prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Elanvändningeninom den icke elintensiva industrin uppgick till ca och harökat kontinueriigt . Ökningen är mest accentuerad fr, o,m, , uppgick den genomsnittliga ökningstaktentill . Preliminär statistik för år 1986 ochår 1987 lyder på alt ökningstakten åter dämpats till . För övriga områden, dvs, fjärrvärme, transporter och raffinaderier, liggerelanvändningen på en stabil nivå med undantag för avkopplingsbara elpannor iQärtvärmesystemen, Leveranserna till dessa varierar med hänsyn denaktuella kraftlillgången. Elanvändningen inom transportsektorn uppgick år 1986till och elanvändningen för Qärrvärme och raffinaderier (exkl.avkopplingsbara leveranser) . 4.1.3Elanvändningens och elprisernas framtida utveckling Elförbrukningensutveckling har ett avgörande inflytande på behovet av ersättande kraftproduktion i samband med att kärnkraftsreaktorer börjar fasas ut ur systemet. Som jag tidigare anfört motsvarar elsystemets nuva rande produktionskapacitet en elförbrukning på ca . tens energiverk gör iutredningen av två reaktorer bedömning- Prop, 1987/88:90 en allproduktionskapaciteten reduceras till en nivå som medger en förbrukning på135-140 TWh när två reaktorer las ur drift. Detta innebär atl 1987 årsförbrukningsnivå på ca ligger ca under delta värde. Jaghar (avsnitt 2,2) redovisat statens energiverks prognos överelanvändningens utveckling , Enligt de antaganden om ekonomiskutveckling och framUda priser på olja och kol, som verket gör i prognosen,kommer elförbrukningen att öka långsamt . Enviktig faktor bakom bedömningen att elförbrukningen totalt sett kommer att ökai långsam takt jämfört med föregående tioårsperiod är att den tidigareomfattande konverteringen elvärme kommer att dämpas kraftigt och bedöms bliav liten omfattning . En bidragande orsak till detta är altmarknaden i stort sett är mättad för denna typ av uppvärmning. En annan faktorär att Ullväxten i industrin bedöms ligga framför allt i branscher som kräverlite elenergi, t. ex, verkstadsindustrin, prognos över elanvändningen som verket redovisar har utgångspunkten varitatt kraftföretagen successivt anpassar elpriserna ökade produktionskostnader.Verket har då räknat med att elpriset genomsnittligt ökar med /kWh vid enavveckling av två reaktorer jämfört med /kWh om tolv reaktorer fortfarandeskulle vara 1997. Med utgångspunkt i denna prisprognos har statensenergiverk uppskattat elanvändningen till i del fall då tvåreaktorer las ur drift före år 1997.Statens energiverk framhåller att enprognos med nödvändighet blir mycket osäker och anger därförett osäkerhetsintervall på . Ökningen av elanvändningen bedöms dånästan uteslutande ske inom industrin och för driftel i lokaler. Isitt betänkande Elhushållning betonar elanvändningsdelegationensambandet mellan den framtida elprisutvecklingen och utvecklingen avelanvändningen. Om elanvändningen kan hållas Ullbaka, framhåller delegationen,kan behovet av nya elproduktionsanläggningar minskas. Härigenom blirelproduktionens marginalkostnader, och som en följd av detta även elpriset, lägre. Delegationen betonar ävendet förhållandet att elproduktionens margi nalkostnader förväntas stiga kraftigt som genomsnittskostnader na ökar endast långsamt. En prissättning efter marginalkostnaden skulle således innebära att vinstnivån i kraftinduslrin stiger avsevärt. Delegatio nen bedömer det som i hög grad osäkert om marknaden kommer att acceptera höjda elpriser om dessa samUdigt innebär starkt sUgande vinster i kraftindustrin. Elproduktionens genomsnittskostnader torde utgöra den nedre gränsen för det intervall inom vilket det framtida elpriset kommer att hamna. Marginalkostnaden kommer atl utgöra den övre gränsen. nadssituationen och förhandlingsstyrkan hos aktörerna kommer enligt de- 37 legationen att habetydelse för var i detta intervall som elpriset faktiskt Prop. 1987/88:90kommer att hamna. Motdenna bakgrund bedömer elanvändningsdelegationen alt elpriserna iproducentledet kommer att stiga med /kWh mitten av 1990-talet.Prishöjningarna för elvärmeabonnenterna kommer att vara i ungefär sammastorleksordning. Delegationentar speciellt upp elprisernas betydelse för elanvändningen inom den elintensivaindustrin. Expertgruppen för elintensiv industri understryker atl deförväntade prishöjningarna på el kommer att innebära stora påfrestningar förfrämst den elintensiva industrin och all takten i industrins strukturomvandlingökar och får en annan riktning. Delegationen framhåller i detta sammanhang atten fortlöpande strukturomvandling i industrin självfallet är en viktigförutsättning för den industriella och ekonomiska utvecklingen i landet. Detär angeläget att strukturomvandlingen sker i en takt som inte hotar industrinsinternationella konkurtenskraft. Strukturomvandlingen bör också enligtdelegationen ske på ett sätt som gör det möjligt atl rätta regionalaobalanser och andra problem som kan uppstå. Motdenna bakgrund betonar delegationen att det finns skäl att framöver noga följaelanvändningen och elhushållningen, framför allt vad avser den elintensivaindustrin och dess strukturomvandling. Ökade insatser för elhushållning kanbehövas inom alla sektorer. Åtgärder inom t. ex. industri- ochregionalpolitiken kan också bli nödvändiga. Delegationensbedömningar av potentialen för elbesparing och elersättning inom olikaanvändningsområden innebär att sammantaget av den nuvarandeårsförbrukningen skulle vara tekniskt och ekonomiskt tillgänglig . Delegationen konstaterar emellertid att det finns enallmän tendens till ökad elanvändning inom industrin ochfastighetsförvaltningen som helt eller delvis kan reducera dennabesparingspotential. En neltoökning i elanvändningen kan enligt delegationeninte heller uteslutas. Föregen del vill jag, i likhet med elanvändningsdelegationen och statensenergiverk, betona atl prognoser över elanvändningen på så lång sikt som tio årmed nödvändighet är behäftade med stora osäkerheter. Elanvändningsdelegationenhar uppskattat det tekniskt och ekonomiskt tillgängliga utrymmet för elsparande och elersättning till med de elpriser som förväntas. Jag ansluter mig till denna bedömning, som jag vill betona betydelsen av atl tillgängligt utrymme tas till vara inom samtliga användningsområden. Som jag Udigare anfört ligger den nuvarande elanvändningsnivån ca under den produktionskapacitet som det befintliga elsystemet kommer att ha efter det att två kärnkraftsreaktorer tagits ur drift. Om hela det utrymme för eleffek tivisering och elersättning som elanvändningsdelegationen pekat på kan utnyttjas, finns det således ett betydande utrymme för en ökad elanvänd ning till följd av t. ex. en tillväxt i industriproduktionen. Jag vilt i dettasammanhang framhålla de möjligheter som dessutom finns Prop. 1987/88:90 föralt på åstadkomma en betydande minskning av framför alltelvärmeanvändningen. En sådan minskning kan väsentligt reducera behovet aversättande elproduktion när kärnkraftsavvecklingen fortsätter. Deökade kostnader som blir en följd av att nya elproduktionsanläggningar tas idrift kommer atl avspegla sig i priset. Elprishöjningar är således på längresikt oundvikliga. Detta gäller oberoende av avvecklingen av kämkraften.Prishöjningarna leder till att elvärmen inte längre kommer att expandera,som investeringarna för elersättning och för effektivisering avelanvändningen ökar. En del av utrymmet för eleffektivisering kommer därföratt utnyttjas som ett resultat av atl priset kommer atl höjas. Ellaxornasutformning kommer härvid att ha stor betydelse. Deekonomiska effekterna av de elprishöjningar som förväntas till mitten av1990-talet blir dock små för hushåll som inte har elvärme. Även för de hushållsom utnyttjar elvärme blir effekterna fram till mitten av 1990-ta-let relativtbegränsade. Beroende på husens energitekniska standard och elprishöjningarnasomfattning kan dock vissa skillnader i kostnadsökningar uppstå. Enligtmin bedömning kommer inte den spontana utvecklingen vad avser eleffektiviseringoch elersättning atl vara tillfyllest för att minska elanvändningen totaltsett. För att en minskning skall ske måste även incitament, liksom kunskaperoch kompetens vad avser elanvändning och elhushållning, finnas hos de hushåll,företag och förvaltningar som skall genomföra elbesparingar. Aktörernapå elmarknaden bör ges förutsättningar för och moUv atl redan under denärmaste 510 åren genomföra åtgärder för en rationell elanvändning ochelersätlning. För detta krävs enligt min uppfattning en långsiktigt verkandeelanvändningspolilik. Jag kommer därför strax att föreslå ett program föreleffektivisering och elersättning. Programmet skall underlätta och ge stödtill samtliga aktörer på marknaden att genomföra en rationell anpassning avelanvändningen till de förutsättningar som kommer att gälla. Jagvill i detta sammanhang även beröra de framUda elprishöjningarnas effekter förden elintensiva industrin. Som jag tidigare anfört skulle en mycket snabbökning av den svenska elintensiva industrins elkostnader i förhållande till deninternationella elkostnadsutvecklingen komma att leda till en allvarligförsämring av dessa branschers konkurtensvillkor. Regeringen kommer därför atttillsätta en särskild arbetsgrupp som får till uppgift att till den förstaavstämningstidpunklen redovisa förslag till åtgärder så att rimligakonkurtensvillkor kan bibehållas för den ehnten-siva industrin. Speciellaregionalpolitiska insatser kan dämtöver bli nödvändiga för att säkerställaindustrisysselsättningen inom särskilt utsatta orter och regioner. 4.2Program för effektivare användning och ersättning av el 4.2.1 Allmänna riktlinjer för programmet Mittförslag: Ett särskilt program för effektivare användning och ersättning av elgenomförs. Delta elhushållningsprogram omfattar förslag till åtgärder somsyftar till att - utnyttja den polenUal föreleffektivisering och elersättning som är ekonomiskt och tekniskttillgänglig , - stärka och bevara flexibiliteteni elanvändningen och förebygga en ökad elanvändning inom de områden där ensådan ökning inte är samhällsekonomiskt motiverad, - ta till vara de långsiktiga möjligheterna atteffektivisera elanvändningen och ersätta el med andra energislag, framför alltinom uppvärmningsområdet samt inom den elintensiva industrin. Elanvändningsdelegationen:En väl fungerande marknad är enligt delegationen en gmndläggande förutsättningför att omställningen av energisystemet skall kunna genomföras utan onödigakostnader för samhälle, elproducenter och elanvändare. Åtgärder bör enligtdelegationen sättas in hos alla elanvändare. Delegationen anger dockuppvärmningssektorn som särskilt viktig. Ett strategiskt område i detelhushållningsprogram som delegationen föreslår är därför utvecklingen aveffektiva uppvärmningssystem. . Elhushållningsprogrammel bör underlätta för ochsUmulera elanvändare, kraftproducenter och eldistributörer att mer aktivt äntidigare genomföra sådan elhushållning som är lönsam för den enskilde ochsamhället. Elanvändningsdelegationen sammanfattar sina mål förelhushållningsprogrammel enligt följande: stimuleraUll en rationell elhushållning hos alla elförbmkare skapastabila och långsiktiga förutsättningar för en rationell planering hos storaanvändare av el tillförakunskaper och kompetens samt i övrigt underlätta för elanvändarna att hushållamed el stimulerautvecklingen av uppvärmningssystem, som kan ersätta den direktverkandeelvärmen, samt i övrigt bidra till utvecklingen av eleffekUv teknik åstadkommaen effektivare elanvändning i statsförvaltningen Remissinstanserna: Flertaletremissinstanser ansluter sig i huvudsak till demål som elanvändningsdelegationen har föreslagit för elhushållningsprogrammelsamt tillstyrker programmets allmänna inriktning. Skälenför mitt förslag: Kärnkraftsavvecklingen innebär, när den är helt genomförd,att nästan hälften av den nuvarande produktionskapaciteten för el tas ur drift.Denna omställning skall kunna genomföras utan all andra samhällsmål hotas. En avförutsättningarna för alt detta skall vara möjligt är atl ytterligare insatsergörs för alt effektivisera användningen av el och för att ersätta el med annanenergitillförsel hos olika kategorier av förbrukare. Härigenom kan behovet avnya elproduktionsanläggningar minskas. vilket leder till allframtida elprishöjningar kan skjutas upp i tiden och Prop. 1987/88:90begränsas. Eneffektivare elanvändning medför också alt påfrestningarna på miljön kanreduceras. Detta är en fömtsättning för atl de mål avseende minskningen avförorenande och försurande utsläpp som jag strax kommer att redovisa (avsnitt4.6) skall kunna uppnås. En lägre användningsnivå och en flexiblareelanvändning innebär vidare säkerhetsmässiga och bered-skapsmässiga fördelar. ElanvändningsdelegaUonenanger den tekniska och ekonomiska sparpo-tenUalen till miUen av 1990-talel till10-15 TWh. påpekar delegationen att det finns tendenser en ökadelanvändning inom vissa sektorer som kan medföra att den totala elanvändningeninte minskar även om en betydande del av den nu tillgängligabesparingspotentialen skulle utnyttjas. Bland de faktorer som skulle bidra ökning nämner delegationen industrins produktionsnivå, teknisk utveckling,inkomstutveckling etc. Det finns således betydande svårigheter atl bedöma dentotala elanvändningens utveckling utifrån förväntade resultat av satsningar påeleffektivisering och elersättning. I likhet med delegationen anser jag därföralt målen för elhushållningsprogrammel inte bör knytas till den totala elanvändningensutveckling. Demål för elhushållningsprogrammmet som delegationen anger är enligt minbedömning viktiga. Jag vill dock, vid sidan av dessa generella mål, särskiltbetona att programmet bör syfta till alt den potential för eleffektiviseringoch elersättning som delegationen pekat på utnyttjas. Ilikhet med delegationen och flertalet av remissinstansema vill jag understrykaatt en väl fungerande energimarknad är en gmndläggande fömtsättning för attmålen skall kunna uppnås ulan onödiga kostnader för elproducenter, elanvändareoch samhället i övrigt. De fakUska kostnaderna för nytillkommande elproduktionbör således avspegla sig i priset. av utrymmet för eleffektiviseringar fram 1990-lalels mitt kommersannolikt att kunna nås ulan att andra styrmedel än priset behöver användas. Omen störte del av det tekniskt och ekonomiskt tillgängliga utrymmet förelhushållning skall kunna tas vara krävs emellertid ytterligare åtgärder.Elhushållningsprogrammel omfattar därför förslag till åtgärder som syftar Ullall skapa förutsättningar och incitament för all utnyttja dessaelhushållningsmöjligheter. Delär betydelsefullt att de insatser som görs för att effektivisera elanvändningeninte motverkas av en ökad elanvändning inom områden där en sådan ökning inte ärmotiverad av samhällsekonomiska eller andra, t. ex. hälsomässiga, skäl. Dettaär speciellt viktigt i de fall då en sådan förändring medför framUda låsningartill el, vilket t. ex. gäller vid användningen av direktverkande elvärme. För alt underlättaomställningen av energisystemet bör elhushållnings programmel enligt min mening dämtöver omfatta åtgärder som syftar till att möjliggöra en fortsatt eleffekUvisering och elersättning efter 1990-lalels mitt och i början av 2000-lalet. Framför allt bör de långsikliga möjligheter na att effektivisera elanvändningen och ersätta el med andra energislag inom uppvärmningsområdel tas tillvara. Om användningen av el för upp- 41 värmningsändamål kanersättas med utnyttjande av ny miljövänlig uppvärmningsteknik, kan behovet aversättande elproduktion i samband med den fortsatta avvecklingen reducerasbetydligt. Genom insatser som syftar till atl utveckla ny elsnål teknik kanfömlsättningar skapas för en sådan utveckling. Detta innebär att destatliga åtgärder som jag nu föreslår för atl främja de långsikUgamöjligheterna till eleffektivisering och elersättning koncentreras tillinsatser för teknikutveckling och olika typer av försöksverksamhet framför alltvad gäller alternativ uppvärmningsteknik. Först när resultaten av dennaverksamhet föreligger kan en bedömning göras av förutsättningarna ochkostnaderna för en framtida ersättning av elvärme i störte skala. Jag villbetona det ansvar som kommunerna har när del gäller att planeravärmeförsörjningen så alt den sker till rimliga kostnader för kommunernasinvånare. Därvid gäller det särskilt att finna lösningar för sammanhängandebostadsområden med elvärme. Igod tid innan de två första reaktorerna tas ur drift bör enligt min mening enutvärdering av det här föreslagna progi-ammet genomföras. Jag återkommer straxtill delta. Med utgångspunkt i denna utvärdering kommer defördelningspolitiska konsekvenserna av den fortsatta kärnkrafts-avvecklingenatt kunna belysas närmare. Om det visar sig att kostnadsökningen föreluppvärmda bostäder i vissa fall inte kan bemästras genom besparingsåtgärdereller alternativa uppvärmningslösningar till rimliga villkor bör staten varaberedd atl gå in med särskilda insatser. 4.2.2Stöd till utveckling av ny elsnål teknik Mitt förslag: Ettnytt stöd inrättas , Syftet med stödet är atl stimulera tillteknikupphandling av eleffektiva och elersättande produkter, processer ochsystem genom att tekniska och kommersiella risker hos beställaren reduceras.Stödet skall omfatta hela elanvändningsområdet. Stöd skall kunna lämnas tillhela utvecklingskedjan i ett teknikupphandlingsprojekt, från förstudier och utvecklingsarbetetill genomförande, utvärdering och vidareutveckling. Elanvändningsdelegationen:Delegationen har lämnat förslag om ett statligt stöd till teknikupphandlingmed i huvudsak samma syfte och avgräns-ningar som jag här förordar. Medteknikupphandling avses köp eller beställning av produkter, processer ellersyslem som inte finns på marknaden utan skall utvecklas och Ullverkas enligtavtal mellan beställare och leverantör. Användaren eller beställaren utnyttjarteknikupphandling för att erhålla bättre produkter. Beställarens insats är attdels till leverantören dela med sig av kunskaper om de egenskaper och prestandasom en ny produkt eller process bör ha, dels vara första användare med derisker som är förknippade med detta. Tillverkaren utnyttjar teknikupphandlingför att utvecklanya produkter etc, som samarbetet med användaren ger Prop.1987/88:90 marknadskunskaper och en viss garanterad avsättning av én förstaproduktion. Remissinstanserna:Elanvändningsdelegationens förslag om stöd teknikupphandling har tillövervägande del bemötts positivt av remissinstanserna. Bland deremissinstanser som stöder förslaget kan nämnas , statens rådför byggnadsforsknig (BFR), statens planverk, styrelsen för teknisk utveckling(STU), , , Industrigruppen förEnergihushållning i Byggnader, Industrins byggmaterialgrupp.Landsorganisationen i (LO), (), , , (), , iVästernorrlands län och . förordar atl man inriktarsig på projekt som kompletterar redan pågående aktiviteter t. ex. inomVattenfalls projekt . anser att behovet av ett nytt stödsystem, dess användningsområdeoch omfattning bör utredas närmare. För att stödet skall få önskad effekt bördet enligt verket införas i samband med att elpriserna stiger och atl marknadenefterfrågar de nya produkterna. (Efn) framhåller alt om det föreslagna teknik-upphandlingsslödel inrättas, bördel mer få karaktären av marknadsintroduktionsstöd. Även Efn betonar behovetav samordning med andra pågående insatser. Skälenför mitt förslag: De bedömningar som gjorts av elanvändningsdelegationen pekarpå behovet av ökade insatser för att påskynda utvecklingen av ny elsnålteknik. Genom utnyttjande av ett leknikupphandlingsförfa-rande kan processenfrån produktutveckling till marknadsintroduktion avsevärt förkortas. Härigenomkan den föreslående omställningen av energisystemet underlättas. Jagvill i likhet med elanvändningsdelegationen understryka att ett strategisktområde i detta sammanhang är utvecklingen av nya uppvärmnings-syslem. Insatserbehöver göras för att få fram ny teknik som, till rimliga kostnader och iformer som anpassats till brukarnas krav på bekvämlighet och gottinomhusklimal, medger atl användningen av el kan minskas eller att el kanersättas med andra energibärare i lokaluppvärmningen. En återgång till olja föruppvärmning bör så långt som möjligt undvikas. Genomen målmedveten teknikupphandling förbättras enligt min uppfattningförutsättningarna för en intensifierad produkt- och systemutveckling inteminst inom uppvärmningsområdet. För att en sådan teknikupphandling skall kunnagenomföras krävs dock atl aktörer med tillräckliga resurser och kompetensutövar beställarfunktionen. Ett av syftena med leknikupphandlingsstödet ärdärför att stimulera kompetenta aktörer atl engagera sig inom detta område. Vidsidan av en tillräcklig kompelens inom teknikområdet bör beställa ren också ha en nära kontakt med användaren, om denne är någon annan än beställaren själv. Beställaren bör också besitta de finansiella resurser som krävs för att garantera tillverkaren en viss avsättning av produkten, 43 Förnärvarande är del bara ett fåtal aktörer inom småhussektorn som Prop,1987/88:90 skulle kunna utöva beställarfunktionen vid teknikupphandling avutrustning och anläggningar för eleffektivisering och nya uppvärmningssystem.Exempel på sådana aktörer är byggföretag och vissa bostadsförvaltare. Enligtmin mening måste därför en möjlighet finnas atl överbrygga bristen på kompetenshos övriga aktörer inom småhussektorn som önskar engagera sig iteknikupphandling av delta slag. Jag återkommer strax till detta. En annanmöjlighet är att kommunala elverk och övriga eldistributörer i sin roll somenergitjänstföretag agerar som beställare vid teknikupphandling av.alternativauppvärrnningssystem för den elvärmda bebyggelsen. Genom att reducera detekniska och kommersiella risker som är förenade med denna typ avteknikupphandling kan bl. a. dessa aktörer stimuleras till ett sådantengagemang. Jaghar här betonat teknikupphandlingsslödets betydelse inom uppvärmningsområdet,och då speciellt inom småhussektorn. Även inom övriga elanvändningsområden böremellertid teknikupphandlingsstödet kunna bidra till utveckling ochkommersialisering av ny elsnål teknik och ny teknik för elersättning. Inomindustrin och fastighetsförvaltningen finns oftast tillräcklig kompelens föratt användarna själva skall kunna svara för bestäl-lartollen, vilketunderlättar teknikupphandlingen. Jagkommer strax att föreslå att en ny fond - energiteknikfonden -inrättas, sominrymmer såväl det befintliga programmet för utveckling och introduktion av nyenergiteknik som den nuvarande bränslemiljöfonden (avsnitt 4.6). Jag kommerdärvid även all föreslå vissa förändringar vad gäller stödets inriktning. Avsiktenmed den nya fonden är att stimulera till utveckling av ny och miljövänligteknik inom hela energiområdet. Del stöd som jag här föreslår bör ses som ettkomplement till denna fond. Teknikupphandlingsstödet inriktas därvid specifiktmot eleffektivisering och elersättning. I del följande ger jag några exempelpå utvecklingsområden där stödet kan komma att spela en viktig roll. Inomuppvärmningsområdet finns det flera olika utvecklingslinjer som kan förväntasleda till att den framlida elanvändningen minskar. I hus med vattenburenelvärme kan nya typer av kollekliva värmeförsörjningssyslem utvecklas Ullkonkurrenskraftiga alternativ till elvärme. Utveckling av ny kulverlteknik isamband med utbyggnad av s. k. närvärme kan utgöra ett viktigt medel för allminska kostnaderna för denna typ av lösningar. En annan möjlighet erbjuderutvecklingen inom gasområdet. Utvecklingen av lågtemperatursyslem förbyggnadsuppvärmning kan avsevärt förbättra förutsättningarna för alt utnyttjaolika former av nalurvärme eller spillvärme som värmekälla. Inte minst avmiljöskäl betraktar jag denna utveckling som myckel intressant för såväl ny sombefintlig bebyggelse. Föratt möjliggöra en övergång till annan uppvärmningsteknik i hus med direktverkande elvärme krävs utveckling av nya distributionssystem för värme som kan installeras till rimliga kostnader.