prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Förslagetom all införa en särskild regel om styrelserepresenlalion i kommissionärsförelaghar inle heller rönt någol större motstånd från remissinstanserna. TCO finnerdet logiskt att arbetstagarna har inflytande via styrelserepresenlalion i detförelag där verksamhelen bedrivs men pekar på att del även i koncernförelag,som inle driver kommissionärsverksamhet, förekommer all arbetstagare äranställda i moderbolaget men stadigvarande arbetar i dotterbolagen. För atlden bakom ändringsförslaget liggande tanken fullt ut skall kunna förverkligasfordras därför enligt TCO att 3 § i lagförslaget utvidgas att omfalla ävenbolag i koncerner, där anställningsförhållandena är de ovan relaterade, ulanatt det rör sig om ell rent kommissionärsförhållande. ADanser alt det i tillämpningen möjligtvis kan uppkomma problem i fråga ominnebörden av uttrycket "stadigvarande verksam" och föreslår därförall lagtexten förtydligas. AD har vidare ifrågasatt om inte lagen bör innehållaelt krav på all kommissionärsföretaget skall vara bundet av kollektivavtal iförhållande till vederbörande lokala arbetstagarorganisation. KFO anser all problemenmed arbetstagarnas inflytande och insyn i kommissionärsförelagen i första hand bör lösas avlalsvägen saml all den föreslagna regeln i vari fall bör ge uttryck för större flexibilitet. LRF finner inle skälföreligga atl lösa hithörande frågor lagstiftnings- Prop. 1987/88:10 vägenulan hänvisar, liksom KFO, till lokala uppgörelser. Remissinslansernahar lämnat ulan erinran förslaget atl fortsättningen skall pröva samtliga frågor om tillstånd eller undantag från lagen.Några särskilda synpunkter har inle heller framförts vad gäller avsikten allfrån LSA och LSABF överföra de nu gällande undantagsbestämmelserna i principoförändrade till den nya lagen. och Landstingsförbundethar dock framhållit alt del tydligt måsle anges i molivuttalanden atl någonändring av praxis för medgivande av undanlag inle är avsedd vad gäller kommunalaeller landstingskommunala företag, särskilt traditionell verksamhetoch sådan verksamhet, exempelvis kollektivtrafik, som åligger kommun ellerlandsting enligl lag. Enligl4§ i lagförslaget skall - liksom tidigare - del genomsnittliga antaletanställda under det senast förflutna räkenskapsåret vara avgörande förberäkningen av antalet anställda, då rätten lill slyrdserepresentation skallfastställas. Bestämmelsen har kommenterats av BAO som föreslår en bestämdtidpunkt, exempelvis , som utgångspunkt vid beräkningen avantalet anställda. BAO anser också atl beräkningen endast skall omfalla sådanaarbetstagare som är anställda tills vidare. 3 De anställdas representation i styrelsen 3.1Antalet arbetstagarrepresentanter i styrelsen Förslagetatl i större förelag som bedriver verksamhel inom skilda branscher utökamöjligheten lill arbetslagarrepresenlalion i styrelsen har tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av huvudparten av remissinslanserna. Föreningen anser atl del är ogrundat och inkonsekvent allföreslå en femlioprocenlig utökning av arbetslagarrepresenlanlernas anlalenbart därför all viss eller vissa fackliga organisationer saknarsjälvständig rätt all utse ledamöter eller suppleanter i förelagels styrelse.Kvalitén i fråga om inflytande beror inle på antalet representanter, ocheventuella problem eller motsättningar olika fackliga organisationer emellankan inte heller lösas genom att man för över problemen pä företaget, anserföreningen. Fyra fackliga representanter anses fullt tillräckligt för att på elltillfredsställande sätl tillgodose den samlade arbetstagarsidans intresse. Enutökning lill sex fackliga representanter skulle enligl föreningens bestämdamening endasl medföra alt styrelsearbetet blir onödigt omständligt ochtungrott. vid och 5A/?F motsätter sig förslaget och hävdar att styrelser med många ledamöter fungerar arbels mässigt sämre än andra. Fakulteten rekommenderar i stället inrättande av referensgrupper eller liknande för alt lösa frågan om de fackliga organisa tionernas insyn i de fall då de inte erhåller någon representation i styrelsen. LOanser all den utökade slyrelserepresentalionsrälten bör gälla även i Prop.1987/88:10 storföretag, som bedriver verksamhet endasl inom en bransch men påskilda arbetsställen. LO framhåller atl etl företag, som har verksamhet påmånga orter, har slora informationsproblem och varje driftställe har självständigabehov av direkt insyn och information från regionala utgångspunkter. TCOdelar också LO: s uppfattning alt behov av utökad representation kan föreliggavid slora förelag inom samma bransch med slor geografisk spridning. SACOISRframhåller alt om alla organisationers i och för sig berättigade krav på styrelserepresenlalionskulle tillgodoses, skulle antalet fackliga styrelserepresenlanter behövautökas lill fyra ordinarie och fyra suppleanter. /SR ansluter sig dock lilluppfattningen atl antalet arbelstagarrepresentanter i styrelsen enligthuvudregeln även fortsättningsvis bör vara två ledamöter och två suppleanter.SACO/SR ställer sig vidare bakom förslaget alt utöka antalet arbetstagarrepresentanteri större förelag. /SR anser emellertid all den utvidgade representationenbör inträda vid en förelagsstorlek på 500 anställda och inte vid 1 000 somföreslås i promemorian. föreslår här en gräns på200 anställda. KFOhar förståelse för alt antalet arbetslagarledamöler i styrelserna enliglgällande lagstiftning kan vara otillräckligt för all uppnå en önskvärdspridning av arbetslagarrepresenlalionen inom vissa förelag. KFO finneremellertid alt den föreslagna regeln även omfattar förelag som utanförhuvudverksamheten i mycket ringa omfattning bedriver verksamhet inom annanbransch. Landels konsumentföreningar med mer än 1000 anställda - för närvarande12 stycket bedriver förutom detaljhandel verksamhel inom någol eller några avexempelvis områdena hårvård, tvätteri, bageri, charkuteri, restaurang, optik,skrädderi och guldsmide. Inom flera av dessa områden sysselsätts färre än femarbetstagare som omfattas av annal kollektivavtal än det för huvudverksamhetengällande. Med hänsyn härtill anser KFO all den föreslagna regleringen omutökning av antalet arbetstagarledamöter i dessa lyper av förelag inletillfredsställer de syften som angetts i promemorian. Lagstiftningen i dettaavseende bör enligl KFO:s mening la fasla på atl verksamhel i andra branscherän "huvudbranschen" ska ulgöra en betydande del av förelagets totala verksamhel. BAOframhåller atl Svenska Bankmannaförbundel organiserar av de anställdainom bankområdet och atl därför - oavsett förslaget -någon annan fackligorganisation än Svenska Bankmannaförbundel inte skulle bli representerad i destörre bankernas styrelser. BAO anser därför all den föreslagna regeln inle börinföras - i vart fall inte inom bankområdei när del gäller moderförelag inomen koncern. LRF framhåller attförslaget medför en markant balansförskjulning mel lan de slämmovalda ledamöterna och arbelslagarledamöterna i mindre styrelser, samt all styrelsearbetet blir mera tungrott. LRF anser atl försla get kommer alt leda lill alt del i ätskilliga moderföretag skulle bli utökad styrelserepresenlalion även om det är fråga om obetydligt kompletterande branscher i t.ex. dotterbolagen. LRF anser vidare atl uttrycket "skilda 229 branscher" är oklart. 3.2 Krav på medborgarskap Prop. Ipromemorian föreslås att kravel på nationalitet i 8 kap. 4 § aktiebolagslagen(1975:1385, ABL) eller motsvarande bestämmelse i annan lag inte skall gälla arbelslagarrepresenlant.Förslaget har mött en del principiella invändningar men har ändå godtagits avde flesta remissinstanserna. som SHIO-Familjeföretagen och juridiska fakulteten vid Lundsuniversitet anser all förslaget innebär elt onödigt avsteg från likställighelsprincipen.Kommerskollegium framhåller dock alt det generellt sell kan ifrågasättas i vadmän man skyddar svenska intressen genom atl kräva svensk nationalitet somvillkor för rätl all inneha uppdrag i svenska förelag. Enligt kommerskollegielsbedömning kan det finnas skäl all närmare överväga i vilken utsträckning nationalilelskravelfyller en praklisk.funktion och i etl större perspektiv jämföra de ulländska arbelsla-garrepresenlanlernassituation med andra ulländska slyrdsdedamöters. ÖB anser det viktigt atl man utifrån säkerhetsmässiga aspekter hållerfast vid principen om svenskt medborgarskap för arbelslagarrepresenlan-ter iförelag som tillverkar eller i övrigt har befallning med försvarsmale-rial.Liknande synpunkter framförs av Stockolms Handelskammare. Försvarsindustriföreningenframhåller alt de s. k. säkerhetsskyddsavla-len torde sälla hinder i vägen föralt utländsk medborgare ingår i styrelsen som arbetstagarledamot i förelag inomförsvarsindustrin. Föreningen anser all del nuvarande dispensförfarandet börbibehållas. PRV anser all samma villkor för valbarhet bör råda för arbelstagarrepresentanlsom för övriga styrelseledamöter och all rådande dispensmöjlighe-ter gertillräckligt utrymme för valbarhet av utländska medborgare. anser ocksåSkånes Handelskammare. framhåller all promemorians uttalanden om diskriminering av ulländskamedborgare inle enbart gäller arbetslagarledamöler och föreslår därför atl medborgarskapskravelhelt slopas. föreslår all inle heller bosällningskravet i 8 kap. 4 § ABLeller motsvarande bestämmelse i annan lag bör gälla arbelstagarrepresentanl. Förslagetall från LSA överföra regeln att en arbelstagarrepresentanl bör och inte skallvara anställd vid företaget har avstyrkts av SACOISR, BAO, Industriförbundetoch Handelskammare. De flesta remissinslanserna har dock lämnatförslaget ulan erinran. ADanser del viktigt all klara ul om del ytterst är arbetstagarorganisationenssak atl pröva frågan om vem som skall utses lill arbelslagarrepresenlant ellerom ell förelag (en arbetsgivare) skall kunna väcka, talan mol enarbetstagarorganisation och, evenluelll i förening med ell skadeståndsyrkande,göra gällande alt de i lagmotivel åsyftade skälen för ell frångående avhuvudregeln saknas. /SRanser alt den personliga kännedom om förhållandena i företa- 230 get som en anställd kanförväntas ha är den viktigaste tillgången i styrelse- Prop. 1987/88:10arbetet. BAOanser den föreslagna förändringen som mindre ändamålsenlig och hävdar alt denöppnar en möjlighet för den fackliga organisationen all utse representanterutanför det egna företaget, t.o.m. från ett konkurrerande förelag. BAO föreslårdärför all arbelslagarrepresentanlerna - i vari fall inom bankområdei skallvara anställda i del egna förelaget eller koncernen. Industriförbundetanser del bäst förenligt med lagstiftningens ändamål om bestämmelsen anger allen arbelstagarrepresentanl skall utses bland de anställda om inte särskildaskäl talar häremot. Ianslutning lill 8 § i lagförslaget angående vilken ordning som gäller för altutse arbetstagarrepresentanter, om arbelslagarorganisationerna inle enas om annal,har några remissinstanser gjort vissa påpekanden. ADnoterar att förslaget till 8 § innebär att begreppet huvudorganisation äterinförsi arbetsrältslig lagtext, dock i annan belydelse än iarbetsfreds-lagstiftningen före MBL. AD anser inte atl detta i och för sigskall medföra några problem, men antyder all saken vore värd, som del ullrycks,noggrannare inventering i molivlexlen. TCOanser alt del av lag och molivuttalanden klart bör framgå alt 8 § skalltillämpas på motsvarande säll inom en huvudorganisation, om del på enarbetsplats endasl finns fackförbund som tillhör en och samma huvudorganisationoch dessa är oense om fördelningen av slyrelseplatserna. TCO föreslår attlagförslaget tillförs en bestämmelse om alt såväl ordinarie ledamolsplalser somsuppleanlplalser bör fördelas på sådant säll atl maximall anlal fackligaorganisationer blir representerade. Förall öka möjligheterna för de mindre fackförbunden alt bli representeradeföreslår /SR all 8 § i lagförslaget kompletteras på så sätl allorganisationer, som företräder minsl en tjugondel av de kolleklivavlalsbundnaarbetslagarna, får utse vardera en suppleant. /SR anser vidare atl deltydligare måsle framgå av molivuttalanden att minorilelsor-ganisalioner bör fårepresentation i styrelsen. /SRtar också upp frågan om den mandattid under vilken en arbetstagarrepresentantlängst kan inneha elt styrelseuppdrag och föreslår all denna lid förkortas,främst med hänsyn lill all flera organisationer inom denna tidsrymd kan hauppnått den nedre gränsen för rätl lill representation enligl 8§. 4 Arbetet i styrelsen Ipromemorian föreslås atl en regel motsvarande 17 § LSABF om rätt för en arbelstagarrepresentanl all delta inle bara i arbetsutskott under styrel sen ulan också i andra beredningsorgan införs i den nya lagen. hartillstyrkts eller lämnats ulan erinran av merparten av remissinstanser- Prop.1987/88:10 na. Endasl SAF, SFO, LRF, och avvisar förslaget. SAF anser att den utökade rätten för arbetslagarledamöler alt närvaraoch della i förberedelsearbete innebär en betydande belastning ur effektivitetssynpunkt.Risk anses föreligga att beredningsorganet kommer alt utnyttjas avarbetstagarsidan som ell förhandlingsforum. SAF framhåller vidare att denföreslagna ändringen ger arbetstagarledamöterna möjlighet lill insyn ochinflytande på styrelsearbetet som övriga styrelsemedlemmar saknar. Liknandesynpunkter framförs av LRF. LOframhåller att del är en viktig angelägenhet för den fackliga organisationenatt beredas möjlighet atl på olika sätt delta i förelagsledningens arbete. Defackliga organisationernas inflytande enligl MBL och medbestämmandeavtalmåste, enligl LO, ske parallellt med styrelsearbetet. ADifrågasätter om inte molivuttalandena lill lagrummet borde kompletteras, så atldel klart framgår att rätten alt della i beredningsorgan inle omfattarfortlöpande uppdrag enligt en stående arbetsordning eller liknande. Ipromemorian föreslås vidare att en arbelslagarrepresenlant skall ha möjlighetall della i beredningsorgan etc. Såväl ALC som TCO föreslår atl det skallfinnas möjlighet atl utse flera representanter i fall då det finns fleracentrala fackliga organisationer företrädda i förelaget. Detförtydligande av jävsreglerna som föreslagils i promemorian har i huvudsakgodtagits av remissinstanserna. BAO föreslår dock alt nuvarande jävsreglerbibehålls eftersom de tillämpats inom bankområdei utan tolkningsproblem. ADanser atl specialmötiveringen lill 14 § i lagförslaget kan göras klarare och påetl par punkter mer reservationslösa (t.ex. när en intresse- eller rällslvislmed en facklig organisation behandlas i styrelsen). AD betonar särskill all rekvisitet"väsenlligl intresse som kan strida mol förelagels" är obestämt och isammanhanget ägnat att leda till lolkningslvisler. AD anser det önskvärt med enklarare gränsdragning i fråga om sådana förelagsledningsfrågor som hör inunder om samverkansförhandlingar. SFOvänder sig mol uppfattningen all s.k. samverkansförhandlingar inle skall kunnage samma motsatsförhållande mellan parterna som rältslvisler. SFO anser atlframför allt frågor som kan medföra förändringar av anlalet anställda oftaleder lill svåra förhandlingar beroende just på olika meningar i sakfrågorna. anser all de nya jävsreglerna kan ge arbelstagarrepresenlanlerna"legitima skäl" atl uppfatta även styrelsen som etlförhandlingsforum. Föreningen anser att förändrade jävsregler måsle föregås aven omprövning av förhållandel mellan slyrelserepresenlalionslag-sliftningen ochMBL. 4.3 Särskilda jävsfrågor Prop. Ipromemorian har vidare föreslagits att arbelstagarrepresentanl i styrelsen försådana förelag som avses i 2 § MBL inle får della i behandling av fråga som rörverksamhetens mål och inriktning. Förslaget har tillstyrkts eller lämnats ulanerinran av de flesta remissinstanserna. Det har dock avstyrkts av LO, TCO, ALCoch vid . LObefarar att etl genomförande av förslaget kommer all. medföra lill-lämpningssvårighelersåväl inom del producenlkooperativa som det kon-sumenlkooperaliva området. LOanser all det är myckel svårt att dra en klar gräns mellan frågor av den typsom avses i 2 § MBL och övergripande företagsledningsbeslul som betingas avtekniska, produktionsmässiga och ekonomiska skäl. LO betonar också all delfinns en risk för alt arbetslagar-representanter betraktas som jäviga sä snartfrågor av principiell innebörd eller övergripande karaktär aktualiseras. TCOliksom ALC och vid anser all man i ställetför atl inskränka de anställdas inflytande enligl LSA och LSABF borde la bortden begränsning som finns i 2§ MBL. Vidare framhålls all några ölägenheter inteframkommit vad beträffar arbetstagarrepresentation i styrelsen för förelaginom exfempelvis massmedia vid behandling av frågor som avses i 2§ MBL. En avgränsningav detta slag anses i slället skapa praktiska problem. TCOunderstryker atl nägra sakligt grundade skäl lill varför de anställda inomexempelvis kooperation, radio och TV skulle vara undantagna från frågor som rörverksamhetens mål och inriktning inle framförts vare sig när MBL tillkom elleri den nu aktuella promemorian. TCO anser all den föreslagna jävsregeln slår i direklmotsättning till vad som omtalats i den s.k. kulturpropositionen (1974:28) omnödvändigheten av de anställdas inflytande på bl.a. innehållet i de kulturellainstitutionernas verksamhel. TCO anser vidare alt en inskränkning i vart fallinte bör omfalla arbelsta-garrepresentanlernas möjlighet all lillbeslutsunderlaget tillföra sina synpunkter och argument ulan endast avserätten alt della i beslutsfattandet. ALCanser atl någon begränsning av representationsrätten i vart fall inte bör kommai fråga utan all del först företas en analys av erfarenheterna av 2§MBL. ADanser atl den principiellt stränga avgränsningen i 2 § MBL är ell skäl molen motsvarighet i styrdserepresenlalionslagen, åtminstone om lösningen där görslika onyanserad. AD föreslår en kompromiss efter mönster av den statliga arbelsmarknadsseklornoch all del vid frågans praktiska bedömande bör beaktas all inte allaarbetsgivare ulan enbart vissa i lagen angivna företagsformer omfattas av styrelserepresenlationen. Ipromemorian diskuteras frågor om tystnadsplikt för styrelseledamöter. Någon uttrycklig regel om tystnadsplikt föreslås dock inle. vid delar uppfattningen all någon 233 lagregel om tystnadspliktinte bör införas i den nya lagen. Enligl fakulte- Prop. 1987/88:10 tensmening borde dock övervägas all införa en sekretessregel i ABL som då gällersamtliga slyrdsdedamöter. En sådan regel finns bl.a. i den danskalagstiftningen. ALCoch TCO efterlyser yllerligare molivuttalanden i frågan. Det borde t.ex.understrykas, framhåller ALC, alt arbelslagarledamöterna har räll all konfereramed facket och ålerförsäkra sig hos della saml atl arbetstagarledamot inte äransvarig för beslut som han reserverat sig mot. Med praktiska exempel kundeillustreras hur sekretessfrågor kan hanleras. SACOISRanser all frågan om sekretess är av ulomordenUigt slor vikt, eftersom etlmeningsfullt samarbete i styrelsen mellan fackliga representanter och övrigastyrelseledamöter bygger på etl ömsesidigt förtroende. /SR bedömeremellertid inle heller all en lagreglering skulle ulgöra en bra lösning, utananser all problemet bäst löses genom att varje styrelse, speciellt då en nyfacklig representant invalts, ingående diskuterar och drar upp riktlinjer förhur informationsspridningen till övriga medlemmar inom den fackligaorganisationen bör gå till. anser alt arbetstagarrepresentanterna bör få enuttrycklig räll all efter egel bedömande inom en begränsad krets av fackligaförtroendevalda informera om vad som förekommit under styrelsearbetet. ALCoch TCO föreslår all det i lagtext eller motiv ges föreskrifter ellerrekommendationer om beslutsunderiag för styrelseärenden (fidpunkt förutsändande av handlingar, omfattning och utformning av material, möjligheter lillkomplettering, bordläggning m. 5.1Ansvaret för företagets förbindelser Flertaletremissinstanser , juridiska fakulteten vid , ,kommerskollegium, bankinspektionen, SIND, SAF, BAO, SFO, KFO, SHIO-Familjeföretagen,/SR, , , , och Svenska Pappersindustriarbetareförbundetavstyrker förslaget att undanta arbelslagar-represenlanler från det ansvar somenligt 13 kap. 2 § ABL åligger styrelseledamot. Allmänl anses all fillräckligtstarka skäl ej föreligger för all på delta sätl göra avsteg från likställighelsprincipen.Del framhålls all en genomförande av förslaget skulle få lill följd all arbetslagarrepresenlanlernasarbete i styrelsen skulle komma atl betraktas som mindre seriöst, vilkel i sintur sannolikl skulle försämra möjligheterna insyn och inflytande. Vidarebetonas risken för all den enskilde arbelstagarledamoten till men för tredjeman tappar intresset för all informera sig om förelagels ekonomiska ställningeller all vidta åtgärder för alt avveckla ell förlustbolag. Bankinspektionenanser atl åtgärder i stället bör vidlas för att öka arbetstagarledamöternas ekonomiska kunskaper och kraven på ell välut vecklat ekonomiskt rapporlsystem inom de företag där brister finns. SAFframhåller atl rätten för en styrelseledamot att erhålla erforderlig Prop.1987/88:10 information är tillförsäkrad honom på olika sätl i ABL. Vidare finnsett straffsanktionerat förbud mol alt styrelsen fattar beslul om inle samtligastyrelseledamöter erhållit tillfredsställande underlag för all avgöra ärendet.SAF betonar särskill all ansvarsregeln i 13 kap. 2 § ABL fillkommit av andraskäl än alt garantera information till styrelserepresentanterna. I den mån delefter en utvärdering kan beläggas atl information systematiskt undanhålls arbetstagarledamöteri styrelsen bör enligl SAF denna brist undanröjas på annal sätt än genomurholkning av betalningsansvaret i 13 kap. 2 § ABL. KFOanser att de i promemorian anförda skälen för förslaget har teoretisktbärighet, men alt man inle kan bortse från de mera psykologiska effekter som ellavsteg från likställighelsprincipen kan få för styrelsearbetet. Det föreliggeren uppenbar risk för all synsättet på arbetslagarrepresenlalionen förändras omförslaget genomförs. SINDanser att de nuvarande reglerna i 13 kap. 2 § ABL borde ändras så atl ansvaretknyts lill exempelvis elt vårdslöshetsrekvisil. /SRanser i och för sig inte att förslaget utgör elt slorl avsteg från , principenom likställdhet men framhåller all det på ett avgörande säll förändrar övrigastyrelseledamöters värdering av de fackliga slyrelseledamöterna. Risken äröverhängande för atl den föreslagna förändringen om ell inskränkt ansvarförsämrar arbetstagarnas möjligheter alt få gehör för sina synpunkter. ADoch ALC är tveksamma lill förslaget. AD anser atl del ligger nära lill handsall låta en ansvarsbegränsning följas av motsvarande begränsning i rätten alt dellai styrelsens beslut i hithörande frågor. LOoch TCO tillstyrker förslaget. LO framhåller atl det är nödvändigt med enförändring av den nuvarande ordningen, eftersom den leder lill all arbetstagarledamöternai etl läge där förelaget börjar gå dåligt och där likvidationsbalansräkning inleupprättas ställs inför valet all antingen avgå för att skydda sin personligaekonomi eller kvarstå för alt behovet ay facklig insyn och inflytande i dettaläge är som störst. En lösning skulle, kunna vara all den fackligaorganisationen åtar sig betalningsansvaret, antingen direkl eller genom omansvarsförsäkring. skulle emellertid enligl LO leda lill allfackförbunden går in som garant för all samtliga aktiebolag, där del finns styrelserepresentafion,har etl bibehållet aktiekapital. Det skulle vidare leda fill atlfordringsägare enklast skulle fä sina pengar genom atl rikta krav mol arbelstagarledamoten.Denna lösning anser LO vare sig rimlig eller önskvärd. inom LO anser dock att förslaget inle bör genomföras. Man framhåller all redan de nuvarande reglerna leder till atl arbelslagar representanlerna ofta behandlas styvmoderligt i många.bolagsstyrelser och atl sädana tendenser skulle öka om arbelslagarledamölernas ansvar in skränktes. Metall betonar dock alt en arbelslagarrepresenlant inle bör åläggas ansvar enligl 13 kap. 2§ ABL, om han inte erhållit sädan informa tion all han på etl riktigt sätt kunnat bedöma bolagets ekonomiska ställ ning. 5.2 Närvarorätt vid stämma Prop.