prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — Det har inneburit alt utbildningen trots god metodutvecklinggenom försöksverksamheten med särvux och insatser från olika studieförbund ochfolkhögskolor inte som helhet utvecklats i samma takt som samhälletsvuxenutbildningsinsatser för andra medborgare. Särvux karaktär av långvarigförsöksverksamhet har också inneburit en osäkerhet som det är angeläget attundanröja för att utvecklingsstörda skall kunna ges möjligheter som andra ävennär det gäller utbildning i vuxen ålder. Detta avspeglar samma synsätt som dennya omsorgslagen, som syftar till all stärka utvecklingsstördas roll som samhällsmedborgare. RRVanser alt arbetsgruppens rapport innehåller en alltför begränsad analys delsvad gäller atl förklara varför särvux utvecklat de drag som utredningenkritiserar, dels vad gäller att belysa vilka hinder och svårigheter som måsteövervinnas för atl särvux framöver skall kunna utvecklas i den riktningarbetsgruppen förordar (dvs. en delvis annorlunda sammansättning av elevernaoch en kompetensgivande, målinriktad undervisning med tydlig vuxenpedagogiskprofil). Behovet av en utvecklad analys av dessa frågor talar också, enligt RRV:smening, för att statsmakternas beslut bör anslå. Blandfrågor som bör belysas ytterligare nämner RRV fömtsättningar och svårigheter atl genomföra den föreslagna förändringen av särvux inne håll: Med reservation för atl arbetsgruppens formuleringar är tämligen 56 allmännafinner RRV atl de förändringar av särvux innehåll som arbets- Prop.1987/88:113 gruppen föreslår innebär en avsevärd kursändring i förhållande tilldagens Bilaga 2 innehåll såsom arbetsgruppen beskriver del. Förändringensynes innefatta bl. a. följande. Från oslmklureratutbildningsinnehåll till mål- och kompetensinriktad utbildning med klar vuxenpedagogiskprofil Från "låginlensiv"utbildning lill "höginiensiv" utbildning Ökat inslag av elever med lindrigthandikapp och elever som etablerat sig utanför "omsorgsvärlden". SHR anför alt det finns etl uppdämt behov avvuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda. Det är angeläget altförsöksverksamheten med särvux, , permanentas och alt den utvecklasså att den tillsammans med andra undervisningsformer är i nivå med vad somstår till förfogande för övriga i samhället. Vuxna utvecklingsstörda bör enligt gessamma möjligheter som andra vuxna alt ta del av samhällets vuxenutbildningsin-salser.Särvux har anordnats som försöksverksamhet . Den undervisningsom faktiskt genomförts - trots små resurser - har givit både deltagare,omsorgspersonal och anhöriga kunskaper och erfarenheter som bör las fillvara ien mera planerad form. Särvux bör bli en permanent skolform inom komvuxsyslemelmed de tillägg i lag och förordning om och statlig utbildning förvuxna som behövs för etl flexibelt utnyttjande. landstingskommun anför att tillgång tillvuxenutbildning är minst lika angelägen och motiverad för psykisktutvecklingsstörda som för andra vuxna. Motivation för inlärning kommer oftaförst då de upplevt behov av atl kunna något t. ex. i samband med utflyttning lillegen bostad eller elt arbete på dagcenter eller annan arbetsplats. Vuxenutbildningenkan då ge lill resultat att den utvecklingsslörde kan klara sig med mindrehjälp än annars skulle varit fallet. läns landstingskommun finner det angeläget attvuxenutbildningen för utvecklingsstörda formaliseras som en skolform och attverksamheten ges en inriktning som överensstämmer med vuxenutbildningen iövrigt. läns landstingskommun konstaterar att primärkommuneroch landstingskommuner enligt vuxenutbildningslagen skall verka för att vuxnadeltar i utbildning. Det råder emellertid viss osäkerhet inom landsting ochkommuner om hur detta skall tolkas. Det finns en tvingande formuleringbeträffande utbildning som syftar till att "ge vuxna grundläggandefärdigheter i att läsa, skriva och räkna". Inom primärkommunerna uppfyllsdenna skyldighet inom grundvux. Tveksamhet råder dock om hur bedömningen om enperson har förmåga att följa undervisningen vid grundvux skall göras. Det ärdärför positivt atl SÖ utrett formerna för en reguljär undervisning förmålgruppen. När det gäller benämningen särvux är det viktigt atl finna en annanbenämning för denna undervisningsform. läns landstingskommun anser det synnerligentillfreds ställande atl den alltför långa försöksverksamheten med särvux upphör och permanentas med en kompetensinriktad väl organiserad särvux. böreftersträva en vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda som är Prop.1987/88:113 jämförbar med den vuxenutbildning som övriga medborgare hartillgång till Bilaga 2 genom komvux/grundvux. Detta måste prioriteras högteftersom det är en jämlikhetsfråga. En kraftig satsning på särvux kan innebäraatt fler psykiskt utvecklingsstörda kan få arbete utanför traditionellomsorgsverksamhet. LO kan ansluta sig till det av SÖ presenterade förslaget.Det är viktigt alt den aktuella målgruppen ges möjligheter till kompetensinriktadutbildning. TCO stöder förslaget alt särvux blir permanent skolform.Det är elt rättvisekrav alt vuxna utvecklingsstörda som övrigasamhällsmedborgare skall ha tillgång till utbildning. RFUB gläds åt atl det äntligen föreligger etl förslag omatt ge psykiskt utvecklingsstörda lagfäst rätt till vuxenutbildning.Utvecklingsstörda är den enda grupp i som inte har denna rätt.Först 1967 lagfästes rätten lill undervisning för utvecklingsstörda barn ochungdomar. Del finns alltså etl uppdämt behov av vuxenundervisning. Därtillkommer att utvecklingsstörda mognar sent och har behov av kompletterandeutbildning i vuxen ålder. RFPB framhåller att gruppen barndomspsykotiska hittillsvarit mycket eftersatt vad gäller möjligheterna lill vuxenutbildning. Enförfrågan har visat att ingen länsförening kände till alt det fanns enförsöksverksamhet med särvux. RFPB ansluter sig i stort lill SÖ:s förslag. NBV ser positivt på att en reguljär vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda kommer lill stånd. Beträffande frågor omgränsdragning, eko-nomisering, kompetensgivande utbildning, läromedel,lärarutbildning samt huvudmannaskap anser NBV atl det är angeläget all samrådsker med studieförbunden innan formerna för särvux fastställs. Särvuxlärarna i stöderutredningens förslag att särvux försöksverksamhet skall bli en lagstadgadskolform, en rättighet alt som utvecklingsstörd vuxen erhålla samma möjlighetersom övriga samhällsmedborgare har att få tillgång lill fortbildning utbildning. Kompetensinriktad utbildning med vuxenutbildningsprofil En kompetensinriktad utbildning med vuxenutbildningsprofiltillstyrks av , , , , , RFUB och SV. tillstyrker och anför bl. a. allskollagen sedan den omfattar även särskolan. Del är därförnaturligt alt också motsvarigheten för vuxna, dvs. särvux, inordnas i systemetmed utbildning för vuxna. Enligt lagen om och statligutbildning för vuxna skall kommuner och landsting verka för atl vuxna deltar iutbildning. Detta ansvar bör även omfatta kompetensinriktad utbildning förvuxna utvecklingsstörda. läns landstingskommun ser positivt på attundervisningen för en del av eleverna skall kunna vara kompetensgivande. Vikten av att särvux får en klart vuxenpedagogisk profil understryks. I anslutning härtill bör länsskolnämnderna inom den regionala organisationen genom särskil- 58 dakonsulenter (experter) stödja kommunerna i att kunna genomföra denna Prop.1987/88:113 målsättning. /SR betonar atl det är angeläget atl de personer somomfattas av personkretsen i lagen om vissa handikappomsorger också beredsmöjligheter till vuxenutbildning. Denna utbildning måste ges i former som de begåvningshandikäppadekan tillgodogöra sig. Utbildningen måste vara klart målinriktad, vilket ställerstora krav på organisation och pedagogik. TCO tillstyrker alt vuxenutbildningen för psykisktutvecklingsstörda ges en målsättning som utgår från individernas behov och somger särvux en klar vuxenulbildningsprofil. RFPB anser att det borde vara nära nog obligatoriskt medundervisning i olika former hela livet för barndomspsykotiska. De har iallmänhet ingen förmåga atl själva aktivera sig och hålla sina kunskaper ochfärdigheter vid liv. ABF erinrar om att undervisningen i särvux skall varaklart mål- och kompetensinriktad. Vad som dock ej framgår klart, är hurkompetensinriktningen skall utformas och vilka uttryck den skall få. ABF:sstudiecirkelverksamhet ger dellagarna kunskaper eller kompetens och ABF finnerdet därför otillräckligt eller tveksamt att ange läroplansbundna och kompetensinrikladestudier som de enda kriterierna för gränsdragningen mellan verksamheterna. Vuxenutbildningens allmänna mål och särskilda mål för särvux SHR understryker viklen av atl särvux omfattas av vuxenutbildningensallmänna mål enligt läroplanen för och statlig utbildning för vuxna. I särskilda mål för särvux bör enligt länsskolnämnden iSkaraborgs län gränsdragning göras vad gäller undervisningslerapi,kunskapsutvärdering och undervisningens upphörande. Nämnden anser också all delför vissa särvuxelever bör vara rimligt att ha som mål att ingå i en s. k.skarvgrupp mellan särvux och grundvux. kanske denna skarvundervisningi sin tur kan leda fram till reguljära grundvuxstudier för elt fåtal. landstingskommun delar utredningensuppfattning att den nya särvuxutbildningen ges en klar målbeskrivning somtydligt skiljer särvux från annan verksamhet. Målbeskrivningen skall visavilken kompetens utbildningen skall ge. anser att målskrivningarna för särvuxenutbildningen måste vara klara och ha lill utgångspunkt de individuella behov och förut sättningar som gäller för denna utsatta målgrupp. Med hänsyn lill de skiftande handikapp som denna målgrupp kan förete behöver särvux skilja sig frän annan verksamhet även om integration bör kunna förekomma för de särvuxelever som i sin utveckling kan klara detta. Utbildningen handlar alltså till stora delar om individuella åtgärder. Denna grundregel behöver inte innebära avsteg från vuxenutbildningens allmänna mål. Med syftet atl så långt möjligt inlemma psykiskt utvecklingsstörda i den samhällsservice som kan bjudas, framstår det som en självklarhet atl vuxenutbild ningens allmänna mål även skall omfatta dessa. /SR lillstyrkerde föreslagna målen och målgrupperna för särvux. 1987/88:113 TCO tillstyrker också förslagen beträffande mål och inriktning. RFPB framhåller vikten av att undervisningen ärmålinriktad. Den skall ha etl syfte och får inte vara en punktinsats terapieller sysselsättning i brist pä andra alternativ utan skall vara en del i ettvälintegrerat habilite-ringsprogram. SV instämmer i uppställda mål. /SR och TCO tillstyrker. anser all eftersom skolplikten upphörför elever inom särskolan vid bör samhället erbjuda även denna gruppmöjligheter lill återkommande utbildning som vuxna. Del finns därtill vuxnautvecklingsstörda som tidigare aldrig fått någon reell utbildning. För många utvecklingsstörda, särskilt de gravt störda,behövs enligt läns landstingskommun undervisningen som stimulans ättutnyttja de resurser som finns tillgängliga i personligheten och för att vidmakthållakommunikationsförmågan med omvärlden. Denna grupp för-slåndshandikappade påA-nivå får inte glömmas bort i den kommande vuxenutbildningen. SV vill med kraft understryka viklen av all nå deutvecklingsstörda som inte alls deltagit i någon grundutbildning. Utbildningen bör enligt AMS grunda sig på särskolanskursplaner men den bör syfta högre eftersom en eftermognad ofta sker. Den börvara målinriktad och systematiskt uppbyggd men medge individualisering eftervars och ens behov. Innehållet bör vara anpassat lill vuxnas behov ochintressen. Under dessa förutsättningar kommer särvux atl bli en braförberedelse för den teoretiska delen vid Ami-S/ia (medsärskilda resurser för intellektuellt arbetshandikappade), för ungdomslagen ochför anställda vid . anser att särvux bör omfatta ävenmotsvarigheten till A-, B- och C-nivå inom särskolans träningsskola ochyrkessärskola. Landsting och kommuner bör också kunna anordna särvux inom sinareguljära ansvarsområden. Inom några landsting sker detta redan t. ex. vidjordbruksskolor, vårdskolor och lanthushållsskolor. läns landstingskommun konstaterar medtillfredsställelse, att utredningen föreslår, att primärkommunerna skallanordna grundläggande undervisning i basämnena även för psykisktutvecklingsstörda kommuninnevånare och att undervisningen även kan syfta tillatt hålla kvar redan uppnådda färdigheter. TCO tillstyrker den inriktning som föreslås avutredningen, en grundläggande utbildning och viss yrkesutbildning. RFPB anför att inskolningen bör göras med storförsiktighet och . Den pedagogiska diagnostiseringen ställer krav på lärarens kun- 60 Barndomspsykotiska har ofta kunskaper som de Prop. 1987/88:113inte visar. Delta gör alt "den oinsatte" lätt undervärderar derasförmåga. Bilaga 2 lägger undervisningen på för låg nivå och ibland hållerpå med inlärning av kunskaper som de faktiskt har, men inte visar av sigsjälva. Enskild undervisning gruppundervisning. Enskild undervisning kan enligt länsskolnämnden iSkaraborgs län vara nödvändig, men en strävan bör vara gruppundervisning med2-4 elever. Självständighetslränande moment är vikliga, vilka man bäst tränarupp i grupp. Elt antagande som enligt inte ärtillräckligt underbyggt är att gruppstorleken, som skall ligga till grund för statsbidragsschablon,skall omfatta 2,5 deltagare. Enligt /SR:s uppfattning bör undervisningen i störreutsträckning än föreslaget anordnas som gruppundervisning. Det bör endast iundantagsfall bli fråga om studier i enstaka ämnen. Huvuddelen av undervisningenmåste läggas upp som sammanhållen utbildning på minst halvtid. Dellagarna i särvuxbehöver betydligt mer omfattande lärarhandledning och annan handledning änvanliga kursdeltagare i komvux. Särvuxdeltagama behöver också vanligen slöd avgruppen och träning i atl fungera i en grupp. För en del barndomspsykotiska, speciellt för dem som i daginte har haft tillgång till regelbunden skolgång, är det nödvändigt med enskildundervisning, menar RFPB. Detta för alt de bara kan fungera i en "en-lill-en"relation. Man skall sträva mot gruppundervisning, dock snarare för alt öka detsociala samspelet än för att ge social träning. Detta kan prioriteras i annanverksamhet. ABF menar atl studieförbunden likaväl som särvux skullekunna anordna enskild undervisning men de är nu förhindrade på grund av bidragsbeslämmelsernasutformning. Bestämmelserna borde därför ändras! Sker inte detta är det nästbästa alternativet att särvux anordnar den enskilda undervisningen. SV anser atl undervisningen, så långt det är möjligt,skall ske i mindre grupper, dock kommer enskild undervisning att varanödvändig. Det är angeläget att individens behov och förutsättningar ärvägledande. Studiernas organisation (och högst 1/2-tid) i anför, med tanke på detstora antalet elever, som enligt utredningen enbart kommit i åtnjutande av 1-3 ut/vec ka, atl satsningen mer tycks se till kvantiteten än fill kvaliteten. 1-3 ut/vecka torde ej vara tillräckligt för atl ens upprätthålla tidigare kunska per, än mindre till att utveckla nya färdigheter. Nämnden påpekar också atl det ej framgår i målen för särvux om gränser har satts för den maximala utbildningstiden med ersättning. (Jämför grundvux eller, om särskilda skäl föreligger, .) Utredningens förslag att höja kvalitén på utbildningen genom atl öka 61 6 1987/88. antalet undervisningsfimmarper vecka är bra och väl motiverat, anser Prop. 1987/88:113 länslandstingskommun. har resurser- Bilaga 2 na varit såsmå och efterfrågan på utbildning så stor atl lärare och skolledare tvingatsförsöka undervisa så många elever som möjligt. Antalet fimmar per elev harblivit för lågt och undervisningstillfällena för få. Varje särvux-elev behöverminst två tillfällen för att inte glömma vad han lärt. Enligtsocialstyrelsen krävs vissa avgränsningar i förhållande lill studieförbundensverksamhet liksom lill de pedagogiska aktiviteter som skall ingå i habilileringsverksamhetvid dagcenter. vill därför starkt betona, att del även ifortsättningen finns behov som måste täckas av studiecirkelverksamhelrespektive genom dagcenterverksamhelens program för habilitering. Individuellabehov måste kunna tillgodoses med varierande insatser. utgårockså ifrån all särvux som en del av den kommunala utbildningen för vuxna integer upphov fill missförstånd, som innebär, alt utvecklingsstörda utestängsfrån möjligheten att vid behov kunna delta i grundvux. Som anges i rapportenutgör grundvux en betydelsefull möjlighet för vissa. RRVanför beträffande samverkan/gränsdragning mellan särvux och omsorgen: Arbetsgmppensförslag innebär atl särvux blir en del av den kommunala vuxenutbildningensamtidigt som omsorgen fortsätter alt svara för en del av den utbildning som särvuxhittills erbjudit. I detta sammanhang uppkommer frågor om hur gränsdragningoch samverkan i framliden skall organiseras mellan de båda verksamheterna. RRVfinner atl arbetsgruppen inte belyser dessa frågor. SHRbetonar atl särvux är etl komplement till och inte en ersättning för denvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda som bl. a. bedrivs i studiecirklar,folkhögskolor och vid dagcenter. AMSstöder på alla punkter utredningens förslag till framtida särvux men villtillägga atl man i målbeskrivningen klart bör avgränsa verksamheten dels motlandslingen som skall bedriva habilitering, dels mot folkhögskolan som börägna sig ål personlighetsulvecklande och samhällsorienterande verksamhet. i bör utbildningsdelen klart avgränsas frånterapidelen i elevernas arbetsdag. Skolan bör från början klart markera - bådegentemot elev och dagcenlerpersonal atl lärarna har det pedagogiska ansvaretför eleven. Kurators insatser, habilitering m. m. får ske , med förändamålet avsedd personal. gränser mellan dessa områden bör betonas. ABFinstämmer i utredningens resonemang om hur viktigt det är med enskild undervisning och yrkesutbildning för utvecklingsstörda. ABF för ordar därför atl man utifrån etl helhetsperspektiv på utvecklingsstördas utbildningsbehov drar gränsen så att yrkesutbildning faller på särvux. Om man följer ABF:s förslag till gränsdragning så kommer kvaliteten på del totala utbudet av utbildningsmöjligheter att öka och dessutom skulle kvan- 62 titetenkunna ökas väsentligt om studieförbunden fick samma ekonomiska Prop.1987/88:113 resurser som särvux. NBV anför alt det är mycket angeläget att syftet med ochuppgiften för särvux definieras så entydigt som möjligt och alt avgränsningenmellan särvux verksamhet och studieförbundens blir klarlagd och fastställd.Detta skall ske i samråd med studieförbunden. NBV instämmer i SÖ:s kommentarom vikten av att särskilja särvux från annan verksamhet och att en tydligbeskrivning görs av vilken kompelens utbildningen avser atl ge. Även i dettasammanhang förordas samråd med studieförbunden. SV förutsätter att särvux följer de vedertagna regler somuppställts för komvux. Särvux skall ge en kompetensinriktad utbildning, SV:sverksamhet som bl. a. syftar lill alt öka medvetenheten om den egna personensamt att öka de utvecklingsstördas medinflytande och delaktighet i samhället ärett mycket viktigt komplement till särvux. Samarbete med annan vuxenutbildning i pekar på atl eninskolningsperiod med diagnostisering är föreslagen. Utifrån denna skall enindividuell handlingsplan upprättas för varje elev, vilken bör följa bådeskolformens och elevens mål. Delta är fullt jämförbart med gmndvux nuvarandearbetsformer. I vuxenutbildningslagen står att "undervisningen för en gmndvuxelevskall upphöra om eleven inte gör tillfredsställande framsteg". Denna paragrafär viktig för grundvux del och borde kunna gälla även för särvux. Att under eninskolningsperiod bedöma vilka psykiskt handikappade elever som kan förväntasklara en kompetensinriktad undervisning med dess krav på engagemang, aktivitet,ansvar, eget arbete, närvaro, punktlighet m.m., blir en svår uppgift. Uppfyllereleven inte det ovan sagda och förmåga lill . ny inlärning, bör del klart angeshumvida eleven ifråga får fortsätta som särvuxelev eller t. ex. börrekommenderas övergå lill verksamhet i studiecirkelform. landstingskommun har deltagit från börjani försöksverksamheten med vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda.Anvisningar med målbeskrivning och vägledning har förekommit mycket sparsamt.Inom har vuxenundervisningen från mitten av 1970-lalel haft en egenskolledning. Den har svarat både för särvux och andra former av vuxenutbildningsåsom folkhögskolekurser och studiecirklar. Delta har visat sig vara tillfördel för verksamheten då de olika utbildningsformerna kompletterat varandraoch gett en viss valfrihet för eleverna. SV framhåller det fina resultat som folkhögskolornasarbete med psykiskt utvecklingsstörda ger. Det är viktigt att ta tillvara denmöjlighet till utbildning på dellagarnas villkor som folkhögskolorna gerpsykiskt utvecklingsstörda. Allmänna synpunkter på huvudmannaskapsfrågan Rapportens två alternativa lösningar aktualiserar enligtKommunförbun dets mening var för sig förändringar i den nuvarande rollfördelningen 63 mellan primär- och landslingskommunalaåtaganden och är följaktligen av Prop. 1987/88:113 stort kommunalpolitisktintresse. Avgörande för hur organisafionen av Bilaga 2 särvux skall se uloch vem som skall organisera den måste vara den samhällsinstans som har debästa möjligheterna och kompetensen alt genomföra utbildning för dennaspeciella målgrupp. att frågan om elt förändrat ansvar och en annanrollfördelning mellan primär- och landsfingskommu-nala åtaganden har ett såstort principiellt intresse att de redan från början borde ha varit föremål förpolitiska överväganden. kan inte tillstyrka föreliggandeförslag. Länsskolnämndeni menar alt det finns både för- och nackdelar med såväl en knytninglill särskolan som en knylning till den kommunala vuxenutbildningen. Länsskolnämndenvill i detta läge inte ta ställning lill huvudfrågan utan istället peka påvissa frågor som måste lösas om särvux skall kunna knytas till den kommunalavuxenutbildningen. Nämnden erinrar bl. a. om alt SÖ, med tanke på de lågastuderandetal som särvux i många fall skulle få i den enskilda kommunen, pekarpå behovet av samordning mellan olika kommuner. delar denna uppfattningliksom att länsskolnämnden kanske bör vara det organ som ges ansvar för att ensamordning kommer fill stånd. Nämnden saknar dock personella resursermen även kompetens för atl påta sig dessa arbetsuppgifter. Enligt nämndensuppfattning bör vidare mot bakgrund av de låga studerandetalen möjligheterna fillen samverkan med yrkessärskolan undersökas. Älvsborgsläns landstingskommun påpekar vikten av att ett samarbete får växa fram mellanden obligatoriska särskolan och vuxensärskolan även om huvudmannaskapet kan bliolika. Inifiativ bör tas fill planeringssamråd med företrädare för kommunensvuxenutbildning och omsorgerna om hur vuxenundervisningen skall genomföras. Bådeprimärkommunalt och landstingskommunalt huvudmannaskap Landstingsförbundetmenar att huvudmannaskap är ointressant för kursdeltagarna. Däremot är detviktigt att den kompetens som finns hos olika huvudmän tas tillvara, samtidigtsom komvux organisationsmöjligheter utnyttjas. anser därföratt särvux bör kunna ingå i komvux om det fmns möjlighet att använda dettasystem flexibelt. Såväl kommuner som landsting skall kunna anordna särvux. Densom har ansvar och kompetens för utbildning inom en viss sektor för unga skallockså kunna erbjuda vuxenutbildning. Det innebär att om en kommun övertagit särskoleundervisningenhelt eller delvis är det naturligt, och helt i linje med den utveckling somsker, atl även särvux anordnas där. Landsting som anordnar bådesärskoleundervisning och särvux skall också kunna göra det framöver. Skaraborgsläns landstingskommun lillstyrker i princip att särvux inord nas i den primärkommunala vuxenutbildningen och att länsskolnämnden ges etl övergripande samordningsansvar. Del förutsätts att den erfarenhet av yrkesutbildning och kompetens som finns inom yrkessärskolan och 64 utbildningar inom områdenajordbruk, trädgård, skogsbruk och vårdtillva- Prop.