prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är enligt min uppfattning särskilt viktigt att unga människor får plats på arbetsmarknaden.Det år viktigt att ungdomar fårkänna att de behövs på arbetsmarknaden och får dela den gemenskap ochdelaktighet som ett arbete ger. Dagens ungdomar har förväntningar och krav påarbetslivet. På många arbetsplatser är miljön dålig och arbetsuppgifternaenformiga. Arbetsplatsen ger inteden möjlighet till påverkan ochutveckling man drömmer om. Därför ärdet viktigt att ungdomarna får möjlighet att variera och utveckla sinaarbetsuppgifter. Dessutom måste arbetslivet demokratiseras och ungdomaruppmuntras till fackligt engagemang. Inträdel i arbetslivet är kanske det viktigastesteget på vägen mot att bli vuxen. Arbete ger försörjning och oberoendemen också möjlighet att pröva och utveckla kunskaper och egenskaper. Arbetslösheten bland ungdomar är hög i flertaleteuropeiska länder. 1 ochStorbritannien överstiger ungdomsarbetslösheten , 1 har den totalaungdomsarbetslösheten fortlöpande minskat. Medan den var uppe i är den i november 1987nere i 3,, vilket innebär 24000arbetslösa ungdomar. Minskningen av ungdomsarbetslösheten kan hänföras lill samUiga åldrar men är störst iåldersintervallet . Ungdomsarbetslösheten har starkt regionaltbetingade orsaker. Den är mer snedfördelad än den totala arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är trots de minskningar somskett fortfarande relativt hög i jämförelse med den totala arbetslösheten. Inovember 1987 var totalt 76000 personer arbetslösa vilkel innebär enarbetslöshet på 1,, Samma månad anmäldes56000 nya jobb till arbetsförmedlingarna. Arbetslöshetstalenför kvinnor resp, män i ungdomsgmppen uppvisar inga större skillnader. Däremot är flickornas andel i ungdomslag större-omkring 70%, Vidare har flickorbetydligt kortare genomsnilUig veckoarbetstid än pojkar. är den skillnaden ca . Jag anser att det är nödvändigt med särskildainsatser för att underlätta de ungas inträde på arbetsmarknaden. Sådanainsatser är t.ex. särskild platsförmedling, vägledning, utbildning och olika former av sysselsättningsskapandeåtgärder. Innevarande budgetår går totalt ca 4500 milj. kr, till arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktadetill ungdomar. Inriktningen på åtgärderna skall enligt min meningi första hand vara att hjälpa ungdomarna till en plats på den ordinarie arbetsmarknaden. Den som söker arbete skall i första handerbjudas arbete, utbildning eller annan 90 Kontantstöd skall bara ges om alla andra Prop. 1987/88:100 möjligheter är uttömda. Arbetsförmedlingen är det främsta medlet för attförverkliga målen i arbetsmarknadspolitiken. Jag anser det vara betydelsefulltatt förmedlingen avsätter särskildaresurser för ungdomar bl.a. i form av särskilda ungdomsförmedlare. För att förkortade länga väntetiderna vid arbetsmarknadsinstituten kommer chefen för senare denna dag attföreslå regeringen att ytterligare 100 tjänster tillförs den verksamheten. Detta kommer även alt få en positiv effekt för deberörda ungdomarna. Ungdomar i åldern 1617 år Allaungdomar är genom det kommunala uppföljningsansvaret garanterade någon form av sysselsättning . Den absoluta majoriteten väljer att söka direkt till gymnasietoch som jag redogort för kommer deflesta in. De övriga erbjuds vanligtvis en ungdomsplats eller att ingå i ett s, k, uppföljningsprogram, varsinriktning är att åtemppväcka ungdomarnas intresse för studier. Antalet ungdomar i det kommunalauppföljningsansvaret har de senaste årenminskat både anlalsmässigt och satt i relation till det totala antalet ungdomar i aktuella åldrar. Behovet avungdomsplatser har minskat mer änbehovet av uppföljningsprogram. För att möta de aktuella behoven har chefen för tidigaredenna dag föreslagit att drygt 95 milj. kr. avsätts för uppföljningsprogram m.m, beräknade för ca 31000 ungdomar samt att drygt 140 milj, kr. avsätts förungdomsplatser beräknade för någotöver 21 000 ungdomar. Detta motsvarar en ökning på ca 42 milj. kr. Vidare har idetta sammanhang redovisats insatser för flyktingungdomar, samt informerats omen förestående översyn av statsbidragskonstruktionenför anslaget det kommunala uppföljningsansvaret. Ungdomar i åldern 1819 år Förde 18- 19-åringar som inte får ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden infördes systemet medarbete i ungdomslag. Arbete iungdomslag förekommer i huvudsak hos offentliga arbetsgivare. Arbete i ungdomslag är en sistahandsåtgärd som skallanvändas när inga andra av arbetsförmedlingens insatser gett resultat. Reglerna för ungdomslag har successivt förändratsför att underlätta övergången från ungdomslag till denordinarie arbetsmarknaden. ändrades reglerna så altungdomar skall kunna deltaga i jobbsö- karaktiviteter som anordnas avarbetsförmedlingen under ytteriigare utöver nuvarandeanvisningstid. Delta ger enligt min bedömning arbetsförmedlingen bättre möjligheter att finna ett arbete för ungdomar utan föregående arbete i ungdomslag. AMSskall noga följa effekterna av denna förändring. För nästa budgetårkommer chefen för arbetsmarknads departementet senare denna dag attföreslå att drygt I miljard kr, anslås 91 ungdomslagsverksamhet.Det motsvarar i genomsnitt ca 15 000 ungdomar i Prop. 1987/88:100 ungdomslag . beslutade vid behandlingen av 1986 årskompletteringsproposition ominrättande av s. k, inskolningsplatser på den privata arbetsmarknaden. Ett avsyftena är att ge ungdomar större möjligheter att få kontakt medarbetsmarknaden. En förutsättning för att inskolningsplatser skall kunna inrättas har varit att parterna påarbetsmarknaden träffat ett särskilt avtal härom. Förbundsavtal finns på fleraområden, men saknas på andra, t.ex. inomverkstadsindustrin. Del är enligt min mening både beklagligt och oacceptabelt att avtal inte kunnat träffasmellan parterna på samtliga avtalsområden, 1 all synnerhet som industrin klagaröver svårigheter att få tag påarbetskraft. Den möjlighet som finns att också teckna lokala avtal om inskolningsplatser inom dessa områden bör kunnaleda positiva resultat. Inskolningsplatserna bör innehålla ettinlroduktionsprogram som bl, a. garanterarhandledning, informaUon om arbetsmiljö, arbetsplatsförhållan-den och systematisk prövning på skildaarbetsuppgifter inom företaget. Antaletinskolningsplatser uppgår lill ca 1 300 och antalet väntas öka. För nästa budgetår kommer chefen förarbetsmarknadsdepartementet att föreslå 250 milj. kr. Det motsvarar i genomsnitt 5000 ungdomar på inskolningsplatservaije månad. Ungdomar i åldern 2024 år är arbetslösheten högre än i andra åldersgrupper. Förnovember månad 1987 var arbetslösheten i denna grupp 3,7%vilket är en minskning från oktobermed eller 3 000 personer. var arbetslösheten i åldersgruppen . Många av ungdomarna i denna åldersgrupp haraldrig kommit in på den ordinariearbetsmarknaden, utan ständigt varit föremål för olika former av ålgärder. Förde flesta beror detta på brister i deras utbildning. Enligt min mening är det därför nödvändigt att satsasärskilt på arbetsmarknadsutbildning för denna grupp. Under våren 1987antog regeringens förslag attanslå 150 milj, kr, för en särskild satsning på arbetsmarknadsutbildning för ungdomar mellan . Detinnebar ca 5000 platser, med start . Förutom särskildautbildningsinsatser skall beredskapsarbetenkunna användas för att hjälpa dem att komfna in på den ordinariearbetsmarknaden. Del är ännu för tidigt att bedöma arbetsmarknadensutveckling . är det viktigaste att hålla en hög arbetsmarknadspolitiskberedskap för de eventuellaförsämringar som kan komma. kommerom så erfordras att föreläggas förslag om ytlerligareåtgärder. Många ungdomar söker arbeteutanför hemorten, ibland för att arbete saknas på den egna orten, ibland föratt finna utvecklingsmöjligheter. Bristen på arbete i vissa regioner är ett stort problem förde unga. Det är Prop. 1987/88:100 också därför angeläget att skapa enregional balans. De nya insatser som görs inom regionalpolitiken ärdärför av slor vikt. Det traditionella stödet till företag för nyetablering ochexpansion har kompletterats medinsatser som syftar till att långsiktigt öka regionernaskonkurrensförmåga och attraklionskraft. Kraftfulla insatser görs för spridning av ny teknik, på förbättradekommunikationssystem och på tillgång till kunskap och kompetens. Det privata näringslivet har ett stort ansvar attta hänsyn till den regionalabalansen vid expansion eller etablering av ny verksamhet. Näringslivet måste aktivt medverka all förhindra enkoncentration av arbetstillfällen till deöverhettade storstadsregionerna, som andra.delar av landet drabbas av arbetslöshet. En sådan utvecklingfår enligt min mening oacceptablakonsekvenser med brist på arbete i delar av landet och överhettningsproblem - bostadsbrist, trafikproblem,problem med samhällsservice, osv. - i andra. Ofta drabbas ungdomarhårdast av detta. Under såväl innevarande budgetår som föregåendehar regeringen givit de regionalautvecklingsfonderna medel för att bedriva olika verksamheter som skallstödja ungdomar som vill "starta eget" eller "startavarat". På flera håll har särskilda"ungdomens utvecklingsfond" startats. Eftersom utvecklingsfondernafrämst stött "starta egel"-verksamheten har regeringen också anslagit särskilda medel tillprojekt för att utveckla ungdomars företagsamhet i kooperativ form,"starta varat". Regeringen har vidare prioriterat insatser för attförstärka unga handikappades möjligheter att få ett arbete. Ungdomslagen harför handikappade ungdomar utvidgatstill att omfatta även 20-25-åringar.Dessutom har 10 milj. kr. anvisatsför uppsökande verksamhet avseende unga förtidspensionärer. Syftet har varit att ersättaförtidspensioneringen med en plats på arbetsmarknaden. Det första projektåret har ett 1000-tal ungdomardeltagit. Erfarenheter från Udigare liknande verksamhet i fyra län harresulterat i alt mer än hälften avungdomarna kunnat placeras i arbete, utbildning, praktik eller annan åtgärd som bedömts kunna leda tillarbete. Resultatet har då blivit att21 % fått varaktiga arbeten . Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare denna dag att föreslå att medel anvisas till projektetäven för /89, Dessutomhar 10 milj, kr. ur allmänna arvsfonden anvisats för insatser för ökadsysselsättning bland handikappade. 1 syfte att stimulera unga kvinnor i åldern 1724år lill mindre traditionellayrkesval samt öka möjligheterna till fasta heltidsarbeten för dem, har projektmedel fördelats efteransökningar från länsstyrelserna. Sammanlagt 13 län har på detta sättintensiflerat sill arbete för denna ungdomsgrupp. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer alt föreslå fortsatta insatser i fråga om de unga kvinnornasarbetsmarknadssituation. Detla avser främst ökade möjligheter tillfasta jobb saml ålgärder för att minska de ofrivilliga deltiderna. Ungdomars möjligheter attfå egen bostad /88:100 11 En egen bostad är ett viktigt stegpa en ung människas väg mot ett Bostaden representerar frihetoch ansvar och ger trygghet Lägel på bostadsmarknaden skapar problem fördet stora antal ungdomar som står i begrepp alt lämna föräldrahemmet. Ibörjan av fanns det gott ombostäder. redovisar 180 kommuner bostadsbrist. sökte ca138000 ungdomar bostad. Av dessa saknade ungefär två tredjedelar en egenbostad. Ungamänniskor flyttar i stor utsträckning in till högskoleorter och regioner som har gott om arbetstillfällen.Samtidigt finns det inom dessa regionerredan stora ungdomsgrupper som söker sin första bostad och konkurrerarom samma typ av lägenheter. Kommunerna har ansvaret för bostadsförsörjningen.1 169 av landets kommuner finns särskilda köer för äldre och handikappade, 1endast 13 kommuner finns särskildaköer för ungdomar. Det finns enligt min mening starka skäl för särskilda åtgärder för att underlätta för ungdomar attfå en egen bostad. De är nya påbostadsmarknaden. En del måste flytta från sina hemorter lill andra kommunerför att få arbete eller för att studera. Därigenom mister de sina naturiiga kontaktnät och blir hänvisade enbart samhällets stöd. Även genom sin ålder ochställning i samhället är ungdomarna en utsatt och mer sårbar grupp änvuxna. Fler kommuner borde därför inrätta särskilda ungdomsbosladsförmedlingar. För ungdomar är det särskilt viktigt allbostadsbyggandet ökas i en takt som gör att det snabbt blir balansmellan efterfrågan och tillgång pä bostäder.Inte minst måste byggandet av små lägenheter öka. Regeringen har beslutat om,eller tagit initiativ till, en rad åtgärder för att skapa fömtsättningar för en nödvändig ökning avbostadsbyggandet. Därigenom harantalet igångsatta byggen av bostäder under de tre första kvartalen ökat jämfört med motsvarande periodåret innan. 1 de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen bör särskild hänsyn tas till ungdomskullarnas storlek och ungdomens bostadsbehov, så att deproblem som har uppstått kan förebyggas. En ökadflexibilitet bör tillåtas i den kommunala planeringen för att snabbt få fram nya, bra och billiga bostäder förde unga. I samband med renoveringarmåste många av smålägenheterna behållas. Det är inte acceptabelt atl hus står tomma i långa tider i väntanpå renovering. I storstadsregionerna, framför allt i ,har många lägenheter omvandlats till kontor eller övernattnings- ochrepresenlationslägenheter. Det är angelägel att företag och organisationer 1.ex, genom alt lägenhetshotell byggs kan erbjudas andra alternativ förövernattning. Då kan bostäder lämpliga för ungdom frigöras. har med anledning av prop,1987/88:35 om bostadsanvisningsrätl m, m, beslutatom en ny lag om anvisningsrätl för kommuner, Lagen har trätt i kraft den Ijanuari 1988 och kommer att avsevärt förbättra kommunernas möjligheteratt förmedla lediga lägenhe- ter, 94 Regeringenlade i prop. 1986/87:93 om bostäder åt unga fram Prop. 1987/88:100 förslagsom bl.a. syftade att stärka ungdomarnas ställning på en allt Bil. 11 mer hårdnande bostadsmarknad. 1 enlighet nriedregeringens förslag har bl.a. beslutat att studentbostadsföretag somnyproducerar studentbostäder skallfå bostadslån enligt samma villkor som de allmännyttiga bostadsföretagen. Därmed har de fått bättreekonomiska möjligheter än tidigare att bygga studentbostäder. På högskole- ochuniversitetsorterna är studentbostäderna viktiga för en väl fungerandebostadsmarknad. Vidare har ett särskilt ungdomsbostadsstödinrättats. Stödet lämnas till drygt 50 kommuner med stor brist på bostäder förungdom. Syftet är att främja ettökat bostadsutbud till ungdomar såväl genom nyproduktion som inom befintligtbostadsbestånd. Stödet utgår med . och uthyrd lägenhet. Inom finns en särskildungdomsboendedelega-tion. Den hartill uppgift bl. a. att sUmulera, följa och informera om pågående försöksverksamhet för att förbättra ungdomarnasställning på bostadsmarknaden. Delegationen skall också ta initiativ till attförsöken utvärderas och atterfarenheterna sprids i former som gör dem allmänt tillgängliga samt följa utvecklingen av det särskildaungdomsbostadsstödet. Enligt min uppfattning bör samhället vara öppetför nya former för ungdomars boende.På förslag av ungdomsboendedelegationen har ekonomiskt stöd lämnats bildandet av enungdomsbostadssttftelse i . Stiftelsenhar genom sin verksamhet ökat möjligheterna för ungdomar i attfå en bostad. Stiftelsen räknar med att kunna förmedla ca 1 000 lägenheter under sitt första verksamhetsår.Resultaten i bör enligt min mening leda till att fler kommuner provardenna lösning. För att lösa akutabehov har ungdomsbostadsförmedlingar och särskilda småhus för ungdomar prövatsi ett antal kommuner. Permanentat kategoriboende bör dock enligt minmening undvikas. Riksdagsbeslutetmed anledning av prop. 1986/87:93 om bostäder åt unga innebar också attbostadsbidrag skulle återinföras för ungdomar under28 år. Detta är ett väsentligt inslag i de satsningar som görs för att underlätta ungdomars bostadsförsörjning.Härigenom får ungdomar som inte ännuhunnit etablera sig i arbetslivet starkt förbättrade möjligheter att klara kostnaderna också för nya bostäder. De nyareglerna trädde i kraft den Ijanuari 1988. Studiemedelskommilténs förslag (SOU 1987:39)Studiemedel förutsätter attstuderande som bor i egna bosläder får det bostadsstöd de behöver genom de bostadsbidrag som har beslutat.Kommittén föreslår därför att bostadsbidrag lämnas även tillstuderande . Bostadsbidragen beslutas av kommunerna men statenbidrar till av kostnaderna.Bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas av samtliga kommuner i riket. Jag tvingas tyvärr konstatera att vissa kommuneroch kommunalförbund har beslutat altinte lämna bidrag till ungdomar. Därmed har viktiga delar av reformeninte fått avsedd effekt och ungdomarna inte fått del stöd som regeringenavsett för att klara bostadskostnaderna, Beredningen av förslaget om ettnytt studiemedelssystem - där ung- Prop. 1987/88:100 domsbostadsbidragenspelar en viktig roll - pågår , 1 an- Bil. 11 slutninghärtill kommer jag att i samråd med chefen för prövavilka åtgärder som behöver genomföras för att avsikten bakom beslutom bidragen skall förverkligas. Ungdomars möjligheter till fritid och engagemang Fritidsfrågorär viktiga för ungdomar. Fritiden är vars och ens egen tid den Ud som var ochen själv skall bestämma och besluta över. Ungdomar vill oftare än andra göra något aktivt av sinfritid, ta till vara dess möjligheter.Det förutsätter att det finns ett stort fritidsutbud att välja mellan, men detförutsätter också att ungdomar ges möjlighet att själva göra något av sin fritid. Själva får chansen att utveckla detde vill. Själva får möjlighet att omsätta sina initiativ i handling. De kommersiella krafterna är starka påfritidsområdet. Inte minst ungdomar är intressanta som målgrupp.Särskilda trender och livsstilar säljs tillungdomar. Modeskapare, musikproducenter och filmindustrin går hand ihand. Möjligheterna att göra något får intebli helt beroende av ekonomiskaförutsättningar. Det måste finnas en motvikt till det kommersiella utbudet. Samhälle och folkrörelser har hären viktig uppgift att fylla. Samhälletnär det gäller att skapa förutsättningar, folkrörelserna när det gälleratt forma innehållet. I föreningslivet engageras många ungdomar. Sju av tio är med i någon förening. Många får därmöjlighet att utveckla sina intressen och träffa kamrater. För andra ärmusikgruppen eller kamratkretsen utanför föreningen den naturligaträffpunkten. För främst de yngretonåringarna är fritidsgården ofta samlingspunkten. Men ungdomar går ocksåmycket på bio, teater, bibliotek, konserter och idrottsevenemang. Film är ett utpräglat ungdomsmedium.Ungdomar tittar på video, lyssnartill musik, spelar själva och idrottar mer än någon annan åldersgrupp. Det är enligt min mening viktigt alt föreningslivetges goda möjligheter att utvecklasitt arbete och att nå ännu fler ungdomar. De kraftiga ökningar av anslagen till ungdomsorganisationerna och tillidrotten som jag redovisar i detföljande är därför väsenUiga. Men det är också viktigt att ungdomars egna initiaUv tas till vara. Tyvärrmotverkas sådana iniUaUv alltför oftaav byråkratiska hinder och regler. Det krävs en större öppenhet och vilja alt ta till vara ungdomars engagemangän vad som visas . Inför innevarande budgetår beslutade ienlighet med regering ens förslag om en avsevärd ökning avstatens anslag till de centrala ung domsorganisationerna. Jag kommersenare vid min behandling av anslagen för bidrag lillungdomsorganisationerna att föreslå dels en ökning av stödet till de centrala organisaUonerna, dels ett särskilt bidrag till de politiska dels en uppräkning av stödet till den lokala verksamheten på . Detta skall ske dels genom att statens del i det lokala aktivitetsslödel ökar med I kr. till , per 96 aktivitet, dels genom att medelavsätts för en särskild satsning på tonårs- Prop. 1987/88:100 gruppen. Med detta har jag velat markera den viktjag lägger vid det lokala Bil. Jag vill också poängtera den betydelse del haratt barn och ungdomar redan tidigtkan få kontakt med en förening. Erfarenheten visar att de som inte går med i en förening före tonåren sällan fårkontakt med föreningslivet senare ilivet. Men föreningslivet måste också ägna ökad uppmärksamhet ät tonåringarna. Under de tidiga tonårenhoppar många av från sitt föreningsengagemang.Det är i delta perspektiv förslaget till särskild satsning på tonårsgruppen skallses. Del är också viktigt att föreningslivet söker nånya grupper ungdomar, som står utanför deras verksamhet. Jag harinnevarande budgetår ur allmännaarvsfonden ställt 8 milj. kr, till ungdomsorganisationernas förfogande för projekt på detta område samt förinitiativ mot våld. Utveckling av föreningsverksamhet låg också bakomde tre stora projekt som år 1985startades med medel ur allmänna arvsfonden. Det temasom FN fastställde för ungdomsåret var Delaktighet-Utveckling-Fred, Utifråndetta tema valde att satsapå långsiktiga och lokala försöks- och utvecklingsprojekt i syfte all stärka ungdomars delaktighet ochdärmed förbättra deras uppväxtvillkor. Från allmänna arvsfonden avsatteregeringen 30 milj. kr. Omkring 400 olika projekt kunde därmed starta. Både etablerade och nya ungdomsorganisationer deltog.Vidare utsågs 13 speciella försöksprojekt på olika orter i landet. Dessa harföljts särskilt och kommer att dokumenteras ,Den slutliga utvärderingen avvärldsungdomsåret skall vara klar den Ijuli 1988. Det andra projektet gällde utveckling avfritidsgårdsverksamhet i kommunerna.Det finns mer än 1 500 fritidsgårdar i landet. Sammanlagt 30 milj. kr, har satsats på olikautvecklingsprojekt vid fritidsgårdar. På ett liknande sätt har 30milj, kr. ur allmännaarvsfonden använts för utvecklingsprojekt inom idrottsrörelsen. Stora insatserhar gjorts bl, a, för alt få fler flickor aktiva. Också idrottsrörelsen har stor betydelse när detgäller ungdomsverksamhet. Ingen annan folkrörelse aktiverar så många ungdomarsom idrotten. Jag kommer senare attföreslå en kraftig ökning av stödet idrotten. Anslaget höjs från ca 233,8milj. kr, lill drygt 256milj, kr. Invandrarungdomar har i många fall på ettnaturligt och otvunget sätt kommit in i del svenska föreningslivet. Att stödjaoch underiätla samverkansarbetet i det lokala föreningslivet är en mycketviktig del av vår invandrarpolitik. För att förbättra de handikappades möjligheter tillfritid och rekreation har under år1987 ur allmänna arvsfonden anvisats 10 milj. kr. Olika former avkulturverksamhet utgör en viktig del av ungdomars frilid. Statsrådet har tidigaredenna dag föreslagit åtgärder som innebär en förstärkning av stödet till kulturverksamhet. Däri ingår bl. a. en ökning av anslaget till kulturrådels disposition med 8,5milj, kr. till sam manlagt 13,6 milj, kr. Särskildainsatser skall göras för all stödja barn- och 97 ungdomskulluren. 7 1987/88. Ett område somvarit föremål för en omfattande debatt under de senaste Prop. 1987/88:100 årenär film- och videoutbudet för ungdomar. Debatten har framför allt Bil. 11 gällt filmer med grova våldsinslag, ofta ikombination med rasism eller kvinnoförakt. Frågan behandlas avvåldsskildringsutredningen (U 1985:10) somväntas redovisa sina förstag , Det är enligt min mening angeläget att åtgärder vidtas föratt motverka skadeverkningarna avvideovåld. Enligt vad jag erfarit avser statsrådet att kalla företrädare för videobranschen till enöverläggning för att få till stånd ett ökat utnyttjande av den frivilliga förhandsgranskning,som infördes den Ijanuari 1986, I deriktlinjer för polisens arbete som chefen för justitiedepartementetredovisat tidigare denna dag betonas också vikten av att polisen skärper övervakningen av efterlevnaden avvideovåldslagstiftning-en, 1 detta sammanhang bör omnämnas denförsöksverksamhet som sedan några ärpågår för alt utveckla barns och ungdomars kunskaper om film. Det är enligt min mening viktigt att ta fasta påett positivt filmintresse och utveckla ungdomars kunskaper och kritiska förmåga.En framgångsrik metod har varit enkombination av filmupplevelse, filmanalys och i vissa fall även eget skapande. Underutbildningsdepartementets huvudtitel föreslås ett anslag på 6milj,kr.för att utveckla dessa metoder och ge dem spridning i olika delar av landet.