prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — Skälen för mitt förslag: Även beträffande statsbidragenbör regelsystemet i största möjliga utsträckning överensstämma med vad somtillämpas för övrig utbildning för vuxna. Det innebär atl det bör utgåstatsbidrag med elt schabloniserat belopp och ett schabloniseratbelopp för skolledningsresurser inkl. resurser för specialfunktioner. Inom både grundvux och komvux utgår statsbidrag med etl s.k. schablontillägg om . Användningsområdet för schablontilläggel inom grundvuxär information om vuxenutbildning, uppsökande verksamhet, studiehandledning, syo,studiebesök, kurativa insatser, tolkning och stödundervisning. Jag förordaralt statsbidrag utgår för schablontillägg för särvux med samma omfattning ochkonstruktion som gäller för grundvux. Schablontilläggel för särvux bör vara specialdeslinerallill särvux genom alt överföringar mellan särvux och grundvux eller komvux intetillåls. Statsbidrag till lokal skolutveckling utgår beträffande grundvuxoch komvux med 1,av lönekostnaderna för skolledare och lärare. Bidragen äravsedda för personalutveckling och lokalt utvecklingsarbete. Även för särvuxbör statsbidrag utgå enligt samma procentsals och för samma ändamål. Enligt gällande föreskrifter för grundvux och komvuxlämnas statsbidrag till skolskjutsar, personell assistans och andrastödåtgärder, dock inte tekniska hjälpmedel, för hörselskadade, synskadadeeller rörelsehindrade studerande. SÖ fastställer belopp i varje särskilt fallefter ansökan av kommunen. Jag har beräknat medel för en höjning avanslagsposten till stödåtgärder med . med anledning av atl särvuxinförs. Jag vill i detta sammanhang erinra om alt min företrädare redan ipropositionen om och statlig utbildning för vuxna (prop. 1983/84:169)förordade att en försöksverksamhet borde inledas i syfte atl finna vägar attdecentralisera besluten om stödåtgärder. Statsbidragen till komvux minskas med 2 eller . Förstatsbidragen lill grundvux görs ingen sådan minskning. Särvux bör följa samma reglersom grundvux härvidlag. Mittförslag: De nya reglerna orn en ny kompetensinriktad vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda skall träda i kraft den . Skälen förmitt förslag: Del framgår av flertalet remissyttranden all införandel av en reguljär kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda är en efterlängtad och angelägenreform. Den bör därför träda i kraft möjligt. Jag ser inga hinder att särvuxi sin nya form startar den . kanemellertid behöva bli något av elt övergångsår. Det ankommer på regeringen attutfärda de tillfälliga föreskrifter eller övergångsregler som kan komma attbehövas. a. är del enligt min mening inte realistiskt all kräva atlvuxenanpassningen av särskolans kursplaner skall vara klar till läsåret1988/89. Inom SÖ pågår en översyn av särskolans läroplan bl. a.vad gäller innehållet i undervisningen. Särskolans nya läroplan beräknas trädai kraft . Arbetet med vuxenanpassning av kursplanerna börbedrivas parallellt med läroplansarbetet för särskolan. 3.17 Omfattningen av särvux /89 Mittförslag: Jag förordar att den totala omfattningen av särvux under budgetåret1988/89 skall vara 55000 limmar. Jag förordar också alt en genomföranderesursutgår. Skälenför mitt förslag: Den reformram om 15 milj. kr. som regeringen enligt 1988 årsbudgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10, s. 180) har avsatt för särvuxreformenbör i största möjliga utsträckning anslås till undervisningslimmar. Mina förslag omen ny kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda innebäri många stycken genomgripande nyheter i förhållande till vad som harförekommit inom den försöksverksamhet som har bedrivits sedan budgetåret1970/71. För all underiätta genomförandel av dessa förändringar och ge utrymmelill viss fortbildning i vuxenpedagogik bör en särskild resurs avsättas underde första åren. Medlen bör disponeras av SÖ och länsskolnämnderna enligt senarebeslut av regeringen. Jag har beräknat . för ändamålet /89, . under /90 och . Jaghar beräknat kostnaderna för särvux med den föreslagna utformningen ochomfattningen till sammanlagt . Detta belopp bör tillförasförslagsanslaget C I. Bidrag fill utbildning för vuxna utöver detbelopp som har föreslagits i budgelproposifionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil.10). Jag har vidare beräknatkostnaderna för timersättning vid särvuxstudier till . Detta beloppbör tillföras förslagsanslaget E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningarutöver del belopp som har föreslagils i budgetpropositionen 1988. 4Upprättade lagförslag, Prop. 1 enlighet med det anförda har inomutbildningsdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi vuxenutbildningslagen (1984:1118) 2. lag om ändringi lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, 3. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 4. lagom ändring itaxeringslagen (1956:623), 5. lagom ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, 6. lag om ändringi lagen (1987:1321) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. lag om ändringi kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning mm. Jag har beträffande utformningen av lagförslagen under 3,4 och 7 samrått med chefen för och beträffande utformningenav lagförslagen under 5 och 6 med chefen för . Lagförslagen under 1, 2, 5 och 6 kräver inte lagrådetshörande. Lagförslagen under 3, 4 och 7 är av sådan beskaffenhet att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Förslaget till lag om ändring i vuxenutbildningslagen(1984:1118) Den nya utbildningen vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) föreslås få sin huvudsakliga reglering i ett nyttkapitel, 4 a kap., i vuxenutbildningslagen. Det nya kapitlet följer omedelbartefter de två kapitel som handlar om vuxenutbildning med kommunalt huvudmannaskap,nämligen 3 kap. (grundvux) och 4 kap. (komvux). Förslaget innebär också vissaändringar i 1-4, 6 och 8 kap. I samband med tillkomsten av vuxenutbildningslageninfördes termerna grundvux och komvux i lagen. För den försöksverksamhet medundervisning av vuxna psykiskt utvecklingsstörda som har bedrivits harbeteckningen särvux allmänt kommit till användning. Mot den bakgrunden anserjag att den termen bör användas i lagtexten. 3 a § Varje landstingskommun får anordna vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda (särvux) inom de ramar och på de villkor iövrigt som följer av denna lag och andra föreskrifter och beslut som meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, \fotsuarande gäller för kommuner som inte ingår i nagonlandstingskommun. Med särvux avses sådan utbildning som syftar till att gevuxna psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att skaffa signompelens motsvarandeden som ges i grundsärskolan. En landstingskommun får till en kommun som ingår ilandstingskommunen överlåta att anordna särvux, om kommunen medger det ochregeringen lämnar sitt tillstånd. I 1 kap. 3 a § ges en översiktlig presentation av särvux.Närmare regler om uppbyggnaden m.m. fmns i 4 a kap. Enligt första stycket får varje landstingskommun ochkommun som in te ingår i en landstingskommun anordna särvux. På samma sätt som när 40 det gällerkomvux är rätten att anordna särvux inte oinskränkt (jfr Prop. 1987/88: 113 1 kap. 3 §). En begränsning är att staten varje budgetårfastställer ramar som anges i undervisningstimmar. I andra stycket definieras begreppet särvux. Det framgår början att utbildningen är avsedd för vuxna psykiskt utvecklingsstörda.Frågan om åldersgränser vid intagning av elever i särvux har kommenterats i avsnitt3.6. Av 4 a kap. 2 § följer att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddelar föreskrifter om bl.a. behörighetsvillkor. Med "psykisktutvecklingsstörda" jämställs liksom i lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. vissa andra grupper (jfr 7 §). Jaghar tidigare betonat att särvux skall vara kompetensinriktad på samma sätt somt.ex. Detta synsätt har kommit till uttryck i andra stycket.Kompetensen skall motsvara den som ges i grundsärskolan, jfr 6 kap. 7 §skollagen (1985:1100). I tredje stycket anges att en landstingskommun på sammasätt som nar det gäller särskolan (jfr 6 kap. 2 § skollagen) får överlåta kommun som ingår i landstingskommunen att anordna särvux. 6 § Föreskrifterna i denna lag om rätt att delta i sådanvuxenutbildning som avses i 2-4 §§ gäller endast dem som är kyrkobokförda i landet. Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun ivilken personen är kyrkobokförd. Med hemlandstingskommun avses den landstingskommuntill vilken hemkommunen hör. Den nya lydelsen av första stycket innebär att även särvuxomfattas av den berörda bestämmelsen. 7 § Det som i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gälleräven dem som har fått ett betydande och bestående begåvningshandikapp på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt per soner med barndomspsykos. Ifr specialmotlveringeti till 1 kap. 3 a §. Paragrafenöverensstämmer i sak med såväl 1 kap. 8 § första stycket skollagen (1985:1100)som 1 § andra stycket lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.n. 1 § skall ha tillsyn över sådanvuxenutbildning som avses i denna lag. skall under överstyrelsen ha tillsyn över sådan utbildning inom länet. Ändringen innebär att de berörda skolmyndigheterna skallha tillsyn över samtliga de vuxenutbildningsformer som regleras i vuxenutbildningslagen. Närmare föreskrifter om och länsskolnämndernastillsynsfunktion finns iförordningen (1981:1371) med instruktion för denstatliga skoladministrationen. 2 § skall vara lokal styrelse för grundvuxoch komvux som kommunen anordnar. Om en statens skola för vuxna fmns i kommunen eller om landstingskommunen överlåtit åt kommunen att an ordna särvux, skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för sådan ut bildning. skall vara lokalstyrelse för komvux som landstingskommunen anordnar. För särvux som Landstingskommunen anordnar skall omsorgsnämn- den vara lokal styrelse, om inte landstingskommunen beslutar att utbild ningsnämnden skall vara styrelse. För särvux som anordnas au en kom mun som inte ingår i någon landstingskommun skall omsorgsnämnden vara lokal styrelse, om inte kommunen beslutar att uppgiften skall an komma på skolstyrelsen. Dessabestämmelser gäller i den mån inte annat följer av denna eller Prop.1987/88: 113 annan lag eller av föreskrifter som meddelas av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Jfr specialmotiveringen till paragrafen i prop. 1984/85:37sid. 24 f Grundläggande bestämmelser om omsorgsnämnd finns i lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 3 § Såsom huvudmän för grundvux, komvux och särvux skallkommuner och landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till varamöjligheter till samarbete med vuxenutbildning i andra former. Enligt den nya lydelsen skall paragrafens bestämmelser omsamarbete gälla också för en huvudman för särvux. Vidare har den uttryckligaföreskriften om samarbete med gymnasieskolan tagits bort. Skälet till detta äratt huvudmännen självfallet bör samarbeta med det offentliga skolväsendet ialla dess former (jfr. I kap. 7 § skollagen, 1985:1100). Det sagda gäller isynnerhet beträffande utbildningar på jämförbar nivå. 1 § Rätt att genomgå grundvux har den som passeratskolpliktsåldern men som i läsning, skrivning eller räkning saknar sådanafärdigheter som normalt uppnäs på mellanstadium. Den som inte behärskar svenska språket men hargrundläggande färdigheter i att läsa och skriva på något annat språk har interätt att få undervisning i läsning och skrivning i grundvux. Lagens Destämmelser om grundvux gäller inte vuxna sombehöver undervisning motsvarande särskolans. Beträffande sådana vuxna gäller istället lagens bestämmelser om särvux. Hänvisningen i tredje stycket till lagens bestämmelser om särvuxinnebär inte någon saklig ändring ifråga om rätten att genomgå grundvux.Liksom skall psykiskt utvecklingsstörda som kan följa en undervisningsom motsvarar den vanliga låg- och mellanstadier kunna tas in i grundvux. 5 § Den lokala styrelsen för komvux i den kommun ellerlandstingskommun, som anordnar den kurs ansökan avser, avgör om sökanden skallnekas tillträde på grund av bestämmelserna i 4 § första stycket andra meningen. Om tUlträde nekas får sökanden överklaga beslutet hosskolöverstyrelsen, överstyrelsens beslut får inte överklagas. Ändringen innebär endast en anpassning till denterminologi som används i den nya förvaltningslagen (1986:223). 1 § I särvux får anordnas undervisning för dem av depsykiskt utvecklingsstörda som saknar sådana grundläggande färdigheter iläsning, skrivning eller räkning som normalt uppnäs på grundsärskolans mellanstadium. I särvux får också anordnas undervisning för dem av depsykiskt utvecklingsstörda som vill skaffa sigkonipetens i ett ämne somförekommer på grundsärskolans högstadium. En sådan undervisning skall anordnasi form av kurser som är fristående från varandra. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om undantag från andra stycket. Regeringenföreskriver i vilka ämnen särvux får anordnas. En översiktlig presentation av särvux ges i 1 kap. 3 a §.Av 4 a kap. 1 § framgår att undervisningen i särvux är uppdelad på så sätt att undervis- 2 ning får anordnas dels som en motsvarighet till grundvux(första styc- Prop. 1987/88: 113 ket), dels som en motsvarighet till komvux etapp 1 (andrastycket). Liksom beträffande grundvux behöver de brister som avses iförsta stycket inte gälla samtliga tre nämnda färdigheter. I sammanhanget kandet anmärkas att uttrycket "läsning, skrivning eller räkning" inteinnebär att undervisningen skall begränsas till dessa "ämnen". 2 § Den som uppfyller föreskrivnabehörighetsvillkor har rätt att i mån av plats delta i särvux, om inte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om behörighetsvillkor och om grunder för urval. Paragrafen motsvarar vad som gäller i fråga om rätt attdelta i komvux (4 kap. 2 §). 3 § I särvux skall sökande tas emot oberoende avvar i landet de är kyrko bokförda. Ingen kommun eller landstingskommun behöver dock ta emot en sökande som inte är kyrkobokförd där, om sökanden mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i särvux som anordnas av hemkom munen eller hemlandstingskommunen. Den som har börjat en utbildning i särvux får fullföljautbildningen oberoende av om hans kyrkobokföring ändras under pågåendeutbildning. Vissa frågor som regleras i paragrafen har kommenterats iden allmänna motiveringen (avsnitt 3.6). Bestämmelser av samma innebörd finnsnär det gäller komvux i 4 kap. 4 §. I specialmotiveringen till den paragrafenuttalade föredraganden angående innebörden av första stycket andra meningen (prop.1984/85:37 sid. 34). "En kommun behöver alltså inte ta emot en sökande som'mycket väl skulle kunna delta i samma slags utbildning i komvux som anordnasav hemkommunen'. En första förutsättning för att sökanden på grund avkyrkobokföringen skall kunna vägras tillträde till exempelvis en kurs imatematik etapp 2 är att hemkommunen - åtminstone samma termin -anordnar samma slags kurs och att han kan få plats där. En ytterligareförutsättning är att han inte har något beaktansvärt skäl att i stället förhemkommunen välja den andra kommunen. Ett sådant skäl kan vara att lektionernai hemkommunens kurs hålls på veckodagar eller tider av dagen eller kvällen dåhan har svårt att delta. Var han förvärvsarbetar kan ha betydelse isammanhanget." Det sagda äger tillämpning också på den nu aktuellabestämmelsen. Uttrycket "samma slags utbildning i särvux" syftar påatt särvux enligt 4 a kap. 1 § kan anordnas i skilda former samt på atthuvudmännen kan ha olika kursutbud. 4 § Kommunerna och landstingskommunerna får inteav dem som söker till eller är elever i särvux ta ut avgifter för administrationen eller för un dervisningen. Om inte något annat följer av tredje stycket skallläroböcker, skrivmaterial och andra därmed jämförliga hjälpmedel som används isärvux vara kostnadsfria för eleverna. I fråga om elever som deltar i sådan undervisning somavses i I § andra stycket får kommunerna eller landstingskommunerna besluta atteleverna pa egen bekostnad skall anskaffa sådana hjälpmedel som de skall ha föreget oruk och behålla. Sådana hjälpmedel far också erbjudas mot avgifter, somhögst motsvarar kommunens eller landstingskommunens anskaffningskostnader. Bestämmelserna i första stycket om avgifter föradministration och undervisning överensstämmer med vad som gäller för grundvuxoch komvux. Vad avser kostnader för läroböcker m.m. innebär andra stycket attsådana hjälpmedel alltid skall vara kostnadsfria för elever som deltar i denundervisning i särvux som motsvarar grundsärskolans låg- och mellanstadier (4 akap. 1 § första stycket). .När det däremot gäller elever som deltar iundervisning som motsvarar grundsärskolans högstadium (4 a kap.1 § andra stycket) ges huvudmannen i tredje stycket rätt att på Prop. 1987/88: I 13 motsvarande sätt som inom komvux besluta att hjälpmedlenskall bekostas av eleverna själva (jfr 4 kap. 7 §). 5 § När en elev som avses i 1 § första stycket har sådanafärdigheter i läs ning, skrivning och räkning som normalt uppnås på grundsärskolans mellanstadium, skall undervisningen i särvux för eleven upphöra. Detta gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket. Undervisningen för en elev i särvux skall upphöra, omeleven inte gör I i llfredss tälla nde fra ms teg. Undervisningen skall alltid upphöra senast efter det antaltimmar som regeringen föreskriver. Bestämmelserna i första och andra styckena motsvarar vadsom gäller enligt 3 kap. 6 § i fråga om upphörande av undervisning i grundvux(jfr specialmotiveringen i prop. 1984/85:37 sid. 30 f). Det kan anmärkas attförsta stycket gäller enbart sådana elever som avses i 1 § första stycket medanandra och tredje styckena gäller alla elever i särvux. Beträffande tredje stycket, jfr prop. 1987/88:100, bil.10, sid 178 f. 6 § Frågor om intagning av elever till särvux och omavslutande av en så dan utbildning enligt 5 § första och andra styckena avgörs av den lokala styrelsen för utbildningen. Beslut i frågor som avses i 3 § första stycket andrameningen och i 5 § första eller andra stycket får överklagas hosskolöverstyrelsen. Överstyrelsens beslut får inte överklagas. Bestämmelser om vilket organ som är lokal styrelse förutbildningen fmns i 2 kap. 2 §. Enligt andra stycket får bl.a. beslut i frågorsom avses i 3 § första stycket andra meningen överklagas hos skolöverstyrelsen.Övriga beslut om intagning till särvux kan inte överklagas genom förvaltningsbesvär.I stället kan kommunalbesvär komma i fråga. 3 a § Om en landstingskommun eller en kommun som inte hörtill någon landstingskommun i sin särvux har en elev som är kyrkobokförd i enkommun som hör till en annan landstingskommun, skall hemlandstingskommunenbetala interkommunal ersättning till den andra landstingskommunen. Ar eleven kyrkobokförd i en kommun som inte hör till enlandstingskommun, skall ersättningen betalas av hemkommunen. Vad som sägs i första och andra styckena om enhemlandstingskommuns eller en hemkommuns skyldighet att betala interkommunaiersätt-ningskall sälla också om utbildningen anordnas av en kommun som hör till enlandstingskommun. Ersättningen skall då betalas till den kommunen. Den föreslagna regleringen förutsätter att enlandstingskommun och en kommun träffar avtal om de olika ersättningsfrågor somuppkommer om landstingskommunen överlåter till kommunen att anordna särvux.Tredje stycket avser det fallet att en landstingskommun överlåtit åt en kommunatt anordna särvux. Om den kommunen i sin särvux tar in en elev som är kyrkobokfördinom en annan landstingskommun skall hemlandstingskommunen betala interkommunalersättning till den anordnande kommunen. Om elevens hemkommun inte hör tillnågon landstingskommun skall också den kommunen betala interkommunal ersättning. 5§ Hemkommunen eller hemlandstingskommunen är inte skyldigatt betala interkommunal ersättning, om eleven mycket väl hade kunnat delta i grundvuxeller samma slags utbildning i komvux eller särvux som anordnas av hemkommuneneller hemlandstingskommunen. Detta undantag från ersättningsskyldighet gäller dockinte, om hem kommunen eller hemlandstingskommunen innan eleven togs emot be- 44 reddes tillfälle att yttra sig till den mottagandekommunen eller lands- Prop. 1987/88: 113 tingskommunenoch därvia inte framförde någon sådan invändning. Jfr specialmotiveringen till paragrafen i prop. 1984/85:37sid. Den nya bestämmelsen angående särvux skall ses mot bakgrund av föreskrifternai 4 a kap. 3 §. 6 § Vid oenighet om rätten till interkommunal ersättningeller om ersättningens storlek, skall frågan avgöras av länsskolnämnden. Om någonav parterna är en landstingskommun eller om två tvistande kommuner hör tillolika län, skall dock frågan avgöras av . beslut enligt första stycket fåröverklagas hos . Överstyrelsens beslut får inte överklagas. Ändringen innebär endast en anpassning till denterminologi som används i den nya förvaltningslagen (1986:223). 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen av sådan vuxenut bildning som avses i denna lag samt om Kommuners och landstingskom muners oefattning i övrigt med sådan utbildning. 1 fråga om organ för samverkan eller motsvarande inomutbildningen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller andra företrädare utsesoch entledigas av enskilda. 2§ Försöksverksamhet får anordnas inom sndanvuxenutbildning som avses i denna lag. Föreskrifter om försöksverksamhetmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I sådanaföreskrifter får göras undantag från bestämmelser i denna lag. 2 a § Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rätt för den som inte är kyrkoDokförd i landet att delta i sådan vuxenutbildning som avses i denna tag. Ändringarna i 8 kap. 1-2 a §§ innebär att även särvuxomfattas av de berörda bestämmelserna. Jag hemställer att regeringen föreslår dels att anta inom upprättadeförslag till 1. lagom ändring ivuxenutbildningslagen (1984:1118), 2. lag om ändringi lagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning för invandrare, 3. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring1 taxeringslagen (1956:623), 5. lagom ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen (1987:1321) om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, 7. lag om ändringi kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning m.m., 8. godkänna vadjag har förordat i betygsfrågor (avsnitt 3.10), 9. godkänna vadjag har förordat om att särvux i princip skall bedrivas somdeltidsstudier(avsnitt 3.1U, 10. godkänna vad jag har förordat omtimersättning vid särvux (avsnitt 3.12), 11. godkänna vad jag har förordat omtjänster som lärare vid skolväsendet i kommun för undervisning inom särvux(avsnitt 313), 45 12. godkänna vad jag har förordat omresurstilldelning och stats bidrag till särvux (avsnitten 3.14 och 3.15), 13. godkänna vad jag har förordatbeträffande omfattningen av Prop.1987/88: 113 särvux /89 (avsnitt 3.17), 14. till förslagsanslaget Bidrag tillkommunal utbildning för vuxna för /89 anvisa ytterligare , 15. till förslagsanslaget Timersättningvid vissa vuxenutbildningar för /89 anvisa ytterligare . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Sammanfattningav utredning angående Prop. 1987/88:113 vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda - särvux Bilaga 1 Regeringen () gav 1985-08-15skolöverstyrelsen (SÖ) i uppdrag att utreda formerna för en reguljärvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och beräkna kostnadernaför denna samt tillsammans med föreslå finansiering avverksamheten.