prop · GB0366 · 1987-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund hargrönboken och dess vidare behandling också stor betydelse för utformningen av telepolitiken i , Ett grundlägg gande drag i den svenska telepolitiken är frånvaron av en lagreglering av rät ten att bedriva televerksamhet av olika slag. Detta skiljer oss från praktiskt taget alla andra länder. Staten är genom den helt dominerande tillhandahållaren av teletjänster men har inget formellt monopol. Detta är och har varit basen för svensk telepolitik. har ett flertal beslut fattats av riksdag och regering i syfte att dels getelever ket bättre och flexiblare förutsättningar att bedriva sin verksamhet, dels se till att marknaden för teletjänster och teleprodukter fungerar på ett bra sått. Bl,a, har beslut fattats om en successiv avveckling av ensamrätt att ansluta olika slags apparater till det allmänna telenätet och om införande av krav på särredovisning av konkurrensutsatta verksamhet. Be sluten ligger väl i linje med de förslag som redovisas i grönboken och i vissa avseenden kan man konstatera att vi i ligger före utvecklingen i många av , 71 Frånvaronav ett formellt monopol att bedriva televerksamhet har också Prop. 1987/88:66 medgettett betydande inslag av samarbete mellan och andra företag inomområden där konflikter annars kunde ha uppstått. Detta har varit av stort värdeför nyttjarna av teletjänster och för framväxten av nya tjänster. Det svenskateleverkets upphandlingspolitik tillhör dessutom de mest liberala i , Detbör slutligen också noteras att de förslag som kommunikationsministernsreferensgrupp för telefrågor har lämnat är utformade utifrån enbedömning av utvecklingen på teleområdet som är likartad den bedömning somredovisas i grönboken. Referensgruppens förslag är under beredning iregeringskansliet. Detmer konkreta samarbetet med EG om införande av nya tjänster och istandardiseringsarbetet m,m, kan i princip ske på två sätt. En väg är att deltai det arbete som utförs av det europeiska samarbetsorganet på teleområdet, CEPT,Även arbetet inom standardiseringsorganen och spelar en viktigroll, I alla dessa organ är svenska intressen representerade. Den andra vägenär att söka direkt deltagande i de olika handlingsprogram som beslutas inomEG, Beträffandeden första vägen är det glädjande att EG valt att förlägga mycket av detpraktiska genomförandet av telepolitiken till de samarbetsorgan som ävenomfattar EFTA-länderna, Därigenom säkras att en bredare europeisk dimensionkommer med i den fortsatta förändringsprocessen. En omorganisation ochintensifiering av dessa organs arbete pågår som ett resultat av initiativ bådefrån och . Det är angeläget att det aktiva svenskadeltagandet i detta arbete fortsätter. Ävenden andra vägen för konkret samarbete med EG är beträdd för svensktvidkommande. Ett exempel på detta är deltagandet i RACE-pro-grammet, tillvilket och svensk industri inlämnat ett flertal projektanbud underhösten 1987, En redovisning av RACE och andra forsknings- ochutvecklingsprogram finns i kapitel 10, De goda kontakter mellan svenskaintressenter och EG som deltagandet i EG-programmen medför bör vidareutvecklas.Det framgångsrika telesamarbetet i torde också kunna tjäna som ettintressant exempel för den framtida integrationen i , Detbör i sammanhanget också framhållas att inom ramen för EFTA arbetatfram en reaktion på grönboken där EFTA-länderna uttrycker sina önskemål om att liberaliserade stafiiga telemyndigheternas upphandlingspolitik, Telemyndigheterna omfattasinte av de regler om icke-diskriminering av utländska anbudsgivare som finns iEG:s upphandlingsdirektiv och i upphandlingskoden i , Det är dock Sverigesförhoppning att de liberaliseringar på teleupphandlingsomrädet som tillkommerinom EG som ett resultat av skapandet av den inre marknaden skall utsträckastill EFTA-länderna och om möjligt att en liberalisering kommer till stånd påvärldsvid basis. Undersenare tid har de gränsöverskridande TV-sändningarna, framför allt desom sker med hjälp av satellit, tilldragit sig stor uppmärksamhet i , Vid sidan av deninternationella reglering som sedan gammalt förekommer Prop, 1987/88:66 inomupphovsrättens och telekommunikationernas område har det också uppstått behovav en europeisk reglering som tar sikte på TV-såndningarnas innehåll, Framtill skedde alla TV-utsändningar från sändare på marken. Demarkbundna sändningarna har begränsad räckvidd och kan därför i allmänhetendast tas emot i sändarlandet och i grannländernas gränstrakter, I vissaländer har omfattande kabelnät byggts ut med syfte att vidaresända grannländernasTV-program, Deregler som gäller för televisionen i olika länder har utformats utifrån nationellaöverväganden. Detta gäller t,ex, programföretagens självständighet och derasskyldighet att tillgodose olika önskemål i fråga om programmens innehåll, Iländer med TV-reklam finns olika regler för reklaminslagens omfattning ochplacering, liksom för de produkter för vilka man får göra reklam i TV, Vissaländer, däribland , tillåter inte kommersiell reklam mot vederiag i TV-sändningarna, Förutsättningarnaför de enskilda staternas radio- och TV-politik ändrades i början av1980-talet när de första satelliterna började sända TV-program, avsedda attvidarebefordras till allmänheten i kabelnät. Satellitsändningarna täcker storaområden och i vissa fall hela , Genom satellittekniken blev det möjligtför programföretag att nå publik i andra länder än det egna. Nästanalla länder har skaffat sig lagstiftning om mottagning och vidare-sändning avutländska satellitprogram i det egna landet. Reglerna, som är uppbyggda påolika sätt, tar sikte på programmens innehåll och/eller reklamens utformningoch omfattning. Även industripolitiska eller telepolitiska moment kan ingå, inte alltför avlägsen framtid kommer det att bli möjligt för enskilda attmed hjälp av förhållandevis enkel och billig utrustning ta emot satellitsändningar.Tillgången till kabelnät blir därmed inte av så avgörande betydelse förmöjligheten att se satellitdistribuerade program. Det finns därför ett störrebehov än tidigare av att reglera programinnehållet redan i samband medden ursprungliga sändningen. Sedanflera år har europeiska länder diskuterat möjligheterna till gemensamma reglerför satellitsändningar. Sådana regler skulle underlätta ett utbyte av TV-sändningari , har flera rekommendationer tagits fram som gäller TV-området, Dessabehandlar bl,a, användningen av satellitkapacitet, reklamfrågor,upphovsrättsliga frågor och audiovisuell produktion. Vid ett ministermöte ommassmediepolitik i beslöt man att gå ett steg längre genomatt inom ram utarbeta ett bindande instrument, en konvention,rörande gränsöverskridande sändningar. Arbetet med att utforma ensådan konvention bedrivs med stor intensitet och med förhoppningen att den skall kunna öppnas för tillträde vid tiden för det ministermöte som är planerat att äga rum i 73 1988,Frågor som diskuteras är bl,a, om bestämmelserna skall gälla inte bara Prop,1987/88:66 för TV-sändningar utan också för radiosändningar, vilken stat som iolika fall skall vara ansvarig för efterlevnaden av reglerna samt vilka reglersom bör ställas upp för programinnehåll, reklam och sponsring. Vidare diskuterasom upphovsrättsregler och regler för massmediernas rätt till nyhetsbevakningskall finnas med. diskuteras också olika åtgärder för att stärka den europeiska produkfioneninom film- och TV-området, Äveninom EG har olika frågor om enhetliga regler för TV-spridning i tagitsupp, lade fram ett förslag om avreglering av TV inomGemenskapen, framför allt när det gäller reklamregler och upphovsrätt. Frågorom stöd till samproduktioner och om standarder för direktsändande satelHterhar också behandlats av Kommissionen. Efter diskussion inom harKommissionen lagt fram reviderade förslag inom dessaområden. Förslagen syftar till att få till stånd en överstatlig reglering somundanröjer de hinder för distribution av TV-program över gränserna som deolika ländernas regler anses utgöra. Idiskussionen har många kritiska synpunkter förts fram - även av - pålämpligheten att reglera TV-frågor inom EG. Dessa hänför sig dels till fråganom EG:s kompetens på TV-området, dels till praktiska och kulturpolitiskaproblem. Många mindre länder har framfört farhågor för att deras nationellatelevision skall duka under i konkurrensen med större länders TV-företag ellermed multinationella privata TV-företag. I förlängningen skulle de småländernas nationella kultur hotas. Genomsatellitsändningarna skapas förutsättningar för att publiken skall kunna fåtillgång till TV-program från många olika länder och därmed till ett störreutbud. har därför valt en mycket öppen linje i fråga om vidaresändningav satellitsändningar i kabelnät. Den som har fått tillstånd för satellitsändningfår vidaresända alla programkanaler från satellit i kabelnät. Denna öppenhethar dock inte inneburit att har velat acceptera allt som sänds. Densvenska kabellagstiftningen innebär därför att vidare-sändningar kan förbjudasför om en programkanal har innehållit våldsskildringar, pornografieller hets mot folkgrupp, tillhör också de länder som inom Europarådetsram verkar för en bindande överenskommelse om att program med sådant innehållinte heller skall finnas med i den ursprungliga sändningen. Öppenhetenför utländska sändningar medför inte att behovet av svensk television minskareller att dess uppgifter blir mindre omfattande, snarare tvärtom. Vi måstevärna om den nationella televisionen. Därför är det viktigt att Radioarbetar effektivt och med goda ekonomiska förutsättningar för att åstadkommaett mångsidigt programutbud, som har det svenska samhället och den svenskakulturen för ögonen. Betaldreklam är inte tillåten i den svenska televisionens sändningar. Det är angeläget att satellitsändningarna inte används för att kringgå de svenska '4 reglerna om reklam itelevisionen. Av detta skäl finns det också möjlighet Prop, 1987/88:66 attingripa mot vidaresändning av programkanaler som och ibetydande omfattning har sänt kommersiell reklam som måste anses vara riktadsärskilt till svenska konsumenter. Detär också viktigt att möjligheterna till ingripande i kombineras med ettregelsystem på sändningssidan. Med tanke på televisionens betydelse för dennationella och kulturella identiteten är det angeläget att sådana regler harförankring i alla berörda länder, har därför funnit det väsentligt att- inom ram - arbeta för att åstadkomma bindande regler försändningar över gränserna. Om en sådan konvention blir verklighet kommerutvecklingen av televisionssändningar som omfattar hela eller stora delar avEuropa att kunna ske i former som inte kränker de enskilda staternassjälvständighet eller hotar framför allt de små ländernas språk och kultur. Detfinns annars en risk för att lösningar som jämställer televisionsprogram medandra varor eller tjänster, kan leda till att ett mindre antal kommersiellaföretag med verksamhet i olika europeiska länder kommer att dominera bådetelevisionen och andrå massmedier även i vårt land. Detär också angeläget att det samarbete som pågår inom Europeiska radiounionen, EBU,fortsätter så att de europeiska TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst kanstå starka i förhållande till sina kommersiella konkurrenter. 10 Forskning och utveckhng (FoU) Prop. kunde forskning inom flertalet områdenbedrivas inom relativt blygsamma ekonomiska ramar, krävs emellertid oftabetydande insatser i form av utrustning och personal för att utföra forskning,I vissa fall är forskningen så kostnadskrävande att få länder ensamma kan tadet ekonomiska ansvaret. Detta är ett motiv till ett ökat internationelltsamarbete. Det finns också en rad andra motiv för internationellt FoU-samarbete,Vissa frågor och problem har global räckvidd och kan inte lösas av ett enskiltland. Genom internationellt samarbete kan vidare en arbetsfördelning uppnåsoch kvaliteten på forskningen utvecklas. Svensk industri är i ökad utsträckning beroende av kunskapoch teknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga. Det gäller inte bara dehögteknologiska företagen. Svensk industris framtida konkurrenskraft liggerinom produkt- och produktionsområden med kvalificerat ingenjörskunnande, somkräver ett ständigt tillskott av FoU-resultat, Samridigt har det nödvändiga FoU-arbetetblivit allt dyrare och mer systeminriktat . Kraven på grundläggandekompetens inom allt fler teknikområden ökar. industriella bas är utvinning och bearbetning avråvaror samt tillverkning av investeringsvaror och tyngrekonsumtionsprodukter, vilka alla till stor del exporteras till , Europakommer vid sidan av , att vara den utan jämförelse största homogenamarknaden i världen. På denna marknad kommer svensk industri att möta hårdkonkurrens. Svenskt näringsliv kommer i ökad utsträckning att tvingas försvarasin marknadsbas i , Ökat FoU-samarbete med blir en viktigkomponent i detta försvar. Europeiskt samarbete om forskning och utveckling Europeiskt forskningssamarbete i organiserade former finnssedan länge på ett stort antal områden, speciellt inom grundforskningen. Dettasamarbete är öppet för alla länder i , Först har samarbetsorganisationer medteknisk-industriell inriktning fått en mera framträdande plats i deteuropeiska samarbetet. Dessa senare organisationer är ofta mera begränsade närdet gäller delta-garkretsen. Inom grundforskningen deltar ieuropeiskt FoU-samar bete inom en rad skilda områden. Samarbetet inom grundforskning har re dovisats i stora drag i de tre forskningspropositionerna (prop, 1981/82:106, 1983/84:107, 1986/87:80), Inom det naturvetenskapliga området gäller det bl,a, utvecklingen av samarbetet inom den europeiska kärnforsknings- organisationen (), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (), det allmänna programmet inom den europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEMB) och dess 76 program för ett europeisktlaboratorium för molekylärbiologi samt den ve- Prop, 1987/88:66 tenskapligadelen av den europeiska rymdorganisationen (), Samarbetet inom dessaområden har i vissa fall kraftigt intensifierats . Regering ochriksdag anslår betydande resurser för svensk medverkan i dessaorganisationer. Genombeslut med anledning av forskningsproposition (prop, 1986/87:80) harytterligare medel anvisats för ett utökat internationellt grundforskningssamarbete,dels genom en allmän höjning av högskoleinstitutionernas fria resurser, delsgenom särskilda insatser. Till de sistnämnda hör svenskt deltagande i eneuropeisk synkrotronljuskälla (ESRF), Densvenska regeringen har således bidragit till att möjliggöra ett intensifierateuropeiskt samarbete inom områden som är mycket resurskrävande. Men det finnsockså exempel på andra åtgärder som regeringen vidtagit för att öka detinternationella forskningssamarbetet inom , Genom beslut med anledningav forskningsproposition (prop, 1983/84:107) avsattes medel för attstimulera forskarutbytet mellan och andra länder. Dessa medel avserstipendier för forskarstuderande och unga forskare för forskningsvistelser iutlandet och stipendier till utiändska gästforskare för vistelser i ,Medlen uppgår till drygt 5 milj, kr, , och stipendiernaadministreras av . Ansökningar som avser och Japanhar prioritet. Regeringensförslag grundades i detta fall på en undersökning av kontakterna mellansvenska universitet och högskolor och deras motsvarigheter i utiandet somgjordes , I syfte att erfara hur kontakterna utvecklats sedandess har universitets- och högskoleämbetet fått regeringens uppdrag attredovisa omfaUning och inriktning av de internationella kontakterna inomhögskolan. Forskningsrådenfrämjar de internationella kontakterna på olika sätt. Medel för kontakter medutlandet kan beviljas inom ramen för forskningsprojekt, genom stipendier ochgenom att råden fungerar som kontaktorgan för internationella samarbetsprojekt.Råden har i vissa fall även samarbetsavtal med sina motsvarigheter i andraländer. Bland annat är forskningsråden medlemmar i (),ESF har byggt upp europeiska nätverk för forskningssamarbete. Denna verksamhethar förstärkts i samband med att forskningsministerkonferenseninom föreslog en uppbyggnad och förstärkning av sådana nätverk.Den har lämnat särskilda bidrag till detta intensifieradesamarbete. Så har även skett i andra europeiska länder. Tillämpadforskning - teknisk forskning och utveckling Deteuropeiska rymdsamarbetet startade och samlades under 1970- talets slut i en organisation, , , Enligt sin kon vention har till syfte att för uteslutande fredliga ändamål sörja för och främja samarbete mellan europeiska stater inom rymdforskning och rymd teknologi. Det europeiska rymdsamarbetet i består av ett obligatoriskt -j-j grundprogram för att drivaorganisationen och dess anläggningar, ett obliga- Prop, 1987/88:66 torisktvetenskapligt program och ett antal frivilliga projekt. Huvuddelenav ;s verksamheter genomförs med utnyttjande av medlemsländernas industrieroch forskningsresurser. ESA:s industripolicy har som mål att alla medlemsländerskall få beställningsarbeten i proportion till inbetalade avgifter. Den s,k,industrireturen är normalt , Sverigedeltar, förutom i ESA:s obligatoriska program, i ett antal projekt som omfattarexperimentella och preoperativa satellitprojekt för telekommunikation ochjordobservation, rymdlaboratorie- och sondraketprojekt för experiment undertyngdlöshet samt utveckling av rymdtransportfaciliteter, Måletför EUREKA är att höja teknologiska nivå och öka den europeiskaindustrins konkurrenskraft på världsmarknaden genom ett ökat marknadsnäraforsknings- och utvecklingssamarbete. Engrundprincip är att projektarbetet skall ha en flexibel organisation och finansiering,dvs, olika krets av deltagare förutses för projekten. Som en konsekvens avdetta inrättas ingen gemensam fond för att finansiera projekt. Deltagarei projekten är till övervägande del industriföretag, och industrin själv är iförsta hand initiativtagare till projekten. Finansieringav projekt förutsätts i första hand ske av deltagarna själva med eget kapitaleller genom insatser frän kapitalmarknaden. Projektdeltagarnaupprättar avtal mellan sig som reglerar samarbetet och äganderätten tillresultat m,m. Det är också projektdeltagarna som avgör vilka parter som skallknytas till samarbetet. Detär resp, regeringar som avgör om ett projekt skall få EUREKA-status på basis avvissa kriterier såsom att projektet skall vara civilt, ha hög teknisk nivå ochha hög innovationsgrad. Ettantal teknikområden har identifierats som särskilt angelägna, nämligeninformationsteknologi, teleteknik, robotisering, tillverkningsteknik, laserutveckling,materialteknik, bioteknik, havsteknik, miljövård och transportteknik.Informationsteknologiområdet svarar för den största andelen EUREKA-projekt, IEUREKA deltar 19 västeuropeiska länder samt , Svenska företagdeltar i 32 av totalt 165 tillkännagivna projekt, Cooperationin the field of Science and Technology, COST COSTstartade är 1971 på initiativ av de sex som sökte ett brett samarbetei på FoU-området, såväl geografiskt som teknikområdes-mässigt, ICOST deltar nu 19 länder, nämligen , EFTA-länderna (utom ),, samt , COST-projekthar skapats inom följande tio ämnesområden: informatik, teleteknik, transportväsen, havsteknik, materialteknik, miljövårdsforsk ning, meteorologi, jordbruksforskning, livsmedelsteknik och humantekno logi. De flesta projekten ligger inom teletekniken. Även materialområdet är 8 Projekten rör i huvudsak tillämpad forskning, Prop, 1987/88:66 har deltagit i COST sedan starten och är ett av demest aktiva COST-länderna, har gått in i ett sextiotal projekt/programoch har bara avstått från ett fåtal program, där ett engagemang inte skullevara meningsfullt eller ekonomiskt motiverat. Projektkostnaderna bestrids avdeltagande institutioner inom tilldelade ramar. Målet för det svenska COST-arbetet har varit att etableraSverige som en engagerad och kompetent part i det europeiskaforskningssamarbetet, COST-arbetet har gett oss en plattform att stå på när detgäller framtida Europasamarbete och har varit av stor nytta för svenskforskning på väsentliga högteknologiområden, EG:s forsknings- och utvecklingssamarbete Insikten om att konkurrenskraft och Europasposition i världen är beroende av gemensamma insatser för att utveckla nykunskap och nya teknologier och insikten om att en enhetlig inre marknad intekan skapas utan en gemensam teknologisk bas, har resulterat i att EG undersenare år tagit mycket kraftfulla initiativ för att stärka FoU-samarbetet,Sålunda slår den nya enhetsakten fast att Gemenskapen skall arbeta medfleråriga ramprogram som skall omfatta alla gemenskapsaktiviteter på FoU-området, EG har haft forskning på programmet , men en upptrapp-ningav EG:s forskningsaktiviteter inleddes med det första ramprogrammet för FoU år1984, EG:s nya ramprogram för forskning och utveckling . lade Kommissionen fram förslag till ett nyttramprogram för FoU för vilket antogs av Rådet den 28september 1987, I det nya ramprogrammet tar Gemenskapen också sikte påökat samarbete med icke , i synnerhet EFTA-länderna, En kraftig budgetökning har tilldelats det nyaramprogrammet, vars budget nu totalt uppgår till 6 480 miljoner ECU för fem årvilket motsvarar ca . Eftersom företag och institutioner som deltar iprojektsamarbete inom ramen för programmet förväntas bidra med avprojektkostnaderna, kan värdet av programmet sägas uppgå till ca 90 miljarderkronor. görs en omprioritering av FoU-insatserna,Industriell forskning genom programmen ESPRIT (informationsteknologi), RACE(telekommunikation) och (modern teknik i traditionell industri) blir nude dominerande områdena. Materialforskning och bioteknik får framskjutna platser,liksom energiforskningen, som dock förlorar sin tidigare dominerande roll. Tyngdpunkten i forskningsinsatserna i det nyaramprogrammet ligger således på det tekniskt-industriella området. De industriinriktadeprogrammen syftar till samarbete mellanuniversitet/högskolor/forskningsinstitut och industrin. Forskningen skall varainriktad pä att resultaten skall komma till användning i industrin, Prop, 1987/88:66 Ramprogrammetbestår av följande åtta målområden: 1, Livskvalitetomfattar forskning på det medicinska området, miljö- och klimatforskning samt strålskyddsforskning, Idet medicinska forskningsprogrammet är AIDS- och cancerforskning särskiltprioriterade områden. Cancerforskningen år en del av ett omfattandeaktionsprogram inom EG mot cancer som även innehåller informationsåtgärder,hälsoupplysning, vård och behandling m,m, 2, Informations-och kommunikationssamhället ingår: ESPRIT(European Strategic Programme for Reserach and development in InformationTechnology), Detta är det största och mest prioriterade av EG-programmen med enbudget pä ca . Programmethar som mål att ge europeisk informationsteknologiindustri den tekniska grundenför att vara internationellt konkurrenskraftig , stimuleraindustriellt samarbete inom informationsteknologisektorn samt att bidra tillutvecklingen av internationell standardisering, ESPRIT-programmetomfattar dels basteknologier (mikroelektronik, programvaruteknologi ochavancerad informationsbehandling), dels teknologi för att använda dessa.Projekt som genomförs inom programmet skall avse teknologi som ärkonkurrensneutral, RACE(Research and development of techno-logies in Europé)syftar till att teknologiskt lägga grunden till ett för gemensamt bredbandsnätför kommunikation. Centralt för programmet är att utveckla gemensamstandardisering, AIM(Advanced Informatics in Medicine in Europé) är ett program för att introduceraavancerad informationsteknologi i medicinen, DELTA(Developing European Learning Through Technological Ad-vance) syftar till attförbättra undervisningen genom utveckling av avancerade undervisningstekniker, DRIVE(Dedicated Road Infrastructure for Vehicle Safety in Europé), Programmet går utpå att tillämpa informationsteknologi och telekommunikationer påtransportområdet. Syftet är att skapa förutsättningar för ökad effektivitet itransportsektorn och ökad vägtrafiksäkerhet, 3, Moderniseringav industrin