prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Företagen har helt naturiigt huvudansvaret för att den egna exporten utvecklas tillfredsställande.Den nationella ekonomiska politikenhar också stor betydelse för företagen i deras exportansträngningar.Därutöver är de statliga insatserna för atl direktfrämja exporten av väsentlig betydelse. exportråd har här encentral och viktig roll. insatser på detta område har av desskunder enligt gjorda undersökningar bemötts mycket positivt. Jag delar denna positivasyn på exportrådels verksamhet. exportråd har varit föremål för enöversyn avseende finansieringen avverksamheten. Finansieringsöversynens analys har legal lill grund för fortsatta överväganden inom exportrådetoch mellan de tvä huvudmännen om verksamhetens inriktning och finansiering.Delta är en fortlöpande process somtar tid att genomföra. Viss redovisning och förslag har lämnats i årets anslagsframställning, bl.a.avseende omprioritering och neddragning av vissa verksamheter med hög andelstatsfinansiering. I det fortsattaarbetet är del enligt min mening angeläget atl samtliga parter fortsätter att engagera sig för att få ettännu mer effektivt exportfrämjande - ett exportfrämjande som förändras i taktmed förändringar i omvärlden ochefter näringslivets behov. I detta arbete ingår helt naturligt frågor som näringslivets engagemang, utvärderingav verksamhetsgrenar och relationer till andra organ liksom övergripande målsättning m. m.Jag anser alt näringslivet såsom kundi och huvudman för enskilt och samlat har ett stort ansvar för altverksamheten utformas i en riktning som svarar mot företagens behov. Jag serdet som naturligt att verksamhetsgrenar kan förändras, minska eller avvecklasinom ramen för givna medel. Detstatliga engagemanget till hjälp för näringslivets exporlansträngningarskall ses i detta perspektiv. I det fortsatta förändringsarbetetkommer såväl redan tillämpade som nya medel att utnyttjas. Jag villhär exempelvis peka på resultatanalyser, genomgång av deförändrade konkurrensförhållandena och utarbetandet av enmarknadsplan där den nuvarande verksamheten analyserasoch framtida åtgärder diskuteras. Jag vill därvid understryka att samtliga parter har ett stortansvar för arbetets genomförande. detta arbete med stortillfredsställelse och jag vill understryka atl del är av vikt att verksamhetfortlöpande utvärderas mol bakgrund av både nuvarande situation och ständigt förändradeförutsättningar. av vikt att detta arbete bedrivs skyndsamt i syfte att uppnåkonkreta hari sin verksamhetsplan angett vissa prioriterade markna- Prop. 1987/88; 100 deroch branscher/sektorer. Jag delar exportrådels bedömningar i dessa Bil. OECD-områdel är vår störstahandelspartner och bör prioriteras -inleminst EG-området men vissa mer avlägset belägna marknader har ocksåbetydelse. vill jag peka på att insatserna görs i ett långsiktigt perspektiv och i samspel med olikaaktiviteter inom hela det område som påverkar våra exporlansträngningar. Vidarebör insatserna koncentreras till betalningsstarka marknader. Pris- och löneomräkning minskat medhuvudförslagets uppgår lill . Motbakgrund av det statsfinansiella läget vidtas besparingar även under dettaanslag. Jag föreslår därför att 11 milj. kr.förs bort från anslaget som en besparing, varav 1 milj. kr. avses finansieradel ökade arbetet inom ramen för EFTA. Detta belopp kan fördelas med 6,7 milj. kr. pä anslagsposten för exportfrämjandeåtgärder, med 2,2 milj. kr. påanslagsposten för stöd till svensk projektexport m. m. och med 2,1 milj. kr.på anslagsposten till regeringens disposition. exportråd har lämnat en rad förslag tillåtgärder på del exportfrämjandeområdet avseende utlandsorganisationen, främst etablering av nya kontor. Förändringar i utlandsorganisationenmåste vidtas frän tid lill annan föratt anpassa organisationen till marknadspotentialen och efterfrågan påtjänster. Jag delar exportrådels bedömning att och utgör intressanta och växande marknaderför svensk export. Jag är dock inte nu beredd att föreslå atlhandelssekreterare inrättas på dessa marknader. Verksamheten börbedrivas inom ulrikesrepresentationens ram och förstärkas vid behov. Portugalliksom är också intressanta marknader för svensk export. Jag föreslår mot den bakgrunden atlSveriges exportråd ges möjlighetalt etablera en handelssekreterare i under /89. Denexportfrämjande verksamheten som utförs av ambassaden i förs då över till handelssekreteraren. Jag föreslår också all.Sveriges exportråd under budgetåret ges möjlighet att etablera en filial iBarcelona till handelssekreteraren iMadrid. Nuvarande försöksverksamhet i upphör därmed. Förslaget att genomföra särskilda samladeexportfrämjande insatser på enutlandsmarknad är enligt min mening värdefull. Valet av somdet första "Arets exportmarknad" förefaller väl avvägt. Jag beräknar behovet av anslagsmedel till svenskprojektexport lill 20,3 milj. kr.Utbetalningar under /89 avser åtaganden under det budgetåretoch tidigare budgetår. Garantiramen bör enligt min mening uppgå till oförändrat35 milj. kr. Jag beräknar behovet av anslagsmedel tillkonsultstödet till 4,7 milj. kr. Utbetalningar under budgetåret1988/89 avser åtaganden under det budgetåret och tidigare budgetår. Jag finner inte anledning att höjagarantiramen eftersom de av exportrådetangivna stödområdena redan omfattas av konsultstödet. Garantiramen bör därföruppgå till oförändrat 8 milj. kr. Jag har beräknat vissa medel tillregeringens disposition för särskilda exportfrämjande insatser av olika slag. Som exempel på sådana insatser kan nämnas särskilda exportaktioner,information och förstärkt kommersi- 136 ell representation i utlandetsaml stöd lill export av tjänster frän staUiga Prop. .1987/88: 100myndigheter. Jag beräknar ett medelsbehov om . för att möj- Bil.5 liggöra genomförandet av sådana ålgärder. Till delta kan läggas att medel urden ointecknade reservationen under anslaget också kan användas för konkretainsatser. exportråd återbetalar varje budgetårstatsanslag som har uppkommit när projekt har avslutats och behovet avstatsbidrag har visat sig mindre än som har beräknats från början.Det rör sigomca lOå 12 milj. kr. . ärligen.Exportrådet kan inte själv disponera dessa medel eftersom de härrör fråntidigare budgetår. Beloppet bokförs under anslagets reserverade medel.Exportrådet får sedan ta del av dessa medel genom särskilda beslul för olikaexportfrämjande akliyileter. har en rad förenklingar vidtagitsavseende styrningen av användningen av de statliga medlen. Ett allt störreansvar har lagts på exportrådels ledning alt inom ramen för tilldelade medelbesluta om aktiviteter. led i detta förenklingsarbete är att låtaexportrådet självt besluta också om användningen av nu nämnda medel. Jagföreslår således att får besluta om användningen av de statsmedelsom kan uppkomma vid avslut av olika aktiviteter. En redovisning lämnas isamband med bokslutet. För /89 beräknar jag ett medelsbehov omtotalt , vilket aren minskning jämfört med innevarande budgetår:Därtill kommer medel alt tillföras verksamheten genom omprövningar inom chefensför miljö- och verksamhetsområde. Det är enligt min meningangeläget att fältorganisationen så långt möjligt prioriteras inom ramen förtillgängliga medel. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. till Exportfrämjande verksamhet /89 anvisa ett reservationsanslag av , 2. bemyndiga regeringen all medge altuttagna men inle utnyttjade anslag i projektverksamheten får disponeras avSveriges exportråd, 3. bemyndiga regeringen all medge atlutfästelser om stöd till svensk projektexport får lämnas "till ett belopp av högst 35 000 000kr., - ' 4. bemyndiga regeringen att medge atlutfästelser om slöd till konsulte.xport får lämnas lill ett belopp av högst . , täckande av vissa utgifter för Prop. 1986/87 Utgift 240 037 279(1 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag (1). hänför sigtill utgifter under /86. som hänför sigtill /87 kommer att belasta anslaget 1987/88. Av tidigareianspråktagna medel återbetaladeEKN under /87 . som hänför sigtill /87 kommer att återbetalasunder /88. ,, har till uppgift atl mot erläggande av premie erbjudasvenska exportörer skydd mot förluster i exportaffärer. EKN:s garanligivning för export av varor och tjänsterbedrivs inom två syslem -normalgarantisystemel (n-systemet) och det s.k.s/u-systemel - för vilka gäller separata riktlinjer och ramar för risklagande. "S/u" står för garanligivning vid särskilt samhällsintresse resp.garanligivning vid export av betydelse för ekonomiskautveckling. EKN:s skrivelse om verksamheten m. m. EKNhar i skrivelse lill regeringen daterad inkommit med enredogörelse för verksamhetens utveckling och med en bedömning av detaktuella risklägel samt en prognos över verksamhetens framtida utfall. EKN anser attnämndens övergripande riskpolicy är väl avvägd och ligger i linje med strävanden bl.a.från internationella valutafondens sida alt få garantiinstitut att spela en mer aktiv roll. Instituten bör påett tidigare stadium stoppa sin garanligivning på länder som är på väg in i enskuldkris så att skuldproblemen intefördjupas, men också öppna sin garanligivning tidigare på länder som drabbatsav en skuldkris, så att återhämtningsåtgärder kan stödjas av ett ökatkapilalflöde. EKN framhåller att allt fler länder drabbats avakuta betalningsproblem vilket har inneburit kraftigt ökade skaderegleringar.Det generellt sett försämradebetalningsläget har lett till en påtaglig minskning av och statshandelsländernasprojekumport, vilket fått negativa konsekvenser för EKN:s garanligivning ochpremieintäkter. Den internationella utvecklingen och depreciseringar av riktlinjerna för n-resp. s/u-systemet som tidigare gjorts, vilka bl. a. inneburit atl kravet påaffärsmässighet i n-systemet förstärkts, har lett till enförskjutning av garantigivningen mot s/u-systemet. EKN anmäler iskrivelsen atl nämnden genomfört en kartläggning av den garanligivning som förekommit i s/u-systemet. Med denna kartläggning som utgångspunkt håller EKN på alt omprövas-garanligivningen dels för atlkonkretisera vilka samhällsekonomiska effekter EKN kan och bör eftersträva, dels för att förbättra metoderna församhällsekonomiska hänsynstaganden vid garantigivningen. EKN pekar pä att garantigivningeninom s/u-ramen, liksom EKN:s 138 totalagaranligivning, fill den helt dominerande delen avser . Risk- Prop.1987/88: 100 tagandet som särskilt motiveras av u-skäl har emellertid fält alltmindre Bil. EKN anmäler också att nämnden avser att pröva om deregler som uppställs för alt tillförsäkra en rimlig riskspridning igarantiåtagandena kan förbättras. EKN bedömer att de ramar för garantigivningen somriksdagen beslutat om kommer att vara tillfyllest även under kommandeverksamhetsår. uppgår totalramen förexportkreditgarantigivningen lill 70 000 milj. kr., varav 32 000 milj. kr. ärreserverade för s/u-garanligiv-ning. Dessutom finns ramar på 2 000 milj. kr.för kursgaranlier och pä 1 000 milj. kr. Till följd av de utbredda betalningsproblemen och denminskade efterfrågan på garantier, har EKN:s verksamhet under en följd av årvisat betydande underskott. , 1985/86 och 1986/87,blev utfallen -207 milj. kr. resp. -243 milj. kr. EKN:s ackumulerade underskottuppgick vid utgången av /87 till I 393 milj. kr. EKNbedömer att den negativa utvecklingen kommer att accentueras under de närmasteåren. Enligt EKN:s normalprognos skulle underskotten uppgå till ca 900 milj.kr. under /88, ca 800 milj. kr. under verksamhetsåret1988/89 och ca 100 milj. kr. under /90. EKN:s rörliga kredit i riksgäldskontorel uppgår förnärvarande till 3 700 milj. kr. Per hade drygt 2 000 milj. kr.utnyttjats. EKN har tidigare baserat sin beräkning av behovet av rörlig kreditpå utfallet av den pessimistiska prognosen. EKN pekar dock pä atl de faktiskautfallen av verksamheten har anslutit sig nära normalprognosen och anser därföratt det är befogat att lägga detta prognosallernaliv lill grund för beräkningenav behovet av rörlig kredit. Enligt normalprognosen beräknas underskottet isvenska kronor uppgå till ca 1 900 milj. kr. under verksamhetsåren 1987/88 och1988/89. Med hänsyn till denpåtagligt osäkra riskbilden på flera viktiga gäldenärsländer, anser EKN atldärtill bör läggas en marginal på 500 milj. kr. sammanlagt 2 400 milj. kr.För att läcka detta belopp erfordras utöver EKN:s reserver på ca 700 milj. kr.samt den outnyttjade delen av den rörliga krediten på ca 1 700 milj. kr., intenågon ytterligare höjning av den rörliga krediten. EKN framhåller dock alt omunderskottet skulle bli större än vad normalprognosen inkl. nämndamarginal visar, kan EKN bli tvungen att i enlighet med vad som anförts i prop.1986/87: 100 bil. 5, belasta anslaget E 3. Vidare sägs atl denna möjlighet ärdesto mer angelägen som utsikterna att nedbringa upplåningen ter sig begränsadeockså på . kan EKN ge garantier iutländsk valuta. Vid skadereglering på sådana garantier har EKN rätt att lånaupp utländska valutor. EKN anför atl behovet av upplåning torde förblibegränsat som systemet är i tillämpning. EKN har /88 erhållit rätt att ta upp lån i utländska valutor motsvarandehögst 500 milj. kr. EKN hemställer att detta bemyndigande förlängs. EKNhemställer vidare att regeringen omprövar de regler som gäller 139 beträffande för garantier som beslutats avregeringen. Enligt be- Prop. 1987/88: 100 slut på grundval av prop. 1983/84:100 bil. 5 skall premien för en garanti Bil. 5 som beslutats av regeringen efter avdrag för skäligaadministrationskostnader inbetalas till statskassan då garantiförbindelse löptut, såvida premiebeloppet inteutnyttjats för skadeersättning under samma garanti. Inbetalning av premie lill statskassan har ännu inteblivit aktuell. I de som inkommitunder /86 och /87 finns emellertid en latent skuld lill statskassan. EKN anför attom dessa redovisas som skulduppkommer en bristande balans eftersom de mol premierna svarandegarantiåtagandena skall redovisas tillsammans med de av EKN beslutadeåtagandena. är det inte möjligt atl redovisa eventuella framlidakostnadsersättningar från statsanslag som en tillgång i balansräkningen. I deninternationella redovisning som EKN gör, uppslår också en obalans eftersompremier i detta sammanhang räknas som den viktigaste intäkten medanersättning från statsanslag över huvud tagel inte räknas som intäkt. EKN:s garanligivning är av störbetydelse för den svenska exporten, framför allt för större projekt ochsystemleveranser vilka utgör en viktig delav vår export. En EKN-garanli är ofta en avgörande förutsättning för att sådan export skall komma till stånd, speciellt till u-lands- och öststats-marknader. Det är mot den bakgrunden väsentligtatl EKN även fortsättningsvis fårmöjlighet att ge garantier i betydande omfattning för export sådana länder. Riskerna i garantigivningen hardock ökat väsentligt under senareår. EKN:s verksamhet innebär därför en svår avvägning mellan uppgiften atl ge ett rimligt stöd till exporten, i huvudsak jämförligt med del som del stora flertalet utländska konkurrentererhåller, och målet att få verksamheten att gå ihop . Många länder står inför mer eller mindre akutabetalningsproblem. Antalet ländersom tvingats konsolidera sina skulder har ökat betydligt. Den belastning som dessa konsolideringar medfört ochkommer att medföra har lett till slor försiktighet hos den industrialiseradevärldens långivare. Risk finns för att alltför stor återhållsamhet med krediteröch garantier fördjupar betalningsproblemenoch leder till en minskning av den internationella handeln. Därför försöker i samverkan medandra länder all förbättrasamordningen vid hantering av komplicerade skuldkriser och alt åstadkommakonsolideringar som är anpassade fill skuldländernas återbetalningsförmåga.För de fattigaste och mest skuldlyngda har särskilda insatser bedömts nödvändiga som syftartill atl åstadkorhma mer långsiktiga lösningar på dessa ländersskuldproblem. har under detsenaste året redan beviljat längre återbelalningstider och amorteringsfriaperioder för sådana länder. Diskussion om ytteriigare åtgärder bl. a. lägre konsolideringsräntor pågår förnärvarande i olika internationella fora. EKN har vidtagit en rad åtgärder med syfte attförbättra garanlisysle- men. Jag ser med tillfredsställelse på dessa ansträngningar. Jag vill i detta 140 sammanhangnämna alt en översyn av de system som finns för exportkre- Prop. 1987/88:100 ditgarantigivning, slalsstödd exportkredilgivning och u-kreditgivningan- Bil. 5 setts vara motiverad. Avsikten är att reslulatet av översynensamt eventuella förslag lill ändringar om möjligt skall föreläggas inäsla års budgetproposition. EKN har redovisat alt en översyn pågår av kriteriernaför s-garantigiv-ningen. Del är enligt min mening av stor vikt att en noggrannprövning sker av dessa kriterier. EKN pekar i sin skrivelse på atl även om den heltövervägande delen av garantigivningen avser export till , har detrisktagande som särskilt motiveras av u-skäl fått allt mindre betydelse undersenare år. Jag vill erinra om att EKN i sin skrivelse lill regeringen föreslog alt u-garanligivningen skulleavskaffas. Regeringen ansåg atl frågan borde övervägasytterligare (prop. 1984/85: 100 bil. fanns möjlighet förEKN alt finansiera eventuella underskott i u-garanligivningen molbiståndsanslagen. Den möjligheten upphävdes dock (prop. 1977/78: 135,UU 1978/79: 1, rskr. I och med aU EKN ålades all finansiera evenluellaunderskott i första hand från egna reserver och resultatutvecklingen kraftigtförsämrades, har utrymmet för extra stort risktagande av u-skäl i praktiken försvunnit.Jag anser mol denna bakgrund alt u-motivel inte längre skall få utgöra grundför garanligivning inom del s. k. s/u-systemet. Jag vill i sammanhanget erinra om den diskussion som påsenare år förts . i internationella fora angående garantiinslilulensmöjligheter alt anpassa garantigivningen så att den kan utgöra stöd förskuldländernas återhämtning, som mer strikt fasthållande vid s. k.cut off date vid skuldomförhandlingar ger garanliinstituten minskad risk vidåterupptagande av garanligivning. Vidare har vikten av alt instituten beaktarnationella prioriteringar och utnyttjar internationella organs, i första handVäridsbankens, utvärderingar av projekt, vid prövning av garantiärendenframhållits. Jag anser atl det ligger i såväl skuldländernas som i denationella garantiinslilulens intresse att garantigivningen inriktas på högtprioriterade projekt med möjligheter intjäna utländsk valuta och som bidrar till förbättring av kre-ditvärdighelen. EKN påpekar i sin skrivelse på risken för altresultatutvecklingen kommer atl bli mycket dålig. Jagvill i detta sammanhang också framhålla viklen av att internationellaåtaganden vad avser exporlkreditgarantier följs. Tillämpliga bestämmelseråterfinns främst i GATT-avtalels artikel XVI. Det är viktigt attpremiesätlningen sker med hänsyn till riskbilden. Genom riskdelning med exportförelag och banker kan EKNmedverka lill fortsatt garanligivning pä vissa marknader som är av storbetydelse för de svenska exportföretagen. EKN har pä detta område redanvidtagit betydelsefulla åtgärder. Strävandena att dela risker, även medinstitut i andra länder, bör dock fortsätta. Viktigt är också att samarbetetmellan garanliinstituten stärks så att möjligheterna förbättras all erbjudaföretagen stöd i projekt där leveranser från fler länder ingår. ocksåav vikt all informauon om de tjänsier som EKN kan erbjuda når ut 141 lillalla de företag och banker som kan ha nytta av dem. Jag delar EKN:suppfattning atl någon höjning av rambeloppen för Prop. 1987/88: 100 garantigivningen inom n- och s/u-systemen inte ärnödvändig. I detta sam- Bil. 5 manhang kan noteras att regeringenunder föregående budgetår utnyttjat bemyndigande att överföra 10 000milj. till s/u-ramen. Jag stöder EKN:suppfattning alt beräkningen av behovet av rörlig kredit kan baseras på normalprognosen och att den rörliga krediten i riksgäldskontorel för nästa budgetår därför kanförbli oförändrad. Vidare bör EKNfortsatt få möjlighet låna upp utländsk valuta lill ett molvärde i svenskakronor på 500 milj. kr. EKN har hemställt om ändring av principerna förredovisning av för garantier som regeringen fatlat beslut om. Deregler som föreslogs i prop.1984/85: 100 bil. 5, har visat sigmindre lämpliga, bl. a. för den redovisningsom EKN gör internationellt. EKN har rätt att med eget yttrande hänskjulaärenden av större vikt till regeringen för prövning. Det är enligt min mening inte motiverat att ha särregler förpremier som hänför sig till garantiersom EKN hänskjutit lill regeringenför beslul och föreslår därför attsådana garantier skall redovisas efter samma principer som gäller för övrigagarantier. Detta skall även gälla för de ärenden som regeringen fattal beslul om sedan den och fram lillutgången av innevarande ~ budgetår.Jag har i detta sammanhang noterat atl EKN avser pröva kriterierna förriskspridning. gäller att de sammanlagda åtagandena på enskildaländer inte får överstiga 10 å av lolalengagemangel. Jag förutsätter att EKN i detta sammanhang ocksåser över principerna för hänskjutande av ärenden lill regeringen förprövning. När det gäller kursgarantier har EKN föreslagitalt ramen på 2 000 milj. kr. förblir oförändrad, vilket jag instämmer i. Ramen för investeringsgaranlier har höjtstill I 000 milj. kr. 1986/87:98, NU 27, rskr.305). Jag delarEKN:s uppfattning alt ramen bör vara oförändrad under /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.garanligivning vid export avbetydelse för ekonomiska utveckling, den s. k. u-garanligivningen,avskaffas, 2. medge att staten åtar sigbetalningsansvar i form av slalsgaranti för exportkrediter lill ettbelopp av högst 70 , varav 32 . reserveras för garanligivning vid särskilt samhällsintresse, 3. medge atl staten åtar sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för kursgarantier vid export till ett belopp av högst 4. medge att staten ålar sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för investeringar i utlandet lill ett belopp av I , 5. godkänna att den rörligakredit i riksgäldskontorel som ställts till exportkreditnämndens förfogande oförändrat får uppgå till 6. bemyndiga regeringen atl medge . 1987/88: 100 /89 får ta upp lån i utländska valutor motsvarande Bil. 7. till ,läckande av vissa utgifter för skade- ersättningar för /89 anvisa ett förslagsanslag av för vissa utgifter förskadeersättningar som kan uppstå enligt de riktlinjer jag förordat. 1986/87 Utgift 1 000 1987/88 Anslag 1 000 1988/89 Förslag 1 000 Krigsmaterielinspeklionenutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärenden rörande tillstånd lill export och vissimport av sådan materiel. Kostnaderna förkontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genom avgifter frän tillverkare av krigsmateriel samtgenom expeditionsavgifter förUllstånd atl utföra krigsmateriel från riket. har krigsmaterielinspektionens resurserförstärkts vilkel avspeglas i ökningen av medlen på anslaget förförvaltningskostnader. 1987/88 Beräknad ändring1988/89 Förvaltningskostnader l 410 000 + 879 000(1) (därav lönekostnader) (1 226 000) (+ 716 000) Lokalkostnader 91 000 + 8 ooo 1 501 000 + 887 000 (1) Varav . avser engångsanvisningför inköp av möbleroch inventarier till två nya tjänster. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKrigsmaterielinspeklionen för /89 anvisa ell förslagsanslagav . Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) är en regional utvecklingsbank, vars målsättning äratt bidra lill lånlagarländernas sociala och ekonomiska utveckling genom attlämna lån lill finansiering av högpriorilerade utvecklingsprojekt eller att påannat sätt främja en snabbare ekonomisk utveckling i och Karibien.Bankens huvudkontor är beläget i . Antalet fast anställda tjänstemäni banken uppgår till drygt 1 400. Endast två av dessa är svenska medborgare. IDB har , sedan även anslutit sig till banken , sammanlagt 44medlemsstater. Dessa är förutom 25 låntagarländer i och ,och samt 17 icke-regionala bidrags-givande länder. inträddesom medlem 1977 efter det alt nya upphandlingsregler trätt i kraftåret innan. Enligt dessa är upphandlingen till bankfinansierade projektbegränsad till medlemsländerna.