prop · GB03116 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:116 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden . Ipropositionen läggs det fram ett forslag om ett reformerat studiemedelssystem. Studiemedelföreslås utgå som ett generellt stöd till alla behöriga sökande utan differentieringmed hänsyn till ålder, familjesituation eller bostadsort. De nuvarandebarntilläggen slopas. Studiemedlenstotalbelopp föreslås höjas från nuvarande till av basbeloppet, dvs.4 870 kr. i dagens basbelopp. Studiebidraget utgör av basbeloppet,dvs. Extra studiemedel kan utgå fÖr särskilda kostnader.En reducering av studiemedelsbeloppet sker för studerande som har tillgång tillfria läromedel och fria skolmåltider. Studiemedelprövas mot egen inkomst, men inte längre mot egen förmögenhet. Ett nyttinkomstbegrepp, sammanräknad inkomst vid taxering till statlig inkomstskatt,fastställs för såväl beviljning som för återbetalning. Nuvarande fribeloppsgränserhöjs med på grund av det ändrade inkomstbegreppet, i övrigtbibehålls nuvarande reduktionsregler. Åldersgränsenför studiemedel bibehålls vid . Antaletterminer för vilka studiemedel kan utgå begränsas på gymnasial nivå till sexoch på eftergymnasial nivå till tolv. Undantag från huvudregeln kan göras omdet finns särskilda skäl. Gränsdragningenmot studiehjälpssystemet sker så att all utbildning i gymnasieskolan förungdomar hänförs till studiehjälpssystemet. De studerande, sominnan reformen träder i kraft, har påbörjat studier i påbyggnadskurser igymnasieskolan och uppburit studiemedel, får slutföra sina studier med dettastudiestöd. Det blir lättare att fåstudiemedel för utlandsstudier. I princip skall Prop. 1987/88: 116studiemedel beviljas för studier utomlands om utbildningen håller entillräckligt hög kvalitet. Etthelt nytt återbetalningssystem föreslås. Det nya systemet bygger på en inkomstrelateradåterbetalning. I princip skall skulden återbetalas med ett årligt belopp av den återbetalningsskyldiges årsinkomst. Skuldenlöper med en ränta S(}m fastställs av regeringen . Räntan utgör ennettoränta, som skall täcka statens upplåningskostnader och vissa administrativakostnader, samt ta hänsyn till avdragseffekten i skattesystemet.Återbetalningen påbörjas tidigast efter det att studiernaavslutats. Liksomi nuvarande system kommer det att finnas möjligheter till nedsättning av denårliga återbetalningen. Nedsättning skall t.ex. kunna ske om en studerande påbörjaren ny studieperiod, eller om hans inkomster under ett visst år blir väsentligtlägre än beräknat. Skuldenkan också helt eller delvis skrivas av. Den skrivs alltid av vid ålderspensioneringenoch vid dödsfall. Den som har studiemedelsskulder från studier på grundskole-eller gymnasienivå kan få en del av dessa skulder avskrivna om han fortsätterstudierna i minst tre terminer på högskolenivå. Härutöver kan skulden skrivasav om det finns synnerliga skäl. Ett sådant skäl kan vara att man har fått en merskuldsättningsom beror på en allvarlig funktionsnedsättning. övergångsbestämmelserreglerar förhållandet mellan gamla och nya studieskulder. Detnya studiemedelssystemet administreras av centrala ()och studiemedelsnämnderna, som skall bevilja och utbetala studiemedel samtsvara för återbetalningssystemet. Finansieringen av lånedelen lyfts urstatsbudgeten och i stället lånar CSN medel direkt från förstudielångivningen. Statsbudgeten kommer härigenom endast att belastas avkostnaderna för studiebidraget, räntesubventionerna och avskrivningskostnaderna. Lag omändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)1 delsatt 4 kap. 14,17 och 40 §§ skall upphöra att gälla, delsatt i 1, 3 och 7 kap. orden "återbetalningspliktiga studiemedel" skallbytas ut mot "studielån", delsatt 4 kap. 8,13,16,19,21,23-25, 36,41 och 42 §§, 8 kap., 9 kap. 2-2 b §§ samt rubrikennärmast före 8 kap. skall ha följande lydelse. H£ir en studerandeför sådana studier som avses i 1 § erhållit studiemedel eller sårskiltvuxenstudiestöd enligt 7 kap. under sammanlagt , utgår studiemedelför ytterligare sådana studier endast om det finns särskilda skäl. Har en studerande för sådanastudier som avses i 2 § erhållit studiemedel eller särskilt vuxenstudiestödenligt 7 kap. under sammanlagt , utgår studiemedel för ytterligaresådana studier endast om det finns särskilda skäl. Har en studerande för sådanastudier som avses i 2 § erhållit studiemedel eller särskilt vuxenstudiestödenligt 7 kap. under sammanlagt , utgår studiemedel för ytterligaresådana studier endast om det fmns särskilda skäl. Studiemedel utgår med 8,06procent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod för vilkenden studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta förheltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vadsom sägs i första stycket gäller endast om ej annat följer av K 16, i7,19,22eller 25 §. Studiemedel utgår med 9,44procent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod för vilkenden studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta förheltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vadsom sägs i första stycket gäller endast om,inte något annat följer av 16, 19,22 eller 25 §. Fören heltidsstuderande minskas det belopp som utgår enligt 13 § första stycketoch 14 § för varje hel, sammanhängande tidsperiod med en artondelav den del av den studerandes inkomst som överstigernedan för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antal hela, sammanhängandetidsperioder for vilka studiemedel skall utgå underkalenderhalvåret Del av basbeloppet januari- juli- 23 4 5 6 7 8 9 10 För enheltidsstuderande minskas det belopp som utgår enligt 13 § första stycket förvarje hel, sammanhängande tidsperiod med en artondel av den del avden studerandes inkomst som överstiger nedan för skildaperioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antal hela,sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgå underkalenderhalvåret Del av basbeloppet januari- juli- 23 4 5 6 7 8 9 10 19 § Nuvarande lydelse För deltidsstuderande minskas det belopp som utgår för ettkalenderhalvår enligt 13 § första stycket och 14 § för varje hel,sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger nedan, för skildaperioder angivna delar av basbeloppet, nämligen Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgåunder kalenderhalvåret Del av basbeloppet 130procent Utöver vad som följer av första stycket minskas det beloppsom enligt 13 § första stycket och 14 § utgår till deltidsstuderande för varjehel sammanhängande tidsperiod med två fyrtiofemtedelar av den delav den studerandes förmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet. Fören deltidsstuderande minskas det belopp som utgår för ett kalenderhalvårenligt 13 § första stycket för varje hel, sammanhängande tidsperiod om 30dagar med en niondel av den del av den studerandes inkomst underkalenderhalvåret som överstiger nedan, för skilda perioder angivna delar avbasbeloppet, nämligen Antalhela, sammanhängande tidsperioder för vilka studiemedel skall utgåunder kalenderhalvåret Del au basbeloppet 130procent Somden studerandes inkomst enligt 16 och 19 §§ räknas deninkomst som han kan antagas komma att åtnjuta . Värdetav natu-raförmåner fastställs av regeringen. Statligt eller statsskom-muruiltbostadsbidrag, allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag, handikappersättningoch annat studiestöd enligt denna lag ån korttidsstudiestöd ochvuxenstudiebidrag räknas inte som inkomst. Medförmögenhet förstås i 17 ock 19 §§ skattepliktig förmögenhet enligt lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt. Somden studerandes inkomst enligt 16 och 19 §§ räknas vadsom på det halvåret kan beräk-ruis belöpa av det belopp som kan förutses bliden studerandes sammanräknade inkomst uid taxeringen till statlig inkomstskattför kalenderåret. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifterom tillämpningen au första stycket. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får for utomlands bosatta och sjömänföreskriva andra regler för inkomstberäkningen. Vidberäkning enligt 13, 14, 16, i7och 19 §§ av studiemedel tillämpas det basbeloppsom gäller vid ingången av den tidsperiod för vilken studiemedlen är avsedda. Vidberäkning enligt 13, 16 och 19 §§ av studiemedel tillämpas det basbelopp somgäller vid ingången av den tidsperiod för vilken studiemedlen är avsedda. /studiemedel ingår studiebidrag. Barntillågg utgår dock endast i form av återbetalningspliktigastudiemedel. Studiebidragetutgör av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod om15 dagar för heltidsstuderande Prop, 1987/88:116 Förvarje hel, sammanhängande tidsperiod för heltidsstuderande och om30 dagar for deltidsstuderande utgör studiebidraget . Omstudiemedlen enligt 10, 13, 16, 17, 19 och 21-23 §§ utgårmed lägre belopp än av basbeloppet utgör studiebidraget dock endastså stor del av som svarar mot förhållandet mellan det belopp somutgår och av basbeloppet. Utgåendestudiemedel utgör i första hemd studiebidrag. Återstoden utgör återbetalningspliktigastudiemedel. ochom för deltidsstuderande. År den studerande för denrm tidsperiodenligt 10, 13, 16,19 och 21-23 §§ inte berättigad till fullt studiemedel minskasförst studiebidraget och därefter studielånet. Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag.Återstoden utgör studielån. Studerande, som till följd av bestämmelserna i 16, 17, 19och 21 §§ eller bestämmelse som avses i 22 § ej är berättigad tillstudiemedel, kan dock få återbetalningspliktiga studiemedel om synnerliga skälföreligger. Omsynnerliga skäl föreligger, får studiemedel utgå med högre belopp ån somföljer av 10, 13,24, 16, 17, 19 och 21 §§ eller bestämmelse som avses i 22 §.Det överskjutande beloppet utgår i form au återbetalningspliktigastudiemedel. Enstuderande, som till följd av bestämmelserna i 16, 19 och 21 §§ ellerbestämmelse som avses i 22 § inte är berättigad till studiemedel, kan dock fåextra studiemedel i form av studielån, om det finns särskildaskål. Om det finnssärskilda skäl, får extra studiemedel i form au studielån utgå utöver de studiemedelsbeloppsom följer av 10, 13, 16, 19 och 21 §§ eller bestämmelse som avses i 22 §. Närmare föreskrifter för tillämpningen av första och andrastyckena meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 1987/88: 116 Studiemedel enligt detta kapitel får beviljas svensk medborgareför studier utom riket, om studierrux icke med lika stor fordel kan bedriuas uidsuensk låroanstalt. Åueni andra fall får studiemedel enligt detta kapitel beuil-jas for studier utomriket enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Förstaoch andra styckena gäller dock endast sådana studier som motsuarar eller årjämförbara med studier uid suensk läroanstalt eller utbildningslinje somomfattas au för-ordruinde enligt 1 § eller 3 kap. 1§. Studiemedelenligt detta kapitel får beviljas svensk medborgare för studier utom riketunder de förutsättningar och med de belopp som före-skrius au regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Studiemedel kan även utgå för sjukperiod som avses i 28 §enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen. Studiebidragoch återbetalningspliktiga studiemedel enligt detta kapitel samtbarntill-lägg uid tillämpning av 40 § avrundas till helt krontal vid öretalunder 50 nedåt och vid annat öretal uppåt. Studiemedelenligt detta kapitel avrundas till närmast lägre hela krontal. För densom under ett kalenderhalvår ej är berättigad till av basbeloppeti studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel bortfaller rätten tillsådant studiestöd. För densom under ett kalenderhalvår inte är berättigad till av basbeloppeti studiebidrag och studielån bortfaller rätten till sådant studiestöd. Nuvarandelydelse 2 Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 116 1 § Den som uppburit studielån skall återbetala lånet. På lånet skall också betalas en årlig rän ta. I samband med återbetalningen får också tas ut augifterför administratiua kostnader enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Betalningen au lånet och räntan sker med ett uisst belopp uarjekalenderår (årsbelopp). Det inbetalade beloppet skall auråknas i första hand påden upplupna räntan och därefter på kapitalskulden. Ränta som inte betalasunder det år den har upplupit läggs till kapitalskulden. 2 § Förevarje kalenderårs början fastställer regeringen den ränta som skallutgå på studielån. 3 § Om detuid ingången au ett kalenderår har gått efter den senastetidsperiod för uilken den återbetalningsskyldige har fått studiestöd enligt3, 4 eller 7 kap. skall återbetalningen au studielånen börja med detkalenderåret. 4 § Årsbeloppetför ett kalenderår skall uara av den återbetalningsskyldigessammanräknade inkomst enligt den sermste taxeringen till statlig inkomstskatt.Som taxering gäller beslutet om taxering i första instans. 2Nuvarande lydelse av 8 kap. finns i bilaga 4. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse ProD 1987/88-116 När det gäller sådana återbetalningsskyldiga som underdet inkomstår den seruiste taxeringen auser uar bosatta utomlands eller uarsjömän får regeringen föreskriua att återbetalningen i stället skall ske medett belopp som svarar mot en tjugondedel au den kvarstående låneskulden, dockminst femton procent au basbeloppet det år återbetalningen skall göras. Till det årsbelopp som den återbetalningsskyldige skallbetala får läggas sådana avgifter som regeringen har föreskrivit med stöd au1 § andra stycket. 5 § Har den återbetalningsskyl dige uppburit nya studielån se dan skyldighet att återbetala ti digare lån kar inträtt, skall de nya lånen låggas samman med de tidigare. 6 § Årsbeloppet får sättas ned 1. om denåterbetalningsskyldige uppbär studiehjälp, studiemedel, sårskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag fördoktorander, 2. om den återbetalningsskyldigesinkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomstefier uilken årsbeloppet har be-räkruits, 3. om denåterbetalningsskyldige har överklagat den taxering som ligger till grund förberäkningen av årsbeloppet Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 116 ock det med hänsyn till omständigheterna framstår somoskäligt att låta årsbeloppet grundas på den taxeringen, eller 4. om det i något annat fall finns synnerliga skål. Om det finns skäl att sätta ned årsbeloppet och det kan antasatt den omständigheten som föranleder nedsättningen kommer att bestå längre ånett år, får nedsättning ske tills vidare. 7 § Beslut om nedsättning au årsbeloppet får ändras 1. om deinkomstförhållanden som legat till grund för beslutet har äruirats uäsentligt,eller 2. om det inågot annat hänseende har inträffat en förändring som uäsentligt påuerkarrätten till nedsättning. 8 § Regeringen eller den myn dighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrif ter om nedsättning enligt 6 eller 7§. 9 § Studielån som kuarstår obe talda det år den återbetalnings skyldige fyller skall avskrivas. Utan hinder härav kuarstår betalningsskyl digheten för påförda men inte betalda årsbelopp avseende de tre seruiste kalenderåren. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av efter ingången au det år den återbetalningsskyldige fyller sextio . Nuuarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 116 10 § Om den återbetalnings- skyldige aulider, skall återstå ende kapitalskuld och upplu pen ränta auskriuas. 11 § Densom tidigare uppburit studielån för studier enligt 4 kap. 2 § kan befrias frånatt återbetala uiss del au dessa lån om han under minst tre terminer erhållitstudielån för studier enligt 4 kap. 1 §. Sådan befrielse får avse högst sexterminer och för varje termin uppgå till en tredjedel au studielånet underterminen. 12 § Utövervad som följer au 9-11 §§ får studielån auskriuas i fall då det föreliggersynnerliga skäl till det. 13 § / syfte att stimulera en snabb återbetalning au studie lån får regeringen meddela fö reskrifter om för såda- rui återbetalningsskyldiga som återbetalar sina studielån med större belopp än de årsbelopp de år skyldiga att betala. 14 § För varje kalenderår då återbetalning skall göras fast ställs årsbeloppet för den åter betalningsskyldige. Uppkom mer brutet krontal skall årsbe loppet aurundas till närmast lägre kela krontal. Regeringen får föreskriua att årsbeloppet skall fastställas till noll kronor, om årsbeloppet, beräknat enligt 4 § första stycket, skulle under stiga au bas beloppet det år återbetalningen skall göras. Nuuarandelydelse Föreslagen lydelse ProD 1987/88-116 Om årsbeloppet ändras genom beslut om nedsättning gällerdet nedsatta beloppet som fastställt årsbelopp. Den återbetalningsskyldige skall underrättas skriftligenom det årsbelopp som har fastställts för horu>m. 15 § Det fastställda årsbeloppet och sådarux augifter somregeringen kar föreskrivit med stöd au 1 § andra stycket skall betalas enligtföreskrifter som meddelas au regeringen eller den myndigket regeringen bestäm- 16 § Årsbelopp och andra augif ter enligt denna lag som inte kar betalats inom föreskriuen tid får tas ut genom utmätning utan föregående dom eller ut slag. Årsbelopp eller del därav som inte kar betalats,frivilligt eller genom utmätning, före utgången au nouember månad det tredjeåret efter betalningsåret, skall inte föranleda vidare in-driuningsåtgärder. Särskilda bestämmelser om återbetalning i vissa fall 17 § Om någon kar uppburit studielån för en sjukperiod en ligt bestämmelserna i 3 kap. 15-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges där gäller i fråga om återbetalningen bestämmelser na i 18 och 19 §§. Nuuarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 116 18 § Studielån som avser den delen av en sjukperiod som föl jer efter en karenstid om 14 da gar skall inte återbetalas annat ån i de fall som anges i 19 §. I karenstiden får inräknas bara tid under sådanstudietid som avses i 3 kap. 15 §, 4 kap. 28 § eller 7 kap. 17 §. Vid beräkning au karenstiden skall tuå eller flerasjukperioder räknas som en sammanhängande sjukperiod, om den senare periodenbörjar efter det att den tidigare slutade. 19 §Uppbär den studerande sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,skall han för uarje sjukdag som infaller efter karenstiden enligt 18 §återbetala den del au studielånet som motsuarar sjukpenning över 25 kronor.Detsamma gäller också om den studerande med anledning av sin sjukdom fårersättning enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnandeeller enligt utländsk lagstiftning om arbetsskadeförsäkring. Sjukpenningenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall inte beaktas vidtillämpning av denna paragraf 20 §Studielån som avser tid då den studerande har uppburit utbildningsbidrag,enligt bestämmelserna om dagpenning, skall inte återbetalas i den mån avdraghar skett från utbildningsbidraget. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 116 Ansvarig myndighet, upp-glftsskyldighet m.m. 21 § Frågor enligt detta kapitel prövas av centrala studiestöds- nämnden. Frågor om befrielse från återbetalningsskyldighet enligt 18 ock 19 §§ prövas dock av den studiemedelsnämnd som föreskrivs au regeringen el ler den myndigket regeringen bestämmer. 22 § Den återbetalningsskyl dige skall lämna centrala stu diestödsnämnden de uppgifter som är av betydelse för till- lämpningen au detta kapitel. Bestämmelser om hur centrala skallinhämta de uppgifter från den senaste laxeringen som nämnden behöver för tilllämpningav detta kapitel meddelas av regeringen. Den som har fått årsbeloppet nedsatt är skyldig att utan anmaningomedelbart underrätta centrala om någon omständighet somföranlett nedsättningen inte längre föreligger. 23 § Allmänförsäkringskassa skall lämrui centrala ock studiemedelsnämndernauppgift om sådan sjukpenning eller ersättning som avses i 19 §. Allmänförsäkringskassa skall i övrigt lämrui centrala ockstudiemedels-nämnderrui de uppgifter som är au betydelse för tillämpningen audetta kapitel enligt de bestämmelser som regeringen meddelar. 24 § och försäkringsinrättning är skyldiga att på begäran lämna försäkringsdomstol,, allmän försäkringskassa ock centrala studiestödsnämndensådana uppgifter i fråga om viss person som är av betydelse för tillämpningen av detta kapitel. 1987/88: 116 25 § Centrala studiestöds-nämndens beslut i ärenden omåterbetalning au studielån får öuerklagas kos kammarrätt. Nämndens beslut skall dock gälla , om nämndeninte bestämmer något annat. Har någon uppburit studiestö Avbryter någon sina studier skall första stycket tillämpasbeträffande uppburet studiestöd som avser tiden efter avbrottet. Beroravbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerande uppburit enligt 3 kap.15-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges därej återkrävas. Detsamma gäller vid sådan ledighet som avses i 3 kap. 31 §, 4kap. 44 § och 7 kap. 17 a §. Avseråterkrav enligt första eller andra stycket studiehjälp enligt 3 kap. till sådanstuderande, som vid utbetalningstillfället var omyndig, åvilarbetalningsskyldigheten den som då var den omyndiges förmyndare. Pååterbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap.och på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt förstaeller andra stycket utgår ränta från den dag när medlen uppburits efter enräntesats som överstiger statensutlåningsränta. På andra former av studiestöd som återkrävs enligt denna paragrafutgår ränta enligt samma räntesats från den dag som infaller efterdet beslut om återkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan denåterbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet atterlägga räntan. Påstudielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap. och på särskiltvuxenstudiestöd enligt 7 kap. som återkrävs enligt första eller andra stycketutgår ränta från den dag när medlen uppburits efter en räntesats som vid varjetidpunkt överstiger statens utlånings-ränta. På andraformer av studiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår ränta enligtsamma räntesats från den dag som infaller efter det beslut om återkravfattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befriashelt eller delvis från sin skyldighet att betala räntan. 3 Nuvarande lydelse enligt prop. 1987/88:124 om god manoch förvaltare. Fordran,som har uppkommit på grund av att studiestöd har återkrävts och som uteståroreglerad, bevakas till ock med det år under vilket gäldenären fyller 65 år.Därefter avskrivs fordringen. Aulidergäldenären ocA svarar ej dödsbodelägare för fordringen, avskrivs fordringenom den inte kan betalas med dödsboets tillgångar eller med anlitande au säkerketsom kar ställts för fordringen. Åueneljest auskrius fordringen om indrivningen skulle vålla mer arbete ellerkostad än som är skäligt och indrivning inte är påkallad från allmänsynpunkt. Enfordran, som har uppkommit på grund av att studiestöd har återkrävts och sominte kar betalats, bevakas fram till det år gäldenären fyller sextiofem år.Därefter avskrivs fordringen. Om gäldenärenaulider, avskrivs fordringen. Om indrivningen au en sådan fordran som auses i förstastycket skulle vålla mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivninginte är påkallad från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder underlåtas. Tillstuderande som har uppburit studiestöd utgår nytt sådant stöd endastom Till enstuderande som har uppburit studiestöd utgår nytt sådant stöd endast 1. debiteradstudiemedelsau-gift, som förfallit till betalning före det kalenderår som denya studiemedlen avser, i sin kelhet erlagts eller beslut fattats enligt 8kap. 39, 40 eller 449 §§ att avgift inte skall utgå, 2. återkrav medstöd av 2 § av återbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 kap., studiemedelenligt 4 kap. eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. har reglerats avden studerande så att återkrav, som avser högst ett kalenderhalvår, kvarståroreglerat. 1.fastställt årsbelopp, som förfallit till betalning före det kalenderår som denya studiemedlen avser, kar betalats, ock