prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är mot denna bakgrund av vikt att dessa ekonomier genom enanpassning av handelsoch växelkurspolitiken saml den interna efterfrågan gersitt bidrag lill alt reducera de externa obalanserna i världsekonomin. 3 Den svenska ekonomin 1988 Iårets finansplan gjordes bedömningen atl tillväxten i den svenska ekonominskulle komma atl dämpas något 1988 och framöver, bl.a. till följd av börsfalleli . De fakta som framkommit tyder emellerfidpå aU de negativa konsekvenserna av börsfallet blir mindre än befarat. Den ekonomiska stafisfikenför slutet av 1987 och början av 1988 tyder på en fortsall relafivt starkutveckling av induslriproduklionen, detaljhandelns omsättning och antaletsysselsatta. Företagens förväntningar, såsom de kommer fill uttryck i bl.aexport- och investeringsenkäter och i konjunkturbarometrar förindustrin och byggnadsverksamheten , är också opfimistiska. Ävenhushällens optimism har ökat påtagligt efter en tillfällig dämpning i slutet avförra året. Till detta kommer att även aktiebörserna tycks börja återhämta sig,se diagram 1. Sammantaget bedöms nu börsfallet bara fämarginella effekter på den svenska ekonomins utveckling . 1987/88: 150 Bilaga1 I I I I I I I I I I I I I I I 1 T I I 1 I I t T I IITTT-I I I I I TVT-I T I | I I I I I I I I I I I 1 | I r I I II 10 20 30 40 50 10 Anm:Tomvecka 15 1988 Källa: Ifinansplanen redovisades tvä prognoser , baserade på tvä olikaanlaganden om lönekostnadernas utveckling. Då hade avtalsrörelsen ännu inlebörjat. har emellertid löneavtal slutits som täcker större delen avden privata sektorn. Dessa innebär i de flesta fall tämligen låga Därtill kommer emellertid löneglid- Prop. 1987/88: 150ning. I vissa avtal finns dessutom särskilda garanliklausuler, som ger deBilaga 1 anställda en garanterad löneglidning, vilken tillsammans med de avtalsmässigalöneökningarna ger en ökning på . För den statliga sektorn ökartimlönekoslnaderna med 1988. Under loppet av året stiger nivån medytterligare ett par procentenheter. För den kommunala sektorn beräknaslimlönekostnaderna öka med . Moldenna bakgrund baseras prognoserna för den svenska ekonomins utveckling på atllimlönerna i genomsnitt ökar 1988. Det är högre än lägallernativet ifinansplanen, men inte lika högt som högalternativet. Det innebär atllöneökningslakten i även kommer atl ligga högre än i OECD-området,vilket medför att konkurrenskraften för de svenska förelagen kan komma altförsämras. Medde angivna fömtsättningarna rörande den inlernaliondla ekonomiska ulvecklingenoch limlönernas ökning förutses en fortsalt stark ökning av inhemsk efterfrågan1988, en god BNP-tillväxl och en fortsalt nedgång av arbetslösheten.Utvecklingen väntas emellertid också innebära atl underskottet i bytesbalansenökar jämfört med . Den starkare inlernationella tillväxten och delförbättrade bytesförhållandet - bl.a. lill följd av lägre oljepriser - gör dockalt bytesbalansförsämringen inle blir sä stor som tidigare förutspåddes. Miljarder kr., löpande prise 1987 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Kommuner Bruttoinvesteringar Lagerinvesleringar' Export 525,0 271,7 74,6 197,1 192,3 -6,4 333,9 4,3 1,3 2,6 0,8 -1,0 -0.5 3.2 -0,3 3,0 1,1 0.8 1.3 'Förändring anges i procent av föregående års BNP. Denprivata konsumtionen ökade med både 1986 och 1987, se tabell 1. Bakom denna utveckling låg såväl förbättrade realinkomsler för hushållen som goda möjligheter all låna pengar, stigande förmögenheter och optimistiska framtidsförväntningar. Ökningstakten har emellertid dämpats något , och förutses en ökning av den privala konsumlionen . Den offentliga konsumtionen har däremot ökat relativt långsamt - med ca I % . En fortsatt måttlig fillväxl förutses , koncentrerad till den kommu nala sektorn. Bruttoinvesteringarnaberäknas ha ökat 1987, vilkel är den högsta ökningstakten etl enskiltär sedan mitten av 1960-lalel. i början av innevarande ärlyder pä en fortsatt höjning av investeringsnivån 1988 med 3,. Både när detgäller privat konsumtion och bruttoinvesteringar innebär de redovisadebedömningarna en upprevidering av prognoserna , jämfört medfinansplanen. Den starkaefterfrågeulvecklingen har medfört såväl en hög BNP-tillväxl som en snabbimportökning 1987, en utveckling som förutses fortsälla 1988. BNP beräknas nuöka med 2,1988. Med dennabedömning skulle 1988 bli del med en relativt god konjunktur.Som framgår av diagram 2 bars BNP-tillväxlen de tvä förslå åren, 1983 och 1984,i hög grad upp av kapitalbildning, främst en kraftig ökning av netloexporlen.Därefter har kapitalbildningen utvecklats svagare. Netloexporlen har sedan 1985varje år givil negativa bidrag lill BNP-tillväxlen och väntas göra det även1988. Till följd av den starka investeringsuppgängen 1987, vilken förutsesfortsätta , beräknas dock kapitalbildningen, totalt sett, öka bäde 1987 och1988. över har kapitalbildningen därmed, efter den djupakrisen i slutet av Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 BNP, Konsumtion och kapitalbildning Index 1970 = 100, fasta priser Anm: Med kapitalbildning avses summan av netloexport ochinvesteringar. Källor: och . Utfall tom t o m Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 miiiii[[|ii[iiiiiipi|iiiiiiiiiii|iiiiiiinji|iiiiiiiiiii|jiiiiiiiiii|iiiiiii[iii|i[iiiiiiiii|1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Anm: De 14 är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrenter till på världsmarknaden. Källor: , ,samt . och början av 1980-lalel, återhämtat sig ochökat i samma takt som BNP. För att kompensera för den svaga utvecklingen under1970-lalel skulle emellertid krävas en ännu snabbare kapitalbildning. Svenskindustri är fortfarande för liten för atl etl överskott i bytesbalansen skallkunna bibehållas vid del övergripande målet full sysselsälining. Konsumenlprisernahar, liksom limlönerna, ökat mer i än i omväriden , sediagram 3. Del starka eflerfrågetryckel i den svenska ekonomin och bristen påarbetskraft har bidragit lill denna utveckling. En timlöneökning på 1988beräknas leda lill en uppgång av konsumentpriserna med under loppet av1988. Årsgenomsnittet för konsumentprisindex 1988 beräknas också ligga drygt 5%över genomsnillet förär 1987. Bytesbalansen visade ett underskott på ca 5 miljarder kr.1987 och prognoserna lyder på all underskottet ökar till knappt 11 miljarderkr. 1988, se tabell 2. Den främsta orsaken lill bytesbalansens försvagning 1987och 1988 är atl efterfrågan ökar mer i än på våra exportmarknader. Denstarka ökningen av inhemsk efterfrågan drar med sig en stor import också under1988. Marknadstillväxten för de svenska exportföretagen Tabell2 Bytesbalans Prop. 1987/88: 150 Miljarderkr., löpande priser Bilaga 1 Export av varor Import av varor Korrigeringspost 260,5 244,7 -1,3 232,5 -1,7 257,4 -1,6 276,7 -1,7 4,7 -30,4 3,3 -27,4 -1,7 -25,8 -4,0 -11,2 -5,2 -10,8 beräknas däremot varasvag, bl.a. till följd av att tillväxten och importen i och ,vilka är viktiga moltagariänder för svensk export, utvecklas svagt. Samtidigtsätter produktionskapaciteten en gräns för exportökningen. Treårskalkylerna, vilkaredovisas i det följande, visar atl snabba löne-koslnadsslegringar riskerar allförsämra konkurrenskraften. Trots en högre löneökningslakt i än iomväriden är konkurtcns-kraften i svenskt näringsliv förnärvarande god. Delta beror dock i hög grad på faktorer av tillfällig karaktär.Delvis kan del förklaras av atl de stora förändringarna i valutakurserna, meden nedvärdering av den amerikanska dollarn och en uppvärdering av D-mark ochyen, har gynnat svensk exportindustri på flera viktiga marknader. Om enomläggning av den amerikanska ekonomiska politiken gör atl exporten tillFörenta staterna växer långsammare i framfiden, skärps emellertid kraven påbättre konkurrenskraft genom pris- och koslnadsanpassning. Konkurrenskraften har docki andra avseenden än priser och kostnader utvecklats förmånligt de senasteåren. En betydande omstmkturering av svenskt näringsliv har skett och desvenska företagen har varil framgångsrika när det gäller atl utveckla ochmarknadsföra nya produkter. Marknadsandelarna för de svenska företagen päexportmarknaden tycks ha varit i stort sett oförändrade 1987. Under 1988förväntas emellertid andelarna minska med nästan I %. Delta är dock i huvudsaken effekt av arbetsmarknadskonflikten . Trots försvagningen mellan1986 och 1988 uppvisar handelsbalansen fortfarande elt överskoll pä över 20miljarder kr. Tjänste- och transfereringsbalansen uppvisar däremot ellunderskoll . Tjänslebalansen har under de senasteåren försämrats kraftigt, mycket fill följd av atl svenskar i allt störreutsträckning reser och semestrar utomlands. Del bör emellertid noteras, att enomläggning av Ijänslehan-ddsslatistiken 1987 kan ha medfört ell brott islalislikserierna, vilkel överdriver försämringen . Vadgäller transfererings-nettot, består del till största delen av ränteutgifter påuUandsskulden och u-landsbislånd. Båda dessa poster förutses öka 1988. Tabells Finansiellt sparande Piop. 1987/88: 150 Miljarder kr., löpande priser Bilaga 1 Hushåll 1.8 -11,5 -18,1 Företag 11,8 -16,6 -21.2 Offentligsektor -6,7 22.9 28,5 Summa 69 -52 -10,8 Anm: Exklusive engängsskaUen på livförsäkringsbolagensförmögenheter 1987. Den offentliga sektorns finansiella sparande förbättradesfrän ell underskon på . 1986 lill elt överskoll pä 39 miljarderkr. En minskning lill . 1988 förutses, främst till följdav att engångsskatten pä livförsäkringsbolagens förmögenheler bortfaller.Exklusive engångsskatten (. 1987) uppvisar emellertid denoffentliga sektorn ell förbättrat finansiellt sparande 1988, se tabell 3. Dennaförbättring kan helt hänföras lill det minskade underskottet i statsbudgeten. Förstärkningen av det offentliga sparandel mellan 1986 och1988 motverkas emellertid av en ännu större försvagning av den privalasektorns sparande, vilkel resulterar i en försämring av bytesbalansen.Hushållens sparkvol minskade 1987 och en viss fortsallnedgång förutses även 1988. Hushållens finansiella sparande beräknas därmedminska med . Ännu större är nedgången i förelagens finansiellasparande. Del beräknas minska med . ,framför allt som en följd av omfattande investeringar. i ett något längreperspektiv kan konstaleras, att bruttosparandet, vilkel utgör ett mått på vinsternai näringslivel, steg mycket kraftigt och därefter harstabiliserat sig på den högre nivån. Även bruttoinvesteringarna ökade åren1982-85, men inte lika mycket som brullosparandet. Investeringsuppgängen haremellertid därefter fortsatt, sä alt brulloinvesleringarna blivit betydligtstörre än förelagens bmttosparande 1987 och 1988. Del är delta som gör atlförelagens finansiella sparande nu minskar igen. Efterfrågan på arbetskraft har ökat markant det senasteåret i såväl industrin och byggnadsverksamheten som tjänstesektorerna.Sysselsättningen ökade med 36 000 personer 1987 och arbetslösheten reduceradesfill 1,. Även förutses en hög efterfrågan påarbetskraft. Antalet sysselsatta beräknas öka med över 50000 personer och arbetslösheten bedöms fortsätta alt minska något. Den starka ulvecklingen på arbets marknaden kan medföra problem i form av överhettning med svårigheter för många företag, liksom för delar av den offentliga sektorn, au rekrytera arbetskraft. 4Sveriges ekonomi Prop.1987/88:150 , rr o , ,, , Bilaga 1 Som underlag för den ekonomiska politiken pä medellång ochlång sikt görs i långtidsutredningar och Ireårskalkyler. Desenare kan ses som årliga rullande uppföljningar av långtidsutredningarna ochderas syfte är atl ge elt underiag för utformningen av slabiliseringspoli-likenunder . 1 årets Ireårskalkyler (bilaga 1.2) analyseras den svenskaekonomins utveckling . Delta sker med hjälp av någrascenarier baserade pä olika förutsättningar avseende ulvecklingen både iSverige och internationellt. Exempelvis studeras vilken lyp av anpassning somkrävs vad gäller priser och kostnader för att närma sigde önskade ekonomisk-politiska målen. Treårskalkylerna är således i denmeningen kravkalkyler, inle prognoser för den mest sannolika ulvecklingen. Del ekonomiska lägel i är i de flestaavseenden gott. Likväl inger bytesbalansens utveckling saml pris- ochkosinadsslegringen bekymmer. Efter de båda devalveringarna i början av 1980-lalel harindustriföretagens arbetskraftskostnader per producerad enhet ökat mer än ikonkurrentländerna inom . Ändå var, vid ingången av 1988, de relativaarbetskraftskostnaderna per producerad enhet inom tillverkningsindustrinfortfarande lägre än vid början av 1982. Om den snabbakostnads-stegringen fortsätter, kommer emellertid denna kvarstående effekt avdevalveringen 1982 alt försvinna. Då kommer del inle längre atl vara möjligtall ha en fortsatt god lillväxl i ekonomin och alt upprätthålla den högasysselsättningen. Mot denna bakgrund preciseras i treårskalkylerna den löne-och prisstegringstakl som är förenlig med god lillväxl och låg arbetslöshetsamtidigt som bytesbalansen förbättras. De senaste årens bytesbalansunderskoll förefalleremellertid inle i första hand all ha uppställ till följd av ett alltför högtkostnadsläge med åtföljande efterfrågeborlfall. Kosinadsslegringen har på fleradelmarknader delvis kompenserats av fallande dollarkurs. I slället uppger del av industrin bristande kapacitet som främsta hinder för ökadproduktion. Underskollen i bytesbalansen är i huvudsak orsakade av en starkstegring av den privala konsumlionen, framför allt av varaktigakonsumtionsvaror, saml av omfattande investeringar i näringslivel. En fortsatt gynnsam utveckling för den svenska ekonominförulsälter att exportens och investeringarnas andel av den totala resursanvändningen i ekonomin ökar. De högre investeringarna är mol denna bakgrund positiva. Problemet är den privata konsumlionen, som ökat i en takt som väsentligt överstiger den som är förenlig med fortsatt samhällsekonomisk balans. En central fråga i treårskalkylerna är därför hur stort utrymmet för konsumtion - privat såväl som offentlig - kan 15 som den privata konsumlionen ökat ochhushållssparandel Prop. 1987/88: 150 sjunkil har sparandel i den offentligasektorn förbättrats. Delta beror Bilaga 1 emellertid delvis på allskatlelryckel, mätt som skatters och avgifters andel av BNP, har ökat undersenare år. har uttalat som sin uppfattning all skattetrycket inle börstiga yllerligare. Regeringens uppfattning är alt skattetrycket gradvis börsänkas, när det stalsfinansidla läget och stabiliseringspolitiken så tillåter.Delta innebär all del inle längre är möjligt atl kompensera ell försämrathushållssparande med en uppgång i del offentliga sparandel, som åstadkoms medell höjt skatteuttag. I treårskalkylerna preciseras mol denna bakgrund enfinansiell utveckling i den offentliga sektorn som är förenlig både med gjordaåtaganden rörande offentlig service och offentliga transfereringar och med allsamhällsekonomin rör sig mot balans. Utgångspunkten för scenariot med en förhållandevis gynnsamutveckling för den svenska ekonomin är atl arbetslöshetenskall vara oförändrat låg som bytesbalansens saldo skall förbättras. I den inlernationella bild som lagts lill grund föranalysen av den svenska ekonomin har tillväxten i industriländerna efter enviss dämpning 1989 förutsatts öka något . Världshandeln beräknasdå öka med i genomsnitt 4,för hela treårsperioden. Nägon mer påtagliguppgång i världsinflationen förutses inte. Detta sammanhänger i huvudsak medall den ekonomiska politiken i OECD-området förutsätts vara fortsalt stram ocharbetslösheten hög. Om tillväxten i den svenska ekonomin skall kunnaupprätthållas och det skall vara möjligt atl värna den fulla syssdsällningensamtidigt som bytesbalansen förbättras, krävs en stark konkurrenskraft. Påkort sikt kan lönekostnaderna stiga pä vinstnivåns bekostnad, men enliglkalkylerna krävs en fortsatt god vinstnivå för alt genererade nödvändiga investeringarna. Inte heller är del möjligt atl räkna med all nyadollar- och oljeprisfall skall kompensera för en snabb koslnadsstegring. Däravföljer alt priser och löner måste öka något långsammare än i omvärlden. Konkurrenskraften kan även förbättras pä andra sätt än vialåga nominella löneökningar, l.ex. genom utveckling av nya, bättre produkter.Självfallet bör en sådan utveckling eftersträvas. Tecken finns också på atlkonkurrenskraften i denna senare mening har förbättrats under senare är. Ävensedan hänsyn tagits lill detta krävs emellertid all löneökningslaklen dämpas. I treårskalkylerna fömlsälts all de nominella lönerna ökarmed per är under 1989-1991. Löneökningar av denna storlek innebär alt de svenska relativpriserna kan sänkas marginellt . Därmed kom mer svenska producenler mol slulet av treårsperioden all kunna öka sina marknadsandelar på exportmarknaderna. Över perioden sker en förbätt ring av bytesbalansens saldo från -1989 fill -. 1991.Utgångsläget är sådant att det kan vara svårt att åstadkomma ett positivt saldounder perioden, som den inhemska efterfrågan och i synnerhetinvesteringarna utvecklas starkt. Med en utveckling enligt de skisseradebanorna bör emellertid saldol bli positivt efter ytterligare elt par år. Beräkningarnautgår vidare från att det är nödvändigt att hålla tillbaka de offentligautgifternas ökningslakt. För atl del totala skattetrycket inle skall öka krävsatt utgiftsökningstakten är låg. I det rådande ekonomiska läget -med tendensertill överhettning på arbetsmarknaden - finns det dessutom stabiliseringspoliliskaskäl alt hålla nere ökningslakten för den offentliga konsumtionen ochtransfereringarna. Detta är ocksä nödvändigt om investeringarna skall kunnaöka ulan atl bytesbalansen försvagas yUeriigare. Itreärskalkylernas gynnsamma scenario ökar den offentliga konsumtionen med 0,8%per år realt. Den volymökningstakten innebär att gjorda offentliga åtagandenkan infrias. Pä samma vis har den offentliga sektorns inkomster skrivits framunder antagandet all existerande principer för skalle- och avgiftssystemetbibehålls. Med dessa antaganden kommer såväl det offentliga finansiellasparandel som skattetrycket, alt ligga kvar vid en i stort sett oförändradnivå. Närdet gäller den privala konsumtionen talar del mesta för all den inle kommer altöka i den takt som varil fallet . Dels medför anpassningen nedåtav lönernas ökningstakt atl hushållens disponibla inkomster kommer att ökalångsammare. Dels är det inte sannolikt atl hushällen i längden kommer altvilja öka sin skuldsäUning. 1 de redovisade beräkningarna har antagils alt denprivata konsumtionen ökar med 1,. Under de därpå följande årenberäknas ökningstakten till I % per är. Konsumtionsdämpningenskapar utrymme för en uppgång i investering: arna. Särskilt är del invesleringarnai den konkurrensutsatta sektorn som 1987/88: 150 Bilaga1 Tabell4 Försörjningsbalans enligt treärskalkylernas gynnsamma alternativ 1989-1991 Förändring i procent avföregående års BNP 2 1987/88. Tabell 5 Finansiellt sparande enligt treärskalkylernasgynnsamma alternativ 1989-1991 Miljarder kr., löpande priser Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 Summa (bytesbalans) skjuter fart när netloexporlen ökar. 1 industrin ökarinvesleringarna i genomsnitt med 3,per är. Den önskvärda vridningen av resursanvändningenfrän konsumtion lill kapitalbildning kommer därmed lill stånd. Sammanlaget medför delta atl tillväxten i ekonomin underde kommande tre åren i genomsnitt kommer alt bli strax och stigaunder periodens lopp. Uppgången beror i allt väsentligt på en förbättradnetloexport, men även på uppgången i investeringarna. Tillväxten medför altsysselsättningen ökar med 80000 personer. Detta innebär i sin tur atl det finnsförutsättningar för en fortsatt låg arbetslöshet, , trots ett växandearbelskraflsulbud. Slutsatsen blir all det är möjligt all upprätthållatillväxt och sysselsättning i ekonomin och attsamtidigt förbättra bytesbalansen och sparandel. För delta krävs emellertidväsentligt lägre nominella löneökningar än . Risken för en sämre utveckling Om inte löneökningarna anpassas nedåt, ulan följer detmönster som varit rådande, blir utvecklingen betydligt sämre. Vid löneökningarpå försämras industrins konkurrenskraft, vilket, allt annat lika,medför fallande marknadsandelar och en vikande export. Bytesbalansenssaldo blir något sämre, -1991, än i alternafivet med lägrelöneökningar. Atl saidoförsämringen inte blir större, beror pä att den inhemskaekonomiska akliviteten - och därmed importen - kraffigl dämpas. Sålundaminskar invesleringarna i näringslivel, vilkel bromsar den på längre siktnödvändiga utbyggnaden av den konkurrensutsatta sektorn. Tillväxten i ekonominfaller lill 0,för . Vid denna låga lillväxl förmår inle ekonomin gearbete ål alla som söker sig ul på arbetsmarknaden. Därmed ökar arbetslöshetenså atl den uppgår till . Arbetslösheten nära nogfördubblas på bara . En expansiv politik kan i en sådan situation inle botaproblemen. Om läget i den svenska ekonomin, lill följd av en alltför snabbpris- och löneökningslakl, försämras kraftigt, skulle en expansiv ekonomiskpolitik bara föra oss tillbaka lill den situation som rådde under senare delenav 1970-lalel, med stigande budget- och bytesbalansunderskoll. 1 detta lägetvingas en åtstramning av finanspolitiken fram, vilkel innebär alt det blirlillväxl- och syssdsätlningsmålen som får vika. Kraven pä en anpassning av pris- och lönestegringen skärpsytterligare om den inlernaliondla ulvecklingen blir väsenfiigt sämre.Utgångspunkten Prop. 1987/88: 150 är här svårigheterna all komma tillrälla medbudgelunderskotlel i Förenta Bilaga I staterna, vilkel kan medföra enförlroendekris för dollarn, med fallande dollarkurs och elt högre ränteläge. 1treårskalkylerna presenteras ett sådant scenario. Där anlas också all en slrampolitik bedrivs i för att undvika bytesbalansunderskoll. Dellaresulterar i en stagnerande världshandel. Konsekvenserna för den svenska ekonomin blir däallvarliga, även om pris- och lönekostnadsulvecklingen anpassar sig till den iomvärlden. Den ekonomiska tillväxten faller lill 1,samlidigl somarbetslösheten ökar till 2,och bytesbalansens saldo blir -20 miljarder kr.1991. Om inle koslnadsulvecklingen i i detta sämreinternationella scenario anpassas nedåt, ulan ligger kvar på en fortsall högnivå, blir konsekvenserna ännu allvarligare. Kombinationen av en lägrevärldsmark-nadslillväxl och alllför höga lönekoslnadsökningar leder till endrastisk nedgång i tillväxt och sysselsättning. Den rådande osäkerheten iväridsekonomin och risken för en väsentligt sämre inlernaliondl utvecklingunderstryker därmed kraftigt behovet av all åsladkomma en anpassning av pris-och löneökningslaklen lill den som råder i de viktigaste konkurrentländerna. Vid sidan av treårskalkylerna har också gjorts enlångtidsbudget (bilaga 1.3) för all belysa den finansiella utvecklingen iförsta hand i slalen, men även i andra delar av den offentliga sektorn. Avlångtidsbudgeten framgår de stalsfinansidla konsekvenserna sikl avfattade beslul och redan gjorda åtaganden. I långtidsbudgeten görs alltså intenågra bedömningar av vilka budgetpoliliska förändringar som bör genomförasvare sig på utgiftssidan eller av skalle- och avgiftsreglerna: den är en renkonsekvenskalkyl som visar effekterna av redan fattade beslut under vissaförutsättningar. Beräkningarna baseras pä tvä olika alternativ för denekonomiska utvecklingen, lågaliernalivel och högallernalivel, vilka anknyterlill treårskalkylerna. Lågalternativel innebär all lönestegringen dämpas till3% efter 1988. I högallernalivel ligger limlöneökningen inledningsviskvar på , för all därefter långsamt sjunka ned till 4,slulärei 1993. Ilågaliernalivel sjunker inflationen gradvis ned lill . i högallernalivelligger den kvar på mer än dubbelt sä hög nivå. Alternativet med en lägre pris- och lönestegring ger enfortsatl förbätt ring av budgetsaldol. dock efter en viss, inledande försämring under bud /90. Denna försämring är lill största delen en engängseffekl till följd av en omläggning av redovisningsprinciperna för slalsskuldväxlar. Omläggningen minskar temporärt ränteutgifterna och förbättrar därmed även budgetsaldol 1988/89. Denna förbättring vänds dock i en temporär försämring igen /90, dä omläggningen är genomförd. Del underliggande budgetsaldol förändras inte någotdera året.