prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — a. vegela lionsröjning, botlenbehandling och avverkning m.m. Den berörda mark arealen utgörs av ca I 000 ha åker och äng jämte 590 ha skogsmark saml impedimenl om ca 2 500 ha, varav huvuddelen utgörs av sjöområde. Däm ningsskador uppkommer företrädesvis på Hornborgamaden, Sätunama- den, Ytlerbergsmaden, vid och Dagsnäs samt inom Veka-Sätuna- område. Nära hälften av den berörda inägojorden är sä lågt belägen atl den redan före intrånget utgör mer eller mindre skadad mark ur avvatlnings- synpunkt. Inverkan av förelaget bedöms i övrigt bli i slort sett densamma som inverkan av del lillätlighelsförklarade förelaget. Med hänsyn bl. a. lill den mångåriga försöksverksamheten med vegetalionsröjningar i Hornbor- gasjön har gjort den bedömningen alt vegetationen i sjön får en för fågellivet gynnsam ulvecking med den reducerade vattenstånds- höjningen. Sjöns åldrande sker inte med större hastighet än alt man för lång lid åstadkommer en fungerande fågelsjö. stora värde som fågelsjö är i hög grad beroende av de närmaste omgivningarna. Val- lenslåndshöjningen ulan skulle innebära all dessa sjönära marker 4 kan utnyttjas endasl extensivt, t.ex. för belesdrifl ellerviss vallodling. /88: 150 Därmed ges förutsättningar för krealursbetadeeller på annat säll hävdade 7 fuktängar. Möjligheterna alt gynna allmänllillbakaträngda fägelgrupper som vadare och simänder ökar därmed. Där sådanamarker inle alls brukas, uppstår lövskogar av samma slag som finns längsmänga strand-avsnitt. Sjönära marker ulan bibehåller också den naturligastrandzoneringen. Restaureringen av blir således enligl verketmer komplett om den genomförs utan invallningar, vilkel är till fördel från nalurvärdssynpunkt. framställning har remissbehandlats.Yttranden har avgetls av lantbruksslyrelsen efter hörande av lantbruksnämnden iSkaraborgs län, kammarkollegiet, i . Regeringen uppdrog ål atlhos ansöka om restaurering i enlighet med del avnaturvårdsverket senast upprättade förslaget. skall enligtuppdraget vid det fortsatta arbetet med ansökningen samråda medlantbruksstyrelsen om skadeförebyggande åtgärder till skydd för jordbruket.Regeringen kommer vidare enligl beslutet all ta ställning lill naturvårdsverketsbegäran om återkallelse av den tidigare ansökan först dä delnya vallenförelagets inverkningar på jordbruket är kända. Regeringen har medstöd av 11 kap. 3 § vattenlagen (1983: 291) förbehållit sig prövningen av delnya företagets tillåtlighet. Vid vatlenlagsprövningen skall del närmare behovetav skadeförebyggande åtgärder prövas. har i sin inledningsvis nämndaframställning begärt regeringens medgivande alt återkalla dentidigare ansökningen och därvid hänvisat till uppdraget av vilkelframgår att regeringen skulle ta ställning lill en återkallelse först då delnya förelagels inverkningar på jordbruket blivit kända. Av framställningenframgår bl. a. följande. Det av regeringen föreskrivna samrådet med lantbruksslyrelsenhar ägt rum. Enighet råder om alt del numera från allmän jordbrukssynpunkl inleframstår som särskill angelägel alt bibehålla sådan jordbruksmark som skulleberöras av restaureringen. Däremot har det ansetts viktigt atl söka bevara ochutveckla de bärkraftiga jordbruksföretag som finns runt sjön. Åtgärder bör iförsta hand inriktas på atl söka underlätta en omställning av dessa förelag.Lantbruksnämnden har på regeringens uppdrag förvärvat vissjordbruksmark i trakten. Som ersättning för skadad mark skulle denna mark lillavsevärd del kunna minska intrånget för flera förelag. Del nya förelagels inverkningar på jordbruket har utrettsav med biträde av lantbruksnämnden och lanlmäleriel iSkaraborgs län. framställning framgår vidare all del nya förelaget medför arealborlfall för 69 jordbruksförelag och därmed vissa anpass ningsproblem. Del är i första hand jordar som används för spannmålsod ling som faller bort. Större delen av den av restaureringen berörda åkerare alen har en otillfredsställande dränering. För fyra ä fem förelag 5 kan betydande anpassningsproblem uppkomma. I intet fallbedöms dock /88: 150 skadorna bli av sådan omfattning all inlösenskulle kunna komma ifråga. Bilaga 7 Någon minskning av djurbestånden synes ejbehöva ske lill följd av restaureringen. Regleringsdammens placering innebärall stora arealer vid Sle-numsmaden blir skyddade. Vissa markägare kan erbjudasersättningsmark. Några skadeförebyggande åtgärder i form av invallningar etc.synes däremot ej motiverade och kommer ej alt erbjudas. harunder senare år förvärvat mark vid . Statens (ochlantbruksnämndens) markinnehav uppgår lill av den avrestaureringen berörda arealen jordbruksmark, till av motsvarande arealskogsmark och lill av motsvarande areal övrig mark (sjöområde). En vallenrältslig prövning av del nya förelaget ulan alldel gamla vallen-målet har avskrivits kan enligl naturvårdsverketsframställning förväntas medföra vissa svårigheter och processuella problem i vattenmålel.Den tidigare ansökningen prövas enligl den äldre vattenlagen medan den nyakommer att prövas enligt den nya vattenlagen. föreslår i sin framställning allprövningen av det nya företaget skall ske med ulgångspunkl i den valtenrältsligasituation som råder . Om del gamla målet inle blir avskrivet kanjämförelse med delta mål komma atl göras i del nya målet. Verket flnner alldetta kan komplicera processen och göra den mera tidskrävande. a. sakägarna kräver också ell entydigt besked om hur det förelag ser ul somnaturvårdsverket önskar genomföra och som de skall ta ställning lill. Genom sinprövning av del nya förelagels tillåtlighet med möjligheten atl föreskrivavillkor synes regeringen för övrigt kunna materiellt styra förelaget lillöverensstämmelse med det gamla företaget i de delar delta bedöms nödvändigt. Del gamla förelaget baserades på en rad förutsättningarsom efter hand har kommil all ändras. De viktigaste ändringarna har enliglnaturvårdsverkets bedömning varil följande. Invallningav Hornborgamaden har till följd av ogynnsamma geologiska förutsättningar bedömts medföra icke obetydliga risker för etl misslyckan de eller otillfredsställande funktion. är inte berett att la dessa risker. Del gamla företagel bör således redan av detta skäl ändras så atl invallning av Hornborgamaden (på ömse sidor om Hornbor- gaån) inle kommer lill stånd. Ogynnsamma geologiska förutsättningar vän tas medföra vissa problem även för övriga invallningar. har till följd av senare års erfarenheter om hur våtmarker fungerar dessut om ändrat uppfattning beträffande naturvårdskonsekvenserna av del gam la företagel. Verket anser bl. a. atl tillkomsten av större arealer strandom råden och grunt medför en större naturvärdsnytta än det gamla företagel skulle ha gett. bedömer verket atl varaktigheten av restaureringen blir fullt tillfredsställande även med en mindre valien slåndshöjning. Utan mot sjön blir den obrutna zoneringen från sjöområde, via madmark och till högre liggande betesmarker av mycket stort värde för fågellivet. Även i della avseende har verket ändrat uppfatt ning och mot sjön kan i en nalurvårdsinriktad restaurering därför 6 inte längre accepteras. Imotsats fill förhållandena disponerar lanibruksnämn- Prop1987/88: 150 den numera förhållandevis slora arealer, ca 250 ha och ca300 ha Bilaga 7 skogsmark, som kan nyttjas som ersällningsmark. Relationenmellan invallningskostnader och värden av undanröjda skador har enligt vadnaturvårdsverket funnit förändrats från ungefär 1:1 lill ca 6:1. Härtillhar bidragit tidigare underskattning av de tekniska svårigheterna,underskattning av invallningskoslnaderna och en avsevärd kostnadsstegring vadgäller anläggning och drift av . I genomsnill synes den totalakostnaden för varje skyddad hektar komma all ligga kring . Invallningarnaframslår därmed som en myckel dålig investering. Delgamla företagets invallningar skulle enligt naturvårdsverkels framställning haomfallat , diken och ledningar och 10 pumpstationer med eninstallerad elektrisk effekt om ca 400 kW. har funnit allansvaret för drift och underhåll av dessa anläggningar skulle bli ytterstbetungande för slaten. Om invallning skall ske har verket den uppfattningen alldet vore bättre för alla parter om markägaren själv byggde och skötteanläggningarna. Om det gamla företaget skulle aktualiseras kommer etl genomförandeunder alla omständigheter atl ta . Företaget behöver revideras och enkompletterande ansökan utan invallning av Hornborgamaden och med vissa ändradevallägen och utformningar måst nödvändigtvis upprättas och ges in lilldomstolen. Tillål-lighetsprövning av det ändrade företagel förestår sedan. Fråndet alt ell beslut om återgång till del gamla förelaget föreligger, uppskattarnaturvårdsverket atl det skulle la älta år innan företagel är genomfört. med sitt tillällighetsbeslut torde i praktiken hahuvudsakligen ett historiskt intresse. beräknar all deltaförelag inkl. kapiialiserade drift- och underhållskostnader blir ca 70 milj.kr. dyrare atl genomföra än det nya företaget. Enöversiklligjämförelse av kostnaderna mellan del nya resp. det gamlarestaureringsförelaget lämnas i tabell 1. Uppgifterna har lämnats av statensnaturvårdsverk och avser kostnadsläget . Till dessa kostnaderkommer bl. a. adminislrarionskostnader, konsultkostnader ochrättegångskostnader. De tillkommande kostnaderna bedöms bli högre för det gamlaförelaget än för del nya. De angivna uppgifterna för det gamla förelaget utgören försiktig uppräkning av i del gamla vattenmålel uppgivna kostnader.Kostnaderna inkluderar invallning av Hornborgamaden. Översiktligakostnader för det nya resp. gamla restaureringsföretaget. Föredragandens överväganden /88: 150 Jag har i det föregående lämnat en ingåendebakgrundsbeskrivning av projektet restaurering med hänsyn lilldel intresse frågan har väckt inle minsl i där projektet behandlatsbl. a. i samband med fråge- och interpellalionsdeballer. Vidare har lillregeringen kommit in skrivelser och framställningar med synpunkter pä restaureringsarbetelfrän organisationer och enskilda. När del gäller valet av reslaureringsallernaliv anscrjagför egen del med hänsyn lill den ingående analys av konsekvenserna som naturvårdsverkethar gjort atl del finns starka skäl från såväl nalurvärdssynpunkt somsamhällsekonomisk synpunkt all restaureringen bör utföras enligl del nyaalternativet, dvs. ulan och med en lägre valienslåndshöjning. inryms enligt min uppfattning i beslul fränär 1977 om en fullständig restaurering av . ställningstagandei enlighet härmed slår ocksä i god överensstämmelse inte minsl med Sverigesåtaganden enligl den internationella vålmarkskonven-tionen. Den fortsattaprövningen bör mol bakgrund av vad jag nu har redovisat inte längre omfatta detgamla alternativet. Den ansökan som behandlas av vallendomslolen bör som enkonsekvens härav återkallas. Enligt vad jag inhämtat kommer chefen för miljö-och energideparlemenlel all återkomma lill regeringen med förslag omall ge i uppdrag all göra en sådan framställning tillvattendomstolen. Delta torde också bl. a. innebära all man undviker ytterligaretidsutdräkt och kostnader, som den vidare behandlingen av den gamla ansökningenskulle komma all medföra. Såsom jag har anfört har regeringen förbehållitsig prövningen av del nya förelagels lillållighel enligt vallenlagen(1983:291). Frågan om skadeförebyggande åtgärder behandlas i vattenmålel enliglvallenlagens regler och kan avöras av men också av regeringenvid lillåtlighetsprövningen. Jag hemställer all regeringen bereder tillfälle atlla del av vad jag har anfört i del föregående om restaureringen avHornborgasjön. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde . Föredragande: statsrådet . 1987/88: 150 Bilaga8 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /89 m. m. Överbefälhavarenrapporterade till regeringen om fortsatt främmandeundervattensverksamhet. Regeringen uppdrog ålöverbefälhavaren att lill utvärdera och redovisa vårsamlade förmåga att upptäcka och möta undervaltenskränkningar. överbefälhavarenålades vidare atl redovisa den nuvarande planeringen för atl kunna stämma avdenna mot den fortsatta uppbyggnaden av såväl personella som materiellaåtgärder. I uppdraget ingick också att redovisa eventuella förslag tillförändringar med syfte att bl. a. prioritera syslem och metoder som är riktademot att klarlägga verksamhetens omfattning, inriktning och ursprung.Möjligheter alt tidigarelägga åtgärder samt de ekonomiska konsekvenserna avförslagen skulle också redovisas liksom, vid behov, andra förslag till åtgärderi syfte att hävda vår territoriella integritet, exempelvis kriterier för vapeninsalser. Överbefälhavarenhar lämnat den begärda redovisningen. Regeringenföreslår vissa ätgärder för alt förstärka skyddet mot främmande undervaltenskränkningari förhållande till gällande planering saml ger en inriktning av dessa åtgärder. I 1987/88. 2Förstärkning av skyddet mot främmande undervattensverksamhet Prop.1987/88: 150 Bilaga 8 Mittförslag: De planerade resurserna för en uppbyggnad av skyddet mol främmande undervaltenskränkningar- ubätsskydd - bör förstärkas med 125 milj. kr. under de kommande fyrabudgetåren saml med 200 milj. kr. för ell minröjningsfarlyg. Syftet med dessaåtgärder skall vara alt så snabbi som möjligl dels klariägga kränkningarnasomfattning, inriktning och ursprung, dels all förslärka skyddet i anslutningtill våra viktigaste basområden och av inloppen mol . Åtgärderna bördärför främsl inriktas på alt - förbättra underrättelsetjänsten och analysförmågan, - forcera utbyggnaden av den fasla och rörligabevakningen sotn inletts i de viktigaste basomrädena, - bygga ut den fasta bevakningen av inloppen lillStockholm, - öka uthålligheten lill sjöss under ubålsskyddsföretagsamt - säkerställa att befintliga syslem kan utnyttjaseffektivare. Härvid avses såväl syslem som resurser. Jagföreslår som följd härav all planeringsramen för det militära försvaret /92, liksom utgiftsramen för /89, räknas upp med700 milj. kr. resp. med 178 milj. kr. Överbefälhavarenredovisar inledningsvis de kriterier som han anser bör gälla vid en fortsatt ulbyggnadav ubålsskyddet. Den nuvarande förmågan samt planerade åtgärder lill år 1992redovisas. överbefälhavarenbeskriver därefter möjliga förbättringar av ubålsskyddet i två steg. Detförsta stegel, som kostar sammanlagt 830 milj. kr. i investeringar och 75-100milj. kr./år i ökade driftkostnader, innehåller kvalitativa förbättringar för atlnå en balans mellan olika delar av ubåtsskyddet. I det andra steget, somkostar ytterligare 530 milj. kr. i investeringar och 15-55 milj. kr./år idrift, redovisas olika kvantitativa åtgärder för att bygga ut fasla och röriigaubätsskyddssyslem. Överbefälhavaren redovisar i steg två att de rörligasystemen bör kompletteras innan ytterligare fasta system byggs ut.Överbefälhavaren pekar också på nödvändigheten, atl med hänsyn lill effekten iinvasionsförsvaret, säkerställa den operativa handlingsfriheten med ubåts- och ytaltackförband.Detta kräver en mot antalet ubåtar och ylallackfarlyg balanserad kapacitet för ubälsjakloch minröjning. Denna är enligt överbefälhavaren för låg. Överbefälhavarenhar undersökt möjligheterna all planera om inom försvarsmaktens ram för atlkunna finansiera de möjliga förbättringarna av ubålsskyddet. En omplanering idenna slorieksordning skulle, enligl överbefälhavaren, medföra en inteoväsentlig förändring försvarsbeslut från effekt iinvasionsförsvaret lill effekt i fred och under neutralitet. Däremot anseröverbefälhavaren del möjligl alt planera om ca 40 milj. kr. så atl vissa objektinom ubålsskyddsprogrammel kan tidigareläggas. överbefälhavaren lämnar därutöver vissa förslag om hurmarinens rus- Prop. 1987/88: 150 tade fartyg och förband skulle kunnaförslärkas med personal. Överbefäl- Bilaga 8 havaren föreslår även ändradeoch skärpta regler för ingripande mot kränkande ubåtar saml en ändrad dragningav de s. k. baslinjer som utgör gränsen för svenskt inre . En sammanfattning av överbefälhavarens redovisning avregeringens uppdrag bör som underbilaga 8.1 fogas lill protokollet i deltaärende. 3 Skälen för mitt förslag Ubålsskyddet är ett prioriterat omräde. Genom successivabeslut har vår förmåga all ingripa mot undervaltenskränkningargradvis förstärkts. har också vid flera tillfällengett särskilda medelslillskotl till ubålsskyddet, dels med 200 milj. kr. efterden s.k. Utöincidenten , dels med 250 milj. kr. efter det atlden särskilda kommissionen lämnat sin rapport om kränkningen i och ianslutning till . Jag uppskattar kostnaderna för genomförda åtgärderunder till ca I miljard kronor. Medlen har främsl använts förutbyggnad av fasta bevakningssyslem, modifiering av helikoptrar, utrustning av ylallackfarlygmed hydrofoner och för anskaffning av ett flygplan för ubåtsspaning. försvarsbeslut tillfördes ubålsskyddet 400milj. utöver vad som fanns inplaneral i den s. k. nivå I iöverbefälhavarens programplan för perioden . Fram t. o. m. budgetåret1991/92 omfattar därför planen nu åtgärder för ca , varavca 900 milj. kr. med den nu föreslagna förstärkningen avubåtsskyddet I propositionen (prop. 1986/87:95, FöU II, rskr. 310) årsförsvarsbeslut anförde statsministern (s. 5) att kränkningar av Sverigesgränser aldrig kan accepteras. Vårt lands terrilorium skall värnas med allatill buds slående medel. Respekten för vår territoriella integritet skallupprätthållas genom förmåga atl ingripa mol varje form av kränkning av vårt terriloriumsåväl i fred som under neutralitet och vid krig i omvärlden. I den nämnda försvarsbeslutspropositionen (s. 54)framförde föredraganden som sin mening atl motverkan mol undervaltenskränkningarbör ägnas fortsalt stark uppmärksamhet. Syftet bör därvid vara alt höja riskenför inträngande enheter så tydligt att ubåtsoperalioner inte bedöms möjliga allgenomföra ulan allvarliga konsekvenser. Skyddet av våra viktigasteskärgårdsområden bör särskilt uppmärksammas. Vårt ubätsskydd bör ha förmåganalt inom vårt territorium vidta effektiva åtgärder mot främmandeundervattensverksamhet i alla dess led. Jag konstaterar att undervatlenskränkningarna forlsällertrots atl betydande resurser satsals på ubålsskyddet under 1980-talel. Vårförmåga atl upptäcka och ingripa mot undervaltenskränkningar blir emellertidsuccessivt bättre. Utvecklingen av förmågan har i början, helt naturiigt,varit långsam, men vi kan väntaen påtaglig effekthöjning under de närmaste Prop. 1987/88: 150 åren, dvs. Del finns dock ingen som kan säga vilken Bilaga 8 långsiktigvaraktig förmåga som erfordras och när denna förmåga kan anses uppnådd.Successivt behöver vidtagna åtgärder ställas mot eventuella framlidakränkningars omfattning och inriktning liksom all ubålsskyddet måsle avvägasmot alla andra angelägna behov. Jag anser sålunda att en grundlig genomgäng börske av ubålsskyddet års försvarsbeslut. Erfarenheter bör då haerhållits från del nu beslutade ulbyggnadsprogram-mel och frän eventuellafortsatta kränkningar så alt, vid behov, en ny inriktning kan beslutas. Ubåtskränkningarnarepresenterar elt hot mot försvarets fredsbevarande förmåga genom atl de lyderpä förberedelser för militära operationer mol som del nuvarandetotalförsvaret har svårt alt möta. Ubåtar lämpar sig t.ex. väl för en dold landsältningav sabotageenheler i en inledning av ett överraskande inlett anfall. Jaganser mot bakgrund av de pågående kränkningarna all vissa åtgärder nu börvidtas för atl säkerställa och påskynda den uppbyggnad som fastlagts i 1987års försvarsbeslut. Dessa insatser bör ha som främsta syfte atl så snabbt sommöjligt öka vår förmåga att klarlägga kränkningarnas omfattning, inriktningoch ursprung. Elt annal betydelsefullt syfte är all stärka bevakningen ochmöjligheterna alt ingripa mot kränkningar i anslutning lill våra viktigastemarina basområden och längs inloppen mol . Detta senare syfte har endirekt anknytning fill behovet atl förbättra vär beredskap mol sabolageaktioner,vilket också stärker invasionsförsvaret. Även en utökning av antaletminröjningsfartyg, vilka är en viktig resurs i ubåtsskyddet, medför enligl minmening en förstärkning av inva-sionsförsvarseffekien. Somföljd av vad jag här har anfört om syftet med den föreslagna förstärkningenförordar jag följande inriktning av åtgärderna: - Insatserna för underrättelsetjänst riktad motfrämmande undervattensverksamhet förstärks. - Den inledda utbyggnaden av den fasla bevakningen avvåra viktigaste basområden forceras. Den fasla bevakningen av inloppen molStockholm byggs ul. Möjligheterna all ingripa vid kränkningar i anslutningtill dessa områden förbättras. - Den rörliga övervakningen kompletteras med materielför lokalisering och vapen för grunda . - En utökning av antalet minröjningsfarlyg med enenhet för all bl. a. öka uthålligheten till sjöss. - Resurserna för drift och underhåll förstärks sä allfartyg och vissa förband i land kan vara bemannade i ökad utsträckning. Enliglmin mening är del, som för övrigt framhållits försvars beslut, viktigt all också kan medverka i ubåtsskyddet. , som från är en egen civil myndighet inom försvarsdepartementets ansvarsområde, bör samverka med bl. a. marinen i 4 samband med undervaltenskränkningar. Det bör ankomma påmyndighe- Prop. 1987/88: 150 terna all närmare reglera formerna för denna samverkan. Ärendets nalur gör atl försvarsutskott bör gesen mer detaljerad redovisning av de åtgärder som jag här har förordat. 4 Kostnader och finansiering Jag har beräknat kostnaderna för de av mig föreslagnaåtgärderna lill 700 milj. kr. i prislägel under perioden1988/89-1991/92, varav 178 milj. kr. erfordras under /89. En omplanering av åtgärder inom den militära ramen för atlfinansiera den av mig förordade förstärkningen av ubålsskyddet skulle medföraobalanser mellan olika försvarsfunktioner och ge konsekvenser för invasionsförsvaretsom inte kan godtas. Jag förordar därför atl planeringsramen för del militäraförsvaret får räknas upp med totalt 700 milj. kr. under perioden1988/89-1991/92 och all utgiftsramen för /89 får räknas upp med178 milj. kr. Programplaneringen för perioden /90-1991/92 skalldärmed genomföras med följande planeringsramar som grund (milj. kr. i pris-, löne-och växelkursläge ) Budgetår 1989/90 1990/91 1991/92 1989/90-1991/92 Totalt 26596 26734 26887 80217 Därav för 239,7 237.7 237,7 7I5J Jag räknar för /89 med ett medelsbehov av21 milj. kr. i prisläget för alt möjliggöra ökad bemanning samtför drift och underhåll av befintliga och tillkommande syslem. Jag har för materielanskaffning beräknat ell behov av beslällningsbe-myndigandenom 538,3 milj. kr. Av dessa utgör 10.0 milj. kr. prisregle-ringsbemyndigandenför omräkning från prisläget lill prislägel . Malerielbeslällningarna beräknas medföra utgifter om ca148 milj. kr. under /89. Jag räknar med elt ytterligare medelsbehov av 4 milj. kr.för atl förstärka underrättelseverksamheten vid försvarels radioanstalt. För alt möjliggöra viss materielanskaffning lillkustbevakningens enheter räknar jag med etl behov av beslällningsbemyndigandenom 7,2 milj. kr. Härav utgör 0,2 milj. kr. prisregleringsbemyndiganden för omräkningfrän prisläget till prisläget . Dessa beställningarberäknas medföra utgifter under /89 om ca 5 milj. kr. 5 Överbefälhavarens övriga förslag Överbefälhavaren har föreslagit att reglerna skärps för fredstidaingripande mol ubåtar på svenskt sjöterritorium. De föreslagna ändringarna berör 15 § i den s. k. IKFN-förordningen (1982:756). Del ankommer på regeringenall besluta om ändrade regler för ingripan- Prop. 1987/88: 150 den vidkränkningar av rikets territorium. Eftersom denna fräga är betydel- Bilaga 8 sefulloch har allmänl intresse vill jag här redan nu anmäla atl jag ser positivt påen regeländring i princip enligt överbefälhavarens förslag när det gälleringripanden pä svenskt inre vatten. Innebörden av en regeländring på dennapunkt är alt vapenmakt får tillgripas ulan föregående varning för alt förhindrafortsatl verksamhet. Härvid godtas risken att den kränkande ubåten sänks. Jagär däremot inle beredd alt godta den av överbefälhavaren föreslagnaregelskärpningen för ingripanden på del svenska lerri-torialhavel.