prop · GB0358 · 1987-12-31 00:00:00 — Med nu gällande regler i 11 kap, 11 § regeringsformenprövar HD frågor Prop, 1987/88:58 om resning beträffande alla ärenden för vilkainte regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är sistainstans. De nuvarande reglerna om resning i förevarande kapitel handlar direktendast om resning beträffande avgöranden av allmänna domstolar menbestämmelserna till-lämpas av HD analogt, om det är fråga om ett avgörande avannan myndighet än Ungsrätt, hovrätt eller HD, Som närmare har utvecklats i den allmänna motiveringen böri fortsättningen hovrätt pröva resningsfrågor inte bara beträffande ringsrättsavgörandenutan också beträffande avgöranden av vissa andra myndigheter. Detta har lagteknisktlösts så att i denna paragraf införts bestämmelser om handläggningen av sådanaresningsärenden som avser avgöranden meddelade av annan myndighet än tingsrättmen där överklagande med anlitande av ett allmänt rättsmedel skulle ha kunnatske till tingsrätt eller hovrätt. Det bör observeras att i RB inte finns någrabestämmelser om i vilka fall det över huvud taget är möjligt att söka resningbeträffande sådana avgöranden. Bestämmelser om detta finns i vissa fall i denlagstiftning som reglerar förfarandet i de ifrågavarande ärendena (t, ex, 18kap, 20 § utsökningsbalken), 1 andra fall saknas annat lagstöd för resning ändet allmänna stadgandet i 11 kap, 11 § regeringsformen, I första styckets första mening har tagits upp enbestämmelse om att ansökan om resning i ärende som avgjorts av annan myndighetän tingsrätt görs skriftligen hos hovrätten, om talan mot avgörandet skulle hafullföljts i tingsrätt eller hovrätt. Som exempel på sådana ärenden därbestämmelsen får tillämpning kan nämnas beslut av fastighetsbildningsmyndighetenligt fastighetsbildningslagen, beslut av polisstyrelse enligt lagen(1976:206) om felparkeringsavgift, beslut av kronofogdemyndighet enligt utsökningsbalken(se 18 kap, 20 § denna balk), beslut av länsstyrelse i gåvoskatteärende samtvissa beslut av statens va-nämnd. Av första styckets andra mening framgår att även den somvill söka resning i ett ärende som avgjorts genom godkännande avstrafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot skall rikta ansökningen tillhovrätt. Såvitt gäller sådan ansökan som gjorts enligt första styckettillämpas enligt paragrafens andra stycke bestämmelserna i 1-3 §§, 4 § andrastycket samt 58 §§, Detta innebär att i fråga om resningsgrunder,tidsfrister, innehållet i ansökningen om resning samt behandlingen avresningsärendet kommer att gälla samma bestämmelser som för resning beträffandeen dom. Någon hänvisning till 9 § görs inte, eftersom den paragrafen behandlarspeciella brottmålsfrågor vilka inte kan bli aktuella vid resning enligt den nubehandlade paragrafen. Till följd av ändringar i , ärvdabalkenoch lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem blir denna paragraf tillämpligäven vid resning beträffande bodelning eller arvskifte som förrättats av en bodelningsförrättareeller en skiftesman (jfr föreslagen lydelse av 17 kap. 9 § , 23kap. 5 § och 20 § lagen om sambors gemensamma hem). Även vidresning avseende dispasch skall denna paragraf tillämpas, jfr 344 § sjölagen(1891:35 s, 1) i dess föreslagna lydelse. 58 kap. 12 § Prop, 1987/88:58 Paragrafen innehåller regler om hur den som vill sökaåterställande av försutten tid skall förfara och om de tidsfrister som gäller.En bestämmelse om att ansökningen alltid skall göras hos HD har - i enlighetmed vad som har närmare utvecklats i den allmänna motiveringen - ersatts av enregel i första stycket om att ansökningen görs hos hovrätt, om det gäller enförsutten tid för fullföljd av talan i tingsrätt eller hovrätt eller föransökan om återvinning eller äterupptagande i tingsrätt. Återvinning itingsrätt förekommer bl, a, när tredskodom meddelats på grund av parts utevaro(se 44 kap, RB), Återupptagande förekommer i tingsrätt i mål om enskilt åtal(se 47 kap, RB), Att ansökan om återställande av försutten tid beträffandefullföljd av tingsrätts avgörande i arbetstvist skall göras hos HD i ställetför hos hovrätt följer av den i arbetstvistlagen föreslagna regleringen, I paragrafens andra stycke behandlas de fall därprövningen fortfarande skall ankomma på HD, Det gäller återställande avförsutten tid för fullföljd av talan i HD och för ansökan om återvinning eller äterupptagandei hovrätt eller HD, I fråga om dessa ärenden skall - bortsett frän att ansökaninte skall göras hos hovrätten utan hos HD - tillämpas vad i första stycketsägs om tidsfrister för ansökningen. Återvinning förekommer i utevarosituationeri överrätt, men aldrig när denna rätt är högre rätt i RB:s mening utan endastnär talan väcks i överrätten (se 53 och 57 kap, RB), Återupptagande förekommeri överrätt bl, a, enligt 51 kap, 20 § RB, Tredje stycket motsvarar med ett par språkliga justeringarnuvarande andra stycket. 58 kap. 13 § I enlighet med vad som har utvecklats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2,2) föreslås att återställande av försutten tid ifortsättningen prövas av hovrätt inte endast när fråga är om ett avgörande avtingsrätt utan även beträffande sådana avgöranden av andra myndigheter som kanöverklagas till tingsrätt eller hovrätt. Det gäller t, ex, beslut avfastighetsbildningsmyndighet eller av länsstyrelse i gåvoskatteärende. Att enfråga om återställande av försutten tid i sådana fall prövas av HD berorpå att domstolens kompetens är direkt angiven i II kap, 11 § regeringsformen, HD tillämpar därvidbestämmelserna i detta kapitel analogt. För att hovrätt skall bli behörig idessa frågor behövs ett uttryckligt lagstöd (jfr vad som sagts i anslutningtill 10 a §), Mot denna bakgrund föreslås att i förevarande paragraf,som är ny, tas in bestämmelser om vad som gäller för ansökan om återställande av försutten tid i de fall en sådan får göras beträffande fullföljd av talan i tingsrätt eller hovrätt mot ett sådant avgörande av myndighet som avses i 10 a §. Med avgörande avses därvid även ett godkänt strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot. Förslaget innebär att dessa frågor lösts på samma sätt för återställande av försutten tid som för resningsfallen (jfr specialmotiveringen till 10 a §), 35 Genom hänvisningen till 11 § och 12 § första och tredjestyckena blir Prop. 1987/88:58 beträffandeåterställande av försutten tid Ullämpliga även i dessa fall. Att av bodelning och arvskifte, som förrättats av bodelningsförrättarerespektive skiftesman, samt av dispasch i detta hänseende skalljämställas med fullföljd av talan följer av de föreslagna ändringarna i ,, lagen om sambors gemensamma hem och sjölagen, 58 kap. 14 § 1 denna paragraf, som är ny, regleras vad som gällerbeträffande prövningen i HD vid fullföljd av talan mot hovrätts beslut i frågaom resning eller återställande av försutten tid. Härvid skall gälla vad somsägs i 54 och 56 kap, om fullföljd av talan mot beslut i mål eller ärende, somväckts vid tingsrätt. Detta innebär, i enlighet med vad som anförts i denallmänna motiveringen (avsnitt 2,4), bl, a, att de vanliga reglerna omprövningstillstånd i HD (54 kap, 9 och 10 §§) gäller. Med anledning av vad somsägs i 54 kap,.10 S 2 angående resningsskäl som grund för prövningstillståndbör påpekas att det självfallet inte är tillräckligt att HD har en annanuppfattning än hovrätten angående det befogade i resningsansökningen. Däremotkan prövningstillstånd beviljas enligt den punkten om det i själva resningsärendethar förekommit någon resningsgrundande felaktighet, Kapitlet innehåller regler om besvär över domvilla (14 §§),besvär över godkänt strafföreläggande (5 8 §§) och besvär över godkänt föreläggandeav ordningsbot (9 §), Några ändringar i kapitlets principiella uppbyggnad börinte företas . Däremot föreslås, i enlighet med vad som förutskickats i denallmänna motiveringen, vissa justeringar i fråga om hovrätternas kompetens attta upp frågor om domvillobesvär. Därvid föreslås ändringar i 2 § samt införandeav en ny paragraf, 4 a §, 59 kap. 2 § Paragrafens/öri-rn stycke innehåller regler om vilkendomstol som har att pröva besvär över domvilla avseende en dom i tvistemål eller brottmål. Den nuvarande bestämmelsen om att besvären skall ges in till den domstol där talan mot domen skulle ha fullföljts har ersatts av en regel om att besvären skall ges in till hovrätten, om domen har meddelats av tingsrätt, och i annat fall till HD, Syftet med denna ändring är att besvär över domvilla beträffande sådana tingsrättsdomar som inte kan överklagas till högre rätt inte längre skall prövas av HD utan av hovrätt (jfr avsnitt 2,3 i den allmänna motiveringen). Förslaget innebär bl, a, att hovrätterna i fortsättningen alltid skall pröva domvillobesvär avseende tredskodomar i tingsrätt. Förslaget får betydelse även i fråga om domvillobesvär avseende sådana 36 tingsrättsavgörandensom sker genom beslut. Enligt 59 kap, 4 § skall Prop, 1987/88:58 nämligen vad som sägs i den nu behandlade paragrafen hamotsvarande tillämpning beträffande rättens beslut. Flera typer avbeslut är av det slaget att de inte kan överklagas men väl angripas genom besväröver domvilla, t. ex, beslut om inhibition av ett lagsökningsutslag. Äveni dessa fall skall alltsåprövning av domvillobesvär i fortsättningen ske i hovrätt. Liksom skall besvär över domvilla beträffandetingsrätts avgörande i arbetstvist prövas av arbetsdomstolen. Detta resultatuppnäs genom en ändring i arbetstvistlagen. Paragrafens andra stycke, som innehåller regler omtidsfrist för ingivande av besvär över domvilla, har ändrats språkligt, 59 kap. 4a § I denna paragraf, som är ny, har tagits in regler omhovrätts behörighet att pröva besvär över domvilla beträffande beslut av annanmyndighet än allmän domstol samt om handläggningen av sådana besvär. Enligt/ör. ?/a stycket skall den som vill besvära sig överdomvilla i ärende som avgjorts av annan myndighet än tingsrätt göra dettaskriftligen hos hovrätt, om talan mot avgörandet skulle ha fullföljts itingsrätt eller hovrätt. Regleringen överensstämmer i denna del i huvudsak medvad som anges i 58 kap, 10 a § första stycket första meningen beträffandeansökan om resning. Någon motsvarighet till den andra meningen i det nämndastycket, som handlar om resning i ärende som avgjorts genom godkännande avstrafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot, tas inte upp i den nubehandlade paragrafen, Domvillosituationer beträffande sådana föreläggandenbehandlas nämligen senare i kapitlet. Att regleringen gäller även bodelning och arvskifte, somförrättats av bodelningsförrättare eller skiftesman, samt dispasch följer av deändringar som föreslås i , , lagen om sambors gemensammahem och sjölagen. Paragrafens andra stycke innehåller i fråga omhandläggning m, m, av sådana fall som anges i första stycket en hänvisning tillbestämmelserna i I §, 2 § andra stycket samt 3 §, Detta innebär att i fräga omförutsättningar för bifall, tidsfrister, innehållet i besvärsskriften samtbehandlingen av ärendet kommer att gälla samma bestämmelser som för domvillobesväri andra fall. 5.4 Förslaget till lag om ändring i 17 kap. 9 § För att möjliggöra delegering från HD till hovrätt avfrågor rörande resning m, m, avseende bodelningar föreslås i paragrafen, som är ny, en uttrycklig regel om att reglerna i RB om resning, återställande av försutten tid och besvär över domvilla är tillämpliga även beträffande en av bodelningsförät- tare upprättad bodelning, I sak innebär möjligheten att anlita särskilda räUsmedel i dessa fall inte någon nyhet (jfr NJA 1980 s, 320 och 1982 s, 37 124), Av hänvisningen till 58 kap, 10 a och 13 §§ samt 59kap, 4 a § RB Prop, 1987/88:58 följer att ansökan alltid skall göras hoshovrätt. Det bör anmärkas att möjligheten att anlita ett särskilt rättsmedelendast gäller sådana bodelningar som förrättas av någon av domstolen förordnadbodelningsförrättare enligt 17 kap, 6 § . En av makarna självaförättad bodelning (9 kap, 5 § ) kan däremot inte angripas medett särskilt rättsmedel, 5.5 Förslaget till lag om ändring i 23 kap. 5 § 1 denna paragraf föreslås en följdändring, som medför atthovrätterna blir behöriga att pröva frågor om resning m, m. beträffande arvskiften(jfr 17 kap, 9 § ), 5.6 Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 18 kap. 20 § I denna paragraf föreslås en följdändring. Att ansökan omresning, återställande av försutten tid och besvär över domvilla i fräga om kronofogdemyndighetsbeslut i utsökningsmål skall göras hos hovrätt följer av 58 kap, 10 a och 13 §§samt59kap,4a§RB, . 5.7 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s.1). 1 paragrafen, som är ny, föreslås en uttryckligregel om att bestämmelserna om de särskilda rättsmedlen i RB skall vara tillämpliga även i fråga om dispasch, I sak torde den nu föreslagna möjligheten att anlita särskilda rättsmedel i fråga om dispascher inte innebära någon nyhet (jfr NJA 1985 s. 543), Genom att av dispasch, som skall ske hostingsrätt, enligt förslaget likställs med fullföljd av talan i 58 kap, 10 a och13 §§ och 59 kap, 4 a § RB blir reglerna i dessa paragrafer tillämpliga vidansökan om resning, återställande av försutten tid eller besvär över domvillaavseende dispasch. Detta innebär bl. a, att ansökningen skall göras hoshovrätt, 5.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 2 kap. 3 § Denna paragraf behandlar bl, a, arbetsdomstolensbehörighet att över pröva tingsrättsavgöranden i arbetstvister, I enlighet med vad jag anfört i anslutning till förslaget till lag om ändring i regeringsformen har i ett nytt tredje stycke intagits regler om att arbetsdomstolen skall pröva domvillo besvär avseende dels tingsrätts avgöranden i arbetstvister, dels sådana 38 avgöranden av annanmyndighet som avses i andra stycket. Förslaget Prop, 1987/88:58 innebär i denna del ingennyhet i sak. Som en följd av den föreslagna utformningen av 59 kap, 2§ RB har det emellertid blivit nödvändigt att ta in en bestämmelse i dennafråga direkt i arbetstvistlagen. Av den i 5 kap, 3 § arbetstvistlagenintagna allmänna hänvisningen till RB följer att för förfarandet iarbetsdomstolen även i det nu aktuella hänseendet gäller vad som sägs i RB omförfarandet i hovrätt. Det saknas därför anledning att i arbetstvistlagen ta innågon hänvisning till 59 kap, RB. Vidarehar i tredje stycket angetts att HD även i fortsättningen skall prövaansökningar om resning och återställande av försutten tid i arbetstvister. Enuttrycklig regel om detta har blivit nödvändig till följd av den föreslagnaregleringen i 58 kap, 4 och 12 §§ RB. Beträffandebakgrunden till regleringen i förevarande paragraf hänvisas till vad jag anförti anslutning till den föreslagna ändringen i regeringsformen. 5.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem Idenna paragraf föresläs en följdändring (jfr 17 kap, 9 § ). Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att lagrådets yttrande inhämtasöver förslagen till 1, lag om ändring iregeringsformen, 2, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 3, lag om ändring irättegångsbalken, 4, lag om ändring i , 5, lag om ändring i , 6, lag om ändring i utsökningsbalken, 7, lagom ändring i sjölagen(1891:35 s, 1), 8, lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister samt 9, lag om ändring i lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Lagrådet Prop, 1987/88:58 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 198710-20 Närvarande: f, d, regeringsrådet ,regeringsrådet , justi-fierådet , Enligt protokoll vid regeringsammanträde den 15 oktober1987 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1, lag om ändring i regeringsformen, 2, lag om ändringi tryckfrihetsförordningen, 3, lag om ändringi , 4, lag om ändringi , 5, lag om ändringi , 6, lag om ändringi utsökningsbalken, 7, lag om ändringi sjölagen (1891:35 s. 1), 8, lag om ändringi lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister samt 9, lag om ändring i lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn , Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i regeringsformen Genom den föreslagna ändringen i 11 kap. 11 §regeringsformen öppnas möjlighet att låta sådana ärenden om resning ochåterställande av försutten tid som prövas av högsta domstolen avgöras av,förutom högsta domstolen, även lägre allmän domstol, dvs, hovrätt ochtingsrätt, samt annan domstol som är högsta instans för ärendet. Under densistnämnda kategorin domstolar torde f, n, falla arbetsdomstolen,bostadsdomstolen och . Lagrådet har ingen invändning mot deföreslagna delegationsmöjligheterna. Lagtexten kan emellertid lämpligenförenklas så att det anges att prövningsrätten, vid sidan om högsta domstolen,kan anförtros annan domstol som inte är förvaltningsdomstol. Det sakligaresultatet av en sådan formulering torde bli detsamma som enligtremissen. En skillnad uppstår emellertid om det exempelvisinrättas särskilda domstolar som är underställda bostadsdomstolen. mening saknas anledning att behandla sådana domstolar på ett annatsätt än tingsrätterna, så att det inte skulle bli möjligt att delegeraprövningen av resnings- och återställandefrågor dit, I enlighet med det anförda föreslär lagrådet attparagrafen ges följande lydelse: "Resning i avgjort ärende samt återställande avförsutten tid beviljas av regeringsrätten när fråga är om ärende för vilket regeringen, förvaltnings domstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans, I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av högsta domstolen eller, i den 40 mån det föreskrivesi lag, av annan domstol som icke är förvaltningsdom- Prop, 1987/88:58 stol. Närmare bestämmelser om resning och återställande avförsutten tid kan meddelas i lag," Förslaget till lag om ändring i Under rubriken i remissprotokollet sägs attom en ansökan om t, ex, resning av ett tingsrättsavgörande har gjorts hoshögsta domstolen före ikraftträdandet, ansökningen skall prövas av högstadomstolen även efter det att lagändringarna har trätt i kraft. Lagrådet haringen erinran mot en sådan ordning. Vad som har förordats bör emellertid kommatill uttryck i lagtext. Lagrådet föreslår att ikraftträdandebestämmelsenkompletteras med övergångsbestämmelser av följande innehåll: "Har ansökanom resning eller återställande av försutten tid gjorts före ikraftträdandet,tillämpas äldre bestämmelser. Detsamma gäller i fall då besvär över domvillahar anförts före ikraftträdandet," Förslagen lämnas utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29oktober 1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , S,, , , , R, , , ,, , , G, , , Proposition om rätten att besluta om resning m.m. 1 Anmälanav lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande (beslut omlagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde ) över förslagtill 1, lag om ändringi regeringsformen, 2, lag om ändringi tryckfrihetsförordningen, 3, lag om ändringi , 4, lag om ändringi , 5, lag om ändringi , 6, lag om ändringi utsökningsbalken, 7, lag om ändringi sjölagen (1891:35 s, I), 8, lag om ändringi lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister samt 9, lag om ändringi lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. Föredraganden redogör förlagrådets yttrande och anför. Lagrådet som inte haft något att invända mot den ilagrådsremissen föreslagna ordningen har förordat dels en justering i fråga omutformningen av 11 kap, 11 § regeringsformen, dels att förslaget rill lag omändring i kompletteras med övergångsbestämmelser. Jag biträderdessa förslag. Därutöver bör en del ändringar av språklig och redakrionellnatur göras i förhållande till de remitterade förslagen. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslår att anta förslagen till 1, lag om ändring i regeringsformen, 2, lag om ändringi tryckfrihetsförordningen, 3, lag om ändringi , 4, lag om ändringi , 5, lag om ändringi , 6, lag om ändringi utsökningsbalken, 7, lagom ändring isjölagen (1891:35 s, 1), 42 8, lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister samt Prop,1987/88:58 9. lagom ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. sammanfattning av sitt betänkande Ett avgörande som vunnit laga kraft, dvs. 6om Inte längre kan överklagas, kan brytas upp till följd av att en part utnyttjar ett sKrskllt(extraordlnSrt) rättsmedel. De särskilda rättsmedlen är 1 (KB) uppdelade pA fleraolika Institut. Resning riktar sig 1 första band mot materiella felaktigheter 1 avgörandet. Besvär över domvllla riktar sig mot processuella.Genom Återställande av försutten tid kan en part 1 vissafall fA rätt att överklaga ett avgörande som vunnit laga kraft. Inom det allmänna domstolsväsendetär det högsta domstolen (EID) som beslutarom resning och Återställande av försutten tid. Besvär över domvllla prövas av den rätt som haft att pröva ett ordinärt överklagande, dvs. beträffande tingsrättsavgöranden hovrätt och t>e-träffande hovrätteavgöranden HD. Om avgörandet Inte kunnat överklagas skall besvären riktas till HD. PA förvaltningssidan är det regeringsrätten (KS> som beslutar om deextraordinära Åtgärderna. I syfte att Åstadkomma en mer rationell användning av HD:s resurser tar vi 1 det nu aktuella betänkandet upp frAgor om vilket organsom skall ha att besluta om de särskilda rättsmedlen inom det allmänna domstolsväsendet . HD fick sin nuvarande roll genom en fullföljdsreform Ar 1971. HD blev vad sombetecknades som prejudikatln-stans, dvs. en Instans med uppgift att i första hand Åstadkomma för rättstillämpningen vägledande avgöranden av främst rättefrAgor (prejudikat). väl 1 linje med reformer som på senare Ar har förekom-Prop.1987/88:58 mit 1 många andra länder. Prejudikaten utgör 1 det moderna samhället ettalltmera betydelsefullt komplement till lagstiftningen. Prejudikaten leder tillatt rättstillämpningen blir enhetlig och likformig, och det är ofta prejudikaten som ger lagstiftningen dessfulla genomslagskraft. Rättskipningen vinner i klarhet samtidigtsom man gör vinster genom att bedömningen av rättsligafrågor underlättas. Om det finns bra prejudikat kan enskilda träffa rättvisa uppgörelser och undgårättsförluster. Många tvister behöver över huvudtaget inte dras inför domstol. Av mänga skäl är det sålunda viktigt att det prejudikatbehov som föreligger i möjligastemån blir tillgodosett. Såvitt vi har kunnat finna förekommer det dock inom många rättsområden en stor brist på prejudikat. Vi menar att man genom olika åtgärder måste tillvarata möjligheternaatt åstadkomma ett bättre utnyttjande av HD:s resurser. Tillströmningen av måloch ärenden till HD har ökat kraftigt sedan Ar 1971 och den nuvarandearbetssituationen i HD är ansträngd. Det handlar nu enligt vår bedömning om att1 ökad utsträckning koncentrera HD-resurserna till den egentligaprejudikatbildande verksamheten. I vårt delbetänkande (SOU 1986:1) HD och rättsbildningen har vi lagt fram många förslag isyfte att på nu angivet sätt effektivisera prejudikatbildningen. Dessa förslag har i huvudsak avseende endast pA sådana fall som överklagastill HD genom ett allmänt rättsmedel. Utanför betänkandet har vi således lämnat frAgor om möjligheternaatt avlasta HD de arbetsuppgifter som kommer av att en part utnyttjar ett särskilt rättsmedel. Betänkandet, som har remissbehandlats, är f.n. föremal föröverväganden Inom Justltledeparte- Prop.1987/88:58 mentet. VI föreslår nu att hovrätt skall ges rätt att besluta om resning beträffande tingsrättsavgöranden och beträffandeandra avgöranden som kan överklagas till tingsrätt eller hovrätt (t.ex. beslut 1 fastighets-bi Idningsärenden, utsöknlngsmAloch gAvoskat-teärenden). VI föreslår ocksåatt hovrätt skall ges rätt att återställa försutten tidför överklagande av sådana avgöranden. Motsvarande uppgifter beträffande hovrättsavgöranden börenligt vAr mening liksom nu ankomma pA HD,