel av den officiella aktiemarknaden. Tabellen ovan visar atl fonden satsat sammanlagtnärmare i onoterade förelag. Med undantag för köpet 1987 av aktier i består beloppet praktiskt tagel helt av nytillskott av riskkapital tillföretagen. uppgick till sammanlagt . Direktavkastningenär låg jämfört med noterade företag det gäller ju i flertalet fall företag isnabb tillväxt från en svag finansiell grund, där fondens insatser medvetetstrukturerats så att värdetillväxten utgör den allt överskuggande delen av denförväntade avkastningen. Utdelningar på aktier är ovanliga. och i vissa falllöper konverterings- och optionslän utan ränta. "" Dessa siffror överensstämmer inte medomsättningssiffroma i tabellen på sid 9. som redovisar likviditetseffekten. Haringär bl a konverteringar och utbyten mot noterade aktier. "' Fondens förlust uppgår till Svenska Enerekhar övertagit rörelsen i bolaget. Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 Mätbaravärdeförändringar (positiva eller negativa) har inträff at i engagemangen i de20 företag som utgått ur gmppen onolerade företag. Inedanstående tabell redovisas dessa värdeförändringar'' årsvis (belopp i mkr): I ett snabbt växande bestånd av långsiktiga engagemanglåter vare sig utfallet ett visst år eller det sammanlagda utfallet under enfemårsperiod relateras lill några beslåndssiffror. Först om nägra är, då engagemangenbörjat "mogna ut" i normal omfattning och portföljen av onoleradeförelag stabiliserats kan det vara möjligt att beräkna en någorlundarättvisande totalavkastning och göra jämförelser med utfallet av den noteradeportföljen. Placeringar i onoterade företag (inte minst då venturecapitalbolag, som i slor utsträckning satsar pengar i projekt och nystartadeföretag) måsle anses vara mer riskfyllda än placeringar i större, onoteradeföretag. Inför årets bokslut har en bedömning och värdering av föriuslriskernagjorts i varje enskilt engagemang. Denna bedömning har resulterat i ett beloppav ca , som kan komma att realiseras under de närmaste åren.Totalengagemanget i de berörda företagen var vid del senaste drygt70 mkr. Fondens likviditelspolitik och förvaltning av likvidamedel utgör ett viktigt komplement till portföljförvaltningen, och fondenagerar aktivt på penningmarknaden. Reglementet har tom 1987 medgivitplaceringar i bankinläning, statsskuldväxlar, bankcertifikat ochföretagscertifikat. From 1988 vidgas placeringsmöj-lighelerna (jfr avsnittet"Reglementsändringar"). Fondens likvida medel uppgick vid utgången av året till1.220 mkr, vilket innebär en ökning med 214 mkr.Medelbeloppel likvida medel har varit , vilket är drygl360 mkr högre än 1986. Likviditetsutvecklingen framgår av diagram 3 påsid 11. 1 förhållande till det ' När avgången beror på notering har genomsnittet av deförsta 10 dagarnas officiellt noterade kurser använts vid beräkning avvärdeförändringen. värdeföränd-nngar har hänförts till portföljen av noteradevärdepapper ' Realisationsvinster och orealiserad värdestegring enliglnot 12. totalafondkapitalet med värdepappersportföljen upptagen till marknadsvärden varlikviditeten vid det senaste årsskiftet högre än , 10.5%(8.3%). I följande tabell återges en finansieringsanalys förfonden med jämförelsetal (belopp i mkr): Räntor pä likvida medel Minskning av korta fordringar resp ökning av korta skulderOlming av grundkapitalet Nettoköp av vårdepapper överföring till 1-3 AP-fondema(förföreg.år) Förvaltningskostnader Ökning av korta fordringar resp minskningav korta skulder Ränteutvecklingen var betydligt lugnare änunder föregående år Den stigande trend som inleddes i november 1986kulminerade . Tendensen har därefter varil fallande. Den korta räntan harpendlat mellan som lägst och som högst , vilket innebär ett smalarespann än 1986. Osäkerheten om ränteutvecklingen har emellertid varil betydande,och fonden har därför förkortal löptiden på de likvida placeringarna. Medellöplidenhar varierat mellan ca 90 och (1986 ca 130-ca 230dagar). En förväntad räntehöjning uteblev Efter börsfallel ioklober fortsatte räntorna alt sjunka, framför allt på grund av attcentralbankerna valde att likvidisera de finansiella marknaderna för attundvika ett depressivt tryck på världsekonomin. 1 syfte atl höja avkastningen på de likvida medlen närlöptiden förkortades har fonden kraftigt ökat andelen företagscertifikat, somstundtals varit . Placeringarnas fördelning vid årsskiftenaillustreras av följande tabell: Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 Dengenomsnittliga avkastningen på likvida medel var (). Sedan1985 har genomsnittsavkastningen sjunkit med inemot . Enligt de redovisningsprinciper som gäller för AllmännaPensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp lill anskaffningsvärden vidberäkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Det betyder att delbokföringsmässiga utfallet av verksamheten (den övre delen avresultaträkningen på sid 19) inte har påverkats av orealiserade kursvinsteroch kursförluster. Aktieutdelningarna ökade med till (201mkr). Aktieutdelningarna motsvarar av marknadsvärdet på portföljen avnoterade aktier (1986: ca 2.1%). Ränteintäkterna, (varav på likvida medel),ökade jämfört med föregående år () trots en lägre medelförräntning.Ökningen beror pä den betydligt högre likviditeten (jfr sid 15). Förvaltningskostnaderna ökade med eller 30%.Den starka ökningen sammanhänger bl a med vissa kostnader av engångsnatur. Enuppdelning av förvaltningskostnaderna på viktigare kostnadsslag återfinnesunder avsnittet "Administration" på sid 18. Förvaltningskostnadernamotsvarade () av del genomsnittliga bokförda fondkapitaletunder året och om tillgångarna värderas lill marknadsvärden. Årets verksamhet har givit ett rörelseresulial (aktieutdelningaroch ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) på (). Försäljningarna av värdepapper liiedförderealisationsvinster på () och realisa-lionsförluster på (). Realisationsvinster och realisationsförluster är inte"planerade" utan uppkommer successivt som ell resultat avaffärsmässigt motiverade omplaceringar i den löpande verksamheten. Vid försäljningar ur aktieinnehav med olika anskaffningsvärdenpå delposter tillämpar fonden konsekvent principen högst in först ut, vilketinnebär att realisationsvinstema minimeras och realisationsförlusternamaximeras. Intäkterna 1987 vid försäljning av köpoptioner som förfaller 1988har inte resultat-förts. Som redan nämnts i avsnittet om de onoterade företagenhar ett av dessa gått i konkurs . Fondens förlust på dettaengagemang, . ingår bland realisationsförlusterna. ''*' Fonden skall enligl sitt reglemente som direktavkastninglill första-tredje AP-fonderna övedöiaettbe\opp motsvarande av realvärdet avgrundkapitalet . Denna överföring uppgår till (). Efteröverföring blev det bokföringsmässiga nettoresultatet för årel (1.188mkr). Detta belopp tillföres fondkapitalet. Om årsredovisningen för en aktieförvaltande institutioninte beaktar orealiserade värdeförändringar i aktieportföljen måste den sägasvara ofullständig och missvisande. Orealiserade kursvinster och kursförlusterhar i en sådan situation i princip samma karaktär som realisationsvinster ochrealisationsförluster I och med att likviden av en försäljning reinvesteras ivärdepapper är det realiserade resultatet underkastat samma kursrisker som deorealiserade kursförändringarna. Det är helt klart alt aktiekurserna ochdärmed portföljvärdet kan ändras snabbt valet av stickdag kan i hög gradpåverka resultalutfallet. Man bör därför inte fästa alltför stort avseende vidresultatet under ett enstaka år. är en verksamhet medlångsikliga mål. och utfallet måste därför ses i ett längre perspektiv På grund av kursfallet från årsskifte lill årsskifte hardet icke realiserade övervärdet i portföljen minskat med 1.629 mkrefter uttag av realisationsvinster pä netto . Motsvarande tal 1986innebar en ökning av övervärdet med efter realisationsvinster pånetto . Del totala nominella resultatet blev därmed -668mkr jämfört med 4-3.767 mkr. Resultatet av portföljförvaltningen över en längretidsperiodsedan fondens tillkomst 1974ätergesi diagram 5, som ocksåillustrerar det reala resultatet. Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totalanominella resultatet korrigeras för inflationen och relateras tillreglementets krav på real avkastning. Efter avsättning med ()för bevarande av gmndkapitalels köpkraft ' blev del reala resultatet -(-1-3.637 mkr). En mindre del av försämringen, ca , beror på en högreinflation 1987 än 1986. Med hänsyn tagen till kravet pä överföring tillförsta-tredje AP-fonderna visade fonden etl underskott på (1986 etlöverskott på ). Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspektiv.Man kan i diagram 5 konstatera atl sett från fondens tillkomst komackumulerade resultat och ackumulerade resultatkrav i balans 1981 (dvs underfondens åttonde verksamhetsår), att det ackumulerade överskottet sedan 1981visserligen minskat men att vid det senaste årsskiftet det samladeresultatet översteg motsvarande krav med inemot ' Som påpekats i avsnittet "onoterade företag"har en värdering av riskerna for förluster pä vissaengagemang resulterat i ett belopp av ca . '-' Kravet på bibehållet realvärde på fondens kapitalgaller grunä-kapitalet. dvs summan av tillskjutna medel. Om man skulle tillämpakravet på hela fondkzpha\£l till marknadsvärde skulle avsättningen bli ca 625mkr. Skr.1987/88: Bilaga 2 Mkr, totalt ro&uttal inkl ej roalsQrade vinstontöriustar jämtOrt med resultatkrav enlnuvarande regiamento. Staplar {vänstra äalan): totalt resultat firsvls','Ov«ntaittAjnderelöitiSDande tiU rasiilatkrsk'. Kurvor (hägra sKalan): totalt resultat iB rautBlktg, aclojmuleradeväitjQn sedan' londens tilikomet. -9,000 Självfallet är det av intresse att redovisa utfallet avfondens verksamhet inle bara i absoluta tal och jämfört med resultatkravetutan också i förhållande till fömtsättningarna för verksamheten, dvs i förstahand kursutvecklingen på aktiemarknaden. Tidskriften totalindex sjönk under 1987med . Elt index för fondens portfölj visade en minskning med 8.9%). Medtanke på att, som konstaterats på annan plats i årsredovisningen, kursutvecklingenbåde för stora företag i allmänhet och för verkstads- och kemiföretag varitväsentligt sämre än utvecklingen av totalindex kan det te sig förvånansvärt attfondens performance ligger så nära totalindex. Förklaringen ligger dels päföretagsplanet (enskilda företag avviker från gmpp- och branschindex), dels iatt kurserna för onoterade företag, anskaffningsvärdena, inte förändrats. Densenare faktorn kan beräknas ha påverkat siffran för fondens portfölj positivtmed . Fondens totala kapital minskade justerat förkapitaltillskottet med eller (-). Detta mätt harpåverkats positivt av att likviditetsandelen varit högre . Fondstyrelsen föreslog i en skrivelse till regeringen idecember 1986 elt antal ändringar i fondens reglemente, avsedda atteffektivisera fondförvaltningen. Skrivelsen kopplades av finansdepartementetsamman med vissa andra förslag till ändringar av reglementet för allmännapensionsfonden, bl a förändringar av placeringsreglema för första-tredjeAP-fonderaa. Skrivelsen resulterade i en proposition lill i slulet av1987, och har beslutat om reglementsändringar som trätt i kraft fr om . En ändring, som påverkat tidpunkten för avlämnandet avdenna årsredovisning, är att redovisningen av praktiska skäl hädanefter skallavges före den 15 febmari i stället för före . Resultaträkningenoch balansräkningen skall vara uppställda efter reala principer och inte enbartavspegla anskaffningsvärden (har tillämpat en real redovisningsedan 1983). 1 fråga om värdepappersportföljen har det klargjorts attfondstyrelsen får utfärda och förvärva standardiserade köp- och säljoptioner iaktier.