prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — En alltför detaljerad lagreglering medfördessutom risk för onödiga tillämpnings- och lolkningssvärighe-ler. Detsamma kansägas om /SR: s förslag alt i lagen föreskriva atl mer än en organisationsom företräder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarnaskall få utse slyrdsesuppleanter. Om mer än en organisation har en sådanslorlek är del alltså bara den slörsla av dessa som får en sådan räll. Jag villocksä erinra om all denna rätt lill minorilelsrepresenlation bara gäller i defall dä annars endasl en huvudorganisafion skulle bli företrädd. Jag vill alltså inle göranågon ändring i promemorieförslaget. Jag förutsätter emellertid atlorganisationerna, i linje med förslaget alt utöka represenlafionsrätlen, vidfördelningen av platserna i styrelsen strävar efter all åstadkomma en bredrepresentation. Som jag ser del bör detta på sikl berika styrelsearbetet. 2.5 Arbetet i styrelsen m. m. Mitt förslag: Frånstyrdserepresenlalionslagen för banker och försäkringsbolag överförsbestämmelsen att en av arbetstagarrepresentanterna har räll all närvara ochdella i elt beredningsorgan bestående av styrelseledamöter ellerbefattningshavare i förelaget, om det gäller ell ärende som senare skallavgöras av styrelsen. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av merparten avremissinstanserna. Endasl SAF, och avvisarförslaget. Del framhålls alt en räll för arbetslagarledamöler att närvara ochdelta även i förberedelsearbete utanför styrelsen innebär en betydandebelastning ur effekfivitetssynpunkl. Skälen för mitt förslag:Enligl 16 § LSA har en arbelslagarrepresenlant rätt alt närvara och delta iöverläggningarna när elt ärende, som senare skall avgöras av styrelsen,förbereds av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter. Som framgår avbestämmelsens ordalydelse är denna rätt att medverka i etl arbetsutskott ellermotsvarande begränsad lill sådana beredande organ som arbetar under styrelsenoch som består av styrelseledamöter. Andra typer av beredningsorgan, l.ex.sådana som kan finnas på direktionsnivä, faller utanför bestämmelsen.Motsvarande bestämmelse i 17 § LSABF är någol mera vidsträckt. De anställda ibanker och försäkringsbolag har enligl den bestämmelsen rätt atl della iöverläggningarna även när direktionen eller annat liknande organ, som beslår avbefattningshavare i företaget, förbereder ell ärende som senare skall avgörasav styrelsen. Ipromemorian föreslås alt den nya lagens bestämmelser i delta hänseen- de skall överensstämma medvad som gäller enligl LSABF. 1987/88:10 har tillstyrktseller lämnats utan erinran av merparten av remissinslanserna. Endasl SAF, SFOoch LRF avvisar förslaget. SAFanser all en rätl för arbetslagarledamöler alt närvara och della även iförberedelsearbete utanför styrelsen innebär en betydande belastning ureffektivitetssynpunkt. Risk anses föreligga atl beredningsorganet kommer allutnyttjas av arbetstagarsidan som ell förhandlingsforum. SAF framhåller vidareatl den föreslagna ändringen ger arbelslagarledamöterna en möjlighet till insynoch inflytande på styrelsearbetet som övriga styrelsemedlemmar saknar. SFO ochLRF anför liknande synpunkter. Enliglmin mening bör förslaget genomföras. Somframhålls i promemorian (avsnitt 7.2) innebår förslaget all del blir möjligtför den fackliga organisafionen att lill alla beredningsorgan inom företaget,som särskilt utsetts att förbereda ärenden som senare skall beslutas avstyrelsen, utse en av arbetstagarrepresentanterna atl della i överläggningarna.Förslaget får ses mol bakgmnd av all arbetstagarrepresentanterna bör hamöjlighet atl på ell tillfredsställande säll förbereda och påverka utformningenav de beslul som senare skall fattas i styrelsen. Ålminslone i störte förelagär del nämligen vanligt all vikliga frågor hänskjuts fill beredningsorgan. Omde anställda inte medverkar i del beredningsarbetet, blir följden atl frågornai praktiken avgörs utan reell möjlighet för de fackliga representanterna atlpåverka. Genom den föreslagna ordningen ökas i stället förutsällningarna föralt ärendena redan från början blir allsidigt belysta. Enligl min mening saknasdärför anledning atl befara atl arbelslagarledamölernas närvaro kommer atlinnebära en belastning frän effektivitetssynpunkt. Tvärtom bör genom dellaförfarande bättre effektivitet uppnäs i del egenfiiga styrelsearbetet. Isjälva verkel torde också den av mig föreslagna ordningen ofta redan tillämpas.Enligl vad jag inhämtat har man goda erfarenheter av sådana arrangemang. Jagkan inle heller se någon risk för alt elt beredningsorgan, lika lite som enstyrelse, skall kunna utnyttjas som ett förhandlingsforum. Här utgör för övrigtde föreslagna jävsreglerna (se avsnill 2.5.2) en spärr. Rättenlill arbetslagarrepresenlalion kräver normalt alt styrelsen särskill har utsettberedningsorganet all förbereda ett visst ärende. Det är visserligen intenödvändigt all etl beredningsorgan konstitueras just vid del tillfällestyrelsen beslutar att ärendet skall förberedas utanför styrelsen. Ärenden kanockså hänskjulas lill redan befintliga arbetsgrupper i företagel. Rätten atldella i beredningsorgan omfattar emellertid inle fortlöpande uppdrag enligl enstående arbetsordning, ell reglemente eller liknande. Inle heller kanrepresentationsrätt för arbetstagariedamol göras gällande när exempelvis denverkställande direktören förbereder ärenden för elt styrelsemöte som ett led isill normala ansvar inför styrelsen, vare sig han gör det ensam eller i en avhonom sammankallad arbetsgrupp. Jagansluter mig således till förslaget i promemorian all en av arbelsla- garrepresenlanlerna i styrelsen ocksä skall ha rätt alt della i vissa bered ningsorgan. Enligl min mening bör en företrädare för arbetstagarrepresen tanterna vara tillräckligt, även om flera huvudorganisationer finns före trädda i förelaget. Mitt förslag:Genom den nya lagen förtydligas jävsreglerna. De skall i princip gälla enbartärenden där etl mer utpräglat motsatsförhållande råder mellan arbetsgivarenoch de fackliga organisationerna. Jäv bör som regel inle anses föreligga närsädana frågor behandlas i styrelsen som är eller senare kan bli föremål för s.k. samverkansförhandlingar. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har i huvudsak godtagits. BAO föreslår dock all nuvarande jävsreglerbibehålls, eftersom de tillämpats inom bank-området utan tolkningsproblem. ADanser all specialmofiveringen fill lagförslaget kan göras klarare och attrekvisitet "väsenlligl intresse som kan strida mot förelagels" ärobestämt. AD anser del också önskvärt med en klarare gränsdragning i fråga omsädana förelagsledningsfrågor som hör in under omsamverkansförhandlingar. SFO vänder sig mol den i promemorian framfördauppfattningen atl samverkansförhandlingar inle ger samma motsatsförhållandemellan parterna som rältslvisler. Skälen för mitt förslag:Enligt ABL: s jävsregler får en styrelseledamot inle handlägga en fråga omavlal mellan honom och bolaget. Inle heller får han handlägga fräga om avlalmellan bolaget och tredje man, om han i frägan har ell väsentligt intresse somkan vara stridande mol bolagels. Förbudet alt handlägga fråga om avtal ansesockså träffa sådana ensidiga rättshandlingar som har betydelse för avtalsuppkomst, förändring eller upphörande, l.ex. uppsägning av ett kontrakt.Jävsregeln anses äga motsvarande tillämpning beträffande gåva frän bolaget.Tanken bakom dessa jävsregler i ABL är alt en styrelseledamot inte skall dellai styrelsearbetet när han har ell väsenfiigt individuellt intresse som kanstrida mot förelagels intressen. Likartade jävsregler förekommer också i annanassocia-lionsrällslig lagstiftning. Närdet gäller frågor om förhandlingar med en arbetstagarorganisation,kolleklivavtalsfrågor eller stridsåtgärder är den fackliga organisationenmotpart lill företagel. Vid slyrelserepresentationslagsliflningens fillkomstgjorde lagstiftaren den bedömningen atl frågor av della slag i och för sigborde vara jävsgrundande för arbelslagarledamöterna i styrelsen men allledamöterna inte kunde anses ha ett sådant individuellt intresse i frågorna atlde på grund av associalionsrättsliga jävsregler skulle vara förhindrade atldella i styrelsens handläggning. Del krävdes därför en särreglering islyrdserepresenlalionslagsliftningen. Enliglde nuvarande reglerna i LSA och LSABF fär en arbetstagartepre-sentant intedella i behandlingen av en fråga som rör förhandling med enarbetstagarorganisafion, uppsägning av kollektivavtal eller slridsälgärd. Ipromemorian (avsnitt 7.3) redogörs närmare för de tolkningsproblem somförekommit, främsl vad avser den första jävsgrunden. Jag vill här bara nämnaall del har satts i fräga om regleringen inte innebär atlarbetstagarle-damöterna är jäviga i praktiskt taget alla vikligastyrelseärenden eller i vart fall i sädana frågor som förbereds inför en förhandlingeller som det pågår förhandling om. Jag delarden i promemorian framförda uppfattningen atl del för framliden är väsenlliglalt finna en lösning av jävsfrågan som står i samklang med de syften som bärupp lagstiftningen och som är praktiskt hanlerbar i förelagen. Jag finner detockså rimligt all, som föreslås i promemorian, låta jävsreglerna blitillämpliga enbart där etl mer utpräglat motsatsförhållande råder mellanarbetsgivaren och de fackliga organisationerna. Jäv bör som regel inte ansesföreligga när sådana frågor behandlas i styrelsen som är eller senare kan bliföremål för samverkansförhandlingar. I princip bör alltsä alla frägor inomarbetslednings- och förelagsledningsomrädel, i den män de inle särskiltregleras i medbestämmandeavtal mellan parterna, undantas från jävsbestämmelsenstillämpningsområde. Enligl min mening bör promemorieförslaget skapaförutsättningar för alt begränsa tolkningsproblemen. Det går självfallet intealt helt undvika frågeställningar av den art som tagits upp av AD och SFO. Deuttalanden som gjorts i promemorian torde dock för de allra flesta situationerkunna ge en tillfredsslällande vägledning för bedömningen. Förslaget har ocksäi huvudsak godtagits av remissinstanserna. 2.5.3 Förhållandet till 2§ medbestämmandelagen Mittförslag: Arbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sädana företag som avsesi 2§ MBL (förelag inom exempelvis press, radio och TV) får inte delta istyrelsens beslul i en fräga som rör verksamhetens mäl och inriktning men väli dess behandling av frägan. Promemoriansförslag: Arbetstagarrepresentanterna i nu angivna styrelser får inte delta ivare sig behandling eller beslut i fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning. Remissinstanserna:Promemorieförslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av de flestaremissinslanserna. Del har dock avstyrkts av LO, TCO, Arbelslivscentmm (ALC)och vid . TCO anser all en inskränkningunder alla omständigheter inle bör omfatta arbetstagarrepresentanternasmöjlighet atl lill beslutsunderiagel tillföra sina synpunkter och argument utanendast rätlen att delta i besluts-fatlandet. Skälen förmitt förslag: I promemorian har behandlats en fräga som är närbesläktad medjävsreglerna i LSA och LSABF. Enligt 2 § MBL har från den lagenstillämpningsområde undantagits vissa verksamheler som fär sin inriktning ochsina mäl bestämda i vissa särskilda demokratiska former eller är avopinionsbildande eller ideell natur. Exempel pä sådana verksamheler ärfackliga, politiska och religiösa organisationer liksom företag inom press,radio och TV. I företag och sammanslutningar av dessa slag hararbetstagarinflylandet inte ansetts böra fä sträcka sig lill verksamhetens mäloch inriktning. Lagstiftaren har menat att arbetslagarnas intresse av inflytande bör slåtillbaka för de andra intressen som gör sig gällande i Prop. 1987/88:10dessa fall. Nägonmotsvarande reglering i slyrelserepresentalionslagstiflningen finns inle. Ipromemorians lagförslag har emellertid tagils in en bestämmelse om allarbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana förelag som avses i 2 § MBLinte fär delta i behandlingen av fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning. Som skäl lill förslaget anförs atl de ändamälssyn-punkler somligger bakom bestämmelsen i 2 § MBL gör sig gällande med samma tyngd belräffandearbetslagariedamölerna i en förelagsslyrdse. LObefarar atl ell genomförande av förslaget kommer alt medföralill-lämpningssvårigheler säväl inom del producenlkooperativa som delkon-sumenlkooperativa området. LO anser all del är mycket svårt all dra en klargräns mellan frågor av den typ som avses i 2 § MBL och övergripandeföretagsledningsbeslul som betingas av tekniska, produktionsmässiga ochekonomiska skäl. LO betonar ocksä atl del finns en risk för alt arbetstagarrepresentanternabetraktas som "jäviga" så snart frågor av principiell innebörd ellerövergripande karaktär aktualiseras. TCOanser, liksom ALC och vid , atl man istället för atl inskränka de anställdas inflytande enligt LSA och LSABF bordeta bort den begränsning som finns i 2 § MBL. Vidare framhålls alt någraölägenheter inte kommit fram vad beträffar arbetslagarrepresenlalion istyrelsen för företag inom exempelvis massmedia vid behandling av frägor somavses i 2 § MBL. En avgränsning av delta slag anses i stället kunna skapaprakfiska problem. TCOunderstryker atl nägra sakligt grundade skäl lill varför de anställda inomexempelvis kooperation, radio och TV skulle vara undantagna från frågor som rörverksamhetens mål och inriktning inte framförts vare sig när MBL tillkom elleri den nu aktuella promemorian. TCO anser atl den föreslagna regeln står idirekt motsättning lill vad som uttalats i den s. k. kulturproposilionen (prop.1974:28) om nödvändigheten av de anställdas inflytande på bl.a. innehållet i dekulturella institutionernas verksamhet. TCO anser vidare all en inskränkning ivart fall inte bör omfatta arbetstagarrepresentanternas möjlighet att lillbeslutsunderlaget tillföra sina synpunkter och argument utan endast avserätlen atl della i själva beslutet. ALCanser all någon begränsning av represenlafionsrätlen i vart fall inle bör kommai fråga ulan all det först företas en analys av erfarenheterna av 2§MBL. ADanser all den principiellt stränga avgränsningen i 2 § MBL är ell skälmol en motsvarighet i styrdserepresenlalionslagen, åtminstone om lösningen därgörs "lika onyanserad". AD föreslår en kompromiss efter mönster avden statliga arbelsmarknadsseklorn och betonar atl del vid frågans praktiskabedömande bör beaktas all inle alla arbetsgivare ulan enbart vissa i lagenangivna företagsformer omfattas av slyrdserepresenta-lionen. Enligtmin mening kan de ändamålssynpunkter som ligger bakom be stämmelsen i 2§ MBL myckel väl, om inle i ännu högre grad, göras gällande belräffande arbetslagarledamöler i en förelagsslyrdse. Arbetsla gariedamölerna, som också företräder sina fackliga organisationer, har ell 64 -lill skillnad från övriga anställda - direkl inflytande på samtliga frågor somrör såväl förelagels verksamhel som dess mål och inriktning. Jag ser därförklara principiella fördelar med atl genomföra promemorieförslaget. Givelviskan, liksom vid en direkt tillämpning av 2§ MBL, i del enskilda fallet uppkommasituationer där del inle är hell lätt atl avgöra om en inskränkning i enarbelslagarledamols rätl alt della i styrelsearbetet föreligger eller ej. Ipraktiken torde emellertid de nu aktuella frågorna successivt kunna avgränsasfrän övriga slyrdsefrägor lill ledning för det fortsatta styrelsearbetet. Jagvill alliså förorda atl en särreglering vad gäller frågor som avses i 2 § MBLförs in i den nya lagen om styrelserepresenlalion. Del kan emellertiddiskuteras om det är nödvändigt atl gå sä långt som promemorieförslagetinnebär. TCO har, som nämnts, föreslagit en alternativ modell som innebär inskränker arbetstagarrepresentantens rätt atl delta i behandlingen av denu aktuella frågorna enbart vad gäller själva beslutet. Möjligheten all della istyrelsens diskussion och atl ge förslag skulle med en sädan lösning kvarstå. Dennu skisserade modellen är tilltalande från den synpunkten atl den i enlighetmed intentionerna bakom 2§ MBL inle begränsar de berörda förelagens möjligheteralt fritt besluta i frågor som rör verksamhetens mål och inriktning. Men alternalivelär också positivt från den synpunkten atl del bibehåller de anställdasmöjlighet alt direkl genom sin styrdserepre-sentanl framföra åsikter och läggafram förslag i dessa frågor. Enligl min mening kan det nämligen enbart varalill gagn för företaget, om man på ell tidigt stadium får del även avarbetslagarnas synpunkter. I förhällande tillpromemorieförslaget har TCO:s alternativ ocksä den fördelen allarbetstagarrepresentanterna fär bättre förutsättningar att själva bedömahuruvida elt kommande beslul avser en fråga som rör verksamhetens mäl ochinriktning. Den av LO påtalade risken för ogmnda-de invändningar bör därför bliavsevärt mindre med della altemafiv. De skadesländsbestämmdser som föreslås idel följande (avsnill 2.7.2) medför, ocksä aft de arbetsgivare, som felaktigtåberopar den nu aktuella bestämmelsen, kan drabbas av skadeslåndsskyldighet. Principielltser jag inle nägon större skillnad mellan promemorieförslaget och det som jagnu har skisserat. Med hänsyn till de klara fördelar som del sislnämndaalternativet har vill jag därför förorda atl arbetstagarrepresentanternas rättatt della i behandling av de nu aktuella frågorna begränsas endasl när detgäller rätten att delta i beslutet. Jag återkommer i specialmötiveringen (14 §andra slyckel) lill några frågor som rör tillämpningen av bestämmelsen. 2.5,4 Sekretess Mittställningstagande: Någon uttrycklig regel om tystnadsplikt förstyrelseledamöter bör inle införas i den nya lagen. 5 1987/88. Promemoriansställningstagande: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Ställningstagandet i promemorian har i huvudsak lämnats ulan erinran. vid borde dock övervägas all införa en sekretessregeli ABL som dä skulle gälla samtliga styrelseledamöter i aktiebolag. ALC och TCOefterlyser ytteriigare molivuttalanden i frägan. /SR anser atl varjestyrelse, då en ny facklig representant invalts, ingående bör diskutera och draupp riktlinjer för hur informationen skall spridas till den fackligaorganisationen. Skälenför mitt förslag: Några uttryckliga regler om tystnadsplikt förarbetstagarrepresentanterna finns inle islyrelserepresenlationslagstifl-ningen. Inle heller finns några sådana regler iannan associafionsrällslig lagstiftning, t.ex. ABL. Av allmänna regler om enstyrelseledamots ställning som syssloman i förelaget har emellertid ansettsfölja en skyldighet atl iaktta tysllätenhet belräffande företagetsangelägenheter. Detta gäller särskilt beträffande sådana uppgifter varsutlämnande kan skada företaget. I banklagstiftningen fmns ocksä allmännabestämmelser om sekretess (1 kap. 6 § bankrördsdagen, 1987:617). Styrelserepresentalionslagsliflningen,som bygger pä all de anställda och deras fackliga organisationer skall gesinsyn i verksamhelen, ställer samlidigl krav pä ett lämligen öppetinformationsflöde. Delta hänger samman med bl.a. de fackliga organisafionernasbeslutsstruktur och del sätt på vilkel dessa arbetar. En arbetstagariedamol harvisserligen ställning som syssloman i företaget och skall som sådan, enligl ellgängse synsätt, iaktta självständighet när han fullgör sitt uppdrag. Men han ärockså facklig förtroendeman, utsedd av den fackliga organisationen och med ansvaryllersl gentemot de anställda i företaget. Dessa förhållanden ger otvivelaktigtarbeislagarledamolens styrelseuppdrag ell särdrag. Förar-belslagartepresenianterna i styrelsen är det betydelsefullt l.ex. atl medandra fackliga förtroendemän, framför allt inom den egna klubbstyrelsen ellermotsvarande, kunna diskutera frågor som behandlas i styrelsen. -Härigenom kanen viss spänning sägas ha uppstått i frägor rörande sekretess i förelagen. Dedelvis motstridiga intressena har lett lill en viss osäkerhet om rättsläget. Ipromemorian (avsnitt 7.4) diskuteras närmare de för- och nackdelar som enlagregel om tystnadsplikt kan medföra. Jag delar i allt väsenlligl denuppfattning som därvid framförts och ansluter mig också fill slutsatsen atlnågon uttrycklig regel inte bör införas, vare sig i den nya styrdserepresenlalionslageneller i den associalionsrättsliga lagstiftningen. Frågornafår, som /SR är inne pä, liksom hillills lösas i de enskilda förelagsstyrelserna med beaktande av såväl förelagels behov av sekretess som de anställdas särskilda intresse av atl fortlöpande hållas underrättade om verksamheten. Den risk som ligger i all enskilda förelagsstyrelser närmast slentrianmässigt beslutar om sekretess i frågor som behandlas på styrelsemötena bör kunna motverkas, bl. a. genom information och utbild ning av arbelstagarrepresenlanlerna frän de fackliga organisationernas sida. Riktlinjen bör vara all arbetstagarrepresentanterna självständigt skall kunna ta ställning till behovet av sekretess i enskilda frågor och i styrelsen 66 också framföra sinauppfattningar i saken. Beslutar majoriteten av styrelsemedlemmarna ändå omsekretess, finns möjligheten alt reservera sig mot beslutet med denopinionsbildande effekl delta kan ha. Som framhållits ipromemorian skulle ä andra sidan en uttrycklig regel om rätt förarbelstagarrepresentanl atl föra vidare del som behandlats i styrelsen lillfackföreningen kunna ställa arbetstagarrepresentanten inför svåralojalitetskonflikter, både i förhållande lill förelagsslyrdsen och genlemotden egna fackliga organisafionen. Härtill kommer den risk som ligger i allfrågor av denna art över huvud tagel inte längre skulle komma atl behandlas vidstyrelsesammanträden, ulan i stället tas upp i sammanhang därarbetstagarrepresentanterna inle är närvarande. En sädan ulveckling skulle ledafill ell minskal inflytande för de anställda och i själva verkel vara etlgrundskoll mol hela samverkanstanken i slyrdserepresentalions-lagsliflningen.Jag delar denna uppfattning. Enligl min mening föreligger inte heller skäl alt,som föreslås av TCO och ALC, i förarbetena fill lagen särskill ange atlarbetslagarledamöler har en rätl all fill den fackliga organisationen föravidare vad som behandlats i förelagsslyrdsen. Jag instämmer även i övrigt i deöverväganden som i denna del har gjorts i promemorian. Mitt förslag: nya lagen anges uttryckligen atl suppleant för arbelslagarledamot har rätlalt närvara och yttra sig vid företagels stämma, även om ledamoten ärnärvarande. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har lämnats utan erinran. Skälen för mitt förslag:Arbelslagarledamöterna har liksom övriga styrelseledamöter rätl och i vissafall också skyldighet atl närvara på företagets stämma. Styrelsen ochverkställande direktören i l.ex. elt aktiebolag är enligl 9 kap. 12 § ABLskyldiga atl vid bolagsstämman meddela upplysningar om förhällanden som kaninverka på bedömandet av bolagels årsredovisning och dess ekonomiska ställningeller av annat vid stämman förekommande ärende. Styrelsens medlemmar hardäremot inte rösträtt och de har inte heller räll alt vid bolagsstämmaframställa förslag, om de inle är aktieägare. Arbelstagarrepresenlanlernakan också ha sådana rättigheter genom atl en lokal facklig organisation utövarrösträtt för aktier som tillhör en löntagarfondslyrdse eller Qärdefondstyrelsen i allmänna pensionsfonden. I fråga om rätten attnärvara och yttra sig vid etl förelags stämma är utgångspunkten den motsattanär del gäller suppleant för slyrdsdedamal; denne har i princip inle rätt altdelta. Har suppleanten inträtt i styrelsen, har han emellertid samma ställningvid stämman som den ordinarie medlemmen. Med hänsyn lill den särskildaställning som arbetslagarsupplean-lerna är tillförsäkrade, bl. a. genomnärvarorätt vid styrelsens sammanträden, torde gällande rätl belräffande dessavara atl de pä motsvarande säll som arbelslagarledamöterna har rätt att närvaraoch yttra sig vid stämman. På arbelslagarhåll ute iföretagen har dock en viss osäkerhet rått om arbetstagarsuppleanternas rätl ochmöjligheter all delta på stämman.