prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Fond Väst, , ochMellansvenska löntagarfonden har ändrat sin redovisning avutfärdade köpoptioner i enlighet med vad FAR anger. Såledeskan konstateras att samtliga fonder i stort sett redovisatutfärdade köpoptioner på det sätt som FARs utkast till rekommendation anger. 4.3 Riktadeoptioner Skr. 1987/88: 174 TrefondInvest ställde ut köpoptioner på sitt aktieinnehav i SvenskaHandelsbanken och Pronator. Dessa optioner är ej standardiserade (det finnsingen marknadsmässig handel), utan de är förenade med särskilda villkor ochriktade till speciella parter i företagen. RRVkonstaterade i föregående års utlåtande att riktade optioner inte är omnämnda iAPR som en tillåten placering. RRV anförde vidare att verket är tveksamt tillom löntagarfonderna skall sluta sådana avtal, eftersom de kan komma attifrågasättas från etiska utgångspunkter. Fråganhar aktualiserats igen genom beslut beträffande löntagarfondernasmöjlighet att handla med optioner. RRV gör den bedömningen att eftersomTrefond Invest är juridiskt bunden vid ingångna avtal bör de ovan diskuteradeköpoptionerna få löpa tills dess de löses, kvittas eller förfaller. Vid samtalmed fondens ledning har framgått att ej har för avsikt attteckna några nya avtal av ovan nämnt slag. 4.4 Redovisning av riskreserv Fondernaengagerar sig i allt större utsträckning i icke noterade företag. Större riskerär förenade med investeringar av detta slag. APR anger i 16 § att tillgångarnaskall tas upp till anskaffningsvärde. Vidare anges att en osäker fordran skalltas upp till det belopp som beräknas inflyta. RRV anser att detta måste tolkasså att en tillgång vars verkliga värde är lägre än anskaffningsvärdet skall tasupp till detta lägre, verkliga värde. En aktie i ett onoterat bolag bör såledestas upp till ett lägre värde än anskaffningskostnaden om det verkliga värdetbedöms var lägre. Den nedskrivning som därmed aktualiseras bör redovisas somkostnad i en särskild post i resultaträkningen. Detär svårt att beräkna verkligt värde på ett akfieinnehav som saknarmarknadsnotering (dvs där föga handel förekommer i aktien). Det är såledesförenat med svårigheter att i förväg fastställa nedskrivningsbehov i enskildaaktieposter. Å andra sidan är det ganska klart att förluster kommer att uppståi vissa av de onoterade innehaven. Flera av fonderna har därvid valt attospecificerat göra en avsättning till en s. k. riskreserv. Således harSydfonden, Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden ackumulerat avsatt 15,9,5 resp . Riskreservavsättningarna har ökat från föregående år då deuppgick till 10, 2 resp i nyssnämnda fonder. Denredovisningsmässiga behandlingen av riskreserven varierar mellan fonderna. FondVäst redovisar i årsredovisningen beloppen som kostnad i resultaträkningen ochsom skuld i balansräkningen. Sydfonden redovisar som kostnad iresultaträkningen men som "reserv" i balansräkningen. Mellansvenskalöntagarfonden redovisar inte sin avsättning i den nominella redovisningenutan endast i sin sammanställning av marknadsvärden. RRVanser att specifika nedskrivningar eller en riskreservavsättning kan göras. I det senare fallet bör dock internt hos resp fond finnas en specifika tion över vilka företag som avses. Nedskrivning/riskreservavsättning bör 184 redovisasi såväl nominell som real redovisning och där belasta resultaträk- Skr.1987/88: 174 ningen som kostnad och balansräkningen som skuld. Fond Västsredovis- Bilaga 9 ningsmässiga behandling förordas således omriskreservbegreppet använts. RRV har i tidigare granskning uttalat att arie AP-fondensårsredovisning uppfyller högt ställda krav på redovisningens innehåll och dessgrafiska och språkliga utformning. RRV noterar även att löntagarfondernas årsredovisningarsuccessivt utvecklas och generellt sett blivit mer informativa. 4.6 RRVs överläggningar med fondstyrelsernas revisorer RRV har som ett led i uppföljning av tidigare utlåtandenmedverkat i överläggningar med ordförandena för resp löntagarfondsrevisorskollegium. Vid ett sammanträde diskuterades bl.a.frågan kring handeln med optioner, fondernas investeringar i onoterade bolag,riskanalys, årsredovisningens innehåll, insiderfrågor m. m. 4.7 Fjärde AP-fondens och löntagarfondernas yttranden över RRVs och RFVs utlåtanden avseende medelsförvaltning fann inte anledning att framföra någrasynpunkter. Nordfonden tillstyrkte de förändringar som RRV föreslagit.Sydfonden, och Mellansvenska löntagarfonden har i sina yttrandenifrågasatt RRVs och RFVs utlåtanden, bl.a. vad gäller införande av realredovisning, jämförelser mellan fonderna och förslaget om enhetliga redovisningsprinciper. I synnerhet Mellansvenska löntagarfonden framför kritiskasynpunkter. Fonden anför bl.a.: "Såvitt vi kan se belyser de nu gjordautvärderingarna alls inte de grundläggande målen för löntagarfonderna, utanmer hur ett antal ordningsföreskrifter i lagar får tolkas och om fonderna därligger rätt i sin tolkning." I sin årsredovisning lämnar Mellansvenska löntagarfondenförslag på hur en långsiktig aktieförvaltning kan utvärderas. Förslagen ärfrämst ägnade att belysa frågan om fondens avkastning på förvaltade medel samthur det långsikfiga avkastningskravet uppfylls. RRV finner att förslagen liggerväl i linje med den uppläggning verket har för att belysa nämnda fråga. Vidsammanträffande med fondens ledning kunde också konstateras att det inteföreligger några meningsskiljaktigheter mellan RRV och Mellansvenskalöntagarfonden i riämnda avseenden. konstaterar i sitt betänkande (NU1987/88:10) om änd ringar i reglementet för allmänna pensionsfonden (prop 1987/88:11) att RRV och RFV var för sig genomför en värdefull granskning. RRV har tagit 185 fasta på de delar av fondernas remissvar som verket funnitrelevanta. 5Aktualiserade frågor Skr. 5.1 Placeringari instrument som ej omnämns i APR Av34 § APR framgår de grundläggande principerna för fondernas placering avmedel. Fondernas uppgift är att förvalta pensionsmedel genom placeringar påriskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättrariskkapitalförsöijningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning.Medlen skall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses. RRVkonstaterar efter genomgång av årsredovisningarna samt mot bakgrund av övriginhämtad information att fonderna gjort placeringar som inteomnämns i APR. Så\äfjärde AP-fonden som löntagarfonderna har placerat medel istandardiserade köpoptioner avseende aktier. Det kan noteras att omfattningenav dessa placeringar i flertalet fall var relativt liten i förhållande tillresp fonds totala fondkapital. I Fond Väst och Mellansvenska löntagarfondenhar dock denna aktivitet varit relativt större jämfört med övriga fonders. Förfjärde AP-fonden har i 35 § APR fr.o.m. 1988-02-01 införts en bestämmelse omatt fonden får placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner avseendeakfier i de bolag som anges i paragrafens första stycke. Denna bestämmelseomfattar dock inte löntagarfonderna (se kapitel 3). Mot bakgrund av dettautgår RRV från att de löntagarfonder som på balansdagen redovisade pågåendehandel med standardiserade köpoptioner avvecklar denna . FondVäst redovisar en fordran avseende ett reverslån i samband med överlåtelse avaktier och ett konvertibelt skuldebrev i ett bolag. RRV konstaterar attreverslån inte är omnämnt som tillåten placering i APR. Vid kontakt med fondensledning har RRV erfarit att reverslånet är ett sätt att avvecklaägarengagemanget på ett för fonden och företaget rimligt sätt. 5.2 Förvärv av bostadsrätt Nordfondensstyrelse har fattat beslut om att förvärva enbostadsrättslägenhet i och upplåta denna med hyresrätt somtjänstebostad till verkställande direktören. Fråga uppkommer därvid huruvidaett sådant agerande ligger inom ramen för statsmakternas intentioner ochbestämmelsen i 15 a § APR. Paragrafen har följande lydelse: "Enfondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för attbereda styrelsen lokaler för verksamheten". RRVkonstaterar att det av paragrafen ej framgår att en fondstyrelse har rätt att förvärva en bostadsrätt för bostadsändamål. Med utgångspunkt i APRs intentioner (prop 1983/84:172) konstaterar RRV att bestämmelsen har sitt ursprung i ett kontorslokalproblem. Av intentionerna framgår vidare att sådant förvärv av egendom "bör i huvudsak nyttjas för styrelser nas kanslier". Mot bakgrund av det ovananförda ifrågasätter RRV om Nordfondens Skr. 1987/88: 174 förvärv avbostadsrätt för bostadsändamål ligger inom ramen för statsmak- Bilaga 9temas intentioner och bestämmelserna i . Vidare anser RRV att frågan börklarläggas till ledning för framtida handlande. 5.3 Värderingsprinciper för aktier på balansdagen FjärdeAP-fonden och löntagarfonderna har tidigare använt riksskattever-ketsdeklarationskurser för att beräkna marknadsvärdet på aktieinnehavet perbalansdagen. På grund av att det är opraktiskt att använda dessa i dettasammanhang har värderingen fått göras på annat sätt. RRV har därvid noterat attfonderna använt sig av olika värderingsprinciper, vilket påverkar den realaredovisningen. RRVhar gjort en genomgång av större aktieposter i resp fonds portfölj och jämförtredovisade värden med en beräkning utifrån principen årets sista betalkurs.Därvid har bl. a. iakttagits en differens i värderingen av ett enskiltaktiebolag på 8 milj. kr. Medtanke på fondernas delårsrapportering bör en snar lösning komma till stånd ifrågan så att värderingsprinciperna blir enhetliga. 5.4 Placeringar i icke noterade företag' Enligtprop 1983/85:50 får fonderna placera medel i svenska aktiebolag med tonvikt påföretag av produktionskaraktär. Några riktlinjer för fördelningen mellan t.ex.noterade och icke noterade företag finns inte. Beträffande de mindre ochmedelstora företagen - bland vilka fiertalet onoterade företag ingår - sägsatt vid kapitalengagemang i dessa torde det vara bäst att gå invia investmentföretag av typ tillväxtföretag, venture-capitalföretag o. d.. Förde icke noterade företagen fungerar löntagarfonderna och Ijärde AP-fonden somkomplement till andra finansieringskällor. Engagemangeti denna del av riskkapitalmarknaden ställer stora krav på att fonderna görnoggranna analyser av varje företag innan något kapitaltillskott kan komma ifråga. Detta på grund av den högre risknivån samt att det normalt saknas andraexterna analyser. Delägarskapet i dessa företag och fondernas ansvar förförvaltning av medlen ställer krav på att fonderna kontinuerligt inhämtarinformation om företagens verksamhet och ekonomiska situation. För attförbättra denna tidskrävande bevakning har flertalet fonder anställt särskildaföretagsanalytiker. Flerafonder har framfört att ökningen av antalet onoterade företag i portföljen del begränsas av att många företag som vill att fonderna skall skjuta tillriskkapital inte uppfyller de krav som ställs. I sammanhanget bör nämnas att utöverbedömning av varje affärsidé måste även företagens beroende av nyckelpersonerbeaktas. Det senare framstår i denna typ av företag som en väsentligriskfaktor. Personberoendet kan vara av så Företagsom saknar marknadsnotering 187 avgörandebetydelse för ett mindre företag att hela dess fortlevnad är Skr. 1987/88:174 avhängig en persons engagemang. Nedan ges en sammanfattande bild av fondernas engagemang ionoterade företag. Flertalet uppgifter är hämtade från fondernas årsredovisningar,i några fall har kompletterande upplysningar inhämtats vid RRVs intervjuer medfondernas verkställande direktörer. framhåller i årsredovisningen för år 1987sin roll som viktig riskkapitalkälla för onoterade företag. Härvid anförs attfondens marknadsandel på detta område, med hänsyn tagen till svårigheten attexakt avgränsa riskkapitalmarknaden för onoterade företag, är betydligt högreän fondens andel av den officiella aktiemarknaden. Fondens investeringar på denna marknad under 1980-taletutgör . Praktiskt taget hela beloppet förutom investeringari utgör nytillskott av aktiekapital. Det totala engagemanget i onoterade företag var 576 miljkr eller av fondkapitalet vid utgången av . För fonden uppkommeravkastning på portföljen av onoterade bolag till en mindre del genom utdelningpå aktier, till en del genom realiserade vinster vid avyttringar av onoteradeföretag. Fonden framhåller att placeringar i onoterade bolag måsteanses vara mer riskfyllda än placeringar i större noterade företag. Inför åretsbokslut har fonden gjort en bedömning och värdering av förlustriskerna i varjeenskilt engagemang. Denna bedömning har resulterat i att ca kankomma att realiseras . har ett onoteratbolag utgått ur portföljen efter konkurs, förlusten uppgick därvid till 4,5milj kr. I sammanhanget bör också framhållas att ett bolag utgått ur denonoterade portföljen på grund av att aktien numera noteras. Vidare har aktieinnehaveti två andra fall sålts med realisationsvinst. avser att öka sin uppsökanderoll på riskkapitalmarknaden. Detta skall ske genom samarbete med detnystartade företaget i vilket fonden är delägare. Sydfonden redovisar engagemang i onoterade bolag till ettmarknadsvärde på ca . Fonden har fått vidkännas förlust i tvåföretag på sammanlagt ca . Till följd av att flera av de onoteradeföretagen har ekonomiska problem har fondens riskreserv ökats från 10 till 15milj kr. Enligt RRVs mening synes fondens resurser för analys och uppföljningav sina investeringar i onoterade bolag ej vara tillräckliga. RRV anser vidareatt Sydfondens redovisning av engagemang i onoterade bolag bör förbättras. Foitd Västs investeringar i onoterade företag uppgår tillca . har två nya engagemang inletts och därmed haraktiviteten jämfört varit något lägre inom detta område mätt iantal nya engagemang. har till riskreserv avsatts ,varav ianspråktagits. började att agera påriskkapitalmarknaden till sammans med övriga delägare via dotterföretaget och utvecklingsbolaget . Collator har inte haft den utveckling som förväntats. Mellansvenskalöntagarfondens investeringar i onoterade bolag uppgick Skr. 1987/88: 174till på balansdagen. För dessa investeringar har Bilaga 9 reserverats vid beräkning av marknadsvärdet. Fondens investeringar ionoterade bolag medförde en nettoföriust på . Nordfondenssatsningar på onoterade bolag har ökat . Fondens portföljvärdeavseende dessa bolag var per balansdagen . Fonden framhåller iårsredovisningen att ambitionen är att denna del av portföljen skall relativtsett öka . Av årsredovisningen framgår att ett onoteratbolag sålts med realisationsvinst . Tabellennedan belyser översiktligt fondernas engagemang i onoterade företag. Tabell4: Fondernas engagemang i icke noterade företag 'Aktier och konvertibla skuldebrev Marknadsvärde Fondernasengagemang i små och medelstora - oftast icke noterade -företag utgör ett av deplaceringsalternativ som APR anger för fondernas medelsförvaltning. Denmonetära insatsen är oftast inte särskilt stor men torde ha en påtagligbetydelse för det enskilda företaget. Om fonderna enbart hade målsättningen attuppnå högsta möjliga avkastning på det förvaltade kapitalet tordefondkansliernas stora arbetsinsatser på detta område knappast innebära enoptimal fördelning av de personella resurserna. Det är i stället troligt attfondernas engagemang i onoterade företag i vart fall på kort sikt har ennegativ inverkan på resultatet jämfört med om verksamheten enbart inriktadesmot att placera i börsnoterade företag. RRVhar noterat att riskanalys har börjat användas i allt större utsträckning inomnäringslivet för att identifiera hot mot ett företags fortbestånd ochplanmässiga utveckling. Riskanalys är en aktivitet som är nödvändig i allaffärsverksamhet om än med olika ambitionsnivå och grad av formalisering.Löntagarfonderna och Qärde AP-fonden utövar sin verksamhet i en omvärld därförändringar är bäde hastiga och kan vara omvälvande. I en sådan miljö är enriskanalys angelägen. Tillvägagångssättetför hur en riskanalys bör utföras kan variera. För att analysen skall ge ett relevant resultat är det nödvändigt att den utförs 189 systematisktoch omfattar hela verksamheten. Det innebär att såväl internt Skr. 1987/88:174 som externt påverkande faktorer bör ingå. RRV avser att återkomma i frågan om riskanalys. RRV haremellertid inom ramen för årets utvärdering tagit upp två frågor som bör ingå ien riskanalys. Löntagarfondernas kanslier består vart och ett av ettfåtal personer. Detta innebär med nödvändighet atl fördelningen avarbetsuppgifter blir specialiserade. En följd därav blir att en person ensamhar överblick över och kunskap om aktiviteter som är nödvändiga förverksamhetens resultat. Ett sätt att minska risken är att upprätta enhandlingsplan för krissituationer. En sådan bör bl a innehålla information omvad som skall utföras, hur, av vem och när den skall träda i kraft om ennyckelperson inte kan utföra ordinarie uppgifter. utvecklar f.n.en sådan plan. RRV ser positivt på detta initiativ. Flera fonder har ADB-utrustning som ett administrativthjälpmedel till kanslifunktionen, främst för redovisning och registrering avvärdepapper samt ordbehandling. Införande av ADB medför förutom många fördelar även att enriskfaktor tillförs verksamheten. Storleken på denna är bl.a. beroende av ivilken omfattning och hur hjälpmedlen används. Erfarenheter från andra hållvisar att de första grundläggande funktionerna ofta kompletterasmed ytterligare funktioner och att beroendet av hjälpmedlen ökar. Störningar i ADB-systemet, såsom t.ex. avbrott, obehörigåtkomst, bristande datakvalitet eller förstörelse av data, kan medföra negativakonsekvenser för verksamheten. På motsvarande sätt kan svårigheter uppstå närdet gäller att uppfylla de krav som ställs pä fonderna i bokföringslagen,tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. För att utröna i vad mån det föreligger risker förknippatmed ADB-användning i en verksamhet bör sårbarhetsanalyser genomföras. RRV anserdet lämpligt att resp fond prövar behovet av en sädan. I syfte att motverka att s. k. insiderinformationutnyttjas otillböriigt har Fond Väst, , Mellansvenskalöntagarfonden och Nordfonden infört regler för anmälan och registrering avvärdepappershandel som görs av befattningshavare inom resp fond. Åven fjärdeAP-fonden har insiderregler. RRV noterar att reglerna ej är enhetliga och ärolika i sin omfattning. RRV ser positivt på att insiderregler har införts vidnämnda fonder. 6 Sammanställningar av fondernas Skr. RRVhar i tidigare utlåtanden och vid diskussioner med resp fonds revisor och VDförsökt verka för enhetliga redovisningsprinciper. Detta i syfte att denverksamhet som inom AP-systemet äger rum på riskkapitalmarknaden skall belysaspå ett entydigt och ändamålsenligt sätt. Det är resp fondstyrelse som ytterstsvarar för årsredovisningens utformning. Enhetliga principer är emellertidenligt RRV förenligt med uttalandet i prop 1983/84:50 att fonderna "somriskkapitalplacerare och som aktieförvaltare skall vara av varandra oberoendeoch sinsemellan självständiga". Regler och principer för redovisningenutesluter inte att resp fond kan redogöra för sin verksamhet på ettindividuellt sätt. Vaijelöntagarfond har utvecklat egna redovisningssystem och admini-strafiva rutiner(Fond Väst och har köpt Qärde AP-fondens portföljhanteringssystem).Enligt RRVs syn kan uppbyggnaden av redovisningen bli mer rationell, enhetligoch ändamålsenlig med en samordning fonderna emellan i dessa avseenden. Ensamordning i administrativa frågor strider enligt RRVs mening inte mot intentionernabakom APR. Isyfte att ge en samlad bild av fondernas verksamhet och resultat har RRVsammanställt uppgifter i huvudsak från fondernas årsredovisningar. I några fallhar kompletterande uppgifter erhållits från resp fondkansli. Sammanställningenföljer i allt väsentligt Qärde AP-fondens modell för resultat- ochbalansräkning. I vissa fall har RRV i likhet med justerat någrafonders uppgifter för att erhålla jämförbarhet. Dessa justeringar redovisas ikommentarer till tablå 1-4 (se bilagan). Avrundningar har gjorts till 1 OOO-talkronor om inte annat anges. 6.1 Fondernas resultat- och balansräkningar per1987-12-31, bokförda värden RRVssammanställning i tablåerna 1 och 2 av fondernas resultat- och balansräkningarbygger på fondernas egna redovisningar men har strukturerats på ett sätt sommöjliggör jämförelser. Samtligafonder har ett resultat som överstiger flödeskravet till 1-3 AP-fonderna.Flödeskravet för löntagarfonderna uppgår för sammanlagt till drygt 231milj kr, vilket skall inlevereras före maj månads utgång . Motsvarandeflödeskrav för är ca . Detbokföringsmässiga resultatet varierar avsevärt mellan de olika löntagarfonderna(se tablå 1). Resultatpåverkande poster är realisationsvinstnetto,aktieutdelning, räntenetto och förvaltningskostnader. Löntagarfondernaredovisar förvaltningskostnader på totalt , vilket innebär enökning med jämfört med . Fjärde AP-fondens förvaltningskostnaderuppgår till , dvs. en ökning med . Den relativt kraftigaökningen sammanhänger bl.a. med fondens kostnader för byte av lokaler. Sammantaget harlöntagarfonderna erhållit i aktieutdelningar Skr. 1987/88: 174 för . Motsvarande värde för Qärde AP-fonden är . Räntenettotuppgår till ca för löntagarfonderna sammantagna och till 124 milj krför Qärde AP-fonden. Mellansvenska löntagarfondens räntenetto uppgår till drygt37 milj kr, medan övriga löntagarfonder redovisar mellan ca 9 och 21 milj kr.Detta förklaras av att Mellansvenska löntagarfonden haft en genomsnittliglikviditet som varit betydligt störte än övriga löntagarfonders. Realisationsvinsterpå försålda värdepapper är den post som bidrar mest till resultatet. De störstarealisationsvinsterna redovisas av Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden.Större realisationsvinster uppkom i Mellansvenska löntagarfonden vidförsäljning av aktier i , och Piren. Sydfondens störstarealisationsvinster hänför sig fill försäljning av aktier i , ,och . Nordfondenredovisar den största realisationsföriusten , sammanlagt 39,9 miljkr. Förlusten är nästan helt hänförlig till försäljningen av fondensFermenta-innehav, vilket medfört en förlust på ca . 6.2 Omsättningshastigheten i portföljen I34 § APR anges de grundläggande principerna för fondstyrelsernas placering avmedel. 1 specialmotiveringen (prop 1983/84:50) till paragrafen anförs att "Föratt understryka att styrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktigaplaceringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav pålångsiktighet. Detta bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ettsärskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, omomständigheterna motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normaltske med sikte på ett mera varaktigt innehav". "Deallmänna principer för Qärde fondstyrelsens och löntagarfondsstyrelsernas placeringav fondmedel som här (prop 1983/84:50) har angivits överensstämmer med vadplaceringsutredningen föreslagit". (SOU 1983:44) hade bl. a. till uppgift att ge underiag till riktlinjer för placeringspolitiken för institutionella placerare med evig placeringshorisont. Det framhålls att denna långsiktighet tolkas som att placeraren primärt är intresserad av utdelningstillväxten på lång sikt och att kortsiktiga värdeförändringar hos enskilda aktier inte skall motivera omplaceringar. Vidare sägs att kravet på Iångsiktighet innebär atl omplace ringar mellan olika aktier är motiverade först när placeraren efter funda mentala analyser av företagens utvecklingsmöjligheter har anledning atl revidera sina prognoser om den framtida utdelningstillväxten. Långsiktig heten innebär att placeraren skall bortse från sådana lönsamhetsföränd ringar i företagen som har kortsiktiga orsaker. Å andra sidan framhåller utredningen alt kravel på långsiktighet inle får lolkas som att placeraren 192 passivtskall åse alla kortsiktiga fluktuafioner i kurserna på de akfier som Skr.1987/88: 174 innehas. Nedanåterges utredningens sammanfattande övervägande i frågan. "bör kravet på långsikfighet tolkas som att tekniskt moUveradevärdeförändringar på akfier och tillfälliga justeringar av lönsamhetsförväntningarinte skall motivera omplaceringar.