prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Detsynes vara en fördel med en ramlagstiftning med följdbestämmelser underförutsättning att lämpliga avvägningar görs från början så att de praktiskakonsekvenserna av bemyndiganden inle snedinriktar lagstiftningens huvudsyften.I lagen bör därför - efter inledande bestämmelser med definitioner införasett kapitel med grundläggande bestämmelser som är klara och fasta. Dettakapitel kan innehålla en del av det som återfinns under Allmännabestämmelser och under fömtsättning alt ramarna för bemyndiganden all göraavvikelser för detta kapitel hålls begränsade. Likaså bör en del av nugällande bestämmelser av gmndläggande typ om djur i arbete, fängsling.samtvissa preciseringar av åtgärder bibehållas. 2.16 Länsstyrelseni : Lantbmksstyrelsens initiativ lUl en omredigering och översyn av ifrågavarande lagstiftning är lovvärt. Försla get innebär en enhetligare och därmed mera överskådlig och lättfattlig utformning av föreskrifterna. Del ger samUdigt möjligheter att anpassa lagstiftningen till nyare förhållanden och att rätta till bestämmelser som i nuvarande lagstiftning är mindre lämpligt utformade. ställer sig därför myckel positiv till en modernisering av lagstiftningen och anser alt den föreslagna redaktionella utformningen är bra. Ifråga om detaljer i den föreslagna utformningen förekommer vissa oklarheter.Kompletteringar i några avsnitt är önskvärda för all kongruens med nuvarandelagstiftning skaU uppnås och framtida misstolkningar undvikas. LänsstyrelsenvUl även föreslå en skärpning av lagen i något fall. 2.17 Länsstyrelseni län: hemställer atl lantbmks styrelsens förslag tUl ny djurskyddslagsUflning avvisas med undantag av förslagettill ändring av 17 § i nu gällande lag. bli föremål för enfömtsällningslös allsidig översyn i form av en pariamen- Prop. 1987/88:93 lariskt tillsatt offentlig utredning. Därestlänsstyrelsens krav på en särskild utredning inte vinner gehör villlänsstyrelsen anföra följande beträffande förslagen till djurskyddslag ochdjurskyddsförordning (se nedan 3.17-24,17), 2.18 Länsstyrelseni : - är myckel positiv till del framlagda förslaget och finner del angeläget all genomföra. Den nu befinUiga rika av författningsbestämmelser rörande hållande och hantering av djur är enligt uppfattning i hög grad svåröver skådlig. Förslagets uppläggning - all samla alla övergripande bestämmel ser i en ramlag och detaljföreskriflerna i en förordning samt i eventuella ytterligare bestämmelser, utfärdade av lantbruksstyrelsen - bör kunna bidra till att skapa större klarhet. Alltför många centrala bestämmelser har dessutom visat sig svåra alt tolka. Detta har medfört alt berörda myndighe ter ofta känner stor tveksamhet rörande möjligheterna atl vidta mera kännbara ingripanden. Förhoppningsvis råder del nu framlagda förslaget bot på detta. TiUsynsmyndigheternas befogenheter föreslås vidgade i en del vikUga hänseenden, vUket givetvis hälsar med tillfreds ställelse. Idjurskyddslagen återfinns sådana gmndläggande bestämmelser somde om foder och vatten till djuren, förbud all anstränga och straffa djur,bindning och fängsling av djur etc. I det nu framlagda förslaget ingår dessabestämmelser varken i djurskyddslagen eller djurskyddsförordningen. Enligtlänsstyrelsens mening är angivna regler av sådan central betydelse om de änkan synas tämligen självklara - alt de bör placeras i vart faU i förslaget tilldjurskyddsförordning. Om bestämmelserna tas in i en författning av lägredignitet är risken stor all aUmänhelen tolkar ändringen så att man inte längreser lika allvarligt på just dessa frågor. Idet följande kommenterar vissa detaljer i förslaget (se nedan4,18-24.18). 2.19 i : Den förändring iförenklande syfte av gällande djurskyddslagstiflning som föreslås anserlänsstyrelsen behövlig. Lagen och den till denna knutna förordningen blirbetydligt lättare att hantera än de bestämmelser som finnes. LänsstyrelsentiUstyrker förslaget i dess helhet. 2.20 i : Denreservationen får göras all del nu inle är möjligt att definiUvl uttala sig omhur föreslagna bestämmelser kommer alt fungera. Detaljföreskrifler saknas iviss utsträckning och kommer enligt framställningen att införas ilantbmksstyrelsens kungörelser i anslutning till djurskyddslagen; Vad de kommeratt innehålla är självfallet av stor betydelse för den praktiska tillämpningen.Del är ju också en konsekvens av alt använda tekniken med en"ramlag". Detkan också ifrågasättas om inte en bredare förankring i den allmänna - 103 opinionen borde sökas för utformningav kungörelserna än vad som Prop. 1987/88:93 synes bli fallet. 2.21------------------------------------------------ Statenskulturråd: kan konstatera, att lantbmksstyrel sens framställning inte innehåller några reella ändringar av de nuvarande bestämmelserna om offentlig djurförevisning i djurparker och liknande anläggningar. Inle heller kulturtådet har någol önskemål om sådana änd ringar och instämmer följd därav i denna del av lanlbruksstyrelsens förslag. Rådet kommer med anledning därav alt i det följande uteslutande uppehålla sig vid de föreslagna ändringarna med avseende på djurförevis ning i cirkusar, varieléer och liknande förelag. Dessa ändringar innehåller betydande skärpningar i förhållande till gällande bestämmelser. Lanlbmksstyrelsensynes i sina nu framlagda förslag i myckel ringa grad - om ens alls - ha beaktat cirkusarnas problem och det därmed förenade hotel mol en hel konstart. 2.22 : MFR finner det befogat med en översyn av djurskyddslagen och välkomnar sammanfattningen av nu gällande, över många författningar spridda, bestämmelser. Sammanfattningsvisfinner MFR alt framställningen har stora förtjänster men bör bli föremål föröverarbelning inom de påtalade paragraferna innan den läggs till grund förregeringens beslul. 2.23 : finner del myc kel tillfredsställande att den i många skilda författningar spridda regleringen av djurskyddsfrågor nu överses och samlas. Förslaget att kräva särskild utbildning för den som skall syssla med djurförsök är mycket välmotiverat. En sådan utbildning kommer emellertid all kräva rätt stora insatser i form av organiserad undervisning på skilda orter. Rådetfinner det väl moUverat alt de lokala myndigheterna föreslås få störtemöjligheter att ingripa när del gäUer bestämmelsernas efterlevnad. Del finnsdärför all anledning tiUstyrka förslaget om inrättande av djurskyddsinspektörstjänster. Förslagetpräglas liksom tidigare författningar rörande djurskyddsfrågor av en mycket mer liberal inställning till djurhållningen inom animaliepro- ; duklionen än hanteringen av sådana djur som används för forsknings- och undervisningsändamål, trots all försöksdjuren såväl ekonomiskt som anlalsmässigt endast utgör en mindre del av den totala djurhåUningen i landet. Även djurhållningen inom cirkusar och liknande verksamheter är föremål för en liknande detaljreglering. Skillnaderna kan belysas med följande exempel. Fisk för konsumtion inom livsmedelshanteringen kan fullt legalt fångas under stort motstånd av djuren, som eventuellt också suttit fångna i redskapen i Ummar, och därefter lämnas att självdö i farkos ten. Om fisken i stället fångas, snabbt avlivas och konserveras i formalin för atl användas för undervisningsändamål krävs eUsk prövning. Detta ger lagen en något absurd prägel och kan omöjligen stå i samklang med 104 lagstiftarnas avsikt.Enligt rådels mening finns det anledning att i största Prop. 1987/88:93möjliga utsträckning ha gemensamma eller åtminstone likartade bestäm- Bilaga 2 melser för alla former av djurhållning. Rådetkommer i fortsättningen (se nedan 3.23-14,23) atl begränsa sig till sådanafrågor som ligger inom dess kompetensområde, dvs. försöksdjursfrågor samlsådana frågor som rör den vetenskapliga synen på djurskyddslagens innehåll. 2.24 : Nuvarande djurskyddslag avser vård och behandling av husdjur och av andra djur som hålls i fångenskap medan förslaget har begränsats till följande slag av djur som hålls i fångenskap: däggdjur, fåglar, reptiler, groddjur och akvariefiskar. Inomstorskalig animalieproduktion och industrifiske, vid jakt och skadedjursbekämpning,i slorskogsbruk, inom djursport och vid djurförsök förekommer det alt djurusätls för lidande eller oaktsam behandling som ej synes rimma med det allmännasynsätt, de önskemål och riktlinjer som formar eller återspeglas i skolansläroplaner och olika insatser för skyddet av djur och natur. Den svåra fråganhur man bör behandla och nyttja vilda och "lama" djur måste alllid hållasaktuell. Den bör därför reflekteras i djurskyddslagens allmänna syfte ochomfattning, t. ex. genom att lagen inleds med en portalparagraf som anger attskyddet av djuren (vilda och tama) är en uppgift för alla och alt del krävs avenvar all behandla djuren med hänsyn och varsamhet. Cirka1/4-del av textmassan i lagförslaget talar om regeringens befogenheter. Enligtstyrelsen bör denna typ av ramlagstiftning kunna förenklas ytterligare, t. ex.genom alt regeringens befogenheter komprimeras till ett frislående avsnitt. Medutgångspunkt i de regler och den praxis som gäller vid behandling av djurinom storskalig animaHeprodukUon och djursporl ifrågasätter styrelsenrimligheten i de krav och restriktioner som föreslås gälla vid offentligförevisning av djur på cirkus. Enligtstyrelsen behöver förslaget överarbetas i väsentliga delar. Med hänvisning Ullden kritik som ofta riktas mot djurskyddstillsynens bristande resurser anserstyrelsen atl frågan om tillsynsverksamhetens mål, organisaUon, omfattning,resurser och resultat bör belysas. Erfarenheter från distrikts- ochbesiktningsvelerinärernas medverkan i tiUsynsarbelel bör utvärderas. Vidare börprövas om nuvarande ulbildningsvägar och informationsinsatser behöverkompletteras. Styrelsenvill föreslå atl den kommunala sektorn ges Ullfälle alt medverka i en sådanutredning. 2.25 : har med Ullfredsställelse noterat det omfattande arbete, som lagts ned inom lanlbmksstyrelsen vad avser lagstiftning och följdförfatt- 105 ningar inom djurskyddetsområde. Föreningen anser, att den huvudsakli- Prop. 1987/88:93 genredaktionella och tekniska översyn av djurskyddslagstiftningen, som Bilaga2 föreliggande framställning innebär, är väl motiverad. Föreningen tillstyrkeri princip förslaget, men vill göra följande påpekanden (se nedan 3.25 22.25). 2.26Lantbrukarnas riksförbund: LRF ser med tillfredsställelse altdjur-skyddsbestämmelserna aktualiseras och förenklas. Del är positivtall den nya djurskyddslagen är tänkl som en ramlag vilken bara ska innehållaövergripande bestämmelser, tillsynsmyndigheternas befogenheter samlstraffbestämmelser. LRF anser det önskvärt att denna förenkling bibehålls äveni kommande följdförfattningar och att man här liksom på . andra håll strävarefter en målmedveten minskning.av allt detaljreglerande. Tyvärrhar de goda intentionerna inte helt följts i den nya djurskyddslagen. Deninnehåller detaljbeslämmelser som lanlbruksstyrelsen får ökademöjligheter atl utfärda detaljföreskrifter. LRFkan förstå att vissa saker kan behöva regleras i detalj men vänder sig ändå medskärpa mol det alltmer tilltagande detaljreglerandel som beröranimalieproduktionen. Deallra flesta av landels animalieproducenter sköter sina djur på ett helttillfredsställande sätt och helt enligt djurskyddslagens bestämmelser. De ärhelt på det klara med betydelsen av en riklig och djurskyddsmässig hanteringav djuren. Detta är för övrigt en fömtsättning för alt få ekonomi iproduktionen. LRFvill på intet sätt försvara dem som höggradigt vanvårdar djur eller skadar demgenom misshandel m. m. Likaså kan det förekomma all ägarens ålder, sjukdom,narkomani eller alkoholism gör honom olämplig att ha hand om djur. Del är dånödvändigt att myndigheterna snabbt kan ingripa för att bespara djuren onödigtlidande. Men den oklara formuleringen som förekommer i vissa paragrafer kan iogynnsamma fall innebära en icke obetydlig risk för godtycke vid handläggningav vissa ärenden. En störte stringens i formuleringarna skulle undvikatolkningsproblem och godtycke vid tillämpningen. Hälsovårdsnämndernahar tillsynen över en rad för lantbmket vikliga frågor. Förutom miljöskydds-och djurskyddslagstiftningarna ska de besiktiga av lantbruksnämndernaförprövade djurstallar samt se tiU att gäUande bestämmelser angåendearbetarskyddet följs. Iförslagen djurskyddslag och djurskyddsförordning får tillsynsmyndigheternastörte befogenheter . Härigenom ställs allt störte krav på dem attha tillräcklig utbildning i och kunskap om såväl djurens beleende somanimalieproduklionens ekonomiska villkor. LRF vill i detta sammanhang hänvisatill den skrivelse daterad UU statsrådet och chefen förjordbruksdepartementet angående utbildning av hälsovårdsinspektörer. LRFframför där att jordbmksdepartementel vidtar erforderliga åtgärder för attsnarast möjliggöra en vidareutbildning av yrkesverksamma hälsovårdsinspektörerpå lanlbmksomrädet. Lantbmksnämndernahar en omfattande kompetens inom lantbmksom- 106 rådet.De lämnar råd och anvisningar lantbrukarna om produktionstek- Prop.1987/88:93 niska frågor saml utformning av byggnader m.m. LRF anser altlanlbmks- Bilaga 2 nämndernas kompetens när det gäller djurskyddsfrågor bordeutnyttjas bättre än vad som sker . Ett samråd mellan lantbruksnämndernaoch resp. hälsovårdsnämnd inom länet skulle även ge en enhetligare tillämpningav djurskyddsreglerna. Neddragning av de statliga anslagen till lanl-bruksverketfår inle omöjliggöra alt lantbruksnämnderna fortsättningsvis kan ha ansvaretför dessa vikUga samordningsuppgifter. 2.28 : Del har tacksamt no terats all lanlbruksstyrelsens förslag till ny djurskyddslag och djurskydds förordning innehåller nyheter, ändringar, och i, vissa fall skärpningar av tidigare bestämmelser. Så t. ex. får det ses som synnerligen betydelsefullt all begreppet "så vitt möjligt" föreslås utgå ur 2§ djurskyddslagen,då dessa ord helt sätter meningens övriga fordran "att djur skall skyddas mot lidande" ur spel. Vidare är det för djurskyddsorganisationerna en glädjan de nyhet att man äntligen erkänner, alt djur inte endast förmår känna kroppslig smärta, ulan även ångest och annat lidande. Under vår mångåri ga verksamhet inom djurskydd har vi gång efter annan med förundran fått konstatera hur oändligt litet kunskaper om djur forskarna besitter, trots alt de bedriver djurexperimenten forskning. Därför är lantbmksstyrelsens förslag om obligatorisk utbildning för alla som sysslar med försöksdjurs hantering verkligen väl befogat. Detär även viktigt all bestämmelserna om bedövning av slaktdjur in rangeras i djurskyddslagen, då det till inflyttar allt fler och fler människor frän sådana länder där humanitet mot djur är fullständigt okän da begrepp. Slutligen stöder vi lanlbruksstyrelsen helt och fullt i förslaget all elefanter och sjölejon bör förbjudas medfölja ambulerande cirkusar. Om man bortser från det djurplågeri som sker vid dressyren innan djuren förmatts utföra de "konster" som är helt onormala för arterna, så får cirkusdjuren aldrig tillfälle till någon motion i ordets verkliga betydelse. Vidare finns det inga skäl för att denna medeltida "nöjesform" skallfå fortsätta då del finns fina naturfilmer att tillgå, där djuren kan beskådas i . , 2.29 tillstyrker del av lantbruksstyrelsen framlagdaförslaget om ny djurskyddslag och djurskyddsförordning. (se även 14.29). 2.30 mot plågsamma djurförsök: Vianser atl alla djur har ett egenvärde. Del innebär all varje enskilt djur skallha rätt atl leva sill liv under betingelser som i så stor utsträckning sommöjligt tillfredsställer dess fysiska och beteendemässiga behov. I dagexploateras alla djurarter av människan. Graden av exploatering är avhängig avden nytta djuren anses ha för människan. Djur skall inle hållas ifångenskap utom i undantagsfall. I sådana fall måste del ske under former som utgår från djurens behov. De skall heller inle dödas utom i undanlagsfall. Avlivning måste ske med minsta möjliga 107 obehag för djuren. Beträffandehusdjursuppfödningen innebär det alt den industriella stor- Prop.1987/88:93 driflsuppfödningen av djur och den nuvarande organisationen avslakterier Bilaga 2 inte bör få förekomma. Beträffandedjurförsök menar vi att alla plågsamma djurförsök är oacceptabla. De endadjurförsök vi finner acceptabla är sådana där djuren efter ingreppet kan återgåtill ett normalt liv i sin gamla miljö. Beträffandedjurparker anser vi atl endast sådana, där djuren får röra sig fritt övermycket stora områden, bör få förekomma. Endast djur som naturligt finns i densvenska faunan bör få vistas i djurparker. Beträffandecirkus anser vi att djur över huvud taget inte hör hemma där, liksom ej hellerpå scen vid teaterföreställningar, i TV-studior etc. Beträffandepälsdjursuppfödning anser vi att den bör förbjudas helt, då den utöver lidandeför djuren innebär proteinslöseri och bara leder produktion av lyxvaror. Beträffandehållande av sällskapsdjur, där missförhållanden ofta är svårare all upptäckaän inom institutionaliserad djurhållning, anser vi alt stor restriktivitet börråda avseende Ullgängligheten av sällskapsdjur. T, ex, bör djur, som inte hörhemma i den svenska faunan, inte få införas i , och försäljning av djuri zoologiska affärer bör förbjudas. Delär i sammanhanget viktigt atl påpeka, att import av produkter (kött, skinn,kemikalier m. m,), som tillkommit genom en behandling av djur som inte ärtillåten i , bör förbjudas och ersättas med inhemska produkter. Djurskyddslagenskall ha som utgångspunkt all skydda djuren mot övergrepp från människan.Föreliggande förslag till ny djurskyddslag och ny djurskyddsförordning har ihögre grad än gällande lag utgått från djurens behov. Dock anser vi del vara brist, alt förbud mot burhönshållning och pälsdjursuppfödning inteföreslagits. Sammanfattningsvisanser vi att föreliggande förslag till ny djurskyddslag ochdjurskyddsförordning innehåller många förbättringar jämfört med nu gällandelag, men all det är långt kvar del idealtillstånd, där djurens rättigheterär Ullfredsställande tillgodosedda. I dagens läge yrkar vi - att lagen och förordningen ägnar mer uppmärksamhetål problemen i samband med djurfabriker, - att burhönshållning förbjuds och ersätts medetologiskt riktig hönshållning, - att djurförsök för framställning av lyxprodukterförbjuds, - all alla djurförsök måste genomgå etiskförhandsprövning, - atl lekmannainflylandet i de djurförsöksetiskanämnderna stärks, samt - alt lantbmksstyrelsens förslag om förbud altförevisa elefanter och sjölejon på cirkus på del allvarligaste beaktas. 2.31Svenska kennelklubben: är av den uppfatt ningen, all del är bra med uppdelning i ramlag och förordning som föreslås. Med detta förslag har dock lanlbmksstyrelsen som tillsynsmyndighet fåll mycket stor handlingsfrihet genom alt det är denna instans som skriver tillämpningsbeslämmelserna. SKK hävdar bestämt, atl innan tillämpnings- 108 bestämmelserna vinner lagakraft, skall de remissbehandlas. De kan an- Prop. 1987/88:93 närs fåviltgående konsekvenser för djurägarna utan atl dessa fått tillfälle Bilaga2 alt yttra sig. Avstor praktisk betydelse för SKK och djurägarna är t. ex. kap. 1, §4 i denföreslagna djurskyddsförordningen, i vilken stadgas att "kupering ellerannan stympning av ett djur får inte förelagas annat än på grund av medicinskaskäl om inte lanlbruksstyrelsen medger annat". Med nuvarande skrivninghar lanlbmksstyrelsen att med sina tillämpningsföreskrifter bestämma, vilkadjur som får kastreras, kuperas samt på vilka djur sportar får borttagas osv.Av den anledningen kan SKK ej godkänna skrivningen av § 4 i kap. I djurskyddsförordningenulan all först få ett klarläggande från lanlbmksstyrelsen avseende de undantagstyrelsen har tänkt föreslå. SKKhälsar med tillfredsställelse förslaget om de skärpningar och ökadebefogenheter, som ges tillsynsmyndigheter att delegera snabba ingripanden vidmissförhållanden till myndigheter på olika nivåer utan långa utredningardessförinnan. SKKvill även speciellt stödja förslaget om förbud mot doping och inrättandet av enspeciell djurskyddsinspektör med den utbildning som föreslås. Denna inspektörkan med fördel samarbeta med SKK: s kehnel-konsulenter vad gäller hundhållning. Vadgäller §6 djurskyddslagen bör om varje person medges rätt att avliva ävenandras djur utförliga anvisningar utfärdas till allmänheten. SKKkan inte förstå den skillnad som lanlbruksstyrelsen gjort på häst och hund i §13 djurskyddslagen men ställer sig positiv tillståndstvång. Slutligenvill SKK göra uppmärksam på alt lagen ej torde kunnaträda i kraft förtän tillämpningsföreskrifter finnes färdiga och godkända ochenligt SKK:s mening remissbehandlade. tillämpningsföreskrifter är 1. ex.kastrering av kalt, häst och svin förbjuden den dag lagen träder i kraft. 2.33Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund: Det ambiUösa arbete som pågått och pågår inom lanlbmksstyrelsen att revidera och modernisera inom djurskyddets område gällande lagstiftning med åt följande kungörelser och förordningar har med största intresse emottagils av riksförbundet. av år har olika framställningar gjorts till regeringen och till lantbruksstyrelsen med förslag till ändringar resp. kom plettering av gällande författningsbestämmelser där dessa enligt riksför bundets uppfattning varit ofullständiga, eller ej följt med samhällets för ändringar, resp. skapat problem vid den praktiska tillämpningen. Med tillfredsställelse konstateras all nu flertalel av dessa framslällningar och påpekanden - som givetvis ej endast kommit från riksförbundets sida tagits under övervägande och föranlett förslag till ändringar i förfatlnings komplexet kring djurskyddet. Utgående från den grundsyn som lanlbruks styrelsen redovisar i motiveringen till sitt nu avgivna förslag till ny djur skyddslag och djurskyddsförordning ställer sig riksförbundet positivt till det avgivna förslaget och de 10 huvudpunkter som redovisas i förslaget. 1 några fall kommer emellertid vissa erinringar, kompletteringar och änd ringsförslag att framföras (se nedan 3.33-24.33). ---- --------------------------------------------------- Prop. 2.34Sveriges veterinärförbund: I lantbmksstyrelsens allmänna motive- Bilaga 2ringar till förslaget framhålls att dén nuvarande lagen är svåröverskådliggenom att den ändrats ett flertal gånger. delar denna uppfattning och välkomnar därför en översyn. Ett mera direkt och klarare språkär önskvärt för atl underlätta den nuvarande lagens tolkning. Sammanförandelav olika lagar och kungörelser till en lag med tillhörande förordning bidrarockså till att denna målsättning nås. Förbundet vill framhålla all redan enredaktionell ändring kräver stor omsorg för att inte något av lagens innehållskall gå förlorat eller ändras utan atl detta var avsikten. Förslagetinnehåller vidare som det sägs i kommentaren "flera nyheter, ändringar ochvissa skärpningar av tidigare bestämmelser". Förbundet att en del av gällande bestämmelser inte äranpassade dagens situaUon och att därför en total översyn avdjurskyddslagstiftningen är nödvändig. Förbundet efterlyser även i förslagetsynpunkler på den vikliga frågan om sambandet människa-djur. Vilketansvar har vi som ulnylljare av djuren gentemot det enskilda djuret? Synpunkterpå inriktning och mål i denna centrala fråga saknas helt. Enomfattande bearbetning av djurskyddslagsliftningen sker påintemalionellt plan. Del är viktigt all vår egen lagstiftning ankny-tes tilldetta arbete. En nordisk samordning av djurskyddslagsliftningen bör därförsnarast påbörjas om resultat skall kunna uppnås inom rimlig Ud. Det ärförbundets uppfattning att djurskyddslagstiflningens krav i intet fall fårundersliga vad som föreskrives i internationella konventioner. Snarare börSverige inta en ledande ställning på del här området. Erfarenheter haremellertid visat all del-finns avsevärda skillnader i uppfattning mellanföreträdare för olika typer av djurhållning och företrädare för rena djurskyddsinlresseni vårt samhälle. Medhänsyn till omfattningen av detta lagberedningsarbete kan det antas kräva . En statlig utredning bör därför tUlsättas av regeringen och få i uppdrag att inkomma med förslag.