prop · GB03114 · 1987-12-31 00:00:00 — - Kassornas intresse av en god hushållning börbibehållas. - Statsbidragen bör vara enkla att hanlera för såvälkassorna som för AMS. Detfinns sedan lång lid avsevärda skillnader i arbetslösheten inbördes 58 Mångakassor har drabbats av en hög arbetslös- Prop. 1987/88:114 het.Skillnaderna i arbetslöshet är betydligt större än . Bilaga 1 Det nuvarande statsbidraget utjämnar inte helt dessa skillnader. Detär mer än så dyrt atl höja dagpenningen i den kassa därarbetslösheten är högst som i den där den är lägst. Starkaprincipiella invändningar kan riktas mot att de olika kassorna skall ha skildakostnader för alt tillämpa den automafiska anpassningen av högsta dagpenning.Att dessa skillnader dessutom skulle bero på arbetslöshetens omfattning anserjag strider mot viktiga principer för en modern arbetslöshetsförsäkring. Destora skillnaderna i arbetslöshet inbördes mellan kassorna har också lett tillstegrade skillnader i förvaltningskostnader. Om arbetslöshetens inverkan påavgifterna helt skall kunna elimineras krävs därför att även förvaltningskostnadernautjämnas. Däremottalar många skäl för att avgifterna tas ul i förhållande till den dagpenningsom medlemmarna kan påräkna. Det är enligt min uppfattning helt rimligt att enmedlem i en kassa där dagpenningen är låg - och även inkomsterna således låga -har en lägre avgift än medlemmar i kassor där inkomsterna och dagpenningen ärhögre. Däremot anser jag det inte rimligt alt lågavlönade medlemmar skallbetala lika stora avgifter som högre avlönade. Mittförslag är atl kassorna skall bidra till försäkringsersättningen med etl beloppför varje medlem som knyter an till dagpenningens storlek. Etl förvaltningsbidragskall utgå för varje ersättningsdag. Därmed utjämnas alla skillnader imedlemsavgifterna som beror på arbetslösheten. Detta statsbidrag är ocksåenklare att hantera än det nuvarande. Medmitt förslag lill statsbidragsregler och avveckling av fonderingskravet kanavgifterna sänkas i kassorna. Utjämningen av avgifterna blir betydande. Ingaskillnader i avgifter som hänför sig till arbetslösheten kvarstår. Kostnadernaför att höja dagpenningen blir inte större i kassor med hög arbetslöshet.Totalt dämpas anspråken på framfida höjningar av avgifterna väsentligt. Trotsdetta blir kostnaderna för statsbidragen inte högre än med nuvarande regler. Dekostnadsberäkningar jag gjort avser dels kostnaderna för atl anpassa högstadagpenning till industriarbelarlönernas förändringar, dels de samladekostnaderna för försäkringsersättningen . Somgrund för mina kalkyler har jag studerat de kostnads- och volymförändringarsom ägt rum . Jag har då kunnat konstatera altsnabba stegringar har skett av såväl volymer som kostnader. De senaste årenssjunkande arbetslöshet, som registrerats såväl i arbets-kraftsundersökningarnasom i AMS' sökandestalistik, har inte motsvarats av någon nedgång avförsäkringsersättningens volym. Detta har en lång rad orsaker: - medlemsantalet i arbetslöshetskassorna har ökatsnabbare än arbetskraften - en stigande andel av de arbetssökande är arbelslöshelsförsäkrade - allt fler fidsbegränsade anställningar, vilketleder fill att många - framför allt unga - får upprepade kortaarbetslöshetsperioder 59 - partiell arbetslöshet, som i sin tur har sambandbl. a. med de alltmer Prop. 1987/88:114 utbredda korta anställningsformema Bilaga 1 - ökande andel långlidsarbetslösa, i synnerhet blandäldre. Detta avspeglas också i den väsentligt mer omfattandeförtidspensioneringen av arbetsmarknadsskäl. Bland de äldre långfidsarbetslösaåterfinns också många som omfattas av s. k. 58,3-årspensioneringar, som varvanligt förekommande av . Under80-talel har också ändringar gjorts inom försäkringen och KAS som medverkattill en minskad användning: ungdomslagen harinförts och åldersgränserna för KAS har höjts lagen om anställningsskydd har skärpts Förkontantstödens omfattning är givetvis den allmänna ekonomiskautvecklingen i och i vår omvärld av helt avgörande betydelse. Jag utgåri mina bedömningar från att inga avgörande förändringar kommer alt ske inom denekonomiska polifiken och att arbetsmarknadspolitiken änstarkare kommer att inriktas mot platsförmedling och utbildning. Utsikternapå arbetsmarknaden för är enligt den bedömning AMS gjorde i början avmars 1987 goda. Sysselsättningen väntas öka även 1987. Dock bedömer AMS atlutbudet av arbetskraft kan bli något större än sysselsättningsökningen, varförarbetslösheten kan öka något. En sådan ökning kommer i första hand alt drabbaungdomar och andra nytillträdande saml dem som redan har svårigheter. Andelenlångtidsarbetslösa kan då öka. Sammantaget torde detta leda till en ökning av kontantstöden,men denna ökning väntas bli måttlig. Flerafaktorer har således medverkat till all arbetslöshetsförsäkringens volym intehar kunnat nedbringas trots ett bättre sysselsättningsläge. Flertalet av dessafaktorer kommer att inverka på försäkringen även . Även med enoförändrad öppen arbetslöshet kommer därför en viss volymökning att ske. Sammanfattning av a-kassekommitténs pp- 1987/88:114 slutbetänkande (SOU 1987:56) Ekonomiskt stöd till " arbetslösa - översyn av vissa villkor Detkontanta arbetsmarknadsstödet och de nuvarande reglerna 1974 och har i stort sett varit oförändrade . har betydande förändringar skett i de arbetslösas bakgrund. Förtvar den vanligaste orsaken till arbetslöshet drifts- och personalinskränkningar.Numera är den vanligaste orsaken alt etl åtaget arbete ett vikariat, enobjektsanställning eller annat tillfälligt arbete har upphört. Bland unga ochmedelålders arbetslösa dominerar denna anledning helt. De äldre, däremot,drabbas alltsedan år 1979 av driftsinskränkningar i oproportionerligt hög grad.Därtill har sådana skäl till arbetslöshet som ohälsa och pension ökat snabbtbland de äldre. Dessa anledningar är nu så vanliga bland äldre somför . Driftsinskränkningaroch avgångar av hälsoskäl eller i samband med pension ger också upphov till enmyckel svårartad arbetslöshet. Den främsta orsaken till långtidsarbetslöshet ärnu avgångar av hälsoskäl eller pensionering. Mer än en tredjedel av allalångtidsarbetslösa är kassamedlemmar i åldrarna . Äldrekassamedlemmar som blir arbetslösa får endast sällan nytt arbete. Majoritetengår i pension, oftast efter myckel långa arbetslöshetsfider. Trotsalt en stor andel av de arbetslösa har sin bakgmnd i icke fasta anställningarär inte den andel av de arbetslösa som drabbas av upprepade arbetslöshetsperioderstörre nu än . Arbetslöshetenbland ny- och återinträdande på arbetsmarknaden är inte högre nu än för tio årsedan, och andelen långtidsarbetslösa är lägre. Förslageni kapitlen 2 lill och med 7 har sin utgångspunkt i dessa stora förändringar ide arbetslösas bakgrund. Förändringarna kräver att innebörden av begreppet"stå till arbetsmarknadens förfogande" klargörs ytterligare. Vidarebehöver gränsdragningen mot andra stödsystem - främst pensioner och studiestöd- upprätthållas. Arbetslinjeni arbetsmarknadspolitiken innebär atl den arbetssökande så snart som möjligtskall få ett lämpligt arbete och inte vara hänvisad tillarbetslöshetsersättning . En förutsättning för att arbetslinjenskall vara framgångsrik är att de arbetssökande verkligen är oförhindrade ochvilliga att ta arbete. Sedanetl par år har det varit möjligt för ersältningstagare att bedriva studier påheltid fömtsatt att de skriftligen förbundit sig att avbryta studierna omlämpligt arbete erbjuds. Jaganser inte att detta är förenligt med de krav som bör ställas på en arbetssökandeatt stå till arbetsmarknadens förfogande. En arbetssökande måste också varatillgänglig för besök på arbetsplatser, för anställningsintervjuer ochaktiviteter som arbetsförmedlingen kallar lill. Förbindelseratt avbryta studier strider också mot angelägna strävanden inom utbildningen att förhindra studieavbrott. Att man för arbetslöshelser- " sättningenuppställer villkor som direkt motverkar dessa strävanden anser Prop.1987/88:114 jag förkasfiigt.Möjligheten att bedriva studier med arbetslöshetsersättning Bilaga 2 skaparockså orättvisor mellan olika studerande. baradäri att vissa studerande kan komma i åtnjutande av en förmånligare sludiefinansieringän andra, ulan också i tillgången på utbildningsplatser. Medde regler som gäller kan en studerande bli ulan plats vid en utbildningtill förmån för en person som utfäst sig att avbryta sina studier. Jagföreslår därför atl huvudregeln skall vara att den som bedriver studier påheltid inte skall kunna få arbetslöshetsersättning annat än i särskildaundantagsfall. Däremot bör givetvis arbetssökande ha rätt att bedriva studierpå deltid, förutsatt alt studierna inte inkräktar på möjlighetema att söka ochta arbete och att den arbetslöse inte begränsar sitt arbetsutbud utan söker helfidsarbete. Sedanmånga år görs betydande insatser för att minska säsongsmässiga variationer isysselsättningen. Utredningenhar kartlagt arbetslöshetens säsongsvariafioner i tio kassor. Kartläggningenvisar att i dessa tio kassor utgick iersättning fill följd av säsongsmässiga variationer. I kartläggningen ingårinte Statsanställdas kassa, där en omfattande sä-songsarbelslöshet bland vägarbetareförekommer. har kartlagt den säsongsarbetslöshet som har ett mer direkt sambandmed säsongsbefingade anställningsvillkor. Enligt denna kartläggning utgick år1985 totalt ca i ersättning från kassorna. Stödettill säsongsarbetslösa fungerar delvis som elt slöd till vissa branscher ochregioner. Detta bör emellertid inte påverka ersättningsreglerna. En generellreglering av ersällningsrätten varken kan eller bör ske. Det skulle kunnamedföra atl särskilda krav ställs på vissa delårsarbetslösa enbart därför attde är relativt lätta alt identifiera, medan andra ersältningstagare skulleundgå begränsningar av det skälet all de har mer "vaga" former avsäsongsanställningar. Däremot måste givelvis samma krav på att stå tillarbetsmarknadens förfogande ställas på säsongsarbetslösa som på andraarbetslösa. Säsongsarbetslöshetbör motverkas på följande sätt: 1) Parterna på arbetsmarknaden bör göra en noggranngenomgång av alla avtal som fömtsätter säsongsuppehåll. En utgångspunkt börvara att staten inte skall svara för regelbundet återkommande kostnader. 2) Särskilda insatser för långlidsarbetslösa harnyligen beslutats av regeringen. Dessa insatser bör även ge effekt för delångtidsarbetslösa säsongsarbetarna. 3) AMS bör få i uppdrag alt se över möjligheterna attordna meningsfylld utbildning och kompletterande sysselsättning åt vägarbetareoch andra grupper med omfattande säsongsarbetslöshet. 4) Kombinalionssysselsättningar bör ordnas främst iområden där man är starkt beroende av traditionella säsongsarbeten. Deltidsarbetslöshetensomfattning är inte känd. På samma sätt som säsongsarbelslösheten ger olika definitioner olika resultat. A-kassekom mittén har gjort en kartläggning som visar att den partiella arbetslösheten 62 år1986 gav upphov till av den utbetalda ersättningen, medan Prop.1987/88:114 de fackliga representanterna i kommittén har hävdat atl det ärfråga om Bilaga 2 . Nyaregler för ersättning infördes den och särskilda insatser skall nugöras mot deltidsarbelslösheten. Då kommer även omfattningen att klarläggas.Några erfarenheter av de nya reglerna och insatserna finns inte , och jagföreslår därför inte heller några ytterligare ändringar. Bestämmelsernaom avdrag för pension i arbetslöshetsförsäkringen fill-kom . När dessaregler infördes utgick man från atl de skulle vara provisoriska i avvaktan påalt ålderspensionärernas ställning inom försäkringen skulle lösas. Så skeddeockså 1974. har inte den som uppnått den allmänna pensionsåldernlängre rätt att kvarstå som medlem i arbetslöshetskassa och kan således inteheller få ersättning från försäkringen. Påarbetsmarknaden finns emellerfid etl flertal avtal som medger avgång medålderspension före den allmänna pensionsåldern. Den som har en s. k. tjänstetidsfaktorpå 0,8 eller mer - motsvarande av pen-sionsgmndande anställning- har inte rätt till arbetslöshetsersättning. För den som har än sågörs pensionsavdrag motsvarande l/260-del av årspensionen från dagpenningen. flesta tjänstepensionsavlal motsvarar full pension av slutlönen. Med deregler som gäller är det således möjligt för en person att komplettera enlåg pension med arbetslöshetsersättning så alt han får högre kompensation än omhan hade intjänat rätt fill hel pension. Mångaäldre har av olika skäl inte kunnat tjäna in rätt till full pension. Med hänsynUll dessa personer bör inte rätlen till arbetslöshetsersättning i samband medpension tas bort helt. Däremot är det inte rimligt att dessa personer skallkunna få en högre kompensation än om de tjänat in rätt till hel pension. Jagföreslår därför all dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen tillpensionärer skall kunna utgå med högst av dagsförtjänsten. Desom nu har tjänstepension bör inte få sina villkor förändrade under pågåendeersättningsperiod. Densom har fyllt och som har haft arbetslöshetsersättning under längstamöjliga lid kan få förtidspension av arbelsmarknadsskäl. Det är denna rätt somtillsammans med rätten alt IräiTa avtal om avsteg från turordningsreglerna ilagen om anställningsskydd som har gjort de s. k. 58,3-årspensioneringarnamöjliga. Dessa innebär i korthet atl arbetstagare och arbetsgivare träffaravtal om atl vid driftsinskränkningar de äldre arbetstagarna sägs upp först.Detta sker under fömtsältningen att de äldre skall få arbetslöshetsersättningunder längsta möjliga tid och därefter få förtidspension. Man utgår från att deäldre inte skall få eller behöva acceptera erbjudanden om nya arbeten. Dethar funnits en stark strävan atl värna äldre människors rätt att om de så önskar fortsätta att arbeta. Elt uttryck för detta är skyddet för äldre i lagen om anställningsskydd, ett annat de äldres rätt lill längre ersättningsfider inom arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbets marknadsstödet. 58,3-årspensioneringarna strider därför mot angelägna strävanden. Avstegen är emellertid främst elt arbetsmarknadspolitiskt pro- 63 blem som inte kan ochheller inte bör lösas genom åtgärder inom arbetslös- Prop. 1987/88:114 hetsförsäkringens ram. Densom slutar ett arbete frivilligt ulan giltigt skäl stängs av från ersättning.Detsamma gäller den som avvisar ett arbetserbjudande. Avstängningstiden är 20dagar om det lämnade/avvisade arbetet skulle ha varat . Den somlämnar en anställning får således inte någon ersättning under sammanlagt femveckor fyra veckors avstängning och en veckas karens. Idebatten under senare lid är ofta förekommit uppgifter om alt ungdomar skullelämna sina arbeten frivilligt för att leva på arbetslöshetsförsäkringen. Deundersökningar som jag har företagit ger inga som helst belägg för detta.Tvärtom är den andel av de arbetslösa ungdomarna som har lämnat sina arbeten påegen begäran lägre nu än . Detfinns inga tecken på att det frivilliga slutandet skulle ha ökat totalt sett.Däremot lämnade markant fler äldre sina anställningar av skäl som ohälsa,flyttning eller pensionering under lågkonjunkturåren 1980 lill 1984 än undertidigare år. Alltjämt är betydligt fler äldre arbetslösa av dessa anledningarän . Enavveckling av karensen i arbetslöshetsförsäkringen bör inte komma dem somfrivilligt lämnar en anställning till godo. Därför bör en sådan avvecklingkombineras med en förlängning av avstängningstiden från 20 . Karensvillkorhar funnits i arbetslöshetsförsäkringen alltsedan den förstakassaförordningen. Det nu gällande villkoret innebär alt en person måste varaarbetslös i innan ersättning kan börja utgå. Tidigarefanns inom arbetslöshetsförsäkringen elt system med inplacering idagpenningklasser. För dem som trots detta blev överkompenserade tillämpades enordning med s. k. överförsäkringsavdrag. Dagpenningklasserna finns intelängre. För alla som inte är berälfigade lill högsta dagpenning görs därför nuöverförsäkringsavdrag . Förutsättningarnaatt finna ett nytt arbete, lämplig utbildning eller annan åtgärd för enarbetslös är givetvis oberoende av om han genomgår karens eller ej. För mångaarbetslösa är det också mycket svårt att bära ett så stort inkomstbortfall somen veckas karens innebär. De som beviljas fortsatt ersättning efter att enersättningsperiod gått lill ända får en ny karens mitt under en pågående, oftalång arbetslöshetsfid. För den enskilde är detta helt obegripligt. Jaganser atl det inte längre finns några bärande skäl alt behålla karensen iarbetslöshetsförsäkringen. Idet delbetänkande som jag har avlämnat har jag föreslagit atl högstadagpenning skall justeras efter förändringarna av industriarbetarnaslöner. Detfinns sedan lång lid en strävan att anpassa reglerna för arbetslöshetsförsäkringentill vad som gäller inom socialförsäkringarna. Jagföreslår atl karensen avvecklas i arbetslöshetsförsäkringen och att kompensationsnivånsätts till . Dettainnebär att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen närmas till vad som gäller i sjukförsäkringen. avskaffas de sista kvardröjande 64 dragen avunderstöd och särbehandling av arbetslöshet i förhållande till Prop.1987/88:114 andra förvärvshinder. Jag lämnar av finansieringsskäl inte något förslag tillavveckling av karensen i det kontanta arbetsmarknadsstödet. Administrationen av det kontanta arbetsmarknadsstödetsköts nu av länsarbetsnämnderna och försäkringskassorna. har erbjudit sig atl ta över administrationen. Ersättningstagarna med KAS har blivit allt färre under desenaste åren. Vid länsarbetsnämnderna är ett nytt ADB-system under införande.Detta kommer att medge en inte obetydlig rationalisering. Jag har inte kunnatfinna all en överföring av administrationen till samorganisafionen skullemedföra några ekonomiska vinster. En sådan ordning skulle också bli mindreflexibel än den nuvarande. Försäkringskassorna svarar nu för utbetalning av KAS till ersättningstagarna.Utbetalningarna kan utan olägenheter överföras till ADB-central.Detta skulle ge en inte obetydlig ytteriigare besparing. Jag föreslår alldelta prövas. Felaktiga utbetalningar av kassaersättning förekommergivetvis. Jag har dock kunnat konstatera att felutbetalningarna varkenekonomiskt eller antalsmässigt ger någon anledning till oro. Jag kan därförinte finna några skäl att föreslå ändringar i den nuvarande ordningen, som harmånga fördelar. Arbetslöshetskassorna har allt sedan de bildades ståttöppna för var och en som är verksam inom kassans område. För medlemmar i denärstående organisationerna har medlemsskap (med ett undanlag) alltid varitobligatoriskt. av medlemmarna i kassorna är anslutna på detta sätt. Övriga2 % är enskilt anslutna medlemmar. Den obligatoriska anslutningen medför alt många funktionerkan skötas mer rationellt. Dessa fördelar kan inte utnyttjas för de enskiltanslutna medlemmarna. Av dessa medlemmar får kassorna därför ta ul extra avgifter.För närvarande förekommer fyra olika sådana avgifter. Jag anser att dessa olikaavgifter bör ersättas av en särskild avgiftsklass. Avgiftens storlek skall, i likhetmed övriga avgifter, godkännas av AMS. Meravgiften skall endast avse demerkostnader kassorna har för den rena medlemsadminislrationen, såsom uppbördav medlemsavgifter. Del finns en mängd föreningsrättsliga bestämmelser förarbetslöshetskassorna. Dessa bestämmelser överensstämmer i stort med dem somgäller för ekonomiska föreningar och i lagen om arbetslöshetsförsäkringhänvisas därför i betydande omfattning till lagen om ekonomiska föreningar. Inom utredningen har en lagtext som självständigt reglerarföreningsrät ten utarbetats. Detta har emellertid medfört att lagtexten har blivit väsent lig mer omfattande än . Även en skiss till en ny lag har utarbetats. Denna skiss innebär emellertid ganska stora ingrepp i de nuva rande bestämmelserna. 5 1987/88. Attsjälvständigt reglera arbetslöshetskassornas föreningsrättsliga ställ- Prop.1987/88:114 ning medför stora omarbetningar. Skall detta ske behöver därför enny lag Bilaga 2 och inte ändringar i den nuvarande lagen - utarbetas. Det ärdå lämpligt att se över bl. a. även lagens språkliga utformning. I ett sådantsammanhang kan det också vara lämpligt att pröva om inte en del av AMS föreskrifterbör inarbetas i lagen. Ett så omfattande arbete ligger inte inom ramen för mittuppdrag, utan bör ske i en utredning som odelat kan ägna sig ål detta. Jag hardärför stannat för alt inte nu föreslå några förändringar i den föreningsrätlsligaregleringen av kassornas verksamhet. Kostnadernaför att avveckla karensen i arbetslöshetsförsäkringen i kombination med en kompensalionsnivåpå i stället för den nuvarande 91,beräknar jag till mellan 130 och 180miljoner kronor . Beräkningarna är gjorda löneläge och med dågällande högsta dagpenning m. m. Jag har räknat med att 15-20000 nya ersältningstagaremed korta arbetslöshetstider tillkommer. Vidare kommer den andel av ersättningstagarnasom genomgår karens att variera under loppet av enkonjunkturcykel. Andelen kommer att var störst på toppen av en högkonjunkturoch lägst i början av en konjunkturuppgång. Jag beräknar att den andel av ersättningstagarnasom genomgår karens kommer alt variera . Underår 1986 uppbar mellan 11000 och 12 000 tjänstepensionärer ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Efter pensionsavdrag utgick mellan 170 och 180miljoner kronor i ersättning. Med en kompensationsnivå på beräknar jagkostnaderna lill . Deändrade ersättningsreglerna bör leda till färre avgångar. Om antalet tjänslepensionärerminskar - till 85009000 uppstår en ytterligare besparing förförsäkringen på . Minaövriga förslag medför begränsade förändringar av kostnaderna. Sammanfattning av ,1987/88:114 (RRV Dnr 1986:1298) Permitteringslön " Idenna rapport redovisas en uppföljning av det permitteringslönesystem sominfördes . Undersökningen har utförts som ett konsultuppdragför riksrevisionsverkel (RRV). Huvuduppgiftenhar varit atl belysa om det nya systemet inneburit några förändringar i permitteringsmönslreloch om så är fallet, vilka orsakerna är till dessa förändringar. Iförutsättningarna har också ingått att särskild uppmärksamhet skall ägnasfrågan oni hur systemet fungerat inom de branscher där permittering sker på gmndav otjänlig väderlek. Permitteringinnebär alt en arbetsgivare pgatillfällig arbetsbrist, driftsstörning,otjänlig väderlek eller annan liknande omständighet inte kan tillhandahålla enarbetstagare något arbete och atl han i samband därmed befriar denne frånskyldigheten att närvara på arbetsplatsen. Permitteringen kan omfatta ensammanhängande period eller fördelas på återkommande perioder ("intermittent")t. ex. i form av s. k. korttidsvecka. Gmndenför det nya permitteringslönesystemet utgörs av en av antagenändring i lagen om anställningsskydd som innebär att "En arbetstagare som permitterashar rätt till samma lön och andra anställningsförmåner som om arbetstagarenhade fått behålla sina arbetsuppgifter" (21 § LAS). Enligttidigare regler var arbetstagaren efter en inledande karensvecka med permitteringslönfrån arbetsgivaren, hänvisad fill ersättning från A-kassa vid permittering. Idet nya systemet bärs kostnaderna för permit-leringslönen av den permilterandearbetsgivaren med bidrag från en s. k. permitteringslöneanordning, vilken i sintur finansieras dels genom bidrag från staten, dels kollektivt ay arbetsgivarnagenom en avtalad avgift. Denstatliga permitteringslöneersättningen ("PLE") utgår, oförändrat sedansystemets införande, med . per hel permitteringsdag. Den avgiftsfinansieradekompletterande ersättningen, PLE-K, uppgår till av den utbetalade permitteringslönen(exkl. sociala kostnader). Ersättningges för högst per kalenderår. De första, andra, tredje,elfte, tolfte, tjugoförsta och tjugoandra permitteringsdagama utgör icke ersätiningsberältigadekarensdagar. Vidpermitteringar pga otjänlig väderlek som följer av kollektivavtal inombyggnadsbranschen och vissa angränsande områden, gäller särskilda regler.Ersättning får här lämnas för de andra och tredje permitteringsdagama men igengäld är ersättningsnivåerna lägre. PLE utgår med . och PLE-K medmotsvarande 13,av permitteringslönen.