prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — räknar därför med att kunna uppföraersättningslokaler inom.Frescati-området, i direkt anslutning till universitetet.Fasfigheten Generalen 7 i disponeras av arbetsmarknadsinstitutet.En avflyttning från dessa lokaler är planerad till . Någonalternativanvändning för statlig verksamhet av nämnda lokaler finns inte. Till fastigheten 1 i finns enoutnyttjad byggnadsrätt. Enligt bedömning kommer denoutnyttjade byggnadsrätten inte att användas för statliga ändmål inomöverskådlig tid. Av befintliga kontorslokaler, ca 9000 m", disponeras idagdrygt hälften av (), medan övrigalokaler dispo- neras och högskolor, länsstyrelser- Prop.1987/88: 25 nas organisationsnämnd och domänverket. har förbehållitsig rätt att efter tillträdesdagen hyra till den 30 september1994. Enligt min mening innebär förslag somhelhet sådana fördelar för statens lokalförsörjning, att det bör godkännas. Försäljning av fastigheter i : Regeringen har bemyndigatbyggnadsstyrelsen att träffa avtal om försäljning av rätten till fastigheterna HakPakai No 5 och No 152 i . Bemyndigandet har lämnats under förbehåll avriksdagens godkännande, eftersom köpeskillingen uppgår till drygt 6,4 milj.kr.Fastigheterna utgörs av äldre bostadsfastigheter, som disponeras avsvenska ambassadens kansli. Lokalerna bedöms mindre lämpliga ur funktionellsynvinkel och med hänsyn till lokaliseringen. Som ersättning för nämnda lokalerkommer moderna kanslilokaler att förhyras i ett nybyggt affärscentrum i . Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att besluta om försäljning av deredovisade fastigheterna i , , och . [4] Utyttjande av rörlig kredit m. m. har bemyndigat regeringen att disponera enrörlig kredit i uppgående till 360 milj. kr. avsedd att ställastill förfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet (prop. 1986/87:150 bil. 1, FiU 37, rskr. En förnyad bedömning ger nu vid handen att ytterligarebehov att disponera rörlig kredit uppkommit för ett antal myndigheter. Pågrundval av detta behöver ramen för rörlig kredit för uppdragsmyndigheternaökas med 40 milj. kr. till 400 milj. kr: har (prop, 1986/87: 121, KrU 86/87: 22, Rsk.347) beslutat att ett register över fritidsbåtar skall inrättas den I januari1988. I propositionen redovisas att skulle få disponera enrörlig kredit beräknad till 12 milj. kr. i under ettuppbyggnadsskede och att registeravgiften skulle tas upp under en särskildinkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. I statsbudgeten för /88 finns ingensärskild inkomsttitel uppförd för detta ändamål. En sådan inkomsttitel börhänföras till rubriken 2500 Offentligrättsliga avgifter och benämnasRegisteravgift för fritidsbåtar. De årliga inkomsterna kan beräknas till 13milj. I enlighet med riksdagsbeslutet vid förra börriksdagen nu för en tvåårsperiod anvisa en rörlig kredit för ändamålet. Det i propositionen 1986/87: 121 beräknade beloppet synes väl avvägt. Jaghemställer att regeringen föreslår att delsbemyndiga regeringen att disponera en rörlig kredit i förmyndigheter med uppdragsverksamhet, uppgående fill , delsmedge att får disponera en rörlig kredit i på12000000 kr. 2 1987/88 1 saml. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 E. Studiestöd m. m. m. m. och Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under anslagsrubriken m.m. anvisats ett ramanslag av . och underanslagsrubriken till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialtstöd ett förslagsanslag av . () har i en skrivelse till regeringen den 30 april 1987redovisat utvecklingsarbetet vid de studiesociala myndigheterna budgetåren1985/86 och 1986/87 samt hemställt om medel för utvecklingsarbetet och för denlöpande verksamheten. /86 påbörjade CSN ett mycket omfattande utvecklingsarbete, somman beräknar avsluta . Utvecklingsarbetet avser flerastudiestödsområden. Handläggningen av studiehjälpen har överförts från kommuneroch landsting till CSN och studiemedelsnämnderna och man har gått över till enmånadsvis utbetalning via konto. Beloppsberäkning och utbetalning avvuxenstudiestöd och timersättning har överförts från ochförsäkringskassorna till CSN och vuxenutbildningsnämnderna, somrutinerna har datoriserats. Studiemedelsutbetalningarna för gymnasiala studiersker numera . Deadministrativa förändringarna beträffande de studiesociala stöden leder tillbetydande besparingar för statsverket. Försiktiga beräkningar ger vid handenatt de direkta besparingarna för statsverket i form av en mycket störresäkerhet vid utbetalningen, minskade återkravsförluster och räntevinsterligger i storleksordningen . Samtidigthar utvecklingsarbetet inneburit betydande kostnader för i första handsystemutveckling. Administrationen vid de studiesociala myndigheterna harvuxit, medan minskningar har kunnat ske vid försäkringskassorna, kommuner ochlandsting. Det har varit svårt att under arbetets gängberäkna såväl utvecklingskostnaderna, som kostnaderna för den änd- Prop.1987/88: 25 rade administrationen. I flera budgetpropositioner har medelsfrågan anmälts förriksdagen, senast budgetproposition (bil. 10, sid. 306), där jaganmälde att de slutliga kostnaderna för CSN:s utvecklingsarbete ännu ejberäknats och att jag avsåg att återkomma till regeringen i denna fråga.Riksdagen hade inget att erinra mot denna anmälan (SfU 1986/87: 11, rskr. Genom beslut godkände regeringen pågrundval av nämnda skrivelse från CSN ett anslagsöverskridande på anslagetE 1. m. m. om högst . för budgetåret1986/87. utgjorde utvecklingskostnader av engångskaraktär,medan resterande . avsåg den löpande driften. I en skrivelse till regeringen anmälde CSNberäknade/ ändrade inkomster och kostnader för /88 på grund av slopandet av äktamakeprövningen vid återbetalningav studiemedelsavgift, införandet av fyra inbetalningstillfällen ochförsöksverksamhet med förändrad administration inom återbetalningsområdet,samt hemställde om medel för utveckling av administrativa system ochgenomförandet av de beslutade förändringarna. I proposition (1987/88:29) om avskaffande av den s.k. äktamakeprövningenvid återbetalning av studiemedel anmälde jag för att ett slopande avdenna prövning i samband med återbetalningen av studiemedel leder tillbetydande administrativa kostnader, förutom lägre inkomster till staten i formav minskad återbetalning av studiemedel som uppgår till ca 300 milj. kr. Jaganmälde vidare att jag avsåg att i tilläggsbudget I till statsbudgeten /88 hemställa om att regeringen föreslår att anvisamedel för de beräknade administrativa kostnaderna under anslaget E 1. m. m. Jag beräknar nu de sammanlagda kostnaderna för CSN:sadministrativa utvecklingsarbete under /88 till 9 396000 kr.Dessa medel bör anvisas CSN i form av ett engångsanslag. För de löpandeförvaltningskostnaderna under anslagen E 1. m. m.och anslaget E 2. Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialtstöd beräknar jag en ökning med . är att hänföratill de ändrade reglerna för äktamakeprövningen, . till det ökadeantalet inbetalningstillfällen vid återbetalning av studiemedel och 3080000 kr.till den ökade administrationen i samband med att studiehjälpen fr. o. m. den 1januari 1987 utbetalas . Jag avser att återkomma tillfinansieringen av de löpande förvaltningskostnaderna i 1988 årsbudgetproposition. Som framgår av vad jag relaterat har regeringen i ettsärskilt beslut medgivit ett anslagsöverskridande för /87. av det medgivna anslagsöverskridandet rör den löpande administrationenoch bör således ingå i basen för förvaltningskostnadsanslaget för budgetåret1987/88. Jag beräknar den prisomräknade kostnaden till . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till Centrala studiestödsnämiidenm.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ettramanslag av . 2. fill Ersättningtill vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd påtilläggsbudget I på statsbudgeten för /88 anvisa ettförslagsanslag av . F. Kulturverksamhet m. m. Bidrag till särskilda kulturella ändamål På statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennarubrik anvisats ett reservationsanslag av . Under anslaget finns bl.a.medel till regeringens disposition för särskilda insatser av engångskaraktär påkulturområdet. uppgår för innevarande budgetår till 1580000kr. De fria teatergrupperna har en utsatt ekonomisk situation.Många grupper har svårt att få ekonomin att gå ihop även om derasföreställningar drar mycket publik och övriga omständigheter är gynnsamma. Denregniga och kalla har medfört att flera av de teatergrupper somsatsat på sommarteater fått sin ekonomi helt förstörd. Gruppernas existens är ifara och nödvändiga arbetstillfällen för ett stort antal skådespelare hotar attförsvinna. För att förhindra konkurs och nedläggning av verksamheten börtillfällig hjälp kunna utgå ur förevarande anslag till fria teatergrupper somdrabbats och kommer att drabbas av akuta ekonomiska problem under hösten 1987och . Jag förordar att anslaget för ändamålet tillförs ettengångsbelopp av 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till särskilda kultureUa ändamål påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslagav . För innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats ett re- servafionsanslag av . Vid denna medelsberäkning har kostna der främst med hänsyn till löneavtal inte beräknats. Jag förordar en kompensation till Rikskonserter sorn motsvarar löneutvecklingen inom det statligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag att anslaget till Rikskonsertverksamhet höjs med . har med anledning av prop. 1984/85: 1 (KrU 7, rskr. beslutatom omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter fr. o. m. Prop. 1987/88:25 . Vidare har med anledning av prop. 1985/86: 114(KrU 22, rskr. 330) beslutat om en ny institution på central nivå benämndSvenska rikskonserter fr. o. m. . kommerverksamheten vid stiftelsen att upphöra. Dettaföranleder en ändring i lagen (1976: 1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområ-: de. Inom departementet hardärför upprättats förslag till lag om ändring i denna lag. Förslaget bör fogastill protokollet som/)//flfl 5./. Lagförslagetrör, i vad avser frågan om överiämnande av myndighetsutövning, i och för sigsådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Enligt minmening är dock frågan av sådan enkel beskaffenhet att.yttrande frän lagrådetinte behöver inhämtas. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om ändringi lagen (1976: 1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 2. till Rikskonsertverksamhet påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa etlreservationsanslag av . Lag om ändring i lagen (1976: 1046) om överlämnande av Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1976: 1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde skall ha följande lydelse. 5§" , "' 1. frågor om statsbidrag och för- 1. frågorom statsbidrag och förlusttäckningsgarantier av statliga lusttäckningsgarantierav statliga medel fill regionala och lokala mu- medel till regionala ochlokala musikaktiviteter samt sikaktiviteter samt 2. fråga om statsbidrag till svens- 2. frågaom statsbidrag till svenska musikers utlandsverksamhet. Denna lag träder i kraftden Bilaga 6 Prop. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29oktober 1987 Föredragande: statsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 [1] G 6. Stöd till kollektiv forskning På statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 24,4 milj. kr. Av beloppetdisponerar skogs- och jordbrukets forskningsråd 2 milj. kr. för forsknings- ochutvecklingsarbete inom jordbruksområdet. För /87 anvisades 15 milj. kr. under tolftehuvudtitelns anslag Beredskapslagring och industriella åtgärder för attklarlägga de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att framställa etanolgrundad på spannmål i en fullskaleanläggning (prop. 1985/86: 100 bil. 14, NU17, rskr. Anslaget finansierades med miljöavgifterna på bekämpningsmedeloch handelsgödsel. Av dessa medel behöver 3,3 milj. kr. inte tas i anspråk förändamålet. har i skrivelse hemställtatt medlen i stället används för vissa utvecklingsprojekt på jordbruksområdet. För egen del vill jag framhålla det angelägna i attunderlätta omställningen av jordbruksmarkens användning i vårt land. Jagförordar därför att ytterligare 3,3 milj. kr. anvisas under detta anslag förtillsammans med jordbruksnäringen gemensamt finansierade projekt rörandealternativ användning av jordbruksmark. Tilläggsanslaget finansieras med medelsom ursprungligen anvisades för etanolprojektet. I denna fråga har jag samråttmed chefen för miljö- och . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd till kollektiv forskning på tilläggsbudget Itill statsbud geten för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . vad avser p. 1-3 och statsrådet . vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Arbetsmarknad m. m. [1] B 3. Påstatsbudgeten för /88 har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av 2500 milj. kr., varav 132 milj. kr. avser bidrag tillutbildning i företag. Medlen för utbildning i företag har beräknats för 15 000personer. () har i anslagsframställningen för /89 beskrivitarbetsmarknaden under det närmaste året och därvid bl. a. framhållit att detråder stor brist på yrkesarbetare och tekniker. Denna brist menar AMS leder fillatt det uppstår s. k. flaskhalsproblem i produktionen vilket hindrar företagfrån att vidmakthålla och utveckla sin verksamhet. Särskilt gäller detta demindre företagen. AMS menar vidare att den enda möjligheten som finns att påkort sikt tillgodose den efterfrågade kompetensen är s. k. flaskhalsutbildninginom ramen för utbildning i företag. Den senastekonjunkturbarometern och länsarbetsnämndernas publicerade prognoser förinnevarande budgetår pekar på risken för en betydande skärpning av den brist påarbetskraft som AMS beskrivit i sin anslagsframställning. Omfattningen av antaletbidragsansökningar som redan under innevarande budgetårs tre första månaderkommit in till länsarbetsnämnderna visar att beräknade medel för utbildning iföretag under innevarande bud getår, trots hårda prioriteringar, inte kommeratt täcka behovet. Mot bakgrund av vad numeraframkommit kan jag konstatera att bristen på kvalificerade yrkesarbetare ochtekniker blir alltmer markant främst i industriföretagen. Även inom vårdområdetkan konstateras brist inom vissa yrkesgrupper. Efterfrågan på utbildning iföretag har varit och är alltjämt mycket stor och det är väsentligt att dennautbildning kan hållas på en hög nivå. Under /87 deltog 23 000personer i sådan utbildning, varav 12000 enbart i flaskhalsutbildning. Jaganser det därför angeläget att AMS ges möjligheter att utöka utbild- Prop.1987/88: 25 ningen i företag för att undvika störningar i produktionen tillföljd av bristande yrkeskunskaper. Den företagsinterna rörlighet som uppstår genomflaskhalsutbildning och de motprestationer som företagen förväntas åta sig innebäratt utbildning i företag även får gynnsamma effekter för de ' arbetslösa. Dettagäller särskilt utbildning inom offentlig verksamhet där motprestationer är ettkrav för att bidrag skajl utgå. Motbakgrund härav förordar jag att regeringen föreslår att ytterligare 40 milj. kr. tillförs anslaget till arbetsmarknadsutbildning för utbildningi företag. Jag avser vidare föreslå regeringen att AMS ges möjlighet attdisponera högst 20 milj. kr. för utbildning i företag av medel som har beräknatspå anslaget för särskild anordnad arbetsmarknadsut--bildning. Detta innebär attytterligare drygt 8000 personer kan medges utbildning i företag underinnevarande budgetår. Den nu föreslagna utökade omfattningen av utbildning iföretag bör till viss del kunna påverka omfattningen av beredskapsarbeten. Jagåterkommer till detta under anslaget B 5. Jaghemställer att regeringen föreslår , atttill Arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av . [2] B 5. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 2504,5 milj. kr. Av medlen har 1874 milj. kr.beräknats för beredskapsarbeten varav 100 milj. kr. skall stå till ' regeringensdisposition. Förriksdagens kännedom vill jag meddela alt regeringen i beslut den 25 juni 1987medgivit att AMS får disponera högst 20.milj. av avsatta medel förberedskapsarbete för särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i samband mednedläggningen av gruvdriften i Stekenjokk i . För attsäkerställa den omfattning av beredskapsarbete som statsmakterna tidigarebeslutat om för innevarande budgetår borde anslaget på grund härav tillförasytterligare 20 milj. kr. Motbakgrund av vad jag nu föreslagit om utökad omfattning av utbildning i företagbör emellertid behovet av beredskapsarbeten komma att minska i och med attarbetsförmedlingen så långt möjligt skall förhandla med arbetsgivaren om en arbetsmarknadspolitiskmotprestation. Detta innebär bl. a. att arbetslösa kan placeras på de arbetensom de som går på utbildning lämnar. Medlen för beredskapsarbete bör härigenomkunna minskas med 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 24 attgodkänna vad jag nu har anfört om användningen av medel för beredskapsarbeten. [3] B 16. Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil-och . Denomläggning till en mer offensiv inriktning av stödet till tekobranschen somriksdagen beslutade om (prop. 1982/83:130, AU 29, rskr. 322) harbidragit till att branschen nu har en stabilare struktur . Det s. k.äldrestödet har successivt dragits ner och har införandet av ettutbildningsstöd bidragit fill att underlätta rekryteringen till tekoindustrinoch till att stärka kompetensen och därmed konkurrenskraften för branschen. har på uppdrag av regeringen utrett frågan om en nystödform för tekoindustrin. Utredningen har remissbehandlats undervåren-sommaren 1987. Chefen för industridepartementet kommer attredovisa utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter. Därefterkommer han, efter samråd med mig och andra berörda statsråd, att redovisa sinsyn på frågan om ändrad stödform till tekoindustrin. Invandring m. m. [4] D 8. Insatser mot rasism och främlingsfientlighet Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1987/88. Regeringenbemyndigade mig att tillkalla en pariamenlariskkommission med uppgift att föreslå insatser mot rasism och främlingsfientlighet.Arbetet skall bedrivas skyndsamt och bör vara slutfört senast vid utgången avår 1988. Det är min.bedömning att kommissionens arbete, för att bli såeffektivt som möjligt, fortlöpande bör stödjas genom särskilda insatser frånregeringens sida. Kommissionen skall enligt sina direktiv, utifrån de samladekunskaper och erfarenheter som redan finns, belysa förekomsten av rasism ochfrämlingsfientlighet och vilka orsaker som kan tänkas ligga bakom dessafenomen. Kommissionen skall vidare undersöka hur kunskaperna och medvetenhetenom rasism och främlingsfientlighet kan förstärkas och fördjupas genomutbildningsinsatser och forskning. I direktiven nämns vidare att kommissionenskall samråda med folkrörelserna och med arbetsmarknadens parter om hur dessa kanöka sin medverkan i detta arbete. Kommissionenhar stor frihet att bestämma arbetets närmare inriktning och uppläggning. Detmåste vidare ankomm.a på kommissionen att avgöra formerna för samverkan medkommuner, berörda myndigheter, organisationer och media. Det ligger i sakens naturatt en stor del av arbetet för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet kommer att handla om informationsinsatser av skilda slag, bidrag till projekt och insatser av andra som kan engageras i kampanjen. För att göra kommissionens arbete så effektivt som möjligt bör det därför finnas medel disponibla för sådana ändamål. kunna beslutas avregeringen efter framställningar från kommissionen. Jagförordar därför att ett nylt anslag för ändamålet tas upp pä tilläggs- Prop.1987/88:25 budget I till statsbudgeten för /88. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Insatser mot rasism och främlingsfientlighet på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av 12000000kr. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Industri m. m. [1] B 10. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /88 anvisats ett reservationsanslagav 80 milj. kr. I det följande behandlas frågan om en ändrad stödform förtekoindustrin. (AU 1985/86: 11 s. 71) behandling av anslaget tillTillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustriernaunder aktualiserades ett förslag att ersätta det s. k. äldrestödetmed avskrivningslån. ansåg att berörda departementnärmare borde bereda detta förslag. beslutade i enlighet medutskottets förslag (rskr. 1985/86: 153). Fråganom att ersätta de nuvarande stödformerna för tekobranschen med s. k.avskrivningslån togs även upp i tre motioner som behandlades av näringsutskottetunder (NU 1985/86: 32, rskr. Gemensamt för motionerna är attde stöder tankar som framförts av organisationer inom tekoindustrin om attstörre delen av det industripolitiska stödet för tekoindustrin samt det s. k.äldrestödet skulle ersättas med ett system med avskrivningslån. Näringsutskottetville mot bakgrund av att äldrestödet på arbetsmarknadsutskottets förslag nuskulle utredas inte motsätta sig att även industristödet inkluderades i enutredning om alternativa stödformer för tekobranschen. Härvid borde enligtnäringsutskottet handels- och näringspolitiska effekter belysas. Riksdagenbeslutade i enlighet med vad utskottet förordat (rskr. 1985/86:306). har senare påförslag av arbetsmarknadsutskottet och nä ringsutskottet gett regeringen till känna att ett ställningstagande i denna fråga borde föreläggas (AU 1986/87:11, rskr. 139 samt NU 1986/87: 25, rskr. Frågan om omvandling avtekostöden har utretts av statens pris- och Prop. 1987/88: 25 kartellnämnd (SPK).SPK:s rapport - Andrad stödform för lekoindustrin - överiämnades tillregeringen . Rapporten har remissbehandlats. Nuvarandestatliga stöd till tekoindustrin Såvälproduktion som sysselsättning inom svensk tekoindustri sjönk bl.a.som en effekt av kraftigt växande import. Till följd härav infördes år 1970statligt stöd till tekoindustrin i form av bl. a. ett fyraårigt export- ochutbildningsprogram. Stödet har successivt föriängts och även kommit att omfattaandra stödformer. De viktigaste tekostöden är det s. k.äldrestödet samt utbildningsstödet vid nyrekrytering av personal tilltekoindustrin, det industripolitiska stödet för tekoindustrin samtberedskapslån och beredskapsgarantier. Äldrestödet,som administreras vid (), syftar till attupprätthålla sysselsättningen för äldre arbetskraft inom tekoindustrin. Stödetinfördes och utgår som ett bidrag för arbetstagare somfyllt 50 men inle och som sysselsätts med tillverkningsarbete. Enligtriksdagens beslut våren . 1983 (prop. 1982/83:130, AU 29, rskr. 322) skalläldrestödet successivt, fr. o. m. 1984, trappas ned. Förnärvarande utgår bidraget med . per bidragsberättigad timme. Detsammanlagda bidraget får dock inte överstiga av företagets totalalönekostnader för anställda som sysselsätts med tillverkningsarbete. Budgetåret1986/87 uppgick äldrestödet till totalt 130 milj. kr. och sedan stödetinfördes har samrnanlagt utgått för ändamålet.Riksdagen beslutade . 1985/86: 100 bil. 12 och 14, NU 32, rskr.306) att en fortsatt nedtrappning av äldrestödet skulle ske för den följande 3-årsperiodensamtidigt med fortsatta induslripolitiska åtgärder för tekoindustrin.