prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — kan del amerikanska underskottet sägas hafinansierats genom att centralbankernai dessa länder stödköpte dollar. är emellertid en sådan finansiering inte möjlig. Den amerikanskakapitalimporten kan dessutom istörte utsträckning behöva spridas pä flera länder. Häri ligger ett latent tryck uppåt på den amerikanska räntenivån.Till bilden hör också alt dollarns centrala roll i världsekonomin UllåterFörenta staterna alt finansierasina bylesbalansunderskott i egen valuta. Dollardeprecieringen har därvid kraftigt minskal värdet av utlandelsdollartillgodohavanden och i motsvarandegrad minskat den amerikanska utlandsskulden. Vid förväntningar omfortsatt dollartall kräver placerarna kompensation i form av högre ränta. Ett utmärkande drag i del senaste åretsinternaUonella räntebild har varit destora fluktuationerna i särskilt den långa räntan. Av stor betydelse för ett stabilare och lägre ränteläge blirde tongivande ländernas förmåga alt avpassa finans- och penningpolitiken så allobalanserna såväl inom som mellan dessa länder minskar. Derealekonomiska utsikterna, som visar pånågol dämpad tillväxt och fortsatt måttlig inflaUon, indikerar i sig ettnågot lägre ränteläge jämfört med . I har räntan på 5-årigastatsobligationer fluktuerat runt 11,under störte delen av året efter att hasUgit kraftigt /87, se diagram 10:2. Räntor lägre än 11 %noterades men steg den långa räntan åter. 3-månadersstatsskuldsväxlar samt statsobligationer förfallande 1987/88: 100 Bil. ri [ 1 I I A J O 1985 A J O 1986 Anm.: Effektivårsränta. Räntan på 3-månaders slatsskuldväxlar steg mindrekraftigt än obligationsräntornaunder slutet av 1986. och mars visade obligationsräntornatendenser lill alt sjunka som uppgifter tydde på en fortsatt snabb ökning av den privata konsumtionen.Obligationsräntorna bestämmerräntesällningen pä bostadsinslilulens utlåning till hushällen, vilkenvarit en viktig faktor bakom de senaste årens kreditexpansion. I syfte attdämpa utlåningsökningen, och därmed också tillväxten i den privata konsumtionen, ingrep meraktivt pä marknaden varvid denkorta räntan steg. Räntehöjningen påverkade emellertid inte obligationsräntorna i avsedd omfattning,utan resulterade främst i ett kraftigtvalulainflöde och i atl valutaindex närmade sig den nedre gränsen i det fastställda intervallet, se diagram 10:3. Dekorta räntorna tilläts därför återfalla, från till . Frånmidsommar lill december var ränteutvecklingen i i stort settlugn. Räntemarginalen mellan 3-månaders slatsskuldväxlaroch motsvarande eurodollartänta varsom högst . Därefter sjönk marginalen successivt till ca 2procentenheter . medfördeen tillfällig uppgång i eurodollartäntan emellertid all räntedifferensenför nästan utraderades. I samband med den världsomfattande börsnedgängeni oktober sänktes de långa räntorna i ett flertal länder med omkring enprocentenhet. I begränsadesemellertid räntefallet till omkring en halv procentenhet, trots alt nedgångeni börskurserna var minst lika stor här som i andra länder. En förklaring lill avvikelsen torde varitförnyad oro för framför allt den svenska bytesbalansens framlidautveckling. Diagram 10:3 Valutaflöde och kursindex 1987/88: 100 Bil.1.1 Valutaflöde, MDR kr A J O 1984 A J O 1985 I I I I r A J o 1987 På valutamarknaden har efter maj månad ett mindrevalutaulflöde registrerats, parallellt med alt valutaindex närmade sigriktvärdet 132. för registrerades emellertid ett valutainflödepå ca . Preliminära uppgifter visar all valulainflödel utgjordesav ett inflöde över kapitalbalansen pä ca . medan bytesbalansengav ett underskott på ca . Blandde faktorer som allmänt synes ha påverkat räntebildningen kan nämnasall efterfrågan på obligationer under vissa perioder varit svag.Industriföretagen, som gjorde stora nettoköp av obligationer 1986, var under1987 avsevärt mindre benägna än tidigare att ta de ränterisker som ettobligationsinnehav innebär. Detta kan ses som en följd av de betydandekursförluster industriföretagen åsamkades i samband med rän-leuppgången /87. Vidare hade åtminstone vissa banker ännu inte avslutat denneddragning av obligationsinnehaven som påbörjades i och med avskaffandet avUkviditetskvoterna och placeringspliklen. Försäkringsbolagensplaceringskapacilel reducerades på grund av den tillfälligaförmögenhetsskatten för livförsäkringsbolag. I motsatt riktning verkadeemellertid all slalen inle hade någotnettoupplåningsbehov. innebar i själva verket en nettoamor-leringav den inhemska statsskulden med preliminärt . Pä deflesta störte börser fortsatte aktiekurserna atl stiga starkt under störtedelen av 1987. För var det femte uppgängsåret i. följd medundanlag för en mindre nedgång 1984. drabbades emellertid av ettkraftigt börsfall. Pä föll aktieindex med . Nedgången iNew fortplantade sig till aktiemarknaderna i andra länder. Denvärldsomfattande börsnedgången visar att inter-naUonaliseringen avkapitalmarknaderna har förstärkt både och övriga ländersomvärldsberoende. Den kraftiga internationella börsnedgängen förklarasbl. a. av alt aktiekurserna i flera länder stigit lill en nivå som ej kundemotiveras av förväntningar om företagens vinster och inflations- ochränteutvecklingen. 11, ex. steg aktiekurserna med frånmars lill böljan av oktober trots atl räntan på 10-åriga obligationer samtidigtsteg med . En sådan utveckling är ohållbar i ettlängre perspektiv. När aktörerna pä de finansiella marknaderna insåg attobalanserna i ekonomi varken reducerades eller all enkortige-ring av dem prioriterades starkt av administrationen steg oron för enfortsall och långvarig ränteuppgång, vilkel i sin tur skulle medföra lägreaktiekurser. En internationell jämförelse visar atl nedgången varitav ungefär samma storleksordning på väridens störte aktiemarknader, se tabell10:1 och diagram 10:4. På de tvä största börserna, och , har nedgångenvarit något mer begränsad. På föll akUe-index med närmare40% innan en viss återhämtning skedde. Nedgången päStockholmsbörsen har följt ett mönster som förekommit pä andra störteeuropeiska börser . Det är dock noterbart all trots denkraftiga nedgången låg akUekurserna pä flera börser pä ungefar samma nivå somvid inledningen av 1987. 1987/88: 100 ,1 Diagram 10:4 Utvecklingen på aktiemarknaderna i New Yorkoch 1987 Ultimoresp.vecka, = 100 ' I ' 20 :T.o.m.vecka 51. Tabell10:1 Utvecklingen på några större börser Prop.1987/88: 100 Börs Börsindex jämfört med 13/101987 31/12 1986 Den kraftiga nedgången på den svenskaaktiemarknaden får sannolikt ett visstgenomslag på finansinstitutens verksamhet. Börsfallel har medfört stora kreditförluster hos vissa aktörer påkreditmarknaden. Framförallt är detbankerna som registrerat förluster på sin oplionshandel. Totalt har bankerna och fondkommissionärerna redovisatsammanlagda förluster pä i slorieksordningen . pä options-och aklielerminshandeln. Dessa händelsergör del sannolikt atl den snabba tillväxt som skett, både vad beträffar utvecklandet av nya instrument ochanvändningen av dessa, kommer atl avta och ersättas av enkonsolideringsfas. Börsnedgängen har vidare medfört alt fleraföretag har skjutit planerade nyemissionerpä framliden. De lägre aktiekurserna innebär all anskaffningen av riskkapital via aktiemarknaden ökat i pris.Framförallt högriskprojekt kan blisvårare all finansiera via börsen framöver. Därmed finns risken all nyemissionsvolymen kan komma atl avta underde närmaste åren. KreditinsUlulens totalaneltouUåning fortsatte atl ligga på en hög nivå 1987. Bankerna övertog bostadsinslilulens roll som de mestexpansiva kreditinstituten. Detta kan delvis ha berott på att den långabosladsränlan var mindre konkurtenskraftig men också på all omstruktureringen av hushållens länestock efteruUäningsregleringens avskaffande till stor del kunde genomföras under1986. Dä förelagen i stor utsträckning tiUgodosägbehoven av långfristig upplåning i ullandel var hushållen dendominerande lånlagarseklorn i bankerna.UUåningsökningen uppgick till på årsbasis under de treförsta kvartalen. Detta skedde trots all affärsbankernas mycket slora utlåningför premieobligalionsköp inte hade någon motsvarighet 1987. Även finansbolagens kredilexpansion var fortsatt stark under Qolåret. Däremot varbostadsinslilulens uUåning avsevärt lägre än året innan, se tabell 10:2.Tabellen är baserad pä kvartalsstaUstik. Utvecklingen ,november visade på en obruten expansion för banker och finansbolag. Av finansslatisliken framgår att av hushällenstotala skuldökning utnyttjades en störte del än tidigare förkonsumtion och reala investeringar och en mindre delUll placering i finansiella tillgång ar. En kraftigare försämring ihushållens finansiella sparande torde därför 77 1987/88: -1,4 20,2 Anm.:För finansbolagen är värdena uppskattade. haskett 1987 jämfört med den som uppkom 1986. Statens sjunkande upplåningsbehov innebar atl hushållensneltoplaceringar i premie- och sparobligationerminskade. Även statens upplåning i allemanssparandel sjönk . Insättningarna i allemanssparminskade med ca 6 miljarder kr.jämfört med . Det får ses som ett uttryck för ett fortsatt lågt sparandehos hushållen snarare än som en följd av alt statens länebehov reducerats. Förmögenhetsökningarna i form av stigandeakUekurser och faslig-hetsvärdenunder senare är bedöms ha haft en läne- och konsumUonssU-mulerande effekt. Sannolikt sätter hushållen iviss utsträckning likhetstecken mellan värdeökning av sparkapilalel och ettökat spårande. Inkluderas denna värdestegring i sparandel kan hävdas allsparbenägenhelen inte varit så låg som dengängse sparstatistiken vittnar om. Som odiskutabelt framstår emellertid all kreditinstitutensoffensiva marknadsföring av hus-hällskredileri alla former har resulterat i en markant läneökning. Kvoten mellan hushållens totala skulder ochdisponibla inkomsler steg 1986. Dettatorde kunna konstaleras även med förbehåll för all låneslaUsU-ken är mindre tillförliUig p. g. a.utlåningsregleringens avveckling året innan. En fortsall försämring kankonstateras . Även om vissa finansiellaoch reala tillgångar under en följd av år stigit kraftigt i värde skall skuldtjänsten i form av räntor ochamorteringar på sikl finansieras ur de löpande inkomsterna. Realräntorna tordeockså förbli höga. Ränte- och amorteringsutgifterna kan därför komma att blimer kännbara än . Fallet i hushällens aktieförmögenhet frän mitten avoktober lill påomkring , motsvarande av deras finansiella nettoförmögenhet, torde också fädirekta effekter på läneefterfrågan,både vad gäller län för värdepappersköp och belåning av finansiella tillgångar. Ovanstående faktorer talar för attett ökat sparande kan komma att tvingas fram hos hushållen. Förbankerna har hushållen blivit en affärsmässigt allt viktigare sektor. Konkurrenslägel på förelagsmarknadenkännetecknas bl. a. av små marginaler och på vissa områdenäven härd utländsk konkurtens. Hushållsmarknaden karakteriseras avstörte trögrörlighet och mindre ut vecklat koslnadslänkande hos kunderna, sannolikt lägre utnyltjandegrad 78 av de tjänster som kreditinsUtulenkan erbjuda saml en mer kollekliv Prop. 1987/88: 100 prissättning. HushållsuUåning torde vara ett av de lönsammareaffärsområ- Bil. 1.1 dena för banker och finansbolag. De goda möjligheternalill ökade volymer har också snabbi ulnylljals. Utvecklingen tyder emellertid inte pånågon starkare ränle-konkurrens. DengenomsnilUiga uUåningsränlan för hushållens totala lånestock steg något t. o. m. tredjekvartalet, medan övriga sektorer kundeåtnjuta sjunkande räntor, se tabell 10:3. Vissa inläningsränlor har sänkts i många banker. Denna tendensUll ökad marginal mellan ut-och inlåningsräntor skall bl. a. ses mol bakgrundav den snabba kostnadsökning som varit utmärkande för banksektorn underflera år. En förklaring till de stabila utlåningsräntorna kan också vara attmindre prissänkningar påhushållskrediler inte ansetts vara något avgörande konkurrensmedel.Finansbolagens fortsatta expansion pä konsumentkreditområ-det tyder pä att andra faktorer än prisetfortfarande har stor betydelse för mängalåntagare. Sannolikt har både banker och finansbolag även dragit på sig ökaderisker på hushållsutlåningen . Generellt kan dock sägas gälla atl konkurtensen är avsevärt merutvecklad på utlåningssidan än pä inlåningssidan. Även om bilden inte är entydig över helakredilmarknaden har utvecklingenhittills präglats av satsningar på ökade lånevolymer. Till grund för dennaexpansion har legat utlåningsregleringens avskaffande och en gynnsamsamhällsekonomisk utveckling. De strukturella förändringarna har . ännu inte varit särskilt slora.Avregleringseffeklerna är dock övergående och skulle de samhällsekonomiska grundförutsättningarna försämras tordedet fä konsekvenser för kreditinsUtutens verksamhet på såväl hushälls-marknaden som på andra affärsområden. En överiagmer dämpad volymutveckling ställerökade krav på effektivitet, kostnadskontroll och rätt prissättning.Utlåningskonkurrensen mellan olika aktörer på kreditmarknaden kan förutses öka. Utvecklingen synes ocksågä mol ökad konkurrens om hushållens mindre riskbenägna sparkapital.Alternativ till den stabila hushållsinlåningen utvecklas av t.ex. debosladsfinansierande kreditinstituten.Dessa förhållanden tyder på att vinstnivåerna kommer att sjunka generellt pä kreditmarknaden och att deolika kreditinstituten slår inför stigande krav på anpassning ochrationalisering. Tabell10:3 Genomsnittlig medelränta på utlåning ;Avser räntan på lån (exklusive byggnadskrediter) och kostnader för krediter i räkningberäknat pä utestående länestock vid analystillfället. 1 Sammanfattning .............................................................................. ..... 2 2 Den internationella utvecklingen .................................................. 8 2.1 Allmän översikt ............................................................................. ..... 8 2.2 Länderöversikter ............................................................................ ..... 12 3 Utrikeshandeln ................................................................................ .... 20 3.1 Exporten............................................................................................. 20 3.2 Importen ............................ .................................................. 24 3.3 Bytesbalansen.................................................................................. .... 26 4 Induslrin .......................................................................................... 28 4.1 ProdukUon................................................................................ 28 4.2 LönsamhetsulveckHngen ........... .............................................. 30 5 Arbetsmarknaden ............................................................................ 33 5.1 Sysselsättning.................................................................................. 33 5.2 Utbudet av arbetskraft ................................................................. 37 5.3 Arbetslöshet .................................................................................. 38 6 Löner och priser................................................................................ 41 6.1 Löner ................................................................................................ 41 6.2 Priser ................................................................................................ 42 7 Hushällens ekonomi och privat konsumtion ............................... .... 46 7.1 ....................................................................... .... 46 7.2 Konsekvenser av börsfallet ......................................................... .... 48 8 Investeringar.................................. -.................................................. .... 52 8.1 Inledning ......................................................................................... 52 8.2 Näringslivet....................................................................................... 53 8.3 Bostadsinvesteringar och offenUigainvesteringar .................. 55 8.4 Byggnadsverksamhet...................................................................... .... 57 8.5 Lagerinvesleringar............................................................................ 58 9 Den offentliga verksamheten ........................................................ 61 9.1 Den offentliga sektorn ochsamhällsekonomin ........................ 61 9.2 Staten ............................................................................................... 64 9.3 Socialförsäkringssektorn................................................................. 67 9.4 Kommunerna .................................................................................. 69 10 Kapitalmarknaden ........................................................................... 72 10.1 InternaUonell ränteutveckling ...................................................... 72 10.2 Ränteutveckling ochvalutaflöde .................................................. 73 10.3 Aktiemarknaden ............................................................................... 75 10.4 UUåning och sparande.................................................................... 77 10.5 Konkurrensläget............................................................................... 78 Tryckeri, 1988 80 inkomstberäkning för /89. () instruktion skall RRV varje är till regeringenlämna en beräkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret, avseddsom underlag för inkomstberäkning i budgetpropositionen. RRV redovisar i denna skrivelse förslag lillberäkning av statsbudgetens inkomster för /89. Beräkningarna hargjorts för varje inkomsttitel för sig. I anslutning till beräkningarna har bedömningar gjorts även av detväntade utfallet för /88. Underlag för beräkningarna har hämtats frän berörda myndigheter. Förberäkningarna av inkomstskatternahar dessutom uppgifter från RRVs taxeringsslalistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats.Underlaget taxeringsslalistiskaundersökning utgör ett urval av 23000 personers självde-klaralioner. I härpresenterade beräkningar ingår resultat baserade pä undersökningen . Inledningsvis presenteras en sammanfattning avberäkningsresultaten. I denåterstående delen redovisas förutsättningar, antaganden och beräkningsresultatför de olika inkomsttitlarna. Inkomsterna på statsbudgeten budgetåren 1984/85-1986/87 framgår av bilaga A.För atl underiätta en jämförelse medprognoserna i den preliminära nationalbudgeten presenteras i bilaga B beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivna Inkomstliggaren för budgetåret1987/88 kan användas som komplement till RRVs inkomstberäkning. Inkomstliggaren innehåller utföriiga beskrivningar av vad de olikainkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Beslut i detta ärende har fattats avgeneraldirektören i närvaro av avdelningschefen , revisionsdirektörenDanielsson, avdelningsdirektörenKarlsson, byrådirektörerna , förste revisorn ,byräassistenten , assistenten samt avdelningsdirektörenSvahlstedt, föredragande. 1 1987/88. I.Sammanfattning P'-op. 1987/88: lOO RRVsförslag till beräkning avstatsbudgetens inkomsler under /89 och den nu gjorda prognosen av inkomsterna under /88 har utförts under antagande om oförändradekonomisk politik. Förändringar avekonomisk-politisk karaktär har beaktats i de fall det föreligger beslut av statsmakterna eller förslagdärom har lagts fram av regeringen ipropositioner offentliggjorda före . Till grund för beräkningen ligger bl. a. följande nyaförutsättningar: - Sänkning av den allmänna löneavgiften fr. o. m.år 1988 - Höjning av ATP-avgiften fr. o. m. år.1988 - Avtal om ersättning till sjukvårdshuvudmännen . - Ändrade regler för överföring av egenavgift tillAP-fonden - Ändrade regler för återbetalning av studiemedel ;, - Om åtgärder mot viss skalleplanering prop.1987/88:62 . Förutom dessa institutionella förutsättningar, är bedömningen av konjunkturutvecklingenbetydelsefull för beräkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning av detekonomiska lägel som presenterades i konjunkturinstitulels höstrapport hartillsammans med regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen iskrivelse från (skr 1987/88: 30) och regeringens proposition om vissa ekonomisk politiska åtgärder (1986/87:60) utgjort dethuvudsakliga, underlaget för antagandenaom den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV har också haft kontakter medfinansdepartementet under det där pågående arbetet med den preliminära nationalbudgeten för är 1988. På grundval härav harRRV valt all utgå frän följandeantaganden för beräkningarna: Följande antaganden ligger lill grund för RRVsberäkningar: Konsumentprisindex, årsmedeltal' Privat konsumtion, volym' 2,0, Basbelopp, kr. Basenhet, kr. 'Procentuell förändring frän föregående år En av RRV genomförd enkätundersökning till 2 500 svenska aktiebolag, sparbanker ochförsäkringsbolag ligger även tillgrund för beräkningen av juridiskapersoners skatter. I denna enkät har del bl. a. framkommit atl skatteunderlaget för juridiska personer beräknasöka med . En specifikationav RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1987/88 och 1988/89 framgår av tabell 3. Statsbudgetens totala inkomster budgetåren 1987/88 och 1988/89 Enligtde nu redovisade beräkningarna uppgår statsbudgetens inkomster /88 lill 331840 milj. kr. Del är 11735 milj. kr. eller 3,7%mer än utfallet för /87.Utvecklingstakten för statsbudgetensinkomster blir därmed lägre mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88 än denvarit mellan tidigare budgetår. 1987/88: 100 Bil. Juridiska personers inkomstskatt 2,6:s Skatt pä varor och tjänster exkl. mervärdeskatt För /89 beräknas statsbudgetensinkomster till 340636 milj. kr. Ökningen i förhållande /88 blir 8 796 milj. kr. vilket motsvarar 2,i ökningstakt.Några engångseffekter av större betydelse och som påverkarutvecklingstakten mellan åren finns inte. Den beräknade ökningstakten av inkomsterna på statsbudgeten mellan budget åren 1987/88 och 1988/89 blir därmedden lägsta ökningstakt som varit sedan den nya indelningen av statsbudgetens inkomster genomfördes fr.o.m. /81. ' Deberäknade förändringarna av inkomsterna på statsbudgeten pä 11 735 resp. 8796milj. mellan resp. budgetår har delats upp i tabell I på några av deintressantaste inkomsttitlarna. ti /88. Nr 100: Bilaga 1.2 1986/87-1987/88 och 1987/88-1988/89 1987/88: 100 (miljarder kr.) 1986/87 till 1987/88 till -1-11,7 Hur inkomsternapå statsbudgeten utvecklas i förhällande till Udigare budgetår framgår avnedanstående diagram. 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 Av diagrammet framgår alt utvecklingen avinkomsterna under budgetåren1987/88 och 1988/89 är myckel låg. De höga ulvecklingstalen för budgetåren 1982/83-1984/85 förklaras tiU en vissdel av att en rad olika omläggningar fick positiva engångseffekter som gynnadeinkomslulvecklingen under dessa budgetär. /87 är emellertidrelativt opåverkad av sädana engångseffekter, vilkel gör utvecklingstakten anmärkningsvärthög. I del följande redogörs för de störteförändringarna i de beräknade inkomsterna. Fysiskapersoners inkomstskatt Prop. Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisaUonsvinst och rörelse beräknas öka med 6847milj. mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Preliminärskatterna beräknasöka med mellan budgetåren. Tidsprofilen i de antagna lönesummeökningarnagör med gällande regler för kom-munalskatleutbetalningarna att dessa blirförhållandevis slora under /88, trots atl kommunernas förskottreduceras . För /89 beräknas titeln fysiska personersinkomstskatter 59 321 milj. kr., vilkel är en ökning med I 598 milj. kr.Till grund för beräkningarna av fysiska personers inkomstskatter är 1988 liggerbl. a. regeländringar i skatteskalor, grundavdrag m. m. RRV beräknar attpreli-minärskalterna ökar med mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89.Vid beräkningen av preliminärskalterna för har RRV antagit atl denkommunala utdebiteringen ökar med . Den snabbare omföringen avegenförelagarnas ATP-avgifler belastar budgetåret med knappt 650milj.