prop · GB0384 · 1987-12-31 00:00:00 — De som drabbast mest är invandrare från spansk-och portugisisktalande länder. Även andra grupper drabbas. Detta gäller främsthustruns och barnens efternamn. Det är angeläget att en möjlighet öppnas att påett enkelt sätt kunna tillgodose dessa gruppers berättigade önskningar. Pastorsexpeditionen menar, att de ändringar i namnlagen,som föreslås i promemorianär bra och löser flera av de problem som lagen tidigare givit 23 På trepunkter har vi emellertid förslag att komma med. Övergångsbestämmelser,punkt 9 Bilaga 2 PastorsexpedUionen har gjort en enkel statisfik som visar att av drygt 900vigslar i under endast 12 önskat ta hustruns namnsom gemensamt namn. Frågan är därför om en övergångsbestämmelse är av behovetframkallad. Men om ändring görs, bör den också innefatta de fall då kvinnan somgift sig före lagens ikraftträdande, önskar ta sin mors namn som ogift som sitteget. Alltså byte enligt 5 §, oaktat hon redan genom giftermål en gång byttnamn. Pastorsexpeditionens intryck är att behovet av en sådanövergångsbestämmelse är något större än den nu föreslagna. I promemorian stycket 5 (sid 21fO diskuteras föräldrarnas rätt att ge och ändra barnets namn, Lagen innebäremellertid inget skydd för barnets rätt att senare i livet själv ändra sittförnamn genom en anmälan till pastorsämbetet, t. ex. genom att ta bort ettförhatligt förnamn, om nämligen föräldrarna redan tidigare ändrat barnetsnamn. Vi föreslår därför att lagen ändras så att föräldrarna inte kan ändrasitt barns en gång givna namn förtån barnet själv kan ge sitt bifall dvs frånoch med 12 ärs ålder i kongruens med lagen i övrigt. Enligt mycket gammal rätt fårvid det kristna dopet läggas till ett kristningsnamn. Den rätten bör ståograverad, oavsett lagen i övrigt. Den religiösa situationen i vårt land kanförändras så att de kyrkliga handlingarna blir mer religiöst medvetna eUerfaller bort. Redan nu döps inte så få ungdomar i samband med konfirmationen,och det händer att de då begär att fä lägga till ett särskilt dopnamn - dettycks vara en allmänt utbredd föreställning att så är möjligt. Så länge ingennamnändring skett tidigare innebär det inget problem, men när så inträfar,kommer det att kännas mycket onaturligt, att det nya dopnamnet inte kanerkännas utan ansökan till rned allt vad detinnebär. NIAanser att den det rör själv bör ges möjlighet till sådan anmälan dä vederbörandeblivit så vuxen att han/hon kan ha en egen uppfatning av namnbytets betydelseför individens idenfitet, föreslår fyllda . Anledningenfill NIA:s ställningstagande är att all forskning rörande utländska adoptivbarnvisar att namnet har en stor betydelse för adoptivbarnens identifietsutveckling.Barnpsykolog genomförde 1974-79 en undersökning där 207adoptivbarn ingick. konstaterade att ungdomarnas utvecklingmot en egen identitet påverkas positivt bl, a, av att de får välja det namn somkänns riktigt för dem. fann ocksä att 4 av 10 adoptivföräldrar gavbarnen typiskt svenska tillnamn, 3 av 10 gav dem tillnamn som var typiskt förursprungslandet medan de övriga gav barnen internationella tUlnamn. avbarnen hade vid undersökningstillfället valt att ändra sitt tillnamn, i deflesta faU till ett namn från ursprungsmiljön. Omadoptivföräldrarna har utnyttjat möjligheten att ta bort samtliga barnets ursprungsnamn utom ett begränsar det naturligtvis senare barnets möjligheter att välja det tilltalsnamn det själv önskar. Biologiska föräldrar torde sällan ha anledning att utnyttja möjUgheten att låta barnet byta förnamn eftersom de själva från början bestämt barnets namn. Detta möjliggör för den unge själv att sentire byta namn. Dä det gäller adoptiv barn torde det däremot bli regel att adoptivföräldrarna utnyttjar möjlighe- 24 ten till byte ellertillägg av namn eftersom de flesta adopfivföräldrar önskar Prop. 1987/88:84 ge barnet ett eller flera svenska namn. Ompromemorians förslag genomförs kan adoptivbarnen därför förmodas bli sämrelottade än barn födda i då det gäller att efter eget önskemål få väljaförnamn. är adoptivbarnens identitetsutveckling speciell ochberoende av flera faktorer än andra barns eftersom de i sin identitet skaintegrera säväl sitt ursprung frän ett annat land som sin svenska uppväxt.Enligt ;s mening bör därför den det rör ges en möjlighet att själv påverkavalet av namn då vederbörande är så vuxen att han/hon kan ha en mening omnamnets betydelse för den egna idenfiteten utöver att adoptivföräldrar isamband med adoption får ändra, utesluta eller lägga till ett eller fleraförnamn för barnet. Dennuvarande lagstiftningen har medfört besvär och kostnader för föräldrar, somönskar ge sitt adoptivbarn mer än ett namn utöver det/de namn barnet har frånsitt ursprungsland. Det är därför med tillfredsställelse vi konstaterar attdenna fråga uppmärksammats i samband med översynen av namnlagen. Viifrågasätter emellerfid om man inte borde gä ytterligare ett steg längre isamband med översynen av lagen. Ilagen om allmän försäkring (4 kap. 5 §) jämställs ett barns födelse med den fidpunktdå adoptivföräldrar fär ett barn i sin vård. Ett motsvarande tillägg fill 30 §i namnlagen skulle ge adopfivföräldrarna samma möjlighet som biologiskaföräldrar att ge barnet ett eller flera förnamn genom anmälan till pastorsämbetet. Namnetär en viktig del av barnets identitet. Ett adoptivbarn från ett annat land kankomma till med flera förnamn. Adoptivföräldrarna kan välja att endastlåta barnet behålla ett av dessa namn. När barnet i tonåren börjar få ett ökatintresse för sitt ursprung, vilket ofta sker, kan det vilja återta ett ellerflera av de namn det mist. Den föreslagna ändringen av 31 § ger denna möjlighetvilket är positivt. För att stärka barnets intresse och ge det en möjlighet attsjälv påverka en namnändring bör i den föreslagna ändringen av paragrafeninföras att namnändringen inte får ske innan barnet fyllt och inte utanbarnets samtycke. Viär mycket positiva till den föreslagna övergångsbestämmelsen, som geradoptivföräldrar, som av kostnadsskäl avstått från tillägg av ytterligare namn,möjlighet att hos pastorsämbetet göra en sådan ändring avförnamn. Lag om ändring i namnlagen (1982:670) Bilaga 3 Prop. 1987/88: 84 Bilaga 3 Härigenomföreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670)' dels att 8, 31, 32 och 45 §§ skallha följande lydelse, dels att i övergångsbestämmelserna fill lagen skall förasin en ny punkt, 9, av följande lydelse. Ettbarn , som för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem hartagits emot av någon annan än barnets föräldrar, kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta sitt efternamn till ett namn som bärs av den eller dem somhar tagit emot barnet eller till ett namn som bärs av någon av dem, om deneller de vars namn avses har samtyckt till namnbytet och domstol har funnitatt namnbytet är förenligt med barnets bästa. Den somhar bytt efternamn enligt första stycket kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta tillbaka till ett efternamn som han eller hon har burittidigare. Den somhar bytt efternamn enligt första stycket kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta tillbaka till det efternamn som han eller hon har buritnärmast före det namnbytet. Den somenligt 30 § har förvärvat ett enda förnamn kan genom anmälan tillpastorsämbetet förvärva ytterligare ett förnamn. Den somenligt 30 § har förvärvat flera förnamn kan genom anmälan till pastorsämbetetantingen byta ut ett av förnamnen mot ett nytt förnamn eller enbart lägga tillett förnamn eUer stryka ett förnamn. Sådan anmälan får göras endast en gång. Den som enligt 30 § har förvärvat ett enda förnamn kangenom anmälan till pastorsämbetet förvärva ytterligare ett eller fleraförnamn. Den som enligt 30 § har förvärvat flera förnamn kan genomanmälan fill pastorsämbetet byta ut eUer stryka ett eller flera av förnamneneller lägga till ett eller flera förnamn. Ett av de förnamn som har förvärvatsenligt 30 § skall dock alltid behållas. Anmälanenligt denna paragraf får göras endast en gång. Ändring avordningsföljden mellan två eller flera förnamn, så att tilltalsnamnet kommerförst, kan göras genom anmälan till pastorsämbetet. Genom en sådan anmälan fåräven stavningen ändras, om inte namnets uttal ändras genom detta. Ändring avordningsföljden mellan två eller flera förnamn kan göras genom anmälan tillpastorsämbetet. Genom en sådan anmälan fär även stavningen ändras, om intenamnets uttal ändras genom detta. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 45 § Bilaga 3 En ansökan om förklaring att ett namnbyte enligt 6, 8eller II § är förenligt med barnets bästaprövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet. I ärenden enligt första stycket skall domstolen, om detkan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare.Domstolen skall även inhämta yttrande från socialnämnden. / ärenden enligtförsta stycket får domstolen förordna attvardera parten skall bära sin rättegångskostnad. Denna lag(1982:670) träder i kraft . Beträffande svenska medborgaresom har hemvist i träder dock 50 § i kraft först den dag regeringenbestämmer.' Genom den nyalagen upphävs namnlagen (1963:521). Förekommer i lag eller annan författninghänvisning fill föreskrifter som har ersatts av bestämmelser i den nya lagen,tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Om inte annatsägs i det följande, tillämpas den nya lagen även i fall då anmälan elleransökan har gjorts före ikraftträdandet men då ännu inte har slutligt prövats. Förnamn ochsläktnamn som har förvärvats enligt den gamla lagen anses som förnamn respekfiveefternamn som har förvärvats enligt den bestämmelse i den nya lagen som gällerför motsvarande fall. Tilläggsnamn som avses i den gamla lagen anses sommellannamn enligt den nya lagen. Om en kvinna,som enligt bestämmelser före den gamla lagen bär sitt eget och en makesefternamn i förening, ingår nytt äktenskap, anses namnen vid tillämpning av dennya lagen som ett efternamn vilket har förvärvats på grund av ett tidigareäktenskap. Bestämmelsen i13 § 7 tiUämpas inte i fall då en ansökan har kommit in till patent- ochregistreringsverket före den nya lagens ikraftträdande. I fråga omverkan av dom, genom vilken fastställs att en man inte är far till ett barn, fillämpasden gamla lagen i faU då dom i första instans har meddelats före den nya lagensikraftträdande. Bestämmelsen i48 § om samtycke av barn över 12 är tillämpas inte i fall då en anmälan elleransökan har gjorts före den nya lagens ikraftträdande, 9, Har kvinnan i ett äktenskap före ikraftträdandetförvärvat mannens efternamn eller vid äktenskapets ingående föreikraftträdandet behållit ett annat efternamn än det namn som hon har burit somogift och har makarna inte därefter bytt efternamn, får de som gemensamtefternamn anta det namn som hustrun senast har burit som ogift. Förvärvet avdet gemensamma namnet görs genom att makarna ' 50 § har trätt i kraft beträffandesvenska medborgare som har hemvist iFinland (1985:906), 27 prop-i" oi\ag2i 5 'kö"""'! Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Propositionens lagförslag ............................................... ..... 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 januari1988 , . 1 Inledning ...................................................................... ..... 5 2 Allmänmotivering .......................................................... ..... 5 2.1 Makars efternamn .................................................. ..... 5 2.2 Fosterbarns efternamn .......................................... ..... 8 2.3 Förnamn.................................................................... ..... 9 2.4 Rättegångskostnader............................................... ..... II 2.5 Långtidsdömdas namnbyten . 2.6 Ikraftträdande ......................................................... ... 13 2.7 Kostnader .............................................................. ... 13 3 Upprättatlagförslag....................................................... ... 13 4 Specialmotivering ........................................................ ... 13 5 Hemställan ................................................................... 15 6 Beslut............................................................................. 15 Utdrag ur lagrådets protokoll ......................................... ... 16 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28januari 1988 ,, 17 Bilaga 1 Promemorians lagförslag ................................. ... 18 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttrandena................ ... 21 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag ............................. ... 26 Tryckeri, 1988 29