prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare framhållitanser jag att vår uthållighet för detta skede bör dimensioneras utgående frånen bedömning av varaktigheten av ett akut krigsskede mellan maktblocken iEuropa. En rimlig uppskattning är atl ett sådant skede kan pågå några månader.Totalförsvaret skall enligt min mening ha en betryggande uthållighet i relationhärtill. Möjligheterna till import i ett läge med krig i är svårbedömda. Planeringenbör utgå från alt all utrikeshandel kan omöjliggöras i en sådan situation. Planeringen bör emellertidsamtidigt ske så atl möjligheter till utrikeshandel även i ett sådantskede kan tillvaratas. Det gäller t. ex. planeringen av utrikeshandeln ikrislider inkl. frågor om transporter i sådana lägen. 1 planeringen bör ocksåbeaktas behovet att i utbyte kunna exportera strategiskt intressanta varor. 1 planeringen bör även försörjningsproblemenunder ett skede efter ett krig beaktas, främst i form av vissa analyserrörande omställning till inhemsk produktion av livsnödvändiga förnödenheter.Utgångspunkten bör därvid vara attutrikeshandeln gradvis återgår till en acceptabel nivå. ÖCB gör iprogramplanen en bedömning av beredskapsläget inom den civila delen av totalförsvaret.-Sompositivt framhåller därvid ÖCB atl 58 medvetandet om behovet avberedskapshänsyn i samhällsplaneringen Prop. 1987/88:100 har förbättrats.Vidare bedöms den administrativa beredskapen, innefal- lande såvälförfaltningsberedskapen som den organisatoriska beredskapen, liksomledningssystemet i huvudsak vara tillfredsställande. Däremot är uthållighetenpå vissa områden, främst pä hälso- och sjukvårdsområdet, inletillfredsställande. ÖCB framhåller vidare att sårbarheten i fråga omkommunalleknisk försörjning och på el-, tele- och ADB-områ-dena är betydande,alt bristen på ett beredskapsavtal mellan arbetsmarknadens parter är ettallvarligt problem samt atl möjligheten alt bereda skydd ål befolkningen i destörre städerna än så länge är otillfredsställande. Jag villför egen del framhålla all för de problemområden som ÖCB pekar påinnebär försvarsbeslut att en förstärkning av beredskapsåtgärdernavidtas. Vad gäller frågan om beredskapsavtal mellan arbetsmarknadens partervill jag erinra om den arbetsrättsliga beredskapslag som nyligenbeslutat om (prop. 1986/87:165, AU 4, rskr.9). Jag vill understryka vikten avalt särskilda beredskapsavtal nu träffas. ÖCB har redovisat de särskilda resurser som enligtöverstyrelsen skulle erfordras för alt uppnå de i 1987 årsförsvarsbeslut angivna målen. Jag återkommer härtill i del följande. När det gällerprioriteringar av beredskapsåtgärder framhåller ÖCB att beredskapsförberedelserna bör koncentreras tillsådana delar av verksamheten där kraven på säkerhet i måluppfyllelse ärsärskilt stora. Detaljerad ochformaliserad planläggning bör minska till förmån för mer utåtriktade ålgärder somförbättrar olika samhällsfunktioners egen förmåga att lösa uppgifter under kriser och i krig. Därmed måste enligt ÖCB ökadvikt läggas pä information, utbildning och övning. ÖCB framhåller i programplanen attför de funktioner som skall trygga försörjningen har statsmakternasställningslagande försvarsbesluttill karaktären och varaktigheten avkriser och krig stor betydelse för prioriteringen mellan olikaberedskapsåtgärder. Enligt ÖCB bör följande principiella inriktning gälla. Beredskapslagring bör förutomför neutralitets- eller krigsskedet endastske för den tid under del s. k.förkrigsskedel då tillförseln understiger de oundgängliga behoven ellerskyddsnätet. Åtgärder förbevarad produktionskapacitet bör vidtas när kostnaden för kapacitelsbevarandetunderstiger kostnaden för lagring av varor enligt tidigare redovisad princip.Sådan åtgärd bör också vidtas i det fall kapacitetskoslnaden inte väsentligtöverstiger lag-, ringskoslnaden med hänsyn tillfördelen av en levande, flexibel kapacitet under ett neutralitelsskede. Ettkrigsskede kan dock på vissa områden innebära motsatta krav. Åtgärder försubstitut och omställning bör vidtas om omställ ningen eller produktionsstarten är klarinnan neutralitets- eller krigsskedet gått till ända och om kostnaden för åtgärden inkl. erforderlig lagring under omställningstid eller starttid inle vä sentligt överstiger kostnaden för lagring enligt tidigare redovisad '" Beslut om omställning eller substitut antas härvid kunna Prop.1987/88:100 fattastidigast fr. o. m. fjärde månaden under förkrigsskedel. Jag kan i huvudsak ställa mig bakom de principer för val av beredskapsåtgärdersom ÖCB har redovisat. Jag villsärskilt betona värdet av att i enkrissituation på väsentliga områden ha tillgång till produktionskapacitet. Karaktären av enkris eller ett krig kan inte medsäkerhet förutses. Den flexibilitet och denuthållighet som sammanhänger med en produktionskapacitet innebär därförväsentliga fördelar jämfört med beredskapslagring. På vissa områdenär det emellertid av vikt atl förnödenheter flnns , tillgängliga vid angrepp på . Det kan gälla t. ex.vissa läkemedel och sjukvärdsmateriel. För att på sådana områden skapaberedskap för ett överraskande inlett angrepp eller ett angrepp efter endast ett kort förkrigsskede börberedskapslagring väljas före beredskapsåtgärder som innebär atl ettproduktionsresultat kan åstadkommas först och med lägre säkerhet,bl. a. med hänsyn lill risken för ulslagning. 8.2.2 Grundsyn mål- och riskanalyser, m. m. Regeringenhar uppdragit åt överbefälhavaren och överstyrelsen för civil beredskapalt genomföra en översyn och en revidering av de för den nuvarande planeringenutnyttjade regionala mål- och riskanalyserna. förslag tillgrundsyn för mål- och riskanalyser överlämnades i oktober1987 till regeringen. I grundsynenföreslås att mål- och riskanalyserna i varierande grad skall varastyrande för ett flertal aktiviteter inom totalförsvaret. Riskområdenaföreslås bli definierade i tre olika risknivåer (slor risk, risk och mindrerisk). En funktionsvis prioritering mellan mål inom viktigare funktioner och engeografisk prioritering skall enligt förslaget ligga till grund förriskområdenas indelning i risknivåer. Regeringen har fastställt atl deni grundsytién angivna metodiken skall utnyttjas vid del fortsattaarbetet med all la fram ett förslag lillregionala mål- och riskanalyser. Förslaget skall i enlighet med uppdragetlämnas senast den . Regeringen har vidare gett överstyrelsen för civil beredskap i uppdragatt i samråd med överbefälhavaren ge ut riktlinjer för genomförandel avde regionala mål- och riskanalyserna. Regeringen haruppdragit åt att genomföra studier om befolkningensbehov av skydd i krig. Uppdraget skall redovisas den 1 september 1988.Regeringen har vidare beslutat att arbetet med att ta fram olika skyddsnivåer,som är anpassade till grundsynens risknivåer skall genomförasinom ramen för studier. Jag hemställer att regeringen dels föreslårriksdagen att godkänna de principer för val ay beredskapsåtgärder inom totalförsvarets civila del som jag har redovisati det föregående, dels bereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har 50 anfört om den fortsattautvecklingen av totalförsvarets civila del. 8.3Ekonomiska överväganden Prop. Jagerinrar om den försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310)föreslagna planeringsramen för den civila delen av totalförsvaret som underförsvarsbeslutsperioden skall uppgå till7 823 milj. kr. i prisläge 1986/87 (för civilförsvar prisläge ). Planeringsramen skall i stort fördelas enligt följande.Ändrade förutsättningar kan motivera avvikelser frän denna fördelning. 596 -"- 1 960 -"- 37 -"- 205 -"- Vidareskall för försvarsbeslutsperioden härutöver avdelas 500 milj. kr. för attförbäura beredskapen på hälso- och sjukvårdsområdet. Fredskris-lagren på kemi-,metall- och beklädnadsområdena skall försäljas varvid intäkterna frånförsäljningen bör användas för åtgärder inom den civila delen avtotalförsvaret. Beredskapslagren av olja förutsätts minska. Driftkostnadernaför den statliga oljelagringen skall inte ingå i ramen. skall självtfinansiera sina beredskapsåtgärder genom krigs-skyddsåtgärder som underförsvarsbeslutsperioden skall vidtas motsva-rarande ett belopp av 375 milj. kr. Den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del för /88fastställdes lill I 591,8 milj. kr. i beräknat genomförandeprisläge 1987/88. Regeringenhar i anvisningar för programplaner m. m. för perioden /89 1992/93 inomden civila delen av totalförsvaretangivit alt överstyrelsen för civil beredskap i samråd med övrigafunktionsansvariga myndigheter skall lämna förslag till fördelning av den ekonomiska planeringsramen införprogramplaneringen. Planeringsramen omfattar utgifter över statsbudgetenför investeringar, driftkostnader (exkl. för oljelagring),förvaltningskostnader vid överstyrelsen för civil beredskap, statensräddningsverk, styrelsen för psykologiskt försvar och civilbefälhavarna.Kapitalkostnader för beredskapslagring omfattas inte av ramen. 1 anvisningarna har följande ekonomiska planeringsramlagts till grund för programplaneringen (milj. 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1988/891992/93 1591,8 1591,8 1591,8 1591,8 1591,8 -.7 959 51 Fördelningav planeringsramen Prop.1987/88:100 Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB) har i "Programplan för det civila försvaret 88 93" lämnat förslag till ärligfördelning av den ekonomiska planeringsramen enligt följandesammanställning (1 000-lal kr. Funktion 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Summa samordning 101 512 99 522 101 007 100 317 101917 504 275 Befolkningsskydd och räddningstjänst 1 081 113 1 072 113 1061 113 1 023 113 1 023 113 5 260 565 Psykologiskt försvar 7 600 7 600 7 600 7 600 7 600 38 000 Hälso- och sjukvård m.m. 105 200 111200 119 200 141200 119200 596 000 Transporter 84 576 90 165 90 680 90 370 90 770 446 560Livsmedelsförsörjning m. m. 29 000 29 000 29 000 45 000 64 100 196 100Arbetskraft 13 700 13 700 14 200 14 200 14 200 70 000 Energiförsörjning 25 100 25 100 24 60023 000 24 300 122 100 Övrig varuförsörjning 144 000 143 400 144400 147 000 146 600 725 400 Summa 1 591 800 1 591 800 1 591 800 1 591 800 1591 800 7 959 000 Jagkan i huvudsak biträda ÖCB:s förslag till fördelning av den ekonomiska planeringsramen underprogramplaneperioden. Jag avser att i del följande återkomma med förslagavseende periodens första år. Deberedskapsåtgärder som ÖCB redovisat inom den anvisade ekonomiska planeringsramen är enligt ÖCB för vissafunktioner inte tillräckliga för all nä uppsatta målenligt försvarsbeslut. ÖCB har därförredovisat ett ytteriigare medelsbehov enligt följande sammanställning Funktion Medelsbehov 1988/89 1992/93 (1 000-tal kr. Jag villför egen del framhålla atl försvarsbeslutets inriktning och eko nomiska prioriteringar bör ligga fast, varför del inle är möjligt attföror da den resursförstärkning som ÖCB föreslår. 8.3.2 Ekonomiska resurser förtotalförsvarets civila del Prop. 1enlighet med försvarsbeslut skall nya principer tillämpas förfinansiering av beredskapsåtgärder inom totalförsvarets civila del. Dessamedför för /89 att följande funktioner tilldelas medel ur dengemensamma ekonomiska planeringsramen nämligen Civil ledning och samordning.Befolkningsskydd och räddningstjänst. Psykologiskt försvar, Hälso- och sjukvårdm. Transporter, Livsmedelsförsörjning m. m.. Arbetskraft,Energiförsörjning, Övrig varuförsörjning och Kyrklig beredskap. Beträffande beredskapsförberedelser inom affärsverkensansvarsområde finansieras dessa, med undantag för och luftfartsverket,med driftmedel. Beredskapsförberedelser inom övriga funktioner börfinansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie förvaltningsanslag. 8.3.2.2 Ekonomiskram för /89 Denekonomiska ramen för totalförsvarets civiladel har för /89 angeUs till 1 . i beräknatgenomförandeprisläge 1987/88. har bifallit regeringens förslag (prop.1986/87:95, bil. 1, FöU 11, rskr. 310) i fråga om finansieringsprinciper ochpriskom-pensalionssyslem. Jag beräknar i enlighet härmed den ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del /89 enligt vad som i det följande framgår till 1 639 900 000kr. i beräknat genomförandeprisläge 1988/89. Ekonomisk ram (genomförande- 1591 800 000 prisläge 1987/88) Tillkommer: Uppräkning med CPI (civilt prisindex) 3, + 51 400 000 Kostnader under anslaget G 5. Vissa leleanordningar + 3 000 000 Avgår: Kostnader förberedskaps- åtgärder hos,kommerskollegium, , generaltullstyrelsen,statens pris- och kartellnämnd, och försäkringsinspektionen - 900 000 Engångsreducering under anslaget J 2.Beredskapslag ring och industriella åtgärder' - 5 400 000 Ekonomisk ram (genoraförandeprisläge 1988/89) 1 639 900000 'Kostnaderna för ÖCB:s avtal med uppgår totalt till 165 milj. kr. Härav avses 48,3 milj. kr.finansieras via den ekonomiska ramen för den civila delen av totalförsvaretmed fördelning över avtalsåren 1987/88 - 1991/ 92 med 8, 18,4, 7,3, 7,3 och 7,3milj. Det faktiska betalningsut fallet för avtalet under budgetåret1988/89 är 13 milj. kr. I. syfte att bidra lill finansieringen av det stora betalningsutfallet under avtalets två första år(126 milj. har emellertid ramen belastatsmed 18,4 milj. kr. Överskjutande belopp (18,4-13 = 5,4 milj.kr) dras av fränramen. Ianslutning lill ramberäkningen vill jaganföra följande. Uppräkning av ramen från genomförandeprisläge1987/88 till genomförandeprisläge1988/89 har gjorts genom användning av ett uppräkningstal som uttrycker denhistoriska prisförändringen juli1986 . Härvid har vägts samman förändringar i nettopris- och SAV-index, vilka ökat resp.8 %. Vikterna uppgår till 0,89 resp. 0,11. Uppräkningstalet för beräkning av den ekonomiska rameni genomförandeprisläge 1988/89 blirdärför 0,89x2,64 -h 0,11 x8 = 3,23. 8.3.2.3 Anslagsfrågor m. m. /89 För att åstadkomma ett naturligare samband dels med numerarådande ansvarsförhållanden, dels med faktiskt genomförande av verksamhetenförordar jag att vissa anslagsförändringar vidtas. Anslaget G 5. Vissaskyddsrumsanlaggningar bör avvecklas. Nybyggnad m. m. bör fr. o.m. /89 redovisas under räddningsverkels produktionsområde 6Anläggningar för krigsorganisationen under anslaget H I. Befolkningsskyddoch räddningstjänst. Övriga anslagsposter, dvs. Centralt vidtagetmaterielunderhåll m. m. och Centralt vidtagen ma-' terielanskaffning bör frånsamma tidpunkt redovisas under reservationsanslaget G 2. Civil ledning ochsamordning. Ändringarna- innebär att bemyndiganden motsvarande de beräknadekostnaderna måste avsättas under produktionsområde 6 under anslaget H 1.Befolkningsskydd och räddningstjänst. Som en följd av att reservationsanslagetG 5. skyddsrumsanläggningar upphör förordar jag att reserverade medelper på anslaget förs över tillanslagen G 2. Civil ledning och samordning samt H I. Befolkningsskyddoch räddningstjänst. Mot bakgrund avosäkerheten i prognosen för behovet av betalningsmedel förskyddsrumsproduktionen under anslaget H 3. Skyddsrum förordar jag i enlighetmed vad som anförts i lotalförsvarsbeslutet alt det med hänsyn lill prisutvecklingenenligt netloprisindex justerade anslagsbeloppet för /88,inkl. medel som överförts /87, minskat med det faktiska utfallet för budgetåret får förasöver till /89 för i första hand samma ändamål. Vid 1986/(prop. 1986/87:95 bil. 1,FöU II, rskr. 310) har bemyndigat regeringen alt justera debemyndiganden som har lämnats med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex. Motsvarandebemyndigande bör begäras för /89. Genom nämndabeslut har vidare bemyndigat regeringen alt under innevarande budgetår överskrida anslagen inom dén ekono miska ramen för totalförsvarets civiladel samt lämnade bemyndiganden . om beredskapsbudgelen för totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller i krig. Ett motsvarande bemyndigande behövs för / 89. Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigan de att överskrida anslagen inom den ekonomiska ramen för totalförsva rels civila del samt lämnade bemyndiganden, om det behövs av bered skapsskäl. Anslagsfrågor förtotalförsvarels civila del avseende / 89 anmäls avcheferna för berörda departement. Jag redovisar här en sammanställning av dessaanslag. För /89 beräknas sålundaett totalt medelsbehov över statsbudgeten på ca 2 775 milj. kr. för verksamheteninom totalförsvarets civila del. Räntekostnader och övriga kapitalkostnader förberedskapslagringen beräknas lill ca 690 milj. kr., exkl. beredskapslagringenpå hälso- och sjukvårdsområdet. Den ekonomiskaramen för totalförsvarets civila del beräknas till I 639,9 milj. kr. Underförsvarsdepartementets huvudfitel beräknas 1 578,1 milj. kr. Utöver den verksamhet sombekostas av statliga anslag och som jag i det föregående har redovisat betalasäven vissa beredskapsförberedelser av affärsdrivande verk, kommuner ochlandsting samt av näringslivet; Anslag budgetåret1988/89 (kr.) 39 175 202 279 Ju B 2. Polisverksamheten rörande brottmot rikets säkerhet m. m. Fö G 1. Överstyrelsenför civil beredskap: Förvaltningskostnader Civil ledning och samordning Befolkningsskydd- och rädd- . Styrelsen för psykologiskt ' försvar Täckande av förluster till följd avstatliga beredskapsgarantierm. Statensbakteriologiska laborato rium: Försvarsmedicinskverksamhet Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- ochsjukvård i krig Driftkostnader för beredskapslagring m. m. 5 1987/88. Budgeterat Kapital- Övriga Totalt inom ramen kostnader kostnader F H Fi F Jo B B C C Beredskap för civilluftfart (del) m. mLantbruksstyrelsen(del) 2. (del) 4. Inköp av livsmedel m. m. för bered skapslagring C 5. av livsmedel m. m. F1. (del) F 13. Bidrag till djurens hälso-och sjuk vård (del) A B 1. (del) B 8. Statsbidrag till frivilliga för svarsorganisationer 1. Lantmäteriet: Försvarsberedskap 1. Beredskapslagring och industriella åtgärder Särskilda kostnader förlagring av olja, motorbensin, m. m. Länsstyrelserna m. m. 8.3:3 Ekonomisk planeringsram för perioden /89-1991/92 Prop. Planeringsramen för totalförsvaretscivila del har jag för budgetåret1988/89 tidigare beräknat till 1 639,9 milj. kr. i genomförandeprisläge1988/89. För /90 bör 5,4 milj. kr återföras till ramen.Planeringsramen för budgetåren 1988/89 - 1991/92 beräknar jag sålunda igenomförandeprisläge 1988/89 enligt följande tabell. Budgetår 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1 639,9 1 645,3' 1 645,3' 1 645,3' ' Härtill kommer 5,7 milj. kr.för avtal med . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. fastställa planeringsramen för totalförsvarets civila del förperioden /89 1991/92 i enlighet med vad jag har förordat i detföregående, 2. fastställa atl anslagen på statsbudgeten inom den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civiladel för / 89 förs upp med sammanlagt 1 639,9 milj. kr. iberäknat genomförandeprisläge 1988/89, 3. bemyndiga regeringen att för /89 justera lämnadebemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingen enligt netloprisindex, 4. bemyndiga regeringen att medge atl det med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex justerade anslagsbeloppet för /88, inkl.medel som överförts från /87, under anslaget H 3. Skyddsrumminskat med det faktiska utfallet för budgetåret förs över till motsvarandeanslag /89, 5. bemyndiga regeringen att under /89 medge överskridande av anslagen inom den ekopomiska ramen för total försvarets civila del samt av lämnadebemyndiganden om det be hövs av beredskapsskäl. Jag hemställer vidare attregeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag i övrigt har anfört om ekonomiska resurser för totalförsvarets civiladel. 8.4.1 Civil ledning ochsamordning Funktionen omfattar övergripandeledning och samordning av totalför svarets civila del på central, högreoch lägre regional samt lokal nivå. Regeringen har beslutat förordningen (1987:991) 67 om ändring i förordningen(1986:294) om ledning och samordning inom Prop. 1987/88:100 totalförsvaretscivila del. Som jag har redovisat i mitt anförande omledning och samordning av totalförsvaret övervägs formerna föroch strukturen av totalförsvarets ledning under kriser och i krig. 1 deltaarbete ingår bl. a. att klarlägga hur den operativa ledningen avtotalförsvarets civila del skallrelateras till den funktionsinriktade styrningen soni till-lämpas i fred.Resultaten av dessa överväganden kan komma att påverka inriktningen avfunktionen: Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB) är på central nivå ansvarig myndighel för funktionenCivil ledning och samordning. Ledningsuppgifter på övriga nivåer handhas avcivilbefälhavare (), länsstyrelser och kommunstyrelser. ÖCB har även ansvaret för samordningen av de civila beredskapsförberedelserna och skallvidare verka för att de uppgifter som centrala myndigheter ålägger de regionalastatliga myndigheterna blir samordnadeoch balanserade samt samordna de centrala myndigheternas administrativaberedskap m. m. ÖCB har slutligen uppgiften atl på central nivå leda ochsamordna studier och planering inom totalförsvarets civila del. Lednings-och samordningsuppgiften är en i hög gradutåtriktad.uppgift. Förtroendefulla relationer till övriga beredskapsmyndigheter och lill andra samhällsorgan ärdärför en förutsättning för atl ÖCB skall nå framgång i sitt arbete. Denkontaktskapande verksamheten syftar lill att öka intresset och förståelsen förberedskapsfrågorna hos chefer och andra anställda vid myndigheter och företagoch att motivera dessa organs ledningar alt engagera sig djupare iberedskapsfrågorna. Lednings- och samordningsuppgiften går i storutsträckning ut på alt motivera andra samhällsorgan att känna ansvar för och tainitiativ till åtgärder som kan bidra till att höja beredskapen. ÖCB:sverksamhet syftar således inte till atl ta över ansvar och befogenheter frånandra beredskapsmyndigheter. Det är enligt min mening i stället väsentligt att.lednings- och samordningsuppgiften utövas i samverkan med berörda inyndigheter. Jag kommer all budgetera medel för ÖCB:s uppgifterunder denna funktion pä anslaget G I. Överstyrelsen för civilberedskap: Förvaltningskostnader och G 2. Civil ledning och samordning. Landetär indelat i sex civilområden som sammanfaller med militärområdena. En av landshövdingarnainom varje civilområde utses av regeringen att vara civilbefälhavare. Civilbefälhavaren skall i fred verka för alttotalförsvaret inom resp. civilomräde planläggs så att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetlig inriktning samt så att största möjliga försvarseffekt uppnås. Ci vilbefälhavarna samverkar härvid med militärbefälhavarna. En-översyn avcivilbefälhavarnas krigsorganisation har gjorts och Prop. 1987/88:100 överlämnats till regeringen . Härav föranledda förslag övervägs inom regeringskansliel inom ramen för den översyn av totalförsvarets ledning som jag tidigare redovisat. Jag kommer senare denna dag att föreslå atlcivilbefälhavarna tilldelas 24 miij. för /89 underanslaget G 3. Pålägre regional nivå är länsstyrelserna ansvariga myndigheter för funktionenCivil ledning och samordning. I fred åligger del länsstyrelserna bl.a. altgenom råd och rekommendationer inom resp. län verka för enhetlighet i frågor som är gemensamma för totalförsvarets civiladel. Länsstyrelserna skall även samverka med militära myndigheter på motsvarandenivå för att åstadkomma en enhetlig inriktning och ledning av verksamheten samt en ändamålsenlig användning av civilaoch militära resurser. 1 den fortlöpande samhällsplaneringen måstedärvid beredskapshänsynen kontinuerligt beaktas. Länsstyrelsernas insatser idessa avseenden är av stor betydelse för vår beredskap. a. med hänsyn till kommunernas övertagande av civilförsvarsverk samheten på lokal nivå har länsstyrelsernas försvarsenheler härutöver i betydande omfattning kommit att medverka i pågående utbildnings-, övnings- och informationsverksamhet av förtroendevalda och tjänste män i kommunerna. Detta får dock inte innebära att övriga uppgifter inom funktionen eftersatts. Jag hartidigare redovisat den pågående översynen av totalförsvarels ledning underkriser och i krig. Inom ramen för denna översyn kommer även en lill regeringen iseptember 1987 överlämnad översyn av länsstyrelsernas freds- ochkrigsorganisation alt beaktas. Kommunstyrelsen är högstacivilatolalförsvarsmyndighet på lokal nivå ochtillika högsta beredande instans i kommunerna.