prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — De nya banklagarna har trätt i kraft , liksom enny bankrörelseförordning (SFS 1987:647), som innehåller samordnadeUllämpnings-och delegationsföreskrifter för de olika bankkategorierna. I lagstiftningen för stads- ochlandshypoteksinstitutionerna har giorts ändringar, som innebär lättnader i debestämmelser som reglerar hypoteks-institutens upplåning och kreditgivning(prop. 1986/87:145, NU 37, rskr. 359, SFS 1987:611 och 612). Vad gäller valutaområdet kan nämnas att guldregleringenslutgiltigt har avskaffats i samband med att valutaförordningens giltighetförlängts (SFS 1987:390; jfr prop. 1986/87:123, FiU 27, rskr. Arbete pågår med ett förslag om förenkling av de reglersom gäller i fråga om bidrag bankinspektionens och försäkringsinspektionenstillsynsverksamhet. Avsikten är att förslaget skall föreläggas undervåren 1988. En genomgång har påbörjats av vissa äldre författningarinom det statligt lönereglerade området, vilka utfärdats bl. a. i anslutningtill olika löneavtal, t.ex. om ändrade lönegradsbeteckningar. Genomgångenberäknas kunna leda till att vissa av författningarna kan upphävas, helt ellerdelvis, eftersom föreskrifterna numera i stor utsträckning saknar aktualitet. Vidare pågår en översyn av bestämmelserna iutlandsresereglementet (1953:666) i syfte att åstadkomma vissa förenklingar. kommer den statligatjänstepensioneringen av arbetstagare med icke-statlig anställning attförenklas. I samband därmed kan ett tiotal pensionsförfattningar upphävas. Genomden tidigare nämnda bankrörelseförordningen har bankinspektionen bemyndigatsatt pröva frågor i ett stort antal förvaltningsärenden som tidigare handlagtsav regeringen. De nya bestämmelserna har märkbart minskat tillströmningen avärenden till finansdepartementetsbankenhet. Fränoch med gäller nya statsbidragssystem för såväl skolledningsresurser som undervisningsresurser i gymnasieskolan. I sam band därmed har sädana föreskrifter om gymnasieskolan som inte gäller personalfrågor väsentligen samlats i en enda förordning (1987:743). Detta har inneburit att över tjugo äldre författningar rörande gymnasieskolan har kunnat upphävas. Båda de nya systemen ger kommuner och landstings kommuner möjlighet att använda resurserna mer flexibelt . 4 1987/88. Reformenrörande skolledningsresurserna har dessutom medfört att anta- Prop.1987/88:100 let bestämmelser om skolledarpersonal i 13 kap. skolförordningenhar Bil. 2 kunnat minskas med nära två tredjedelar. Reformen beträffande skolledningsresurserna har medförtförenklingar också i reglerna om vuxenutbildning. När det gäller har under september 1987inletts ett arbete på att få fram en utbildningsförordning för , somen motsvarighet till den nya gymnasieförordningen. Till grund för arbetetligger främst skolförfattningsutredningens betänkande (SOU 1986:10 och 11)Enklare skolförfattningar. Arbetet väntas medföra en- betydande gallring idetaljbestämmelser. Avsikten är att också gymnasieförordningen skall förenklas. Genom ändringar i radiolagen som trädde i kraft den 1februari 1987 (SFS 1986:1209) har reglerna om trådsändningar förenklats.Rundradiosändningar får, som tidigare, fritt sändas vidare icentralantennanläggningar. För övrigt är det endast en fråga som är avgörandeför huruvida en trådsändning kräver tillstånd, nämligen om sändningen når flerän 100 bostäder. Trådsändningar till andra lokaler än bostäder är alltidtillständs-fria. Pä arkivsidan har vissa äldre bestämmelser omkontraktsprostarkiv kun nat upphävas. ' Delegeringsaspektenbeaktas fortlöpande i författningsarbetet. Fr.o.m.den1 gäller ny jaktlag (1987:259). Lagen innebär en förenkling ochmodernisering av regelsystemet för jakt och viltvård. Jaktlagen och en nyjaktförordning (1987:905) ersätter lagen (1938:274) om rätt jakt,jaktstadgan (1938:279), jakttidsförordningen (1976:432) och förordningen (1981:175)om frilevande vildsvin samt ett par kungliga brev. Genom en ändring (1978:468) i jordförvärvslagen(1972:230) som trädde i kraft infördes vidare vissa lättnader imöjligheterna att fä tillstånd till förvärv av jordbruksfastighet. Regeringen har beslutat en lagradsremiss med förslag till en ny djur skyddslag. Den nya lagen skall ersätta lagen (1944:219) om djurskydd m.fl. lagar. Den nuvarande lagen har sedan den trädde, i kraft är 1945 ändrats och kompletterats ett flertal gånger. Regeringen och lantbrukssty relsen har vid olika tillfällen utfärdat föreskrifter i anslutning till lagen. Bestämmelserna har härigenom med tiden blivitmycket svåröverskådliga. Arbetet med den nya lagen innebär därför inte bara att behovet av materi ella ändringar beaktas utan också att en teknisk och redaktionell översyn genomförs. Betydande förenklingar bör kunna uppnäs. Dennya jaktlagen innebär också att möjligheterna att överklaga beslut till Dels har beslutanderätten i första instans i vissa ärendenflyttats från tilllänsstyrelsen som verket fått till uppgift att pröva överklaganden iärendena. Dels har fullföljds-förbud införts i fråga om vissa beslut avnaturvårdsverket. Frågan om delegering ägnas också stor uppmärksamhet idet löpande arbetet. a. har i förordningen (1979:792) om statligt stöd till skogsbruket möjligheten att överklagatill regeringen skurits av enligt tvåinstansprincipen (SFS 1987:301). Vidarehar ett liknande fullföljdsförbud införts i samband med att bestämmelser om detregionala rationaliseringsstödet meddelats i en ny förordning (1987:606) omstatligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Pådet arbetsmarknadspolltiska området har den omfattande och svåröverskådligaregleringen i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) ersatts av separataförordningar för de olika stödformer m.m. som reglerades i kungörelsen.Samtidigt har till dessa nya förordningar även förts vissa regler frånregleringsbreven. De nya reglerna är inriktade på en ramstyrning på dettaområde. Trots att en författning sålunda delats upp på flera, har genom dessaändringar regleringen blivit enklare, enhetligare och . På arbetslivsområdet har översynen av instruktionernaför myndigheterna inom arbetarskyddsverket lett till en ny samlad instrukUon för verket; förordning (1987:393)med instruktion för arbetarskyddsverket. Instruktionen omfattar förutomarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen det nybildade institutet förarbetsmiljöforskning, som övertagit forsknings-och utbildningsverksamheten fränarbetarskyddsstyrelsen. Den nya in- . struktionen, som trädde i kraft den Ijuli 1987, har ersatt fyra tidigare instruktioner. Regleringen i instruktioneninnebär vad gäller myndigheternas organisation m.m. en minskaddetaljreglering. Som framgår nedan fullföljs i instruktionen även strävandenavad gäller delegering. Inom arbetarskyddsslyrelsen fortsätter omarbetningen avanvisningar (numera allmänna råd) och föreskrifter utfärdade med stöd av dennumera upphävda arbetsskyddslagen till föreskrifter och allmänna råd enligt arbelsmiljölagen(1977:1160). Detta arbete medför förenklingar av regelbeståndet, bl. a. enbetydande minskning av antalet regeldokument. Med utgångspunkt i en nordisk handledning förkonsekvensutredningar i anslutning till arbetsmiljöregler (Arbetsmiljöregler, ekonomiska konse kvenser. 1987:9), som utarbetats inom ramen för arbete vidareutvecklar arbetarskyddsstyrelsen sina riktlinjer för före skriftsarbetet. Den första fasen i ett utvärderingsprojekt vad gäller styrel sens föreskrifter har avslutats. I projektet deltar både arbetarskyddssty relsen och yrkesinspektionen. Arbetet som leds av en arbetsgrupp inom 51 verketinriktas nu på att ge underlag för en metodutveckling när det gäller Prop.1987/88:100 utformningen av föreskrifter och utvärderingen av deras effekter.Ett Bil. 2 samarbete sker även här på det nordiska planet. En översyn av arbetsmiljölagen i vissa avseenden harpåbörjats av en arbetsgrupp inom . a. utformningen av vissa föreskriftsbemyndiganden i lagen. På det invandrarpolitiska området pågår en översyn avinstruktionen (1969:137) för invandrarverket. Syftet är att skapa enklareregler och, anpassa instruktionen till de riktlinjer som dragits upp i prop.1986/87:99 om ledningen av den statliga förvaltningen. Utlänningslagen (1980:376) är föremål för en översyn(Dir. 1987:3). I det arbetet kommer behovet av förenklade bestämmelser bl. a.när det gäller handläggningen av utlänningsärenden att beaktas. Pä arbetsrättens område har lagts fram förslag till ändringar i lagen (1982:80) omanställningsskydd. I en inom upprättad promemoriahar föreslagits att den s. k. objektsanställningsformen inom byggnadsomrädetersätts av anställningsformen tills vidare, vilket innebär att dennaanställningsform fortsättningsvis skall vara huvudregel för helaarbetsmarknaden. I promemorian föreslås också vissa förenklingar av de reglersom gäller när en arbetsgivare vill avsluta vissa Udsbegränsade anställningar. Lagstiftningen om styrelserepresentation har settsöver. Bestämmelserna har förts samman i en enda lag och gjorts tillämpliga päsamtliga företagsformer'(jfr prop. 1987/88:10). Som en följd av den nyalagstiftningen har instruktionen för över. En rad detaljbestämmelser har därvid tagits bort. Tillden nya instruktionen för arbetarskyddsverket har i stort överförts deöverklagande- och tjänstetillsättningsbestämmelser som fanns i tidigareinstruktioner. I dessa hade möjligheten att överklaga beslut inom verket redanbeskurits samt införts möjlighet att delegera beslutanderätten i tjänstetillsättningsärenden.Möjligheten att överklaga tillregeringen har i den nya instruktionen beskurits i ytterligare en viss typ avärenden, nämligen antagning till utbildning som anordnas av institutetför'arbetsmiljöforsk-ning. .Inom arbetarskyddsverket har delegeringsmöjlighetenutnyttjats genom att arbetarskyddsstyrelsen i stor utsträckning överlämnatbeslutsrätten i tjänstetillsättnings- och andra personaladministrativa ärendentill yrkesinspektionsdistrikten. Vissadelar av regelverket Svensk byggnorm har upphört att gälla dåden nya trädde i kraft. Övriga delar gäller tills vidaresom tillämpningsföreskrifter till (1987:10) och plan- ochbyggförordningen (1987:383). Arbete pågår med att ta fram delsnybyggnadsföreskrifter, dels ombyggnadsföreskrifter till plan- och bygglagenoch förordningen. De skall ersätta svensk byggnorm och bygga på tanken i plan-och bygglagen att det är byggnadernas funktioner och inte detaljutformningensom i första hand bör regleras. Närdet gäller möjligheterna att begränsa antalet ärenden som prövas av regeringenefter överklagande, sker övervägandena i den frågan i det löpandeförfattningsarbetet. Normgruppen.Den till industridepartementet knutna normgruppen har till uppgift att verkaför regelförenkling gentemot näringslivet. Dess arbete omfattar i princip allnormgivning som är av betydelse för näringslivet och berör därför fleradepartements områden. En särskild redovisning av normgruppens arbete ochresultaten därav lämnades i propositionen (1986/87:74)Näringspolitik inför 90-talet. Vid samma tillfälle aviserades också vissaändringar vad gäller organisationen för normgruppsarbetet. Syftet med normgruppen när den tillkallades var attgenom en tidsbegränsad insats dels få fram konkreta avregleringar ochregelförenklingar som kunde bidra till den industriella förnyelsen, dels fåtill stånd mer långsiktigt verkande attitydförändringar till arbetet med förnyelsefrågorna gentemot näringslivet.Avsikten var däremot inte att gruppen som ett permanent organ skulle ersättadet arbete med de aktuella frågorna som bör vara en normal del avdepartementens och myndigheternas verksamhet. Gruppen borde därför på siktavvecklas som ett organ utanför den ordinarie linjeorganisationen inomregeringskansliet. I stället borde arbetet med dessa frågor ske inom ramen förindustridepartementets ordinarie organisation. Sekretariatsfunktionen för normgruppen finns numerainom departe mentets ordinarie linjeorganisation ansvaret för frågorna kring avreglering och regelförenkling. Normgruppen finns dock tills vidare kvar. kontakter med näringslivsorganisationer na och de fackliga organisationerna fortsätter som liksom annan verksamhet som organiserats av sekretariatet såsom seminarier. Riksdagen1987/88. Obligatorisk kontroll genom teknisk provning. Inomdetta område har de Prop. 1987/88:100 vidtagits många åtgärder sominneburit förenklingar. 2 har en växande betydelse genomutvecklingen mot system som underlättar varuutbytet över gränserna. Inom ramenför de överläggningar som pågår mellan EFTA och EG om fördjupat samarbete inomoch vid sidan av frihandelsavtalen har särskilt detta område utpekats somangeläget. Genom ömsesidiga godtaganden av provnings- och kontrollresultat kanman åstadkomma att provning och kontroll inte behöver upprepas när produktersäljs över gränserna. På grundval av betänkandet (Ds I 1986:1) Effektivarekontroll och underlättad handel läggs nu fram (se bilaga 14) ett förslag till nya regler om kontroll av elektriskmateriel, som innebär att möjligheterna till europeiskt samarbete blir bättre. (I 1986:01) har i uppdrag attkartlägga den internationella utvecklingen inom området kontroll genom tekniskprovning och bedöma eventuella konsekvenser för svenskt vidkommande. Ny lagstiftning om brandfarliga och explosiva varor.Den nuvarande lagstiftningen angående brandfarliga och explosiva varor ärsvårullgänglig. Den är omfångsrik och innehåller många detaljföreskrifter. En särskild utredningsman överlämnade sittbetänkande (Ds I 1987:4) Ny lagstiftning om brandfarliga och explosiva varor.Förslaget medför att föreskrifterna blir avsevärt färre, enklare och klarare.Förslaget är remissbehandlat och ärendet bereds nu inom medinriktning på förslag till . Regler om industri- och regionalpolitiskt stöd. Inomdetta område sker fortlöpande översyner med förenklingsaspekter. Under hösten1987 har regeringen beslutat nya regler för de regionala utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet. De nya föreskrifterna innebär en minskad detaljregleringav fondernas verksamhet varigenom fonderna pä ett smidigare sätt än tidigarekan anpassa sin verksamhet efter företagens behov. har ocksåförelagts förslag till ändringar i Svenska skeppshypotekskassanslåneverksamhet, som innebär samordningsfördelar (prop. 1987/88:25 bil. 8) Iindustridepartementets bilaga (bilaga 12) till budgetpropositionen finnsförslag till förändringar av reglerna för regionalpolitiskt stöd, som till endel skall innebära förenklingar och decentralisering av beslutsfattandet. Somredovisats i förra årets budgetproposition gäller industridepartementetsförstainstansärenden framför allt ansökningar om tillstånd enligt lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. och ansökningar omindustri-och regionalpolitiskt stöd. De avvägningar som har gjorts beträffandebeslutanderättens fördelning mellan regeringen och underställ- ' da myndigheteri fråga om dessa ärenden är av relativt färskt datum och bedöms fortfarandevara ändamålsenliga. Det bör understrykas att dessa avvägningar gjordes isamband med betydande delegerings- och förenklingsåtgärder. Flertaletöverklagandeärenden gäller regionalpolitiskt stöd. dessaärenden uttalade som sin mening att regeringen /88:100 inte borde berövas möjligheten att styra utvecklingen genomatt pröva Bil. 2 överklaganden (NU 1982/83:39 s. 10). De övriga förvaltningsärenden som hör Ullindustridepartementet hänför sig till ett betydande antal olika ärendegrupper som nuvar för sig endast omfattar ettmindre antal ärenden per är. Möjligheterna att ytteriigare delegera beslutanderätten övervägs kontinuerligt.Således föreslås i bilaga 12 till budgetpropositionen en utökning avlänsstyrelsernas beslutanderätt när det gäller regionalpolitiskt stöd till företag. Arbetetmed att ompröva och förenkla reglerna i de författningar som svarar för fortsätter. Tilldepartementet hör 225lagar och förordningar i SFS. Det är samma antal som redovisades förriksdagen budgetproposition. har emellertid en del författningarupphävts och andra tillkommit. Vissa förenklingar har därvid gjorts. Genom lagen (1987:445) om upphävande av fyra lagarpå det kommunala området har någraäldre författningar utmönstrats. Vidare har reglerna om överprövning i personalärenden förenklatsväsentligt (SFS 1987:438 441). Till det kommer att flera av de utredningar, somhar haft större översynsuppdrag av lagar och förordningar, har lämnatsina betänkanden. Några av förslageninnebär inte bara en minskning av antalet författningar under departementet utan också omfattandeförenklingar i reglerna i ett stort antal av departementetsförfattningar. I anslutning till förslag från verksförordningsutredningen (C 1985:02) i dess betänkande (Ds 1987:7) har regeringensålunda beslutat inte bara en verksförordning(1987:1100) utan också en förordning (1987:1102) om upphävande av sjutton regeringsförfattningar omde statliga myndigheternas administrativa verksamhet. har regeringenbeslutat en begränsningsförordning som ersätter kungörelsen (1970:641) ombegränsning i myndighets rätt attmeddela föreskrifter, anvisningar eller råd. En särskild utredare skall få regeringens uppdragatt se över de mänga föreskrifter somi dag reglerar statistikproduktionen hos de statliga myndigheterna (Dir1987:53). Avsikten med uppdraget är att kraftigt förenkla ochförenhetliga föreskrifterna. På det kommunala området är regelförenkling enhuvudfråga i det s. k. frikommunförsöket,dvs. försöksverksamheten med ökad självstyrelse. En särskild redovisning av frikommunförsöket har tidigare lämnats tillriksdagen (skr. 1985/86:165, KU 28, rskr. Under är 1988 kommer en ny redovisning att lämnas tillriksdagen (jfr även denna budgetproposition bilaga 2 p. Pä det kyrkliga området har tvä större utredningaravlämnat sina betän kanden. Således har kyrkoförfattningsutredningen (Kn 1982:06) avlämnat 55 betänkandena (SOU 1987:4och 5) En ny kyrkolag m. m. del I och 2 och Prop. 1987/88:100 gravräUsgruppen (C 1983: A) sitt betänkande (SOU1987:16) Begravnings- Bil. Förslagen i betänkandena innebärbetydande förenklingar och att ett stort antal författningar kan upphävas ellersammanföras. Betänkandena har remissbehandlats ochövervägs inomcivildepartementet. Vidare avlämnar kyrkoförordningsgruppen (C 1986:F) kringbörjan av är 1988 siU slutbetänkande (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga förordningar. Betänkandet innehållerförslag ull en omfattande regelsanering.Bl. a. föreslås att nära 200 författningar på kyrkans område skallupphävas. Inom departementet pågår dessutom en översyn avfrågan om kyrkomötets organisationoch arbetsformer i syfte att finna enklare och mer rationella formerför det rikskyrkliga arbetet. Vad gäller frågan om förenklingar imyndigheternas föreskrifter har en arbetsgruppi departementet ullsammans med länsstyrelsernas organisationsnämnd ochföreträdare för olika regelområden hos länsstyrelserna gått igenom de omkring 5000 beslut som finns registrerade ilänsstyrelsernas regelförteckningar efter . Syftet medgenomgängen har varit att ta framförslag till hur antalet föreskrifter påtagligt skulle kunna minskas och regelförteckningarna görasenhetligare. Men även förslag om hurregler som behövs skall kunna förenklas och göras mer överskådliga ochtillgängliga har lämnats. Gruppens förslag visar i huvudsak pä tre vägaratt gå. Först och främst bör sådant strykas ur förteckningarna som varken ärförfattningar eller allmänna råd och som alltså inte omfattas avförteckningsskyldigheten enligt 18 c §författningssamlingsförordningen (1976:725). Det är frågan om beslut av skilda slag, ofta av internadministrativ karaktär, såsom planeringsunderlagoch arbetsbeskrivningar. Vidare föreslås att reglerna skall delas upp påämnesområden, så att förteckningarna blir överskådligare. Slutligen föreslår gruppen att regeringen medhjälp av "solnedgångstekniken"ställer ett stort antal av de förtecknade reglerna under omprövning, främst sådana som är av ett äldre datum eller ärdisparata till sitt innehåll. I regeringensskrivelser /85:202 (s. 30) och 1985/86:165 (s. 14) har lämnats enutförlig beskrivning av denna teknik. Men också andra tillvägagångssätt i arbetet medatt förenkla länsstyrelsernasregler föresläs av arbetsgruppen. Exempelvis bör en omfördelning av regelgivningen mellan myndigheterna ochregeringen övervägas inom vissa områden för att minska omfattningen inte baraav en myndighets regelgivning utan avden totala regelgivningen på området. Datatekniken bör också kunna användas föratt skapa bättre ordning och reda. Varje regelrubrik kan t. ex. förtecknas tillsammans med en kod som angeromrä-destillhörigheten, reglernasrättsliga karaktär och bakgrunden till regleringen. Med arbetsgruppens översyn har prövats nya formerför ett regelförenk lingssamarbete mellan regeringen ochmyndigheterna. Det har lett till förslag som berör omkring tre fjärdedelarav de förtecknade besluten. En sä omfattande översyn som det härhar varit frågan om har varit möjlig att genomföra tack vare de högt ställda krav pä detaljredovisning som länssty- 56 Förslagen har granskats av länsstyrelserna och övervägsnu i regerings- Prop. 1987/88:100 kansliet. Ett vikUgt område att förenkla är den avlalsregleradedelen av de offentligt anställdas anställningsvillkor. Statens arbetsgivarverkbedriver där ett målinriktat arbete med att förenkla i avtalen och delegerabeslutanderätten till myndigheterna. Hos arbetsgivarverket har en särskildsamrådsgrupp för förenklingsarbetet inrättats. Uppgiften för gruppen är attöverväga i vilken utsträckning en delegering av förhandlingar kan ske frånverket till myndigheterna. a. ger ramavtalet om löner 1986-87 för statstjänstemänm.fl. (RÄLS 1986-87) på flera punkter myndigheterna ökade befogenheter tilllokala förhandlingar i lönefrågor. Samfidigt pågår arbetet med att delegera beslutanderätti skälighetsfrä-gor frän arbetsgivarverket till andra myndigheter. a. frågor om tjänstledighet för studier och om tillgodoräknande avtjänstetidsklass i lönehänseende. Rådet kyrkliga området togs i den senaste redovisningen upp reformen beträffandeförvaltningen av kyrklig jord. Sedan tagit ställning regeringensförslag (prop. 1986/87:13, KrU 8, rskr. 113) har i lagen (1987:77) om ändring ilagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord och förordningen (1987:831) omändring i förordningen (1970:940) i samma ämne beslutanderätten i vissakyrkliga ärenden delegerats från regeringen till kammarkollegiet, stiftsnämndenoch pastoraten. behandlar ett förslag enny organisation pä lokal- och stiftsplanet i (prop. 1987/88:31och 67). Utöver omfattande organisatoriska reformer innebär förslaget, som enföljd av en medveten strävan att decentralisera förvaltningen och minska detstatliga inflytandet också pä kyrkans område, ett flertal ändringar förhandläggningen av olika förvaltningsuppgifter. Många grupper av ärenden harredan flyttats från regeringen bl. a. kammarkollegiet och domkapitlen. Denaktuella reformen innebär att denna utveckling fullföljs och att statligaförvaltningsuppgifter också läggs på kyrkokommunala organ. Det författ-ningsbeständsom hör till departementets ansvarsområde härrör främst frånjordbruksdepartementet och industridepartementet. hademiljö- och ansvaret för 138 lagar och förordningar. Inomdepartementet pågår ett arbete med att se över äldre lagstiftning. Syftet är att förenkla eller om möjligt upphäva ålderdomliga och svåröver skådliga regler. Arbetet har lett till upphävande av förordningen 57 (1915:187)angående grunder för upplåtelse av vissa kronan tillhöriga Prop.1987/88:100 och strömfall. Frågor om regelförenkling har även tagits upp i detlöpande lagstiftningsarbetet. Det kan bl. a. nämnas att en nynationalparksförordning har trätt i kraft . Avsikten harvarit att fä till stånd ett enklare och mer ändamålsenligt regelsystem förnationalparksförvaltningen. Till följd av den nya förordningen har det blivitmöjligt att upphäva ett trettiotal äldre författningar om naUonalparker. Enligtnaturvårdsförordningen (1976:484) får vissa beslut av statens naturvårdsverköverklagas hos regeringen. Genom den nya nationalparksförordningen har dennarätt att överklaga beskurits.