prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill understryka alt jag fäster stor vikt vid att decentrala och kommunala myndigheternas planering och resursanvändning på dettasätt ges möjlighet att bli merastrukturerad och differenfierad och därmed mera utgå från ungdomarnasbehov, I sammanhanget vill jag informera om att jag ämnar la initiativ lill en översyn av del kommunala uppföljningsansvaretoch stalsbidragskonstmktionen för delta anslag, 2 16- och 17-åringar utan uppehållstillstånd SÖ:sförslag atl ungdomar i 16- och 17-årsåldern, som inle har uppehålls tillstånd och således inte heller arbetstillstånd, skul- 163 le kunna få anställningpå ungdomsplats, finner jag inte genomförbart- Att Prop. 1987/88:100generellt ge arbetstillstånd för sådana ungdomar skulle inte bara stridamol Bil. 10 den nu gällande lagstiftningen på området utan göra detpå ett sätt som också kommer i konfiikt med de principer som har lagtfast för invandringspolitiken. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet , som också påpekar attalla ansträngningar görs för atl förkorta väntetiderna. Man eftersträvar således en ordning som innebär atlväntetiden skall varahögst för alt få en ansökan om uppehålls- och arbetstillståndprövad av statens invandrarverk. Jag vill emellertid också erinra om attbestämmelserna medger att ungdomarsom vistas i i avvaktan på beslut i ärende om uppehållstillståndfår tas in i kurser för invandrarungdom, s. k. introduktionskurser. Jag har i det föregående, under anslaget B 19.Bidrag till driften av gymnasieskolor, redovisat mina överväganden och förslag avseende dessa kurser. 3 18-åringar i DELTA-försöket Jagvill anmäla att regeringen genom beslut föreskrivit att om en påbörjad utbildning inomförsöksverksamheten med gymnasieutbildning inom ramen för individuella planerinte avslutats när eleven fyller 18år skall i första hand alla möjligheter prövas för att eleven skall kunna avsluta utbildningen inom ramen för det reguljärautbildningsväsendet. Undantagsvis får en påbörjad utbildning slutföras inomförsöksverksamhetens ram efter detatl eleven fyllt , dock utan att ytteriigare medel beräknats fördetta ändamål. SÖföreslår alt medel för handledarutbildning, som anvisas under detta anslag, i fortsättningen skallanvisas under anslaget B 8, Fortbildning- Motivet skulle vara att dehandledare som utbildas med dessa medel oftaockså är handledare för elever i prao och gymnasieprak-lik. Jag finner del inte nu motiverat alt ändra på dennuvarande anslagsfördelningen. Medlen inom anslagsposten får detta budgetår ocksåanvändas lill ulbUdning avhandledare inom försöksverksamheten med vissa treåriga yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan, SÖ föreslåratt ersättning till handledare inomnämnda försöksverksamhet höjs till , per dag och deltagare, antalet deltagare lill ca400, Jag har i det föregående, under anslaget B 19,Bidrag lill driften av gymnasieskolor, redovisat mina överväganden och förslag avseende den fortsatta verksamheten med vissatreåriga yrkesinriktade linjer i gymnasie skolan. Enligt min mening börkostnaderna för utbildning av handledare inom försöksverksamheten ävenfortsättningsvis kunna belasta denna an slagspost. Kostnaderna för detta liksom för den föreslagna höjningen av 164 ersättningentill handledare, somjag anser bör.bifallas, bör kunna rymmas inomoförändrad resursram. 1987/88:100 Bil. För de ändamål som avses med dettaanslag behöver enligt mina beräkningaranvisas medel enligt följande, nämligen bidrag till 1, uppföljningsprogram (alimänt bidrag) 31 100 21400 10700 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom under18 år m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av 266012000kr. Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag fastställer den totala ramen för årselevplalser,som får ligga lill grund förstatsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Regeringen fastställer för vaije skola hur mångaårselevplalser som får ligga tUl grund för statsbidrag. Ur anslaget utgår bidrag till bl.a,riksinternalskolor, skolor som omfattas av privatskolförordningen (1967:270,omtryckt 1971:259), i , Vackslanåsskolan ochApelrydsskolan. Från anslaget bekostas också statsbidrag till sådana skolor med enskild huvudman som av regeringen, har förklarats berättigadelill statsbidrag enligt förordningen(1984:573) om statsbidrag lill frislående skolor på gymnasial nivå. Statsbidragutgår per ianspräktagen årselevplals med belopp som regeringen fastställer per högstadieelev enligtförordningen (1983:97) om statsbidrag till fristående skolor för skolplikliga elever. Detta belopp mulfipliceras med en faktor, somregeringen fastställer för utbildning vid resp. skola. Uranslaget bekostas även vissa statsbidrag enligt särskilda föreskrifter. bl,a, fill engelskspråkig internationell gymnasial utbildning (IB-utbildning-en) vid Humanistiska (SÖ-FS 1982:202). 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 -1-1 703 000 4 Vackstanässkolan, Apelryds- 5 Fristående skolor utan statligt 6 Till regeringens disposition -H 6 278 000 1.Pris- och löneomräkning , 2, ()föreslår att ramen för årselevplalser för fristående skolor pågymnasial nivå hålls oförändrad, 3, hari remiss anmodat SÖ att i samband med anslagsframställningen för budgelårel1988/89 avge yttrande över ansökan från Humanistiska ()om ökning av nuvarande om 90 årselevplalser medytlerligare en klass i årskurs 2 (IB 2)/89 och en klass i årskurs 3 (IB 3) fr, o. m. /90, totalt en ökning med 60årselevplalser. Även styrelsen för Grännaskolan har kommit in medansökan om inrättande av IB-utbildning, SÖ har yttrat sig i ärendet. IB-utbildning bedrivs i dels vidgymnasieskolan i staddels vid SSHL, Utbildningen i riktar sig huvudsakligen till elever med utländska föräldrar, som inte har föravsikt alt bosätta sig i , Utbildningen vid SSHL riktar sighuvudsakligen till svenska elever med föräldrar bosatta i utlandet, SÖ har under anslaget B 19, Bidrag till driften avgymnasieskolor tillstyrkt enframställning från om inrättande av en treårig IB-utbildning fr. o, m, /89,Utbildningen i skall vara avsamma typ som den i . SÖ ser det angeläget alt vidga antalet orter medIB-utbildning för elever med utländska föräldrar. Enligt SÖ:s bedömning finns del inleunderlag för ytlerligare en IB-klass, och SÖ avstyrker därför ansökningarnafrån såväl SSHL som Grännaskolan. 4, SSHLhar i skrivelse begärt en uppräkning av statsbidraget lill hemfö reståndare m.fl. SÖ finner det inte möjligt atl tillstyrka denna ansökan utöver vad som följer av löneomräkningen. 5, Franskaskolan i begär statsbidrag för 12 extra veckotim mar för en förkunskapsanpassadundervisning i franska på tre olika nivåer. Som främsta skäl anför det helerogena elevunderlaget. Kostnaderna beräknas fill 111000kr., inkl. sociala kostnader. SÖ är inle Prop. 1987/88:100 beredd att tillstyrka ökade resurser fördelta. SÖ föreslår alt antaletstatsbidragsberätfigade årselevplalser vid ökas med 15 platser under vart och ett av budgetåren 1988/89-1990/91 dvs, med totalt 45 årselevplalser samt atten ny skola skall få statsbidrag,nämligen (-1-16 årselevplalser), sammanlagt således 61 årselevplalser, vilka ryms inombefintlig årselevplals-ram. SÖ föreslår att ,anvisas engångsvis till för delsläromedelsframställning, dels utställningsverksamhet, dels assistentlärare i kursen för instrumentframställning. SÖ föreslår atl 500000 kr.anvisas engångsvis till för investering i utmstning förhantverksundervisning. SÖ föreslår att . perår under tre budgetår anvisas lUl i Leksandför alt bygga ut ett hantverksinstitut med uppgift att samordnahanlverksutbildningar. SÖberäknar medelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag fill driften av fristående skolor på gymnasialnivå lill . Ramenför årselevplalser föreslås oförändrad, dvs. 4090, Därvid har av-dragits det antal platser, som tidigare tilldelalsStockholms lekniska insfitut (STI), vilket fr, o, m, innevarande budgetårövergått till kommunalt huvudmannaskap, (2) I likhet med () anser jag attden nu gällande s.k, IB-organisationenvid de fristående skolorna inle skall utökas (3), Jag har förståelse för atl det är slor skillnad iförkunskaperna i franska språket bland eleverna i Franska skolansgymnasieklasser, eftersom elevernahar så skiftande bakgrund. För atl öka elevernas motivation vid undervisningeni franska har skolan funnit det nödvändigt atl göra en gruppindelning,där hänsyn tas till förkunskaperna. Detta leder till ett större antal undervisningstimmar och ökade kostnader,1 avvaktan på den allmänna översyn av limplaner och språkprogram igymnasieskolan, som jag tidigareaviserat, är jag dock inte nu beredd att föreslå ökade resurser tillFranska skolan för detta ändamål, (5) Till Örjanskolans begäran om utökning av antaletårselevplalser liksom fill frågan omstatsbidrag till avser jag all återkomma tiUregeringen i annat sammanhang (6), Jag vill erinra om att medel under delta anslagför bidrag tUl driften av friståendeskolor i huvudsak är avsedda för skolomas lönekostnader. Jag kan därför inte biträda SÖ:s förslag om bidragtill läromedelsframställning och tiUutställningsverksamhel vid . Jag ämnar återkomma tiU regeringen i annat sammanhangom bidrag till kostnader förassislenfiärare i kursen för instrumentframställning. Jag finner det inte heller möjligt atl beräknamedel för bidrag till Kristofferskolanför kostnader för anskaffning av utmstning (8). Vidarehar jag erfarit att statens industriverk lämnar bidrag till Centrala 167 i för altbygga ut ett hantverksinstitut med Prop. 1987/88:100 uppgift att samordnahanlverksutbildningar. Jag räknar därmed med att Bil. 10 SÖ:s förslag underp, 9 tillgodoses, SÖ har på regeringens uppdrag den 28 september1987 redovisat effekterna förfristående skolor med statligt reglerade tjänster om de bestämmelser skulle tillämpas som gäller för kommunalagymnasieskolor, I uppdraget ingickatt även överväga behovet av ändringar i gällande bestämmelser, vilka inte har ett direkt samband medbestämmelser i gymnasieförordningen,SÖ har därvid enbart föreslagit att bidrag till kostnader för skolhälsovårdschabloniseras. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen beträffande SÖ:s förslag om bidrag lill kostnader förskolhälsovården liksom med förslag omanpassning av gällande bestämmelser om resurstilldelning för undervisning och skolledning fill vad som gäUerför den kommunala gymnasieskolan. En riksinternatskolas uppgift är atl anordnautbildning, som motsvarar grundskolanoch gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i första hand barn ochungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller har behov av miljöombyte eller som är från glesbygdoch inte kan beredas tillfredsställande inackordering, Utbildningsutskollel har i sill utlåtande (UbU1985/86:13) ansett det motiverat atl regeringen överväger möjligheterna atl medstatliga medel bereda lärare vid riksinlernatskolorna möjlighet lillfortbildning. Jag anser atl bidraglill lokal skolutveckling bör införas även vid riksinternatskolor. Bidraget bör få användas enligt samma principersom gäller för bidraget till lokalskolutveckling för gymnasieskolan, dvs, lUl avlöningsförmåner, resekostnadsersätlning,traktamenten, kurskostnader, arbetsavlastande åtgärder, anställning av experteroch för andra åtgärder som bedöms lämpliga för att utveckla verksamheten,. Det bör emellertid ankomma på regeringen atlutforma bestämmelser för bidraget. Bidraget bör, i likhet med vad som gäller förmotsvarande bidrag lill kommunalagymnasieskolor, utgöras av en viss procentandel av bidraget till lärarlöner. Vid min medelsberäkning har jagulgålt från procentsatsen 1,66,vUket innebär atl det för /89 beräknas sammanlagt , till lokal skolutveckling vid deaktuella skoloma. Med detta förslag har medel fill lokaltutvecklingsarbete för undervisningenvid dessa skolor jämställts med vad som gäller härvidlag i det kommunalaskolväsendet. Riksinternatskolorna har emellertid också ansvarförelevers boende och fritid. Ilikhet med vad som gäller för sameskolor och specialskolor bör bidrag för vissakostnader i samband med fortbildning för personal för boende- och fritidsverksamhet vidriksinternatskolor kunna utgå ur anslaget B 8. Jag har i dennafråga samrått med statsrådet . I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte medandra förändringar under anslaget än sådana som är av automatisk natur. Enligt beslut av statsmakternagäller fr.o.m. ett nytt 168 system för resurstilldelning och statsbidrag för skolledningi det kommuna- Prop. 1987/88:100 laskolväsendet. Fr, o, m, samma tidpunkt upphörde organisationen med Bil, 10 huvudlärare och institutionsföreståndare.Istället infördes ett systern med lärare med specialfunktioner. Bestämmelsernaför riksinternalskolor, skolor somomfattas av privatskolförordningen (1967:270), i saml de fristående lanthushållsskolornaApelrydsskolan och Vackstanässkolan bör nu ses över. Jag föreslår allregeringen inhämtar riksdagensbemyndigande att bestämma vilka följdändringar som skall göras i reglerna för nämnda skolor med hänsyn till deändrade bestämmelserna för skolledningsresurser i gymnasieskolan. Medhänvisning lill vad jag har anförtoch lill sammanställningen hemställer jag altregeringen föreslår alt 1, godkänna vad jag förordat ommedel för lokalt utvecklingsarbete vid riksinternalskolor, 2, bemyndiga regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmeratt avgöra vilka följdändringar som skall genomföras för riksinternalskolor,skolor som omfattas av privalskolförordningen (1967:270), i saml Apelrydsskolan och Vackstanässkolanför atl anpassa gällande bestämmelser till vad som gäller för den kommunalagymnasieskolan, 3, till Bidrag tUl driften avfristående skolor på gymnasial nivå anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m. 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88Anslag 1988/89 Förslag 143 345642 108340000 112684000 Från anslaget utgår statsbidrag tillanskaffning av utrustning i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag finns iförordningen (1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning igymnasieskolan. Kommunerhar enligt föreskrifterna rätt att i mån av medel få - startbidrag till anskaffning av stadigvarande utrustning för karaktärsämnena på studievägen inom de tekniskt-industriellaoch tekniskl-naturve-tenskapligaområdena då en för kommunens gymnasieskola ny studieväg införs eller då antalet platser på en redaninförd studieväg utökas, - kompletteringsbidrag då undervisningen pä enredan införd studieväg övergår iförsök med treårig yrkesinriktad utbildning eller i andra fall läggs om till följd av nya föreskrifter som medförbehov av ny utrustning förkaraktärsämnen på samma studievägar som är berättigade till startbidrag samt för studievägar inom detekonomiskt-merkanlila området. Särskilda föreskrifter gäller i fråga omstatsbidrag till kostnader för datorutrustningoch programvara i gymnasieskolan. Efter beslut av regeringen i varje enskiltfall kan ur anslaget också anvisas medel för särskilt verksamhetsstöd lill vissa lågfrekventautbildningar i gymnasieskolan. Ur anslaget utgår efter särskilda beslut avregeringen medel för stöd för verksamhetenvid tekniska centra där gymnasieskolan medverkar. Vidare utgår medel tillStockholms stad för viss teknisk utbildning. Beräknad ändring 1988/89 1 Statsbidrag till kostnader för m, m. 3 Stöd till teknikcentra 4 Till regeringens disposition I,Prisomräkning , 2, ()föreslår att verket får bemyndigande atl, om synnerliga skäl föreligger,i enskilda fall få besluta att statsbidrag utgår av bidragsunderlaget, 3, SÖ beräknar medelsbehovelunder reservationsanslaget Bidrag till utrustningför gymnasieskolan m, rn, lill ,- 4, I avvaktan på statsmakternas ställningstagandenbeträffande refor- Prop. 1987/88:100 mering av yrkesutbildningen föreslår SÖ oförändrad ram . Jagberäknar prisomräkningen under anslaget lill totalt . Start- och kompletteringsbidrag för budgetåret1988/89 Sökandelrycketpå vissa yrkesinriktade studievägar är mycket stort. SÖ begär därförbemyndigande att, om synnerliga skål föreligger, få fastställa attstatsbidraget till startbidrag får motsvara upp lill av bidragsunderlaget.Kommuner som har svårigheteratt klara stora utrustningskostnader skulle därmedkunna stimuleras till atl startaefterfrågade utbildningar. Jag framhöll redan föregående år att riktade insatser behövergöras för att bygga ut dessa utbildningar i snabbare takt så att fler ungdomarkan tas in i gymnasieskolan. Jag biträder därför SÖ:s förslag på denna punkt, Somjag tidigare framhållit (anslaget B 19,) bör SÖ fåbemyndigande alt fastställa dimensioneringen av den fordonslekniska linjensIransporltekni-ska gren. Startbidrag till utrustning skall rymmas inom dennaanslagsposts ram. Jag beräknar start- och kompletleringsbidraget /89 till , Bidrag till datorutrustning och programvara Riksdagenhar beslutat att särskilt bidrag skall kunna utgå till datorutrustning ochprogramvara (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 19, rskr, 273), Bidraget beräknastill , för /89, Riksdagenhar beslutat att för vart och ett av budgetåren 1986/87-1988/89 ställa 10 milj,kr, till förfogande för slöd till verksamheten vid sådana lekniska centra somföriäggs till gymnasieskolan eller som får sådan organisation, atl skolangaranteras tillgång till ett sådant centrum (prop, 1985/86:100 bil. 10, UbU 17,rskr, 205), Regeringen fattar beslul om fördelning av medlen. Verksamhetsstödkan utgå lill vissa lågfrekventa utbildningar efter beslut av regeringen. /89 beräknar jag . Fråndenna anslagspost lämnas medel till viss teknisk utbildning inom Stockholmskommun som ersättning för den utbildning som tidigare gavs 171 av ,Jag beräknar 1,2 milj, kr, som extra Prop, 1987/88:100 bidrag under /89 till Stockholmskommun fill utrustning för Bil. Planeringsramar för start- och kompletteringsbidrag för budgetåren 1989/90och 1990/91 Start-och kompletteringsbidraget för /89 har jag föreslagit till . Jag föreslår att samma beloppockså får gälla som planeringsramar för budgetåren 1989/90 och1990/91,, Jaghemställer all regeringen föreslår att 1, godkännavad jag förordat om statsbidrag till start- och kom-pletleringsbidrag för utrustning till gymnasieskolan, 2, godkänna vad jag förordat omplaneringsramar för anslaget, 3, till Bidrag till utrustningför gymnasieskolan m. m. för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . 10 c 1. Bidrag till utbildning för vuxna 1986/87Utgift 1030570 714 1987/88 Anslag1044860 000 1988/89 Förslag 1101 807 000 Från anslaget betalas kostnader för bidrag tillgrundutbildning för vuxna (gmndvux) och vuxenutbildning (komvux). Gmndvux syftar till att ge vuxna grundläggandefärdigheter i att läsa, skriva ochräkna. Varje kommun skall i mån av behov anordna grundvux. Komvux erbjuder genom gmndskolekurser ochgymnasieskolekurser vuxna möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarande densom ungdomar får genom och gymnasieskolan. TUlgymnasieskolekurserna hör ävensärskilda yrkesinriktade kurser. Genom dessa erbjuder komvux yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå utanmotsvarighet i gymnasieskolan.Kommuner och landstingskommuner är huvudmän för komvux. Utbildningen i komvux anordnas som friståendeämneskurser. Grundskolekurser fåranordnas i ämnena svenska, svenska som andraspråk, matematik, engelska,religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi, biologi, kemi, fysik och hemspråk. Gymnasieskolekurser får anordnas i ämnen ur samtliga reguljära utbildningar igymnasieskolan med undantag avbild, musik, konst- och musikhistoria eller annat estetiskt ämne, vilka förvuxenutbildningens del anses tillhöra folkbildningens ansvarsområde. Gymnasieskolekurser får heller inle anordnasi hemspråk och idrott. De gmndläggande bestämmelserna om gmndvux ochkomvux finns i vuxenutbildningslagen (1984:1118), Ytlerligare föreskrifterfinns i bl, a, vuxenutbildningsförordningen(1985:288), förordningen (1984:1120) om inbyggd utbildning i ochstatlig vuxenutbildning och förordningen (1986:677) om ökade möjligheter attanlita personal vid företag m, fl, för vissundervisning i vuxenutbildning och vid statens skolor för vuxna, I dessa förordningar ingår bestämmelser omvissa statsbidrag. harbeslutat (prop. 1986/87:100 bil, 10 s, 169 f., UbU 22, rskr, 258) altstatsbidragen till grundvux och komvux skall schabloniseras fr,o,m, den Ijuli1988. Statsbidrag tilllokal skolutveckling regleras genom förordningen (1982:608) om statsbidrag tilllokal skolutveckling m.m, (omtryckt 1983:416). Dessutom finns en förordning omstatsbidrag för särskilda behov inomkommunal utbildning för vuxna (1986:349). Vidare finns bestämmelser omstatsbidrag i förordningen (1984:626) om statsbidrag lill kostnader för vissa trygghetsåtgärder förskolledare, biträdande skolledare och lärare i utbildning. Enligt förordningen (1981:449) om minskning avvissa statsbidrag lill kommunalutbildning skall flertalet statsbidrag lill komvux minskas avdet belopp som annars skulle ha utgetls, I fråga om landstingskommunal vårdutbildning görs en minskningmed , beslutar vilket antalundervisningstimmar som får disponeras för grundvux och komvux i riket.Timmarna fördelas enligt förordningen ''- (1987:736)om timramar för utbildning för vuxna. Enligtlagen (1985:903) om uppdragsutbildning i anslutning lill det kommunalaskolväsendet m. m. får en kommun eller landstingskommun som är huvudman förkomvux i anslutning fill sådan utbildning bedriva uppdragsutbildning som ifråga om art och nivå har anknytning till den verksamhet som får förekomma ihuvudmannens komvux. Vissa närmare föreskrifter finns i förordningen (1986:65)om uppdragsutbildning i anslutning fill vuxenutbildning.Uppdragsutbildningen skaU inle medföra några kostnader för staten. När läraremed statligt reglerad anställning undervisar deltagare i uppdragsutbildningskall huvudmannen lill staten betala bl.a. viss ersättning som , netto. Prop.1987/88:100 Bil. KommunalulbUdning för vuxna har under /87 anordnats i 285 kommuner och23 landstingskommuner. Antalet särskilda skolenheter för vuxenutbildninguppgick lUl 128. Antaletdeltagare inom grundvux framgår av följande sammanställning. 1985/86 1986/87 1987/88 (beräkn,) 1988/89 (beräkn,) Antal deltagare 20103 21572 22000 Antalet kursdeltagare i komvux framgår av följande sammanställning. (beräkn,) 1988 (beräkn,) Grundskolekurser (etapp 1) 129 500 Gymnasieskolekurser I allmänna ämnen (etapperna 2-4) 92800 Gymnasieskolekurser I yrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser (yrkes utbildning) 89900 ' Förändring av antalet berorpå överflyttning av etapp 2 i svenska, engelska, malemafik och samhällskunskapmellan delramama. Antalet undervisningstimmar i grundvux och komvuxframgår av följan- Prop. 1987/88:100 de sammanställning. 1986/87 1987/88 1988/89 Utnyttjade Regi, brev SÖ:s förslag Komvux(delramar): grundskolekurser (etapp 1) gymnasieskolekurserI allmänna ämnen (etapperna 2-4) gymnasieskolekurseri yrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser (yrkesutbild ning) 'Förändring av antalet beror på överflyttning av etapp 2 i svenska, engelska,matematik och samhällskunskap mellan delramarna. Kommunernas och landstingens efterfrågan påundervisningstimmar för grundvux och komvux har ökat ochöverstiger väsentligt den tillgängliga resursramen. En rad skäl skulle kunnaanges för en utökning av del totala antalet undervisningstimmar.Skolöverstyrelsen (SÖ) har inle bedömt all detta är ekonomiskt möjligt, SÖ redovisar de principer som tillämpades vidfördelningen mellan länen av undervisningstimmar för utbildning förvuxna inför /88, Därvid beaktades särskilt antaletkorttidsutbildade beträffande länsramar för gmndvux och för etapp I samlarbetsmarknadsproblem beträffande länsramar för etapp 2-4 och föryrkesutbildning. SÖ:s fördel-ningsbeslm har inneburit en viss omfördelning avresurser från i första hand storstadslänen lill glesbygder. SÖföreslår följande i sin anslagsframställning för /89: Ökning av riksramen för grundvuxmed .