prop · GB0340 · 1987-12-31 00:00:00 — 3.2Ändrade förutsättningar för att lämna årsuppgift Mitt förslag: Skyldighetför arbetsgivare att lämna årsuppgift skall föreligga endast efter anmaning avskattemyndighet. Riksskatteverketsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Samtliga remissinstansertillstyrker förslag. i Västerbollenslän anser atl ordningen med årsuppgift bör kunna avskaifas helt. Skälen för mitt förslag: Del fr. o. m. år 1985införda systemet för uppbörd av arbetsgivaravgifter bygger på principen attarbetsgivaren redovisar och betalar sina avgifter för utgifisårel månad förmånad, varvid avgifterna beräknas direkt på under föregående månad utgivenavgiftspliktig lön och annan avgiftspliktig ersättning. I förarbetena fillreformen (prop. 1983/84:167 om nya regler för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, m.m.) förutsågs att en arbetsgivare t.ex. i samband med arbetetmed arbetstagarnas kontrolluppgifter, vid bokslut eller vidinkomsldekla-rationen kunde komma atl fmna all han måsle justera ellerkomplettera de uppgifter som lämnats för utgifisårel i de månadsvisauppbördsdeklarationerna. På grund härav ansågs föreligga behov av en möjlighetför arbetsgivaren att lämna redovisning i en årsuppgift. Den reglering sominfördes innebar en skyldighet för arbetsgivaren alt under vissaförutsättningar lämna årsuppgift. Skyldighet alt lämna årsuppgift föreliggersålunda om årsavgiften (summan av de arbetsgivaravgifter som belöper påutgiftsåret) skall beräknas till annat belopp än som arbetsgivaren betalateller ålagts betala för utgiftsåret och skillnaden uppgår till minst 100 kr.Sådan skyldighet föreligger vidare om den lokala skattemyndigheten begär attarbetsgivaren skall lämna årsuppgift. Skyldigheten att lämna årsuppgiftberäknades komma att beröra en liten del av det totala antalet arbetsgivare. Årsuppgift skall lämnas åretefter ulgiftsårel. Tidsgränsen sammanhänger med bestämmelserna omfastställelse av månadsavgift, dvs. beslut i anledning av arbetsgivarensmånadsvisa redovisning. Sådana beslut får inle meddelas efter åretefter utgifisårel. Beslul som fattas därefter skall avse åisavgiflen, dvs.beslut avseende hela utgifisåreis avgifter. hävdar i sin framställning attavgränsningen mellan beslul om månadsavgift och beslul om årsavgift vållar ettflertal problem. av dessa gäller skattemyndighetens möjligheter att fattabeslul före . Har arbetsgivaren underlåtit att betala en månadsavgiftenligt redovisningen i uppbördsdeklaration skall myndigheten rätteligen åläggaarbetsgivaren betalningsskyldighet för resterande belopp. Om myndigheten intehinner med delta före årel efter utgiftsåret är myndighetenhänvisad till alt fatta beslut avseende årsavgift. Innan etl sådant beslutfattas måste myndigheten dock kontrollera om arbetsgivaren fullgjort sinskyldighet att lämna årsuppgift. Ett krav mot arbetsgivaren på resterandearbetsgivaravgifter fördröjs härigenom avsevärt. Systemet med en årsuppgift omfallar interedovisning och betalning av innehållen skatt. Beslul om betalningsskyldighet för redovisad men obe tald innehållen skall kan därför alltid meddelas så snart uppbördsdeklara tion kommit in. menar alt det är förvirrande för arbetsgi varen alt elt krav på arbetsgivaravgifter i vissa fall kommer senare än ett krav på inbetalning av avdragen skatt när arbetsgivaren inte betalat någol men lämnat redovisning för både skatt och avgifter i en och samma hand- 12 För egen del vill jag anföra följande. Detsamordnade uppbördssystemet Prop. 1987/88:40 fungerar i stort settfillfredsställande för både arbetsgivare och skaltemyndigheter. Antaletlämnade årsuppgifler är dock högre än vad som hade kunnal förväntas. Sålundaavlämnades för utgifisårel ca 82000 och ca 69000 årsuppgifler. Idessa redovisades kvarstående avgifter med ca 433 milj. kr. resp. 450 milj.kr., medan överskjutande avgifter redovisades med ca 150 milj. kr. (siffror preliminära). Av detta begränsade underlag kanmöjligtvis dras en försikfig slutsats alt en viss minskning av anlalelårsuppgifler kommer atl ske. De belopp som redovisats i årsuppgifterna har dockökat. Huruvida detta beror på en osäkerhet som följd av att det gamlauppbördssystemet hade en särskild obligatorisk slutredovisning eller på ettmedvetet utnyttjande av arsuppgiften som korrigeringsinstrument eller på någotannat torde inte gå att utröna. Jag anser det emellertid angeläget altförhindra atl en icke avsedd användning av arsuppgiften utvecklas till normalrutin. Jag vill peka på atl en utbredd användning av årsuppgift kan tyda på attnoggrannheten vid den månatliga redovisningen i uppbördsdeklaralion har eftersatts.Risk finns också för att en förskjutning av tyngdpunkten mot årsredovisningskulle kunna innebära en medveten senareläggning av betalningen avarbetsgivaravgifterna. Uppbördssystemels princip om månadsredovisning iuppbördsdeklaration och betalning i anslutning till denna bör ytterligare betonas.Ett avskaffande av arsuppgiften skulle göra denna princip tydligare. För ensådan åtgärd föreligger dock inle tillräckligt underlag. Det är emellertidsynnerligen vikfigt att skattemyndigheterna inte åsamkas onödigt merarbete pågrund av den formella uppbyggnaden av systemet ulan all de på ett rationelltoch snabbt sätt kan fatta nödvändiga beslul. Jag anser därför atl skyldighetenför arbetsgivare att lämna årsuppgift bör kunna avsevärt begränsas.Arsuppgiften kan istället utformas som etl kontrollinstrument förskattemyndigheterna. En skyldighet för arbetsgivare atl lämna årsuppgift böruppkomma först sedan skattemyndighet uppmanat denne att lämna sådan. Mittförslag innebär all en arbetsgivare som upptäcker att han har redovisat en förlåg eller en för hög månadsavgift inle längre kan rätta redovisningen genom attlämna en årsuppgift. Arbetsgivaren skall istället rätta den felaktigauppbördsdeklaralionen. Jag vill framhålla atl mitt förslag inte avser allöppna en möjlighel all senarelägga en månadsredovisning eller att utnyttjasisla uppbördsdeklaralionen för utgifisårel som en korrigeringshandling. Därförskall restavgift även fortsättningsvis kunna påföras vid en försenadredovisning och betalning. Arsuppgiftenkommer enligt milt förslag alltså att byta karaktär och bli elt instrument för skattemyndigheterna vid avgiftskontrollen. Elt behov av årsuppgift kan t.ex. föreligga när en arbetsgivare har rätt att göra kost nadsavdrag enligt 6 § USAL och den lokala skallemyndigheten bestämt hur kostnaderna skall beräknas. Arbetsgivaren skall visserligen i kontroll uppgiftssammandrag enligt 37 § 7 mom. taxeringslagen (1956:623), TL, lämna en redovisning för de i uppbördsdeklaralionerna gjorda avdragen men del kan stundom vara lämpligl atl den lokala skaltemyndigheten särskilt följer upp de beslut den fattal angående kostnadsavdrag. ocksåtänkas atl behov av en samlad redovisning i årsuppgift uppkommer omarbetsgivarens redovisning under utgiftsåret varit oregelbunden och skälethärför inte ulan vidare kan förstås. Föravgiftsuppbördssystemet ulgör de kontrolluppgifter enligl 37 § 1 mom. TL, somen arbetsgivare skall lämna till ledning för bl.a. inkomsttaxeringen, detviktigaste instrumentet för avstämnings- och kontrollförfarandet. a. till. de skillnader som i vissa avseenden finns mellan underlagen föravgifter och underlagen för skatt ger kontrolluppgifterna dock inte alllidtillräckligt besked för en granskning av avgiftsskyldigheten. Föravgiftskontrollen finns bestämmelser i 15 § USAL som gerskattemyndigheterna vissa befogenheter när en arbetsgivare inle fullgör sinuppgiflsskyldighel eller upplysningar behövs. Härutöver anser jag att det ärlämpligt att det finns en möjlighel för skattemyndigheterna att fåarbetsgivarens uppgifter om utgiftsårets avgiftsunderlag i den form som skallgälla för årsuppgift. Rätlatt anmana arbetsgivare atl lämna årsuppgift bör fillkomma den lokalaskattemyndigheten samt och länsskattemyndigheterna. Det fårförutsättas atl riksskalteverkel på lämpligt sätt utformar sådana rutiner somförhindrar att arbetsgivaren utsätts för krav på årsupp-giftsredovisning frånfler än en myndighet för ett och samma ulgiftsår. 3.3 Fastställelsebeslut m. m. Mittförslag: Skyldigheten för lokal skattemyndighet att meddela fastställelsebeslutavseende månadsavgift begränsas. Beslut om månadsavgiften skall kunna fattasså länge beslut om fastställelse av årsavgift inte meddelats. Förutsättningarna för fastställelse av årsavgiftändras endasl i den utsträckning som behövs lill följd av årsuppgiflens ändradekaraktär. Årsavgiften behöver dock inte fastställas om beloppet atl betalaeller återfå understiger . Riksskatteverketsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Samtliga lillstyrker verkets förslag. Några remissinstanser ifrågasätter omman inte kan gå ännu längre i begränsningen i skyldighet att meddela fastställelsebeslut.Näringslivets företrädare understryker att kravet på rättssäkerhet inte fårefterges och framhåller atl godtagna redovisningar inte får ändras i höjanderiktning annat än under klart angivna förutsättningar. Skälen för mitt förslag Som jag tidigare redovisatbygger avgiftsuppbördssystemet på all arbetsgivare utan anmaning varje månadredovisar och betalar de arbetsgivaravgifter som belöper på föregående månadsutbetalda löner och andra avgiftspliktiga ersättningar. Så länge arbetsgivarenlämnar riktiga uppgifter i uppbördsdeklarationenoch även betalar in rätt framräknade månadsavgif- Prop. 1987/88:40 ter fattasinte några beslut av skattemyndigheterna. I vilka situationer beslut omfastställelse och åläggande av betalningsskyldighet skall meddelas anges genomen uppräkning i USAL. Lokal skattemyndighet är sålunda skyldig fastställamånadsavgift och i förekommande fall ålägga betalningsskyldighet bl. a. omarbetsgivaren inger ny deklaration för rättelse av tidigare redovisadmånadsavgift. Detta gäller oavsett om rättelsen avser en höjning eller sänkningav avgiften. vill med sitt förslag begränsa desituationer i vilka myndigheterna skall fatta beslut och uppger attmyndigheterna uppfattar vissa beslul som meningslösa och att dessa beslut ävenframstår som obegripliga för arbetsgivarna. Jag delar verkets uppfattning att man bör strävaefter att rensa bort sådanl som, utan alt systemets effektivitet påverkas, kanavvaras. Givetvis får inte rättssäkerheten sättas i fara. Enligt förekommer det ofta att enarbetsgivare, sedan han upptäckt att han i fidigare lämnad deklarafionredovisat en för låg avgift, gör den behövliga rättelsen i ny deklaration. Del kan onekligen uppfattas som en byråkratiskomgång alt medelst ell särskilt fastställelsebeslut så atl säga lämna enbekräftelse på arbetsgivarens rättade redovisning när den kan godtas, särskilti de fall arbetsgivaren samfidigt betalar in felande belopp. Jag anser därför alt det går att undvarafastställelsebeslut i de fall en arbetsgivares redovisning irättelsedeklarafion i höjande riktning godtas. Har arbetsgivaren däremot irättelsedeklaralionen lämnat oriktig uppgift skall givetvis ett sådantkonstaterande mynna ut i ett beslut om fastställelse av månadsavgift såsomsker . Godtas å andra sidan den rättade redovisningen men arbetsgivarenunderlåter att betala in den ytterligare avgift han enligl den rättadeuppbördsdeklarationen uppgivit sig vara skyldig betala skall myndigheten dockålägga honom betalningsskyldighet för belopp som redovisats men inte betalats. En arbetsgivare kan även medelst en ny deklarationrätta en tidigare för högt redovisad månadsavgift. Enligl nuvarande reglerskall månadsavgift fastställas även i sådanl fall. Det bör enligtriksskatteverket också ske fortsättningsvis. Nägra remissinstanser harifrägasatt om inte fastställelsebeslut kan undvaras även i detla fall. Det kan noteras alt ett godkännande avarbetsgivarens redovisning när denne vill rätta en tidigare för högt redovisadavgifl i allmänhet leder till återbetalning. Jag anser att grunden för en sådanåterbetalning bör dokumenteras i särskilt beslut varigenom månadsavgiftenfaslslälls. Jag vill i delta sammanhang framhålla det angelägna i alt lokalskattemyndighet innan fastställelsebeslut fattas noga kontrollerar redovisadeuppgifter eller, när sådana uppgifter är bristfälliga eller saknas, på lämpligtsätt undersöker arbetsgivarens avgiftsunderlag. Riksskatteverkethar vidare redovisat atl den situationen inte är ovanlig atl rättelsedeklaration inkommer sent under uppbördsåret och även däref ter och att myndigheten då på grund av den tidsgräns - den I mars årel efter utgifisårel - som anges i lagen är förhindrad att fatta beslut om ny 15 Myndighetentvingas istället på grund av denna tidsgräns Prop. överväga fastställelse avårsavgiften, dvs. beslut på årsbasis. förslag om altarsuppgiften tas bort som redovisningshandling finns det inte lika starka skäl somnu att i allai delar göra en skarp avgränsning i tid beträffande beslut påmånads- resp. årsbasis. Jag anser därför, i enlighet med riksskatteverketsförslag, atl möjlighet bör skapas för myndigheterna all fatta beslut ombetalningsskyldighet för månadsavgift jämväl efter den 1 mars årel efterutgifisårel. har föreslagit atl tidsgränsen den1 mars året efter utgiftsåret inte skall behällas för andra fastställelsebeslutän de beslut som föranleds av oriktig uppgift eller underlåten redovisning. Delkan.onekligen såsom anfört ses som en praktisk ochhanleringsmäs-sig fördel att i vissa fall alltid övergåfrån fastställelse på månadsbasis till fastställelse på årsbasis. Med hänsyntill att de uppgifter lokal skattemyndighet erhåller efter uppbördsåretsutgång i allmänhet avser hela utgifisårel kan del finnas skäl för en sådanordning vid beslut som föranleds av oriktig uppgift eller underiålenredovisning. Det torde å andra sidan även förekomma alt en oriktig uppgifteller en underlåten redovisning avseende en enda månad upptäcks så sent atlbeslul om fastställelse av månadsavgift inle hinner fattas före årelefter utgifisårel. Del finnsenligt min mening inle anledning kräva att ifrågavarande beslut efter nämndatidpunkt alltid skall avse årsavgiften. Det är en av systemets huvudprinciperatt betalning eller, när sådan inte skell, krav på betalning skall göras i näraanslutning lill den månad till vilken avgifterna hänför sig. Jag anser därföralt alla slags beslut om månadsavgift skall kunna fattas även efter den 1 marsårel efter utgifisårel. Har etl beslut om hela utgifisåreis avgifter fattatsskall det dock inte vara möjligt alt besluta angående en enskild månad. Finnerexempelvis lokal skattemyndighet femte årel efter ulgiftsårelall en arbetsgivare lämnat oriklig uppgift i uppbördsdeklaralionen för aprilmånad under ulgiftsårel skall detla kunna leda fill atl månadsavgiften förapril månad fastställs under förutsättning att årsavgiften intefastställts. Den yttersta tidsgränsen skall givetvis fortfarande vara densjuåriga preskriptionslid som finns i USAL. Mitt förslag innebär således denförändringen att den lokala skaltemyndigheten skall kunna begränsa sitt besluttill all avse en enskild månad i stället för att besluta om hela årets avgifterefter en viss tidpunkt. Såsomframgått av min redogörelse bygger avgiftsuppbördssyste- mel på att arbetsgivaren ulan anmaning redovisaroch betalar sina arbetsgivaravgifter för utgifisårel löpande månad för månad.Endast i den mån skaltemyndigheterna finner fel i redovisning eller betalningeller då arbetsgivaren lämnar ny redovisning för rättelse av en tidigarelämnad redovisning skall de falla särskilda beslut varigenom avgiftenfaslslälls. Tidpunkten när beslul om fastställelse av avgifterfattas är avgörande för vilken form beslutet skall ha. Beslut som meddelas året 16 efter utgiftsåret skallavse endast månadsavgift, medan beslut därefter Prop. 1987/88:40 alltidskall avse årsavgift. Detta sammanhänger med alt arbetsgivaren ivissa fall är skyldig att avge särskild redovisning, årsuppgift, avseende helautgiftsårets arbetsgivaravgifter. Denna ordning har valts för att skapa reda isystemet. Jag har föreslagit att arsuppgiften ges enannan karaktär än . Jag har även föreslagit atl den skarpa gränsen -året efter utgiftsåret - modifieras, framför allt av praktiska skäl. Även om man, såsom jag föreslagit, tillåter beslutavseende månadsavgiften även efter är det lämpligt att därutöverbibehålla en ordning som möjliggör en övergång från fastställelse påmånadsbasis fill fastställelse på årsbasis vid en viss fidpunkt. Denna tidpunktbör fortfarande vara året efter utgiftsåret. Jag har föreslagit att månadsavgiften skallkunna fastställas av lokal skattemyndighet oavsett grunden för beslutet sålänge beslut om årsavgift inte fattats. Detta kommer i en del situationermedföra att det uppkommer en valmöjlighet för den lokala skattemyndighetenmellan fastställelse av månadsavgift och fastställelse av årsavgift. Dettatorde dock inte medföra några olägenheter vare sig för myndigheten ellerarbetsgivaren. Beslut om månadsavgift torde även framdelesmeddelas i huvudsak under utgiftsåret eller i nära anslutning till delta. Julängre tid som förflyter desto mer sannolikl är det att de uppgifter lokalskattemyndighet erhåller och som tyder på att ett avgiftsbeslut skall meddelasär av sådan art och omfattning att ett beslut om årsavgift ter sig lämpligast.Detta gäller exempelvis när det framkommer att arbetsgivarens samtligauppbördsdeklarationer för året är felakfiga eller när arbetsgivaren heltunderläfil att redovisa för ulgiftsårel. uppger att det råder osäkerhethuruvida fastställelse av årsavgift måsle göras i fall då de avgifter, somåterstår att betala för arbetsgivaren på grund av ett sådant beslut,understiger . Jag anser därför som att det uttryckligenbör föreskrivas att fastställelsebeslut får underlåtas om belopp alt återfåeller betala understiger . har vidare föreslagit att enarbetsgivare skall kunna åläggas betalningsskyldighet för vad han redovisar ien årsuppgift utöver vad han redovisat i uppbördsdeklarationerna utan attårsavgiften behöver fastställas. Del är enligt min mening inte möjligl att grundaelt betalningsåläggande enbart på arbetsgivarens uppgifter i en årsuppgift omtidigare redovisade belopp. Hänsyn måsle tas till gjorda betalningar ochbetalningsålägganden. På grund härav och eftersom ett uppgiftslämnande i dessadelar uppenbarligen uppfattats av arbetsgivarna som komplicerat och medförtmånga felakfiga redovisningar, bör det istället ankomma på den lokala skattemyndighetenatt göra erforderliga beräkningar. Beräkningarna bör göras i samband med ettfastställelsebeslut avseende årsavgiften. Med hänsyn till vad som sagts nuanscrjag slutligen att arsuppgiften inte längre behöver innehålla andrauppgifter än som krävs för att bestämma avgiftsunderlaget. 2 1987/88. 3.4Uppgift om inbetalning av medel till semesterkassa Mittförslag: En arbetsgivare som har betalat in medel till en semesterkassa mensom inte är skyldig att redovisa inbetalda belopp i kontrolluppgifter skalllämna uppgift om det sammanlagda beloppet i kontrolluppgiflssammandraget. Skälen för mitt förslag: Arbetsgivare inom vissabranscher, t.ex. byggbranschen, betalar in semestermedel för de anställdasräkning till en särskild semesterkassa. Kassan betalar ut medlen till deanställda i samband med semestern. Förfarandet reglera;? i kollektivavtal förresp. Inbetalningen av medel till en semeslerkassa kanske enligl två olika system. Enligt del ena skall arbetsgivaren vidinbetalningen fill kassan redovisa och betala såväl den innehållna skatt som dearbetsgivaravgifter som hänför sig fill semestermedlen. Enligt det andrasystemet skajl arbetsgivaren redovisa och betala endast avgifterna.Skatteavdrag görs i detta fall av semeslerkassan när medlen belalas ut till deanställda. I förstnämnda fall skall arbetsgivaren redovisa till kassaninbetalda belopp i de kontrolluppgifter han är skyldig att lämna enligl 37 § 1mom. I det andra fallet åligger det semeslerkassan alt lämnakontrolluppgift för utbetalda belopp. Nuvarande ordning har visat sig medföra olägenheterför både arbetsgivare och skattemyndigheter i de fall semestermedlen inteskall redovisas i arbetsgivarens kontrolluppgifter. Vid avstämningen avredovisade arbetsgivaravgifter mot kontrolluppgifterna ser det ut som omarbetsgivaren har redovisat ett för stort avgiftsunderlag. Skattemyndighetenbehöver i dessa fall ta kontakt med arbetsgivaren för atl få uppgift omavgiftsunderiagets storlek. medför extra arbete för både arbetsgivare ochskattemyndigheter. En lösning på förevarande problem angavs redan isocialavgiftsutredningens betänkande (Ds S 1983:7) Samordnad uppbörd avkällskatt och arbetsgivaravgift. Där föreslogs all en arbetsgivare som harbetalat in medel lill en semesterkassa, men som inle är skyldig att redovisabeloppen i kontrolluppgift, skall åläggas atl lämna uppgift om det sammanlagdabeloppet i det kontrolluppgiflssammandrag som han skall lämna enligt 37 § 7mom. Under remissbehandlingen framkom inget som hindrar en sådan lösning.Jag anser alt den av utredningen föreslagna ordningen bör genomföras . 3.5 Vissföljdändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Mittförslag: Som en följd av beslutade ändringar i 4 kap. lagen (1962:381) omallmän försäkring görs viss ändring av lagleknisk natur i lagen (1981:691) omsocialavgifter. Skälen för mitt förslag: I 2 kap. 4 § förstastycket 3 lagen (1981:691) om socialavgifter finns en föreskrift om attavgiftsunderlaget skall bestämmas med bortseende bl. a. från ersättning lillarbetstagare vid ledighet för vård av barn eller med anledning av barnsfödelse, fill den del ersättningen motsvarar föräldrapenning som arbetsgivarenfår uppbära enligl 4 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL.Efter förslag i prop. 1984/85:78 om förbättringar inom föräldraförsäkringen,havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen beslutaderiksdagen (SfU 12, rskr. 125) bl. a. om ny lydelse av 4 kap. AFL. a. en omredigering av kapitlet så att huvuddelen av bestämmelsernai 20 § togs in i 18 §. I det sammanhanget förelogs emellertid ingen ändring avden nämnda hänvisningen till 4 kap. 20 § AFL i socialavgiftslagen . Enföljdändring bör nu göras så att hänvisningen kommer att avse 4 kap. 18 § AFL. 4 Administrativa effekter m.m. Mittförslag om förenklingar i avgiftsuppbördssystemet påverkar i första hand delokala skattemyndigheternas och länsskattemyndigheternas arbete. Administrativt torde förslagen innebära lättnaderbåde för skaltemyndigheterna och för arbetsgivarna. Vidden samordnade uppbördens genomförande tillfördes skatteadministrationenytteriigare resurser bl. a. för all intensifiera och vidareutvecklaarbetsgivarkontrollen. har nya arbetsuppgiftertillkommit för skaltemyndigheterna. Belastningen har medförl all resursernainte i fillräcklig utsträckning kunnal utnyttjas för den offensiva arbetsgivarkontrollen. Delär min uppfattning all nu föreslagna ändringar möjliggör etl bättreresursutnyttjande hos skattemyndigheterna. De frigjorda resurserna bör såmyckel som möjligt användas lill fördjupad konlroll av källskatten ocharbetsgivaravgifterna. Visst informationsmaterial m. m. behöver tas framav . Det ankommer även på verkel alt vidta nödvändiga ändringari formuläret för årsuppgiftsblanketten och kontrolluppgiflssammandraget. 5Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 3. lag om ändring i lagen (1981:691)om socialavgifter. Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för . Förslagenbör fogas lill protokollet i detta ärende som bdaga i.' 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Iparagrafen anges innebörden av vissa termer som förekommer i lagen. Somframgått av den allmänna motiveringen föreslås arsuppgiften ändra karaklär. Medhänsyn härfill har definitionen ändrats och lill följd därav har enredaktionell ändring gjorts.