prop · GB0324 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88: 24 om statlig garanti för anordnande av olympiska vinterspeli 1987/88: 24 Regeringenföreslår all anla det förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet den 22 oklober 1987. Ipropositionen föreslås att bemyndigar regeringen alt ställa en.ekonomisk garanti för anordnande av i Östersundoch Åre under förutsällning all beslutarförlägga spelen till dessa orter. 1 1987/88. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , , , , , G. , , Proposition om statlig garanti för anordnande av olympiskavinterspel i Frånsvensk sida har inför såväl , som tävlingar gjortsansökningar hos (lOK) om atl få . Enligl lOK: s regler fordras normalt all en arrangör () av staten tillförsäkras ekonomiska garantier för spelensgenomförande. har med anledning av bl. a. denna regel vid de tidigareansökningstillfällena lämnat sådana slalsgaranlier (prop. 1977/78:146, KrU 23,rskr. 275, prop. 1980/81:200, KrU 35, rskr. 428 och prop. 1985/86:104, KrU 23,rskr. lOK beslutade dock i de nu nämnda fallen atl erbjuda till andraorter, nämligen i , i resp. iFrankrike. Iframställning lill regeringen anhöll och Årekommuner genom elt gemensamt bildat bolag - / ÅreAktiebolag - om fullständiga ekonomiska garantier från slalen för all ansöka omalt få arrangera de olympiska vinlerspden i är 1994. Kommunerna harockså bildat en särskild stiftelse för i ,med representanter för förutom de båda kommunerna också (), () och näringslivel. Bolaget är en förkommunerna gemensam avtalspart vid överläggningar med staten om statligekonomisk garanti för spelen. Framställningenmed en utredning om förutsättningarna för olympiska vinlerspd i ochÅre har remissbehandlats. På grundval av utredningen, remissyttrandenaoch vissa kompletterande uppgifter från bolaget har överläggningar förts mellanföreträdare för å ena sidan staten och å andra sidan Vinlerspden /ÅreAB samt och Åre kommuner om statliga ekonomiska garantier förgenomförandel av de olympiska vinlerspden . Överläggningarna harresulterat i ell avlal mdlan staten och del av kommunerna bildade bolaget. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas dels kommunernas framställning med dendärtill hörande utredningen som bilagal, dels en remissammanställning sombdaga 2, dels också del mellan staten och bolaget träffade avtalet som bdaga 3. 2 Föredragandens överväganden Prop. Svenskidrottsrörelse och aktudla värdorter eller regioner harmålmedvetet verkat för all olympiska vinlerspd förläggs lill vårt land.Näringslivet och särskilt turislseklorn har likaså i ökad utsträckning aktivtverkat för ell i . Densvenska idrottsrörelsen har således i flera sammanhang uttryckt önskemål om förläggs till.Sverige. Idrottsrörelsen har därvid bedömtatl ell sådant arrangemang är av slorl idrottsligt intresse samfidigt som delskulle ha ell betydande propagandavärde för svensk idrott. Från regionalaföreträdare har framförts atl olympiska vinlerspd med sin alltmer ökadeinternationella uppmärksamhet skulle vara av slor betydelse för orternasutveckling saml ge regional sfimulans. Densom ansöker om alt få arrangera de har atl föreutgången av hos lOK redovisa förutsättningarna för en sådanansökan. Ansökningen kommer därefter atl behandlas slutligt vid lOK: s sessioni . lOK utser därvid värdort bland de sökande. Innanen ansökan kan inges måsle slaten ekonomiskt garantera spelens genomförande. Denav bolaget genomförda utredningen av fömtsättningarna för att arrangera har gjorts efter samråd med SOK och RF. De iutredningen föreslagna investeringarna och utgiftsprogrammen har beräknats isamråd med berörda intressenter, myndigheter och förelag saml därefter godkäntsav SOK och de olympiska specialförbunden. Utredningenredovisar så långl möjligl bruUoförhållanden avseende såväl kostnader somintäkter. Kostnaderna beräknas i prislägel till 1940 milj. kr. inkl.oförutsedda kostnader med 324 milj. kr. Intäkterna beräknas i fast pris ochunder vissa nedan angivna antaganden till milj. kr. Bland störreinvesleringar märks ny- och ombyggnader av ishockeyhallar, ny bob- ochroddbana saml nybyggnader av skidstadion och skridskoarena i . I Årekrävs invesleringar huvudsakligen i befintliga alpina anläggningar och ell nyllpresscenler. Utgångspunkten vid bedömningen av slalsgaranfin är alt deberäknade kostnaderna uppräknade med index skall täckas av de beräknadeintäkterna. Dehuvudsakliga intäkterna i kalkylen uppkommer genom försäljningen avsändningsrätten för TV. Dessa intäkter anges till 1 168 milj. kr. Intäkternahar beräknats med utgångspunkt i de avlal som värdorten för vinlerspe-len år1988, , har slutit. Del angivna beloppet motsvarar av summan förCalgarys avlal räknat efter en dollarkurs av . Den totala intäkten avspelen beräknas som nämnts fill 2010 milj. kr. I della belopp ingår fömtomTV-intäkler bl. a. sponsor- och försäljningsintäkter, biljellin-takter samlvissa s. k. restvärden efter spelen. Kalkylenär en investerings- och driftkalkyl. I kalkylen beaktas inle bestående invesleringsvärden eller andra samhällsekonomiska effekter, såsom ytterligare ianspråktagande av samhällelig service, skatteinkoms ter, valulainläkler, sysselsättnings- eller regionalekonomiska effekter. Vis sa sådana bedömningar har dock redovisats i utredningen. Remissinstanserna lillstyrker utred- Prop. 1987/88:24ningsförslagen och ställer sig positiva lill elt svenskt OS-artangemang.Byggnadsstyrelsen har särskill granskat utredningens investeringskalkyler ochkonstaterar all dessa är väl genomarbetade med den noggrannhet man kan begära idella tidiga skede. Kalkylerna har också granskats inom jordbruks- ochfinansdepartementen. Med kalkylerna som gmnd har överläggningar förts medsyftet all kunna lämna en lolalgaranti för spelens genomförande. Avlal harslutits med förbehåll för bl. a. regeringens godkännande. Kalkylenär beräknad i prisläget . Hänsyn fill index för kostnadsutvecklingenmåste senare tas, vilkel förhållande också omfattas av ' avtalet. Avtaletförutsätter alt oförutsedda kostnader också för verksamhet ochinvesteringsobjekt som omfattas av garantiramen skall kunna fmansieras genomomprioriteringar. Endast för sådana kostnader för arrangerande av de olympiskaspelen som uppkommer efter det all avtalet slutits och som inte kunnat påverkasav bolaget medger avtalet atl garantiramen efter förhandling kan höjas. Medhänsyn till valet av avtalskonstruktion bör de beräknade intäkterna enligl minmening väl svara mol utgifter om ca . Staten bör därför kunnalämna en garanti om 1 616 milj. kr., vilkel belopp motsvarar de av arrangörenberäknade kostnaderna prisläge. Slalsgaranlinssyfte är atl täcka eventuella förluster i etl ulgiflsprogram om 1616 milj. kr.i den mån det saknas finansiering genom intäkter. Stalsgaranlin är begränsadtill det angivna beloppet. Överläggningarnamellan staten och kommunerna har utgått från all kommunerna tar ansvar för deolympiska vinterspelens genomförande och ekonomi. Det råder också enighet omatl den ekonomiska verksamhelen inom OS-budgeten skall bedrivas så att inteonödiga likvidiletskostnader eller behov av alltför tidig lånefinansieringuppstår. Investeringsåtaganden på en rimlig nivå bör också bidra lill attkommunernas ekonomiska ansvar efter spelen för anläggningar och därtill knutnadriftkostnader kan upprätthållas. SOK och berörda specialförbund har godkäntanläggningarnas utformning med avseende på tekniska krav och standard. Enviktig del i strävan all begränsa driftkostnaderna är den ideella arbetsinsatssom idrottsrörelsen bidrar med. Etl positivt ekonomiskt resultat av vinterspelenbör därför tillfalla svensk idrott. Statensgarantiåtagande gäller endast mot bolaget, som skall vara ekonomiskt ansvarigtför genomförande av . Bolaget skall således om det visar sig nödvändigt genomgarantin få intäklsunderskott täckt inom ramen för i avtalet redovisadeutgiftsprogram. Som etl villkor för garantin skall bl.a. gälla alt staten gesinsyn genom revisorer i verksamheten. Staten kommer som jag tidigare nämnt inteatt ställa nägra garantier för de lån som kommer atl behöva tas upp avOS-huvudmannen före spelens genomförande. Lånen behövs i avvaktan på attOS-budgeten får sina slutliga intäkter efter genomförda tävlingar år 1994.Sådana lån förutsätts den ordinarie kreditmarknaden kunna förmedla mot bakgmndbl.a. av det positiva gensvar en svensk ansökan rönt hos näringslivet. Avstämningav OS-budgelens utveckling behöver ske fortlöpande. senare skede skall enligtavtalet överläggningar tas upp om fastställande av Prop. 1987/88: 24 indexför en justering av garantiåtagandet med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Viddenna senare tidpunkt bör också, om spelen förlagts till , avtal omintäkter från försäljningen av rätten till TV-sändningar ha slutils. Avavgörande belydelse för det ekonomiska resultatet av arrangemangen ärstorleken av inläklerna och deras periodisering. Med hänsyn främsl till attförsäljningen av TV-rätligheterna förutsätts svara för huvuddelen av intäkternaskall enligt avtalet detta försäljningsavlal underställas regeringen förgodkännande. Det är också av slor betydelse all OS-budgeten tillförsäkrasstörsta möjliga intäkter av försäljningen av rätten att använda OS-symbolen. Sammanfatlningsvisvill jag sålunda framhålla att slalen bör kunna lämna en från ekonomisksynpunkt tillräcklig garanti för en vinlerolympiad i och Åre . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen alt ikläda staten ekonomiska åtaganden i överensstämmelsemed lill denna proposition bifogat avlal. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all anla det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1987/88: 24 Bilaga 1 VINTERSPELEN /MA] 1987 7 # ,._,- ... \ Vdsnn'10'" BOX iy.] l\T-4663101982 SAT 063-1019 6; 441240'iOESI S Ansökanom statlig garanfi för 1994 Svenskidrottsrörelse har enhälligt beslutat fonsätta sina ansträngningar att få ståsom värd för ett olympiskt vinterspel. Riksidrottsstyrelsen (RF) och SverigesOlympiska Kommitté (SOK) har enhälligt beslutat stödja som ny svenskkandidat för ett . I nära samverkan mdlan och Årekommuner, idrotisrörelsen och näringslivet pågår nu ett omfattande arbete föratt utforma och marknadsföra den nya svenska kandidaturen inför InternationellaOlympiska Kommitténs (lOK) beslut i om arrangörsonoch värdland för vinter-ÖS 1994. Östersundanmälde till lOK sin kandidatur. skadefinitiva handlingar inges till lOK. Denna slutliga ansökan ska enligt IOK:sregler åtföljas av en statlig garanti för spelens ekonomi och genomförande.Underlag för en sådan garanti har utarbetats av det särskildaplaneringsbolag som bildats av Åre och kommuner. Uppdraget sker inäia samverkan med styrelsen för den stiftelse, som bildats för et: iÖstersund 1994 med företrädare för de båda kommunerna, RF och SOK. Dessutomingär näringslivet, som helt svarar för marknadsföringskosmadema. Underlagetför garanriansökan har utformats efter anvisningar och samråd vidöverläggningar med berörda departement. Ettvinter-Ös i skulle bli den största idrottsfesten och det störstainternationella evenemanget någonsin i vän land. Genom ansökan ochett eventuellt uppdrag att genomfora spelen fär en unik möjlighet at:marknadsföra sig. Detnya svenska konceptet med spelen i en sammanhållen region - -skulle också innebära mycket stora möjligheter att utveckla en region medspeciella fömtsätmingar för turism- och besöksnäringar. De stora satsningar somhär skett frän staten, kommuner, och näringslivet skulle med kunna förstärkas och få bestående effekter av utomordenfiigl storregionalpolitisk betydelse. Det skulle dessutom påverka även nationell ekonomioch handel. Sådana effekter har nåtts på andra håll i världen där olympiskavinterspel utnyttjats för en regional utveckling och nationell tursimsatsning.Som ett led i planeringsarbetet för i ingär därförockså en studie utförd inom av de närings- och regionalpolitiskaeffektema och möjligheterna för . Denhittillsvarande marknadsföringen och internationella kontakter tyder på attSverige nu fatt fram det bästa OS-konceptet . som ledandeidrottsnarion bedöms nu uppenbarligen ha reella möjligheter att äntligen fibjuda igen fill världens idrottsungdom. I har OS-planema fältbredast tänkbara uppslutning polifiskt, idrottsligt, hos befolkningen ochnäringslivet. krävs en bred nationell uppställning frän riksdag, regering,departement, ambassader, handelskontor, stadiga verk och myndigheter för att tavara på den här stora chansen till marknadsföring och utveckling. Självfalletär vi som ansvariga sökande angelägna att uppbyggnaden av. anläggningar ochspelens genomförande ska präglas av en sund och realistisk ekonomi. Den kalkylvi nu presenterar ska ses utifrån en sådan ambition. Men ett olympiskt spel sommedel för en kraftfull näringslivs- och regionalpolitisk effekt i en utsatt menutvecklingsbar region bör i hög grad också prägla prövningen av kalkylen. Godaeffekter av ett till och kan uppnäs mycket snabbt efterett positivt beslut och bör därtill kunna planeras och genomföras så attbetydande och bestående sysselsätmingseffekter uppnås. Medhänvisning till föreliggande underlag för en ekonomisk kalkyl för ett i Jämtiand hemställes att regeringen förelägger förslag omstatiig garanti för i . Med hänsyn till denutomordentligt kona tid som står till förfogande för marknadsföringenhemställes om största möjliga skyndsamhet i handläggningen. FörVinterspelen /.Are AB "-_? (l:evice ordf i kom- (ordf i kommunstyrelsen i styrelseni Are kommun) kommun) (Ordfi kommunstyrelsen . ' iÖstersunds kommun) 10 IHUEHAllsFÖRTEC k H i mg sid nr Prop. Ansökan om statlig garanti 5 INVESTERINGAR OLYMPISK BY 7 INVESTERINGAR PRESS- OCH RADIO-TV-CENTRA 3 INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE 9 INVESTERINGAR OCH DRIFT RADIO OCH TV 10 RÄDDNINGSTJÄNST, SJUKVÅRD, POLIS MM 12 BOENDE, SERVICE OCH KULTUR 19 HUR LYCKADES GENOMFÖRA SPELEN laHBHALLSFÖRTECKNIHG Sid nr Prop. Ansökan om statlig garanti 1.1 Varför OS-fråganauktualiserats igen - Bil lA Kontoplan - Bil IB Kontaktpersoner 2.1 Olymiskavinterspel mitt i 2.5 Tele-, radio/TV- och dataservice 2.6 Sjukvård, säkerhet m m - Bil 2BÖversikt Rannåsdalen - Bil 2CÖversikt Are 1 Organisation förmarknadsföring av - Bil3A OS-kanditatur, 4 ' INVESTERINGAR, ARENOR 12 Hoppbackar 70 m och90 m 4.17 Skridskostadion 4.18 och rodel 21 Arenakomplement och gemenseunt 4.22 Störtlopp Hoch H-komb 4.23 Störtlopp D, D-komb och Super G - H 4. 24 Super G - D samt Storslalom Hoch D, 4.25 Slalom H och H-komb 26 Slalom D och D-komb 4 ARENOR I OCH , KOSTNADER 5 INVESTERINGAR OLYMPISK BY Prop. 5.2 Temporära lokaler och anläggningar 5.3 Utrustning och inredning 5 OLYMPISK BY, KOSTNADER 6.2 VA-försörjning 6. 6.4 Tele och data 6 INFRASTRUKTUR, KDSTNADER 7 INVESTERINGAR, PRESS- OCHRADIO/ 7.1 Presscenter m m i 7.2 Radio/TV-center i 7 PRESS- OCH RADIO/,KOSTNADER 8 INVESTERINGAR OCH DRIFT,TELESERVICE 8.2 Radio, rundradio 8 TELESERVICEOCH , INVESTERINGAR OCH DRIFT, KOSTNADER - Bil SC . 9 INVESTERINGAR OCH DRIFT, RADIO OCH TV 9 INVESTERINGAR OCH DRIFT, RADIO OCH TV. - Bil 9A Radio- och TV-bevakning vid 10 ; sjukvård, polis m m 10 , sjukvård, polis m m. kostnader 11 KOMMUNIKATIONER Prop. 11.5 Kommunala gatu- och vägnätet 11.6 Buss- och taxitrafik 12 BOENDE,SERVICE OCH KULTUR 12.2 Service och kultur 13 ARRANGÖRENS DRIFTKOSTNADER, SAMMANSTÄLLNING 14.2 Sponsors- och försäljningsintäkter 14.5 Intäkternas fördelning i tiden 14 INTÄKTER,SAMMANSTÄLLNING - Bil15Ä Investeringar i - - Bil 15B Investeringar i -Tidplan - Bil 15C InvesteringarTeleservice, Radiooch TV - Tidplan - Bil16A Grafisk redovisning av in- täkter ochkostnader exkl kapitalkostnader - Bil16B Grafisk redovisning av likvi- ditet,intäkter och kostnader inkl kapitalkostnader 18 SAMHÄLLSEFFEKTER Prop. 18.1 Allmänna effekter för och 18.2 Mätbara effekter av 18.3 Direkta effekter i av 18.4 Andra effekter i 1989-94 av 18.5 Sysselsättning och skatter 19 HUR LYCKADES GENOMFÖRA SPELEN 19.1 Utredning och kampanj 1987/88:24 BA. ..1 varfPi' os-frågan atrtualiseras igen Sverigehar deltagit i samtliga ; då de första spelen genomfördes i , . Vi är en av de mest framgångsrikanationerna genom tiderna i . Vi har ännu aldrig stått som värd. ; då frågan första gången aktualiserades, har flera utredningar gjorts. Dessa har resulterat i tre ansökningar med Faltm och som arrangörsorter. spel var sökande stad tillsammans med , och . - 1978 i sökte vi 1984-års spel. Den gången fick stå somvärd för spelen. 1981 sökte vi spelen igen vid lOC-kongressen i . Då hade vi behövtytterligare 9 röster av 81 för att få värdskapet. 1986kandiderade för tredje gången med en stark övertygelse cm att "nu är det var tur". lOC-ledamöterna vid denna kongress somhölls i var dock av en annan mening och länt-nade 199 2-års spel till - ett beslut som rönte både förvåning och förstäitining. Avståndet mellan och har uppfattats som en svag punkt ikandidaturen för spelen 1992. Kanske tog man också för lätt på denna fråga i marknadsföringsorganisationen, vilket ledde till att de konkurrerande orterna i det närmaste obesvarat kunde använda sig avdenna Faluns akilleshäl i sin egen marknadsföring. I har det funnits ett starkt intresse av att fä stå som arrangör för . Staden var första kandidat till ett ;med en kampanj för att få spelen 1976. Detta misslyckades då till följd av att staten ej var villig att ställa de nädiga ekonomiska garantierna. har inte sökt mera utcui enbart stött / Äres kandidatur. Under tidenhar utvecklats snabbt som stad, men behållit kvaliteternamed stora fritidsområden i direkt anslutning till stadscentrum ochbostadsområden. Staden var därför väl förberedd när frågan kom upp om möjligheter att träda in som svenskkandidat till . och Riksidrottsförbundetbeslutade att stödja Öster-sund/Äres kandidatur. Beslutet grundades på att man måste fortsätta söka för att någongång få det vi som stark vintersportnation förtjänat. Sverigeskulle också kandidera med starkast möjliga alternativ för att klara denknivhårda konkurrens som gäller om arrangörsskapet. Med de förutsättningar som ligger i kombinationenÖstersund/Are torde internationellt kunna framstå som enmycket stark kandidat. Konkurrensen från de övriga kandidaterna , , , och Berchtesgaden skall dock ej underskattas, även om det nu "är vår tur" och är ettmycket bra alternativ. Förutom det självklara i att en stor vintersportnation som rtBste "bjuda igen", är det också högtid att vi, på hemmaplan, far uppleva ett olympiskt vinterspel. Den stimulans för de tusentals människor, som på ett eller annat sätt engageras i arbetet samt det ökade intresset för vintersport som blir följden, kan med säkerhet inte överskattas. Det ekonomiska risktagandet, mot bakgrund av senare års erfarenheter, kan nu också bedömas vara litet. Frågan om vilken stad som får förtroendet att arrangera 1994-års avgörs vid lOCs kongress i . har spelat en betydelsefull roll i det internationella idrottsutbytet under, . sålunda var en svensk; ViktorBalck, medlem i den första var ordförande 1947-1951. En rad andra svenskar har Vcirit och är medlemmar: Gujstav Dyrssen, Bo EStelund; , och . Många svenskar har deltagit och deltar i det internationella arbetet; bl a genom att inneha platser i en rad specialförbunds ochandra organs styrelser. Därav följer att ett mycket brett kontaktnätfinns etablerat med de organisationer som påverkar beslut om värdskapet för . Detta utnyttjas självfallet i störstamöjliga utsträckning i marknadsföringen av kandidatur . Prop.1987/88:24 1. OS-utredning lade 7 fram sitt betiänkande (Ds Jo 1977:8) "Förutsättningar för i ". Utredare var riksdagsman . Efter förhandlingar med berörda parter - bl a de då aktuella arranrskommunerna- föreslog regeringen i en proposition (1977/78:146) riksdagenatt lämna nödvändiga statsgarantier för spelens anordnande. biföll propositionen (KrU 1977/78:23, rskr 1977/78:275). Den svenska ansökan 1984 få arrangera de i , , och vann emellertid inte bifall vid (lOK) sammanträde . överlämnade Falu kommun till regeringen utredningen med hemställan cm ekonomiska garantier för spelen. Utredningen hade utförts av en för ändamålet särskilt sammansatt kommitté. De ekonomiska kalkylerna i denna utredning grundades till del på en indexuppräkning av kalkyl. Nya kalkyler gjordes i de fall de ändrade förutsättningarna antogspåverka kostnaden. I övrigt antog kommittén att slutsatser i RolfRämgårds utredning fortfarande ägde aktualitet. Denav staten särskilt tillsatta granskaren av utredningen konstaterade i sitt betänkande "ett möjligt underskott i storleksordningen 70Mkr", som detta var den bedömda risken för enförlust. Granskaren påpekade att utfallet i mångt och mycket varberoende av TV-intäkterna Regeringens proposition 1980/81:200 beslutades . , Frågan om statens ekonomiska garanti för spelens genomförande behandlades därefter av . på grundval av riksdagsbeslutet undertecknades i septeniber 1981 ett avtal om ekonomisk garanti spel. Avtalsparter var staten, Falu kommun; kommun och . Vid omröstningen i valdes som arrangör vinterspel Prop.1987/88: 24 Utredningen "Förutsättningar för i /1982" färdigställdes . För utredningen svarade . Idenna utredning gjordes en fördjupad och förutsättningslös inventering av program och förutsättningar. Utredningen gjordes medmålsättningen att befintliga arenor i första hand skulle nyttjas.Ätskilliga moderniseringar krävdes dock, liksom kompletteringar för de nya grenar och tävlingsmoment som tillkommit. Kostnaderpch intäkter beräknades i prisläge 5. I utredningen vinterspel beräknades intäkterna totalt till och kostnaderna till totalt . Utredningensberäknade nettoresultat var sålunda . överlämnades utredningen till staten med hemställan om ekonomisk garanti för . Regeringensproposition 1985/86:104 beslutades . Frågan om statens ekonomiskagaranti för spelens genomförande behandlades därefter av . Avtalom statsgaranti undertecknades mellan staten och . Vid omröstningen i valdes som arrangör för 1992-års vinterspel. Bör förhandlingar i frågor som rörde 199 2-års framfördes från statens sida att man gärna såg en juridisk person som förhandlingspart . Underhandskontaktermed staten har gett vid handen att man även gärna ser en juridiskperson att förhandla och teckna avtal med. och Are kommuner har därför gemensamt bildat det till hälften varderaägda bolaget "". För förvaltningen av bolaget har kommunerna tecknat ett separat samarbetsavtal. Iett första skede är bolagets uppgift att ta fram denna utredning som underlagför förhandlingar med staten on statsgaranti för spelen. Avtal om statsgaranti avses tecknas med bolaget efter särskilt godkännande av bolagets ägare, kommunerna . Den fortsatta verksamheten i bolaget om får stå som värå för 1994-års vinterspel avses kunna ut före lOCsbeslut i . Styrelsen i bolaget består av ledamöter från respektive kommuns kommunstyrelses arbetsutskott. BengtÄsengård Tfn tMT 010-501082 Bolagets adress: c/o OS-kansliet 1987/88: 24 Medverkande i utredningen framgår av bilaga IB. Målsättningmed utredningen har primärt varit att ta frara ett bra underlag föröverläggningar med staten om en statsgaranti för spelen. Målsättningenhar vidare varit att skapa ett bra underlag för den fortsatta planeringen inför spelen, sålunda redovisas även förutsättningar ochfunktioner som ej påverkar det ekonomiska resultatet av spelen. Föranläggningar och funktioner i har en fördjupad inventering av program och förutsättningar gjorts undantaget bob- och rodelbanan, vars program och pris i huvudsak grundas på uppgifter hämt:ade ur utredningen för . Programoch förutsättningar för "Aredelen" bygger på vad som redovisades för i tidigare utredning för 199 2. Justering och anpassning har dock gjorts med hänsyn till nu aktuella .förhållanden och priser. Likt tidigare utredningar baseras program och kalkyl på de vid utredningstill få Het gällande tav-lingsreglerna, standardkraven och praxis för internationella tävlingar. Tolvdagars tävlingsprogram har förutsatts.