prop · GB03102 · 1987-12-31 00:00:00 — Studiedagarna är emellertidsällan inplanerade i ett långsiktigt fortbildningsprogram. Splittringen är tillförfång för helheten. ÖGY föreslår att skolförordningen och motsvarandeföreskrifter beträffande komvux ändras, sä att tidsresursen avseendestudiedagarna anges som en studievecka och att uppsplittringen på enstaka dagarbör bli föremål för särskilt beslut i skolstyrelsen. Även de tväriksstudiedagarna ersätts av en sammanhängande kursvecka även om dennaeventuellt inte skulle kunna återkomma . SÖbör anordna regelbundna överläggningar mellan representanter för skolhuvudman.Arbetsmarknadens Yrkesräd, yrkesnämnder m.fl. och fortbildningsavdelningarnakring behov, genomförande och uppföljning av fortbildningen. Yrkesråden bör takontakt med fortbildningsansvariga på såväl som regional nivå för attinformera om branschens fortbildningsbehov och om förutsättningarna attsamverka med det lokala näringslivet. Yrkesräden bör dessutom inventera behovetav och förutsättningarna för yrkesstudier bland sina lärargrupper. Slutligenbör yrkesräden systematiskt följa utvecklingen av lärarnas yrkesstudier för atti samverkan med företagen ge dessa en sä hög kvalitet som möjligt. Enutökad instruktörs- och handledarutbildning kvalitativt och kvantitativt -skapar större möjligheter för ett system med utbytestjänster. ÖGY anseremellertid, att försök med utbytestjänster redan nu bör stimuleras. ÖGYföreslär, att personal anställd vid företag, myndigheter etc. inom ramen försin anställning skall få anlitas för undervisning i gymnasieskolan och komvux.Statsbidrag bör i vissa fall kunna utgå för sådan undervisning. ÖGY:smodell för utbyggd arbetsplatsföriagd utbildning ger tidsmässigt utrymme för enomfattande och återkommande fortbildning för yrkeslärarna, nämligen i principmax. av den tid som eleverna är ute i arbetsplatsföriagd utbildning.Enligt ÖGY bör denna fortbildning vara obligatorisk. För lärare på vissautbildningar skapas ej ovannämnda tidsutrymme för fortbildning. Detta gällerlärare på Dk-, Vd- och Ss-linjerna. Ekonomiskt utrymme för dessa läraresfortbildning och för lärare i tekniska ämnen i T 4 skapas genom ett särskiltanslag. ÖGY föreslår att dennuvarande detaljregleringen av statsbidraget till lokal skolutveckling omgående ses över för att ge kommunerna förutsätt ningar för ett enklare och ändamålsenligare utnyttjande av statsbidraget. Vidare föreslår ÖGY att kommunerna genom ett ändrat anslagssystem får 99 såväl pedagogiskt somekonomiskt ansvar för planeringen av yrkeslärarnas Prop. 1987/88:102 ochlärarnas i tekniska ämnen i T 4 yrkesspecifika fortbildning. För att Bilaga1 möjliggöra detta förs motsvarande medel från högskolans anslag till statsbidragentill lokal skolutveckling. Handledar- och instruktörsutbildning (kap. 12) ÖGY:sförslag om en kraftigt ökad arbetsplatsförläggning av utbildningen och modulindeladekursplaner förutsätter att den personal ute i arbetslivet som skall samverkamed skolan vad gäller att planera, genomföra och följa upp undervisningen måstevara väl förtrogen såväl med skolans målsättning som med det aktuellaämnesområdet. Detta ställer krav pä utbildningsinsatser för dessa personer. Arbetsplatsensinstruktör skall tillsammans med elevens lärare planera, genomföra och följaupp den arbetsplatsföriagda utbildningen. Planeringen kan bl. a. innebära atttillsammans med skolans personal diskutera vilka moment, som lämpligen börgenomföras på arbetsplatsen, hur undervisningen metodiskt skall läggas upp ochhur befintlig utrustning och modul-anpassade läromedel bäst kan utnyttjas.Utöver kunskaper om skolans läroplaner, pedagogiskt intresse och godyrkeskunskap bör instruktören ha en klar uppfattning om arbetsplatsen, dess måloch policy. Han/hon bör dessutom vara intresserad av att dela med sig av sinakunskaper. EnligtÖGY är instruktörsutbildning så angelägen, att den bör vara obligatorisk förutbildande företag. ÖGY föreslår att staten skall svara för kostnaderna. Därmedanger också samhället syftet med och huvudsaklig inriktning av utbildningen. Signal- och planeringssystemet (kap. 13) konstaterade att de grundläggande utbildningarna är ganskaokänsliga för signaler om förändringsbehov. Förändringarna tar också läng tidatt genomföra. Signalernas möjligheter att fä genomslagskraft varierar medskolform och typ av utbildning inom skolformen. Någrasynpukter som framkommit vid ÖGY:s kontakter med centrala yrkesnämnder, länsskolnämndsrepresentanter,skolledare, forskare m.fl. är mer frekventa än andra. Det gäller i första hand: Yrkesrädenär viktiga instrument för den gymnasiala yrkesutbildningen. Lokalaoch regionala SSA-råd har mycket begränsat värde för gymnasieskolans signalsystem. Yrkesnämndernasmöjligheter att påverka och att få adekvat information har minskat avsevärtmed det nya planeringssystemet, som innebär ett decentraliseratbeslutsfattande. Fleraav ÖGY:s delförslag förutsätter ett betydligt bättre samarbete mellan de utbildningsplanerandemyndigheterna och samarbetsorganen pä olika nivåer, som exempelvis: Införandetav ett modulsystem för yrkesutbildningarnas karaktärsämnen 100 kopplat till tanken attinnehållet i en modul skall kunna ändras relativt Prop. 1987/88:102 snabbt efter signaler från avnämarna. Utökadarbetsplatsförläggning av undervisningen under årskurserna 1 och 2 med centraltresp. lokalt urval av moment som får resp. skall förläggas till arbetsplats. Möjlighetenatt göra de tvååriga yrkesutbildningarna treåriga med det tredje året ihuvudsak föriagt till arbetslivet. Störremöjligheter för yrkeslärarna att bedriva yrkesstudier och att vistas ute påarbetsplatserna inom ramen för skolans tillsynsansvar. Utbildningav instruktörer/handledare. Detnuvarande planeringssystemet för gymnasieskolan har tillämpats sedan läsåret1983/84. fastställer preliminära ramar för gymnasieskolansorganisation före aktuell läsårsstart. Ramsystemet består av endirektram för alla direkt grundskoleanknutna studievägar och en ram, lillaramen, för övriga studievägar. Direktramen är i sin tur uppdelad på olikasektorsramar och en ram för ospecifierade platser. Begreppet ärselevplatserhar införts för att man regionalt och lokalt skall kunna välja utbildningar avolika längd inom resp. sektor. Sektorsramarnaär mer eller mindre homogena till sin uppbyggnad. Den mest heterogena sektorntorde Tl-sektorn vara med sä vitt skilda studievägar som beklädnadsteknisklinje och elteleteknisk linje inom" sektorn. Till kommunernasuppföljningsansvar utgår statsbidrag i särskild ordning utan direkt kopplingtill planeringssystemet. ÖGY:sförslag om introduktionsperioder inom ramen för yrkesutbildningen ledersannolikt till ett ökat behov av platser i direktramen. För att åstadkommadetta föreslår ÖGY att delar av statsbidragen till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar förs över till anslaget för gymnasieskolan. I många storaoch medelstora kommuner finns nämligen en tendens till attuppföljningsinsatserna håller på att utvecklas till ett parallellskolsystem.De främsta orsakerna härtill är det öronmärkta statsbidraget i kombination meden särskild organisation som kan vara skild från gymnasieskolan. Meden samordning av resurserna för uppföljningsansvaret och gymnasieskolansdimensionering uppnås vidare följande fördelar: enhelhetssyn kan anläggas på olika åtgärder för ungdomar under 18 är planeringenkan bli mer långsiktig resursutnyttjandetkan bli bättre. Påden centrala nivån har SÖ ansvaret för kursplaneutvecklingen och därmed för den kontinuerliga bevakningen av utbildningens kvalitet och för att signaler som tyder på att utbildningarna behöver moderniseras fångas upp. ÖGY föreslår att permanenta läroplansgrupper konstrueras med representanter för utbildningsmyndigheter och yrkesnämnder eller motsvarande branschparter. Varje läroplansgrupp bör ha representation från de branscher som naturligt hör samman med tanke på den nämnda utvecklingen mot vidgade yrkesområden. Det är vidare angeläget att forsk- 101 ningsanknytningenbeaktas i samband med den löpande översynen av Prop. 1987/88:102 kursplanerna. Idet av ÖGY föreslagna modulsystemet ökar möjligheterna för signalerna attsnabbt få genomslagskraft via läroplansgrupperna under förutsättning av attkursplanerna mera får karaktären av ramplaner. Vid sidan av arbetet medkursplanernas uppdatering bör de föreslagna läroplansgrupperna skaffa sigkunskap om läromedelssituationen, utrustningsfrägorna och utbildningenskvalitet. Detta förutsätter i sin tur att grupperna följer undervisningen viadirekta skolbesök. Även fortsättningsvis bör det vara naturligt för länsskolnämndernaatt agera via SÖ när signaler om förändringsbehov inkommer.Läroplansgruppernas och yrkesnämndernas utvärderingsarbete ute i skolorna börintegreras med resp. länsskolnämnds egna skolbesök på de aktuella studievägarna.En samplanering erfordras för att kunna följa upp en viss studieväg i flera länsamtidigt under ett läsår. Påden lokala nivån gäller det i första hand att försöka skapa sä goda betingelserför de olika utbildningarna som möjligt samt att pä olika sätt nå hög kvalitet.Ett viktigt instrument i detta sammanhang är de lokala yrkesräden. Somtidigare nämnts förutsätter ÖGY:s förslag på flera punkter att yrkesrädensarbete aktiveras och utvecklas så att skolstyrelserna får ett sä bra beslutsunderlagsom möjligt. Ikonsekvens med vad som föreslagits med avseende på läroplansgruppernassammansättning bör även de lokala yrkesråden organiseras med resp.läroplansgrupp som förebild. Det blir då en naturlig kanal mellan central ochlokal nivå med avseende på signaler m. m. Det bör ankomma på varje skolstyrelseatt besluta om sådana förändringar som förstärker yrkesrådens ställning utanatt rädskaraktären går förlorad. Viktiga förutsättningar för detta arbete ären viss medelstilldelning från skolstyrelsens sida och att skolstyrelsernakonsekvent använder sig av yrkesråden som remissinstans i de frågor som berörresp. studieväg eller studievägar. Medhänvisning till yrkesrådens centrala roll enligt ÖGY:s förslag bör derasexistens regleras av regeringen i skolförordningen. Pä detta sätt garanteras enkontakt mellan skolan och arbetslivet. Även komvux och utbildningen på dentekniska och ekonomiska linjen bör omfattas av yrkesrådens verksamhet. Sektorernarymmer inom sig artskilda studievägar från såväl kostnads-somarbetsmarknadssynpunkt. Dessutom motsvarar inte sektorsramarna naturligasökandeområden för eleverna eftersom en elevs första-, andra-och tredjehandsvaltill gymnasieskolan ofta ligger på olika sektorer. ÖGY har tidigare föreslagitatt elevernas val bör kunna tillgodoses i större utsträckning.Förutsättningarna härför torde öka om den nuvarande bindningen tillsektorsramar upphör. gällande ordning där länsskolnämnderna som ovan nämntsförst efter beslut av SÖ kan överföra ett större antal icke utnyttjade ärselevplatserfrän en sektor till en annan, medför dessutom en tidsutdräkt som mänga gångerförsvårar den kommunala planeringen avsevärt. ÖGY föreslår därförövergång till en totalram för antalet ärselevplatser i gymnasieskolans direktram. Några större olägenheter uppkommer inte under förutsättning att studievägar som medför extremt höga kostnader 102 Om behovuppkommer bör statsmakterna styra dimensionering- Prop. 1987/88:102 en av såvälenskilda studievägar som linjeområden genom allmänna rikt- Bilaga 1 linjereller genom att ange ett högsta eller lägsta antal ärselevplatser. Om planeringssystemetskall bli flexibelt bör utbildningens inriktning i så hög grad som möjligtpåverkas genom målstyrning. Detta talar för att statsmakterna till SÖ och SÖ tilllänsskolnämnderna fördelar en totalram av ärselevplatser. Länsskolnämndernafår genom statsmakternas uttalade prioriteringar ett bra underlag för attfördela den till länet medgivna totalramen pä olika studievägar där centralaoch lokala överväganden utifrån dimensioneringshänseende har sammanvägts. Medtanke på det regionala arbetsmarknadsbehovet är det viktigt att nämnderna hardet instrument för styrning som startbidragen utgör. Begreppet"linje" har kommit att ge intryck av högre kvalitet och status än"specialkurs". ÖGY har föreslagit likvärdigt innehåll av allmännaämnen för alla yrkesinriktade studievägar - även specialkurser - som omfattarminst tvä läsår. Beteckningen bör då vara enhetlig. I valet mellan termernastudieväg och linje föredrar ÖGY den . ÖGY:s förslag att samtligagrundskoleanknutna studievägar skall innehålla allmänna ämnen, modulindeladekursplaner och arbetsplatsföriagd utbildning medför att tim- och kursplaner fördessa äldre utbildningar avvecklas och ersätts av nya. Ävenfortsättningsvis torde huvuddelen av den gymnasiala utbildningen lokaliseras tillgymnasieorterna. De studievägar som är placerade på icke g-ort omfattandeminst ett läsår kan enligt våra tidigare förslag tillföras allmänna ämnen ochi övrigt uppdateras så att likvärdig kvalitet på utbildningen erhålls.Nyetablering pä icke g-ort bör bedömas med utgångspunkt från nuvarande reglersom ger länsskolnämnderna eller SÖ möjlighet att inrätta yrkesinriktade linjeroch specialkurser på icke g-orter. Kostnader, statsbidrag och finansiering (kap. 14) Omräknati priser har statens och skolhuvudmännens löpande kostnader förutbildningsväsendet /71-1982/83 ökat från 31 miljarder till45 miljarder kr. Utbildningskostnadernas andel av statsbudgeten har under dennämnda perioden minskat från till . Från1980-talets början har kostnadsökningen per elev stannat upp såväl igrundskolan som i gymnasieskolan. För gymnasieskolans vidkommande kan detta hasamband med såväl ökade elevkullar som vissa besparingsåtgärder.Kostnadsökningarna för statens sida har upphört medan kommunernas och landstingensutbildningskostnader fortsatt att öka. Förde elever som genomgår en linje inom den teknisk-industriella sektorn ärsamhällets kostnader i flertalet fall . per läsår.Motsvarande kostnader för en elev på treårig ekonomisk linje, fyraårig teknisklinje eller tvåårig distributions- och kontorsteknisk linje uppgår till ca . Kostnadsspridningenmellan olika skolhuvudman är mycket stor, vad gäller såväl undervisnings, lokal-, läromedels- som utrustningskostnader. Statsbidragens andel av totalkostnaderna för gymnasieskolutbildning upp- 103 går för flertalet linjer iprimärkommunal regi till mellan Prop. 1987/88:102 avsamhällskostnaderna. Därvid har hänsyn tagits till effekter av såväl Bilaga1 drift- som investeringsbidrag. ÖGY:sförslag bygger på att nuvarande statsbidrag för inbyggd utbildning tas ianspråk för såväl kvalitativa som kvantitativa insatsökningar vad gäller skolförlagdundervisning. Vidare bygger förslaget pä att det resursbehov som därutöveruppkommer kan täckas dels genom motsvarande minskning avarbetsmarknadsdepartementets budget, dels genom omfördelning av medel inomutbildningsdepartementets budget från anslaget för uppföljningsverksamhet. ÖGYhar därvid räknat med att en stor del av arbetsmarknadsåtgärderna för ungdomarunder (dvs. uppföljningsansvaret, ungdomslag och rekryteringsstöd)kommer att kunna avvecklas. Förde arbetsplatsförlagda delarna av utbildningen svarar enligt ÖGY:s förslag iprincip arbetslivet, dvs. näringsliv samt stat, kommuner och landsting i derasegenskap av arbetsgivare. En betydande del av de kostnader som därviduppkommer finns i annan form, t. ex. arbetsplatsförlagd utbildningutan statsbidrag, kostnader för uppföljning och inskolning samt i mångabranscher avtalsreglerad färdigutbildning. Reformering av yrkesutbildningen - genomförande (kap. 15) Översynenav den gymnasiala yrkesutbildningen har skett i ett fruktbart samarbete mellanutbildningsmyndigheter, skolhuvudman och arbetsmarknadens parter. På mångaområden innehåller ÖGY:s förslag, principer och riktlinjer för fortsattarbete. Dessa måste ytterligare konkretiseras och exemplifieras.Yrkesutbildningen har en komplicerad struktur med inslag av såväl förordningssom avtalsreglerade områden och frågorna berör flera departement ochmyndigheter. Dettaarbete kräver nära kontakt med arbetsmarknadens parter och skolhuvudmännen. En interdepartementalgrupp som också innehåller representanter frän SÖ, arbetsmarknadens parter ochskolhuvudmännen bör därför samordna reformarbetet och utgöra en naturligfortsättning på det arbete ÖGY genomfört. Mångaav ÖGY;s förslag avseende yrkesutbildningen är av mer principiell karaktär ochavsedda att utgöra riktlinjer för en fortsatt verksamhet som först eftergenomfört kursplanearbete kan leda till genomgripande förändringar av dengymnasiala yrkesutbildningen. Vissa förslag kan dock genomföras mer ellermindre direkt. Någraav ÖGY:s förslag bör genomföras med början /88 men flertalet förstfrån /89. Det föreslagna tredje året kan därmed första gången genomförastidigast /91. Förteckningöver remissinstanser Prop. Bilaga 2 Efter remiss har yttranden över betänkandena (SOU 1986:2 och 3)avgetts Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centralastudiestödsnämnden (CSN), (), statens institut förläromedelsinstanser (SIL), statskontoret, (),(), (),(), , styrelsen förarbetsmarknadsutbildning, samtliga länsskolnämnder samt utbildningsenheten vidlänsstyrelsen i . ,(), i (LO),Centralorganisationen /SR, (),, i , , Småföretagens riksorganisation (f. d. Hantverks- ochIndustriorganisation ), samtliga landstingskommuner samtVårdskoleförbundet i , kommun, kommun. Bodenskommun, kommun, kommun, kommun. kommun,kommun, , , kommun,, kommun, , kommun, Helsingborgskommun, , , , , kommun, . kommun, Linköpingskommun, kommun, kommun, kommun, kommun. Markskommun, kommun, , , kommun.Olofströms kommun, , kommun, kommun,. kommun, , , Södertäljekommun. , , , kommun.Upplands , kommun. , , Älmhultskommun. (Summa 121 st.) Yttranden har dessutom inkommit från: 138,Arbetsgruppen lärare i allmänna ämnen vid i , Svenska Facklärarför bundets lokalavd. , Kursdeltagare i Samverkan-kursen vt -86 vid . Hushållslärare på Palmcrantzskolan i sund, i kommun, dentkårer, Licium, , Syo-funktionärerna i , Kuratorerna inom uppföljningsverksamhe ten i . , , skolstyrelsen, VVS-bran- schens yrkesnämnd, , skolstyrelsen. /län, försvarsenheten. för Hotell och Restaurang- Prop.1987/88:102 er. Projektgrupp vid , , 2 , , , , Kursdeltagare vid kurs i ämnet Kulturkunskap,, Landshövdingen i län. Kraftindustrins Utbildningsråd, , distrikt,Syo-funktionärerna i kommuner, skolkontor, KerstinHolmström, , , , i , ochSamhälle, . Svensklärarna på Parkskolan i ,. , VÄV -86, Vilundaskolani , , leg. ,Kommunernas ungdomscentrer. iKarlstads kommun, . Parkskolan i ,kommun. Föreningen inom social service. Ungdomscentrum iUpplands-Bro kommun. Klippans kommuns skolstyrelse. Kungsängsskolan, Agronom , . , i ,Föreningen lärare i samhälls- och socialkunskap. Skolstyrelsen i ,kommun. Ungdomscentrum i , Kommunernas Bergslagsarbete, Adjunkt ,, kommun, Fredrika-Bremer-Förbundet, Lärare vid Stjerneskolani Tors-by, Föreningen i Religionskunskap, , Lärare vid Palmcrantzskolani , Kooperationens Förhandlingsorganisafion, , . Lantbrukets, Skogsbrukets och Trädgårdsnäringens Yrkesnämnder,Studierektor vid Märstagymnasiet och , Gångsätraskola i , Styrelsen för Psykologiskt Försvar, ,. och Skola, . , , Markarydskommun. och Utbildning, och Samhälle, , . , , , A-L , SYO-konsulentoch , speciallärare, , i ,Lantbrukarnas Riksungdomskontakt, Styrelsen för . Tillgångpå platser för arbetsplatsförlagd utbildning Prop. Bilaga 3 En studie i , genomförd - Många remissinstanser har i sina yttranden över ÖGY:sförslag påpekat att möjligheterna att genomföra arbetsplatsförläggning och attåstadkomma nyinlärning av utbildningsmoment är beroende av flera faktorer.Problem kan t. ex. uppstå i glesbygd och pä orter med ett mycket ensidigtnäringsliv. Konkurrens mellan olika praktikformer och det lokala arbetslivetsinriktning kan medföra svårigheter att garantera eleverna en tillfredsställandeutbildning i företagen. Därför har frän flera håll framförts önskemål om attfallstudier genomförs speciellt i delar av landet där svårigheter att genomföraÖGY:s förslag kan förväntas. a. har länsskolnämnden och flera kommuner i Gävleborgslän i sina yttranden framfört betänklighter mot arbetslivets möjligheter att taemot elever i den omfattning som ÖGY föreslagit. På grund av glesbygdsförhållandeninom delar av länet samt en allmänt svag arbetsmarknad med mycket högungdomsarbetslöshet bedömdes förutsättningarna - att genomföra en arbetsplatsförlagdutbildning i stor skala vara förenad med svårigheter. Utbildningsdepartementetfann det därför angeläget att i samarbete med länsskolnämnden i Gävleborgslän, samtliga kommuner och genomföra en studie avseendemöjligheterna till arbetsplatsförläggning inför det fortsattaberedningsarbetet. Studien ägde rum under den . inleddes förberedande diskussioner föratt klargöra om förutsättningar fanns för inventering av platstillgången.Företrädare för , länsskolnämnden, ,länsarbetsnämnden, , det regionala , kommunerna ochSvenska kommunförbundets länsavdelning deltog i överläggningarna. De närvarandeenades om att en inventering både var angelägen och möjlig att genomföra. Pägrund av kommunernas varierande storlek och resurstillgångar fanns detemellertid inte förutsättningar att besluta om en enhetlig modell för arbetetsgenomförande. För att bistå kommunerna i sitt arbete bestämdes attdepartementet skulle ta fram bl. a. blanketter, informationsmaterial ochenkätunderlag samt att länsskolnämnden skulle ansvara för samordningen inomlänet. Ytteriigare information om inventeringen ansågs nödvändigoch även en fördjupad diskussion kring arbetsuppläggningen bedömdes vara angelägen.Därför inbjöds till en konferens dä även representanter förparterna pä arbetsmarknaden deltog. Härvidlagåtog sig samtliga kommuner i länet samt att göra en totalinventering av arbetslivets möjligheter att ställa utbildningsplatser till gymnasieskolans förfogande med siktet inställt . användaundersökningsmetoder och befintliga resurser skulle Prop. 1987/88:102utnyttjas. Åtgärdsprogram för att nå alla tänkbara arbetsplatser och föratt Bilaga 3 fä hög svarsfrekvens diskuterades. Möjligheter och problemlistades. En tidsplan med siktet på slutrapportering fastställdes.Man utsåg kontaktpersoner i kommunerna, , länsskolnämnden och . månad kontaktades företag och institutioner via olika kanaler utifrånkommunernas skilda förutsättningar och näringslivets varierande struktur.Några kommuner valde att skicka ut enkäter och informationsmaterial ochdärefter per telefon kontakta arbetsgivare som inte inom rimlig tid besvaradefrågorna. Genom att även skicka enkäter och förfrågningar till företag inombranscher som inte etablerat kontakter med ortens gymnasieskola erhöllman ytterligare ett antal intressanta svar. Detta visar att det i vissa fallkan finnas en betydande icke utnyttjad potential i arbetslivet. Sädana nyupptäcktaplatser kan utgöra en viktig bas för ett breddat utbildningsutbud. Eller ocksåkan platserna utnyttjas av grannkommunens elever. Andrakommuner genomförde undersökningen genom personliga besök på sanUligaarbetsplatser. En tredje metod som valdes av några innebar anfingentelefonförfrågningar, personliga besök eller skriftlig information. För att näut med nödvändig information och för att fä ett högt svarsdeltagande gavparterna på arbetsmarkanden på olika sätt sitt stöd till inventeringen. Lokalradionoch pressen visade också stort intresse för undersökningen. Den5 december genomfördes i en preliminär avrapportering i huvudsak medsyftet att orientera berörda om läget inför den avslutande rapporteringen.Utöver kommun- och landstingsföreträdare, företrädare för arbetsmarknaden,länsmyndigheter och departement medverkade även landshövdingen. Sammanlagtdeltog ca 55 personer. Vidden slutliga redovisningen i då ävenrepresentanter för industri- och arbetsmarknadsdepartementen deltogöverlämnade kommunerna och sina inventeringsresultat tillutbildningsdepartementet. Alla gavs möjlighet att muntligt kommenteradet genomförda arbetet och det uppnådda resultatet.