prop · GB0321 · 1987-12-31 00:00:00 — De nya kuverten ärvisserligen billigare än de tidigare att tillverka men med tanke på de sloramängderna kuvert och kostnaderna för dem anser RSV atl frågan om kuvert börutredas förulsältningslösl. Det mest radikala är i säfall att helt slopa val- och innerkuverten vilket förutsätter en annan typ avvalsedlar l.ex. "slutna" sedlar. En annan lösning är alt slopa endastinnerkuverten och låta valsedelsförsändelser ske med valkuvert och ytterkuvert.Något som ocksä borde undersökas är möjligheterna att direkt till varjeröstberättigad med röstkorten översända valkuverten. Förfidsröstningkan ske på postkontor, hös utlandsmyndigheter, på fartyg och genombrevröstning. Ivallagen anges all den som på grund av vistelse utomlands eller på annan ortinom rikel eller av annat skäl inte kan rösta i sin vallokal på valdagen fåravge förtidsröst. Detstora anlalet poströster vid septembervalen visar alt väljarna numera ser förtidsröslningsom elt fritt alternativ lill röstning i vallokal. Anlalet poströster vid defyra senasle valen har varil eller 21,av avgivna röster 27,69 35,10 37,00 Ökningenav antalet poströster vid val blev som synes inte lika stor somtidigare, vilket möjligen kan tolkas på alt poströstningen nu har så sloromfattning all takel börjar nås. Kostnadernaför postverkets röstmottagning vid septembervalen 1985 har totalt uppgåll lill17 . har avstatsverket begärt ersättning för sin medverkan vid val med totalt72430000 kronor, varav röstmottagning m. m. vid kyrkofullmäkligvalet belöpersig på . skulle givetvis kunnagöras om de röstberätfigade skulle kunna förmås atl Prop. 1987/88:21 röstai vallokal i större utsträckning än . Det torde dock inte vararealistiskt alt tro alt så kan ske. Vissabesparingar skulle emellerfid kunna göras om poströstningen på valdagenbegränsades. Liksom val har man kunnat konstatera atl de allraflesta av poströsterna på valdagen har avgelts i väljarens hemortskommun. Vid1985 års val hade cirka 2100 postkontor öppet på valdagen. Enligl postverkelsuppskattning kan antalet öppna postkontor reduceras till 1 500 med bibehållnafullgoda möjligheter för väljarna att rösta. RSV avser atl i samråd medpostverket göra en sådan begränsning fill val. Enliglvallagen skall postkontor vara öppet för röstmottagning på valdagen minsl entimme och . Av de cirka 2100postkontoren hade vid val endast 124 st längre öppethållande änvallagens minimikrav. RSV ifrågasätter behovet av all ha de för öppethållande åtskilda. Ur prakfisk och koslnadsmässig synpunktborde det vara enklare och billigare alt ha en sammanhängande öppettid. Ensådan ändring torde inte medföra någon försämring av servicen för väljarna.Möjligheten att utöka öppettiderna skall givetvis finnas kvar. Denverkligt stora kostnadsbesparingen skulle naturligtvis vara alt på samma sättsom vid kyrkofullmäktigval avsluta poströstningen före valdagen.Vid uppföljningar efter valet har delta föreslagils av många valnämnder. Denstörsta besparingen uppkommer hos postverket eftersom kostnaderna för röstmottagningpå valdagen helt bortfaller. Vidare uteblir då valnämndens preliminärarösträkning efter valdagen. En annan fördel är att det preliminäravalresultatet blir säkrare eftersom det omfattar samfiiga avgivna röster. Vidkyrkofullmäkligvalet avgavs 180802 poströster. Av dessa nådde totalt iriket endast 67 inle rätt valdistrikt i lid på valdagen. Det finns enligl RSVsbedömning ingen anledning anla atl etl avslutande av poströstningen påtorsdagen före valdagen även vid val lill , landsting och kommunfullmäktigeskulle fungera sämre. Defå väljare som då skulle mista sin möjlighet atl rösta är de som opianeral måslelämna sina hemorter efter del atl postkontoren stängt förevaldagen och inte hinner göra i ordning en valsedelsförsändelse. Påminussidan måsle också noteras atl - valnämndens överprövning avunderkända förtidsrösler i vallokal bortfaller - förlidsrösler frånutlandsmyndigheter och fartyg måsle vara RSV tillhanda förevaldagen - brevröster frånFörbundsrepubliken måste vara valnämnden tillhanda senast onsdagenföre valdagen - kraven ökar på postverkels ochvalnämndernas distribution av förtidsröster. Sammantagetgör RSV den bedömningen alt fördelarna är så slora atl man allvarligt bör överväga all avsluta poströstningen i mot- 52 svarandetid före valdagen som vid kyrkofullmäktigval. 5.4.2 Brevröstning Prop. Genomsärskild lagstiftning har vid de två senasle valen röstberättigade som vistatsi haft möjlighet att rösta genom atl därifrån sändasina valsedlar lill valnämnden med posten, s.k. brevröstning. Vidextra val lill finns i vallagen särskilda bestämmelser som innebäralt valet skall genomföras på kortare lid än vid ordinarie val. Utlandsmyndigheteroch fartyg med röstmottagning har av den anledningen försetts med paketinnehållande bl. a. valkuvert och partimarkerade valsedlar. Lagenom brevröstning i (SFS 1985:205) var tillämplig endaslpå allmänna val. Om röstberättigade i ges möjlighet all brevrösta även vid etl extra val till finnsför närvarande ingen lag om della. Ombrevröstning skall förekomma även vid kommande ordinarie allmänna val anserRSV atl lagen om brevröstning bör gälla hela valperioden och omfalla förutomextra val till också folkomröstning som avses i 8 kap. 4 §regeringsformen. Bådevalnämnder och länsstyrelser måste förbereda och genomföra val fill kyrkofullmäktigepå nästan samma säll som även om det för rikel genomsnittligavaldeltagandet vid senaste valen har uppgått lill endasl av deröstberättigade. I förhållande lill valdeltagandet är de administrativakostnaderna myckel höga. Till val avslutades poströstningen påtorsdagen före valdagen, vilkel medförde vissa besparingar främst förvalnämnderna. Det torde dock inte vara möjligt atl öka valdeltagandetoch/eller minska administrationen ulan genomgripande förändringar i vallagsliftningen.Bland de förslag som framförts kan nämnas atl låta all röstning ske i form avpoströstning. Desärskilda problem som är förknippade med kyrkofullmäkligvalen har lill stor delsin gmnd i all annan vallagstiftning gäller t.ex. beträffande valsedlar, allinformation om vilka partier som ställer upp i val inle når väljarna samt atldessa val kommer i skuggan av valen såväl för partier som förväljare. Vidkyrkofullmäktigval tillhandahåller RSV endast s.k. ifyllningsval-sedlareftersom bestämmelserna om partimarkerade valsedlar inle går all tillämpa på gmndav de skiftande partibildningar som förekommer. Vid poströstningens börjanstrax efter valdagen förekommer del att partier ännu inte har nåttut med sina valsedlar fill väljarna. Vid val ledde della i några falltill atl mandat inle kunde besättas då en grupp av väljare röstat på ettriksdagsparti som inte ställt upp i kyrkofullmäkligvalet. Vidareförekom del elt par fall vid del senaste valet där ett parti tryckt valsedlar för val av kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet på vitt papper i 53 stället för på delföreskrivna blå papperet. Skyddet för valhemligheten är Prop. 1987/88:21därmed borta. där partierna enats om en s. k. samlingslisla trycktes valsedlarnagenom förbiseende utan partibeteckning, vilket ledde till att fullmäktige inlekunde utses förrän efter nyll val. Detvå sista fallen skulle kunna undvikas om partierna ålades all visa uppvalsedlarna för länsstyrelserna före distributionen inom partiet och lill väljarna.Ur säkerhetssynpunkt är del bästa naturligtvis all ha samma förfarande vid valseddsframslällningenför kyrkofullmäkligvalen som för seplembervalen. Ensådan ordning skulle givelvis vara en betungande uppgift för länsstyrelsernaunder den för dem mest hektiska sammanräkningsperioden men också ge länsstyrelsernastora fördelar vid sammanräkningen. Framförallt kommer den slutligasammanräkningen alt gå mycket snabbare när i lid före valet vetvilka partier som tryckt valsedlar och vilka kandidater som nominerats - isynnerhet som många listlyper och strykningar av namn är vanligt förekommande.Det ADB-stöd som används vid sammanräkningen även av kyrkofullmäktigvalförutsätter en registrering av bl. a. valsedlarnas namninnehåll. RSVgör den bedömningen all länsstyrelserna knappast är beredda atl åla sig arbetetmed valseddsbeslällningarna med mindre än all kyrkofullmäkligvalen flyttas lillannan tidpunkt. Det lämpligaste synes i så fall vara atl förlägga kyrkofullmäktigvalfill hösten efter årel för övriga val. Hösten före delta år torde vara enmindre lämplig tidpunkt, eftersom översyn då pågår av indelningen i valdistriktoch förberedelser med valmalerial och utbildning då böijal för valen lillriksdagen, landsting och kommunfullmäktige. Dettorde finnas goda skäl att anta atl partierna då skulle visa större intresseför kyrkofullmäkligvalen, vilkel troligen skulle öka valdeltagandet. Förlänsstyrelserna och RSV skulle ändringen medföra fördelar både förpersonalplaneringen och för att vidmakthålla valkunskaperna. Vallagen(SFS 1972:620) har sedan den trätt i kraft blivit föremål för åtskilliga ändringar. Dock finns ord och uttryck som inte är aktuella. I lagen användes l. ex. uttrycket poslanslall men postverket har numera en enhetlig benämning för alla lyper av postkontor och postslällen, nämligen postkontor. Uttrycket poslanslall borde därför ersättas i vallagsfiftningen. I framför allt 13 kap. vallagen talas om kuvert, ylterkuvert, särskilda kuvert, omslag och särskilda omslag. För all lällare kunna skilja på de två typerna av ylterkuvert har RSV till val bestämt atl beleckningen ytterkuvert skall reserveras för de ytterkuvert som används vid röstning med valsedelsförsändelse. De ytterkuvert som röslmotlagare använder vid förtidsröslning har fått beteckningen Fönslerkuverl. RSV anser därför alt användningen av begreppen kuvert och omslag i vallagsliftningen bör ses över. RSV anser det vara befogalmed en allmän redaktionell översyn av Prop. 1987/88:21 vallagsliftningen. Iövrigt föreslår RSV följande ändringar i vallagsliftningen; a)1 kap. 3 § vallagen och 3 § lagen om kyrkofullmäktigval Vidval av landstingsledamöter, kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige som inle omfattarhela rikel bestämmer valdag vid kyrkofullmäktigval eftersamråd med RSV. Bådeefter 1982 och val måste omval äga rum i fiera län. I prakfikenbestämde länsstyrelserna valdag i nära samråd med RSV. Eftersom poströstningskall anordnas i hela riket och RSV har all besluta om vilka postkontor somskall ha röstmottagning är en samordning nödvändig. RSVanser därför all del formella beslutet om valdag borde fattas av den centralavalmyndigheten efter samråd med berörda länsstyrelser. b)6 kap. 2 § sista stycket vallagen Ivallagen föreskrivs alt kandidat på valsedel skall anges på sådant sätl all detklart framgår vem som avses. Enligt paragrafen bör i första hand kandidatenspersonnummer anges. Delta sker emellertid inte i praktiken. RSV anser att annanidentifieringsuppgift än personnumret bör anges. Bestämmelsenom personnummer bör därför utgå. Jfr direktiven för dala- och offenllighelskommitlénom användningen av personnummer. c)6 kap. 4 och 8 §§ vallagen Deregler som gäller för partiernas beställningar av blanketter lill valsedlar gerRSV myckel arbete i efterhand. Valsedlar som beställts ulöver den kostnadsfriakvoten måsle beräknas och kostnaderna faktureras. Återbetalningar skall vidaregöras för valsedlar beställda inom den kostnadsfria kvoten men betalda iförskott eftersom de beställts . RSVföreslår att ell tillägg införs i 4 § 1 st alt valsedlar ulöver denkostnadsfria kvoten skall betalas i samband med beställningen saml all bestämmelseni 8 § om betalning i förskott ulgår. d)10 kap.8 §3 st ochll kap.8 § 1 st vallagen Röstmottagarepå ufiandsmyndighel skall på s.k. väljarförteckning ange bl.a. den valnämnd till vilken yUerkuvert (fönsterkuvert) skall sändas. Bestämmelsen motsvarar den som finns i 4 § för röslmotlagare på postkon tor. För röstmottagning på fartyg hänvisas i 14 § lill 8 §. RSV föreslår all föreskriften för röstmottagare på ufiandsmyndigheler och på fartyg om angivande av valnämnd ulgår eftersom den saknar belydelse. e) 13 kap. 4 §2 stvallagen Prop. RSVföreslår alt 4 § 2 slyckel får följande lydelse. 4§ När konlroll enligl 3 § skell, öppnas de ytterkuvert som ej lagts ål sidanoch inneliggande röstkort, adresskort, valkuvert och valsedelsförsändelser tagesut. Därvid kontrolleras att kuvert är av föreskriven beskaffenhet, attväljaren ställt i ordning endast ett valkuvert för varje val och att valkuvertej är försett med obehörig märkning. Godkända valkuvert lägges i urnorna. Isamband därmed antecknas vid väljarens namn i röstlängden all han utövat sinrösträtt. Därvid kontrolleras att försändelsen är i föreskrivet skick och haranordnats inom föreskriven lid samt alt yiterkuveriei är tillslutet. Därvid kontrolleras alt de är avföreskriven beskaffenhei, all väljaren ställt i ordning endast ett innerkuvertför varje val och atl innerkuvert ej är försett med obehörig märkning.Godkända innerkuvert lägges i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarensnamn i röstlängden all han utövat sin rösträtt. Lag (1975:310). f) 14kap. 4 § vallagen och 43 § lagen om kyrkofullmäktigval Enligt14 kap. 4 § vallagen och 43 § lagen om kyrkofullmäktigval är valsedel ogiltigbl. a. om den upptar mer än en partibeteckning. Särskillvid val till kyrkofullmäktige har praxis utvecklats så atl länsstyrelserna vidbedömningen av valsedlars giltighet har ansett som giltig en valsedel somegentligen innehållit beteckningar för fiera partier, l.ex. I dessa fall har länsstyrelserna gjort denbedömningen alt valsedeln upptagit en helt ny partibeteckning i stället förmer än en. Efter1985 års val har frågan om mer än en partibeteckning på valsedel prövats (VPNDnr 61 -1985). Motbakgmnd av del anförda föreslår RSV all bestämmelsen om valsedels ogillighetnär den upptar mer än en partibeteckning slopas. g)14 kap. 15 d § vallagen Vid1985 års val fill kyrkofullmäktige förekom i en församling (Sällna, Väslernorrlandslän) atl inte någon valsedel kunde godkännas eftersom samtliga avgivna saknadepartibeteckning. kunde därför inle utse fullmäktige. Dennuvarande vallagsfiftningen medger inle all ett val görs om i situationer av dellaslag, varför en särskild lag med begränsad giltighetslid antogs om nyll val avkyrkofullmäktige i vissa fall (SFS 1986:74). RSVföreslår alt bestämmelserna permanentas genom ell tillägg i anslutning till 14kap. 15 d § vallagen. Del bör därvid också framgå vem som har alt besluta omnytt val. Idetta sammanhang vill RSV också väcka frågan om inle för del fall 56 altfullmäktige inte kan utses - fullmäktige för den föregående valperioden Prop.1987/88:21 skall ges föriängt förordnande lill dess alt nya fullmäktigeutsetts. Om beslutanderätten inom en församling utövats på kyrkostämma skullemotsvarande gälla stämman. Denna fråga har viss betydelse vid val av elektorerför kyrkomötesval. h)15 kap. 7 § vallagen Valprövningsnämndenkan förordna om omval eller uppdrag åt besluts-myndighet alt vidta rättelse bl.a.om avvikelse från föreskriven ordning förekommit på grund av myndighetsagerande vid förberedande och genomförande av val. Omelt parti på valsedelsmanuskript av misslag lämnat felaktiga uppgifter om t.ex. en kandidats personnummer bör valprövningsnämnden ges slöd i vallagen allbesluta om atl rättelse skall ske, fastän fel av myndighet inle kan åberopas. i)2 kap. 2 § kommunallagen och 2 kap. 2 § lag omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter Igällande vallagsliflning saknas bestämmelse om den tidpunkt före vilkenkommunfullmäktige och kyrkofullmäktige/kyrkostämma skall lill länsstyrelsenanmälda beslut om ändring av antalet suppleanter. RSV anser alt lagtexten börkompletteras med fidpunkt och alt den bör vara densamma som för ändring avantalet fullmäktige. j)2 kap. 32 § lag omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter Vidval av kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet där valbarheten är inskränkt lillvalkrets (= församling) kan fullmäktige bestämma olika andel suppleanter förförsamlingarna. Enligl43 § lagen om kyrkofullmäktigval skall bestämmelserna i 14 kap. 19 § vallagentillämpas vid utseende av suppleanter. Vallagen förutsätter atl andelensuppleanter avser hela kommunen och följaktligen måsle delsamma gälla även förkyrkliga samfälligheter. RSVföreslår all 32 § får följande lydelse: 32§ För ledamöterna i samfällighets kyrkofullmäktige skall ulses suppleanter. Fulllmäkligebestämmer del antal suppleanter som skall ligga till grund för tillämpningen avbestämmelserna i 43 § lagen (1972:794) om kyrkofullmäktigval om utseende avsuppleanter. Anlalet skall ulgöra en viss andel, dock högst hälften, av det anlalplatser som varje parti får i samfälligheten. Om del därvid uppkommer ellbrutet tal, avrundas delta till närmast högre hela tal. skallgenast underrättas om fullmäktiges beslut. Närkyrkofullmäktige skall utses första gången, fattas beslut enligl första stycket av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, om inle beslulanderätlen i samfälligheten med stöd av förordnande enligl 1 kap. 19 § skall utövas av indelningsddegerade. Lag (1984:976). nämndens s. k. onsdags- (14,) (14,) (15,) *) Uppgift från saknas. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över RSV:spromemoria "Erfarenheter m. m. års allmänna val" Remissyttrandenhar avgetts av kammartätten i , länsstyrelserna i , Malmöhusoch , valprövningsnämnden. ,i , . Länsstyrelseni har bifogat ell yttrande av . Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Propositionens lagförslag ...................................... .... 2 1 Inledning ......................................................... .. 23 2 Tillhandahållande av valsedlar m.m....................... .. 24 3 Brevröstning iFörbundsrepubliken .......... .. 27 4 Omval i vissa särskilda fall.......................... ..... .. 28 5 Vissa andra frågor ............................................ .. 30 5.1 Användningen av valkuvert .......................... .. 30 5.2 Redaktionella ändringar i vallagsliftningen ....... 31 5.3 Vilken myndighet skall bestämmadag för parfidlt omval? 5.4 Identifiering av kandidater påvalsedlar ............ 31 5.5 Uppgift om valnämnd på väljarförteckningar ..... 32 5.6 Granskningen av valkuvert............................. .. 32 5.7 Rättelse av personförväxling ........................ .. 32 5.8 Anmälan av beslul omsuppleanter .................. .. 32 5.9 Anlalet suppleanter i kyrkliga samfällighetermed inskränkt valbarhet 33 5.10 Informationen fillutlandssvenskarna ............... .. 33 5.11 Handikappanpassade vallokaler .................... .. 34 6 Upprättade lagförslag ....................................... 34 7 Hemslällan ..................................................... 34 8 Beslul.............................................................. 35 Bilaga1 Utdrag ur folkstyrelsekommitténs sammanfattning av be tänkandet (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor 36 Bilaga2 Folkstyrelsekommitténs lagförslag ............ .. 37 Bilaga3 Remissinstanser .................................... 39 Bilaga4 promemoria "Erfarenheter m. m. från 1985års allmänna val" ............................. 40 Bilaga5 Remissinstanser ................................... 59 Tryckeri, 1987 60