prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — har 87 länder lämnat bidrag. Programverksamhet pågår i 33 länder. Fonden har 1987 en budget på 40 milj. dollar. Den planerade budgeten uppgår fill 60 milj. dollar. gjorde i samband med den första världskonfe- . rensenom narkolikafrågor i en utfästelse om bidrag lill Prop.1987/88: 100 fonden om 70 milj. kr. en tre-årsperiod (budgetåren 1986/87- Bil.5 1988/89). Familjeplaneringhar i många länder startats genom initiativ av frivilliga () är den enda väridsomspännande ' frivilligorganisatiohenför familjeplanering och ansvarigt föräldraskäp. IPPFhar lokala medlemsorganisationer i över 100 länder. Del övergripandemålet för IPPF:s verksamhet är att främja familjeplanering och ansvarigtföräldraskäp, dvs. människors rätt att själva besluta om hur många barn de villha och när de skall födas. Federationen verkar för att öka medvetenheten ombefolkningsfrågans betydelse och för all den beaktas i nationella ochinternationella utvecklingsplaner. I satsar IPPF pä att utveckla ochförbättra tillgängen tillfamiljeplaneringsservice. Särskilda ansträngningar görs för att förändraattityderna hos männen. Genom att vidga samarbetet med andra organisationer,enskilda såväl som olika FN-organ, söker IPPF skapa en bredare förankring avsin verksamhet. Federafionen samarbetar nära med WHO i frågor som rörsexualundervisning, nutrition och familjeplaneringsservice inom ramen förmödra- och barnavård. Man samarbetar också med i ett program som länkarfamiljeplanering till barnöverlevnadsprogram. Över huvudtagel betonasfamiljeplaneringens betydelse för kvinnors och barns hälsa allt mer. Representanterför samtliga medlemsorganisationer sammankallas till den s. k.medleinsförsamlingen. Då fastställs en arbetsplan framåt. Ansvaretför verksamheten i övrigt ligger på styrelsen. , soni består avrepresentanter för medlemsorganisationerna, s. k. volonlärer, valda påregional basis. Generalsekreterare är Bradman Weerakoon, SriLänka. Federationens sekretariat är beläget i . IPPF:sverksamhet finansieras genom frivilliga bidrag från regeringar,' ' organisationer och privata bidragsgivare. Därtill kommer s. k. lokala in komster från medlemsavgifter, försäljning av preventivmedel och bidrag från statliga och privata källor vilka direkt tillfaller medlemsorganisatio nerna. 14 1987/88. uppgår I?PF:s budget till 62,2 milj. dollar, varav huvuddelen Prop. 1987/88: 100utgörs av statliga bidrag. , , , och Bil. 5Norge är de största bidragsgivarna. beslöt 1985 atl inte ge fortsatt bidraglill IPPF. Indragningen av det amerikanska bidraget var en följd av nyariktlinjer för befolkningsbistånd, som bl. a. stipulerar att bidrag inte utgårtill frivilligorganisationer som utför eller aktivt förespråkar aborter som enfamiljeplaneringsmetod i andra länder. IPPF:s uppfattning i frågan är att delokala familjeplaneringsföreningarna, i länder där aborter är lagliga, självafår avgöra om de vill stödjaaborlrelaterad verksamhet. Bortfallet av del amerikanska bidraget har till stor del kompenserats, dels genom ökatstöd från andra givare, dels genom dollarkursens fall. Del svenska bidraget för /88 uppgår till 75 milj. kr. Del motsvarar avsamtliga statliga bidrag och av den totala budgeten. /handelscentrum (ITC) /handelscentrum (ITC) bildades . Dess syfte är bl. a. altfrämja export genom medverkan i marknadsundersökningar, utvecklingav nya produkter, marknadsföring och uppbyggnad av nya institutioner förexport. Även imporlrelaterade projekt förekommer. I enlighet med nordiskarekommendationer har ITC i ökande grad uppmärksammat de minst utveckladeländerna, samt råvarusektorn. Riktlinjernaför ITC:s verksamhet fastställs av de beslutande organen i och pågrundval av rekommendationer från en rådgivande grupp onITC, i vilken representanter för alla medlemsländer deltar. För den löpande verksamheten svarar ett sekretariat iGeneve med ca 250 anställda, vartill kommer ca 800 expertkonsultuppdrag i ITC:ssamarbetsländer. är svensken exekulivdirektör förITC. lTC:ssammanlagda utbetalningar för uppgick till 34,9 milj. dollar. ITC:s tekniska samarbetsprogram finansieras genom UNDP-bidrag och frivilliga bidrag. är den störste enskilde bidrags givaren. Det svenska bidraget uppgår /88 till 16 milj. kr, varav 1 milj. kr. till ITC:s råvaruprogram. Dessutom samarbetar med ITC inom ramen för del bilaterala utvecklingssamarbetet. 1987/88: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BP/invånare offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) Ekonomiskoch social utveckling PioP- 1987/88: 100 ekonomiska och sociala situation har försämrats under det sistaåret till följd av fortgående krigshandlingar samtfinansiell kris och varubrist. fortsätter med sina regelrättainvasioner i södra och med sitt stöd lill rebellrörelsen . Genom kriget har Iransport-och kommunikationsleder förstörts samt produktionoch distribution inom jordbruk ochindustri-försvårats. Omkring 60 000 människor har dödats i striderna och mer än 30 000 beräknas hainvalidiserats. Ca 750 000 ango-lanerlever som flyktingar i sitt eget land. Värst drabbade är kvinnor och barn. Kriget kräver betydande resurser ifråga ompengar och personal. Landets ekonomi och relativt goda kreditvärdighetförsämrades allvarligt , ioch med nedgången i oljepriserna och dollarkursen. Den ekonomiska krisen har framtvingat en hårdfinansiell åtstramningspolitik med importrestriktioner som lett till en slor brist på insats- och råvarorinom industri och jordbruk. Regeringen har beslutat om en effektivisering avekonomin och ett långsiktigt reformprogramhar arbetats fram. I samarbete med och FN genomförs enstörre makroekonomisk studie. Beslul har fattatsom att ansöka om medlemsskap i IMF. orienterar sig mot marknadsekonomi.Bl. a. uppmuntras enskilda initiativ inom jordbruket. Den kraftigt övervärderade valutan utgör dock ettstort problem. får betydande stöd från östländer och Cubamen strävar med viss framgång efter atl vidga sina samarbelskonlakter med olikavästliga i-länder och övriga Afrika.Kriget och den bristande säkerheten i landet begränsar emellertid möjligheterna till'samarbete medolika biståndsgivare. Svensktslöd till befrielserörelsen . Efter självständighetår lämnades stöd från i form av katastrofbistånd. Det långsiktiga utvecklingssamarbetetinleddes . Inklusive stödet till MPLA före självständigheten uppgårde svenska biståndsutbetalningarna lill t. o. m. budgetåret1986/87 till 921 milj. kr. Det nuvarande avtaletom utvecklingssamarbete omfattar kalenderåren1987 och 1988. Medelsramen är 272,5 milj. kr. Sverigeär jämte en av de största bilaterala biståndsgivarna. FN, EG ochInlernationella röda korset är andra stora givare. Biståndet är på gmnd av säkerhetslaget geografisktkoncentrerat till områdel kringLuanda och kusten norr därom. Även i fortsättningen planeras utvecklingssamarbetet ha en sådan geografiskbegränsning. Biståndet omfattar stödtill fiske, hälsovård samtvarubistånd. Nya långsiktiga insatser på transport- och teleområdenaförbereds. Bristen på utbildad och erfaren personal är stor, främst inomtekniska områden. Det har medfört altpersonalbiståndet ökat kraftigt. Planering av ett andra personalboslads-projeklhar inletts. Genom det svenska samarbetet främjas i förstahand de biståndspoliti ska målen resurstillväxt och ökadekonomisk självständighet. bidrartill att motverka en ytterligare försämring av befolkningens sociala Prop.19,87/88: 100 villkor. Medelsfördelningenframgår av följande tabell: 1986/87. Importutbildning (ITC) Landsbygdselektrifiering (Dembos) Varubiståndoch stöd till landsbygdselektriflering Vambislåndétutgör den största komponenten i biståndet. Det är inriktat på inköp avreservdelar för lastbilar, elmaleriel och råvaror för induslrin, vete ochpapper. En del av varubiståndet har tillsammans med kalastrof-bistånd använtsför inköp av utsäde och jordbruksutrustning till småbrukare i södra . Enannan del har använts för delfinansiering av ett projekt för elektrifiering pålandsbygden Dembos. Stödettill kusinära fiske syftar lill atl utveckla fisket norr om . a. utbildning, inköp av båtar och utrustning till fiskeföreningar, organisation ochunderhäll. Genom stödet har fiskekooperationens och fiskarföreningarnasställning stärkts. Stödet lill fiskeriundersökningar syftar till alt förbättrakunskaperna om fisketillgången i vatten. Verksamheten är väsentlig förden långsikfiga planeringen av fiskesektorn. I insatsen ingår undersökningarmed forskningsfartyget . bidrar med besättning till fartyget,forskningsrådgivare och utrustning. Stödettill en fiskeskola i , norr om , syftar till att utbilda angolansk personal för den moderna fiskeflottan. Skolans permanenta lokaler med plats för 300 elever togs i bruk . Del svenska stödet omfattar byggnader, personalbistånd och utrustning. Prop.1987/88: 100 Ril 5 Stödettill hälsosektorn avser sjuksköterskeutbildning, leveranser av läkemedel och planering. Stöd lämnas tillhälsoupplysning och program för bekämpningav sömnsjuka, malaria, tuberkulos och lepra. Vidare ingår konsultinsatser för AIDS-bekämpning. Genom UNICEFdrivs också ett vaccinationsprogram. Katastrofbiståndhar lämnats för alt lindra nöden i landet. Det har omfattat leveranser av jordbmksredskap, utsäde, matolja,mediciner och sjukvårdsmaterial.Svenska röda korset planerar alt delta i inrättandet av en pro-tesverksladi . 1987/88: 100 Bii.5 : Bengaliska bukten M I \ ÉCoxsBazar /*V \ Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985) (1980-85) 150dollar (1985) (1985) . Ekonomiskoch social utveckling Prop. 5 Tillväxten i ekonomi minskade någotunder 1986, till knappt , främst beroende på översvämningar och starkt fallande jutepriser. Översvämningarna medför en betydandenedgång i landels ekonomi. Det ekonomiska läget har förbättrats avsevärtunder . Underskottet isåväl bytesbalansen som statsbudgeten hålls på en måttlig nivå, ca 7 %.Inflafionstakten ligger kring . Växelkursen motsvarar en rimlig värdering av landets valuta.Skuldsiluafionen hålls under kontroll. De fidigare svåra problemen medstora subventioner pä livsmedel lill - medelklassen i städerna och stora, icke-återbetalade krediter till industriföretagen har minskat. Regeringen för enstabiliseringspolitik som vunnit internafionella valutafondens gillande. Jordbruket är nyckelsektorn i ekonomi.Det svarar för mer än hälften av BNP, mer än tre Qärdedelar avsysselsättningen.och en dominerandeandel av exporten. Regeringen eflei;strävar självförsörjning pä spannmål. Livsmedelsproduktionen förblir, dockmycket beroende av variationer i monsunregnen. För att minska importenav spannmål krävs en betydligt snabbareökning av produktionen än hitiillsr Ökningen har dessutom stagnerat under desenaste åren. Industrin, som svarar för ca 15 %av BNP och 10 %av sysselsättningen, befann sig längei slagnation. Försök har gjorts att stimulera privat företag- , samhetoch att överföra förstatligade företag i privat ägo. har tillväxten förbättrats påtagligt, framföiallti den småskaliga industrin. Exporten domineras fortfarande av jute ochjuteprodukler, varför prisfallet1986 med utgjorde ett svårt avbräck för landets ekonomi. Den icke-traditionella exporten'av främstkonfektionsvaror och skaldjur växer dock snabbt. befolkning ökar med mer än 2 miljonerper år, vilkel bidrar till att alltfler blir jordlösa och att arbetslösheten förvärras. Under många , år föllrealinkomsterna för de fattigare befolkningsgrupperna, vilket bl. a. yttradesig i en ökad undernäring. Vissa uppgifter tyder dock på alt ett trendbrottinträffat i början av 1980-talel, delvis fill följd av omfattandenödhjälpsarbeten på landsbygden, med syfte att minska undersysselsält-ningenunder lågsäsongen. Sparandet i är mycket lågt. Detinhemska sparandet uppgår endast till av BNP. Biståndet svarar för treQärdedelar av utvecklingsbudgeten ochhälften av importen. Landet är dock inte mer biståndsberoende än ett genomsnittligt afrikanskt land. erhåller bistånd från flertaletinternationella givare. Särskilt storaär bl. a. och medan endast svararför av biståndet fill landet. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal 204 förbudgetåren 1987/88 och 1988/89 omfattande 135 milj. kr. det svenska biståndssamarbetet medBangladesh inleddes har ca Prop. 1987/88: 100 . Biståndet till är i första handinriktat på att.nå de fatliga på landsbygden. Del koncentreras lill landsbygdsutveckling, hälsovård och undervisning. har andelen avbiståndet som går till projekt inom dessa sektorer ökat snabbt på varubiståndetsbekostnad. Andelen uppgår nu till . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Varubistånd,bundet ' Reservationenvid utgången av /87 var betydligt mindre än föregående år. Reservationen hänför sig alltjämtfrämst lill det bundna importslödet. Landsbygdsutvecklingmed inriktning på sysselsättningsskapande åtgärder, är den störstasamarbetssektorn. har stött projekt inom denna sektor sedan biståndssamarbetet inleddes med dåvarande Östpakistan. ingicks ett treårigt avtal om stöd tillRural Employment Sector Programme,en vidareutveckling av tidigare projekt. Mot bakgrund av gjorda erfarenheterhar det nya projektet fått en mer begränsad geogra-. fisk spridning och den tekniska och ekonomiskauppföljningen har förstärkts.Projektet, som även stöds av , omfattar förbättringar av infrastruktur på landsbygden. Aktiviteter förkvinnor ges särskild uppmärksamhet. stöder tillsammans med ettprojekt för dränering ochflodreglering. Stor vikt läggs vid alt genom projektet skapa långsiktiga förbättringarför de fattiga. Tillsammans med och stöder , som bedriver bankverksamhet för fattiga pä landsbygden. Lån ges till inkomst- skapande verksamhet. Merparten av låntagarna är kvinnor. Projektet är det mest framgångsrika av defattigdomsinriktade proje.kteji i . 1987/88: 100 Ril 5 Stödet till hälsovården är främst inriktat påprimärhälsovården. Tillsammans med bekostar ett projekt förinköp och distribution av basläkemedel och A-vitaminkapslar till sjukhus och hälsocentraler i landet.Tillsammans med stöder ett projekt som avser förbättraddistribution, användning och kvalitetskontroll av basläkemedel. stöder ett immuniseringsprogram som samordnasav . Programmets mål är atl ge av alla barn skydd mot fem vanligasjukdomar och skydd mot stelkramp för kvinnor. Ett mindre bidrag har lämnats lill en klinik förfamiljeplanering och utbildning i familjeplanering. Sverigestöder i samfinansiering med ett projekt för förbättring ochutveckling av primärskolan med särskild inriktning på alt öka flickornasdellagande. Ett projekt planeras, vilkel skall omfatta utveckling av läromedel,fortbildning av lärare och underhåll av utrustning och byggnader. Detbundna varubiståndet har använts för upphandling av pappersmassa, aluminium,elkablar och vete. Det obundna varubiståndet har använts för inköp av cementoch zink. har 32 milj. kr. omfördelats från del bundna importslödettill projektstöd. Utanförlandramen lämnas bidrag till svenskaenskilda organisationer för egen verksamhet i landet eller för samarbete medlokala organisationer. Stödet omfattar bl. a. mödra- och barnavård,familjeplanering och yrkesutbildning. Slöd lämnas direkt till bangladeshiskaorganisafioner som arbetar för alt förbättra kvinnornas situation. Slöd utgåräven till andra enskilda bangladeshiska organisationer för insatser ianslutning till de landramsfi-nansierade projekten. SAREC stöder ett internalionellt forskningscentrum fördiarrésjukdomar i . ingår som delägare i etttändsticksföre-lag. Prop.1987/88: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 1,1 milj (1985) (1980-85) (1985) offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 683kr (1985) - (1985) Ekonomisk och social utveckling Prop. Den botswanska ekonomin visar fortsatt hög fillväxt genom exportinkomster från framför allt diamanter. Landet disponerarvaluta motsvarande nära två årsimport. Praktiskt taget alla livsmedel importeras. Mer än hälften av landets invånare får livsmedelshjälp, bl. a. lill följdav torka. Överbetning tillsammansmed torka hotar förstöra en ömtålig ekologisk balans. Arbetslöshet ochundersysselsältning tilltar samfidigt med en snabb urbanisering. De sociala ochekonomiska klyftorna fördjupas. är en av fä demokratiermed pariamentariskl flerpartisystem. Beroendet av är stort pä del ekonomiskaplanet. är den dominerande handelspartnern. Praktiskt lagetall export och import sker genom . ingår i en tullunion medSydafrika, och Swaziland.Sydafrikanskt kapital dominerar investeringsverksamheten. Sydafrikanska väpnade aktioner förekommer iBotswana liksom ekonomiskasanktioner. Till exempel har järnvägstrafiken till sydafrikanska hamnar störts, vilkel även fördröjt Botswanasövertagande av järnvägslinjen frånZimbabwes gräns fill . spelar en aktiv roll i samarbetet i SADCC, bl. a. för att minska beroendet avSydafrika på transport-, kommunikafions- och energiområdena. Biståndssamarbetetmed påbörjades vid självständigheten . blev programland1971 och har ca 830 milj. kr. Nuvarande avtalför budgetåren 1986/87 och 1987/88 omfattar 185milj. får ett omfattande multilateralt och bilateralt bistånd . Ändå svarar landet för hela driftsbudgetenoch drygt hälften av utvecklingsbudgeten. Tillsammans med WFP, , ,och tillhör de störstabiståndsgivarna. Det svenska biståndet syftar lill altminska beroende av och till att främja social utjämning och ekonomisk tillväxt. Biståndet år inriktat på landsbygdens utvecklinggenom koncentration på insatser förvattenförsörjning, utbildning, distriktsutveckling och småindustri. Ettomfattande personalbistånd ingår. Medéisfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1986/87 1987/88 Prop. 1987/88: 100 Detsvenska stödet är inriktat på primärskolans utveckling. av barn iskolåldern går i skolan. En tredjedel går vidare fill sekundärskolan. Medbidrag från har ca 2000 klassrum byggts. Därtill kommer lärarbostäder, läromedel och bibliotek. 180000 vuxna hardeltagit i ett program för ökadläskunnighet. Stöd har också utgått till specialundervisning, skolra-dio,forskning och nationalmuséeet. En utvärderingav det svenska stödet lades fram . Den visar att målen för stödet väl tillgodosetts och rekommenderar fortsatta insatserför att höja kvaliteten och för aUnå de som inte går i skolan. Infraslmk-lurinvesteringar bör enligt utvärderingen i högre grad finansierasnationellt. Hittillshar 400000 bybor fått förbättrad vattenförsörjning. planeraratt förse alla byar med rent vatten inom gångavstånd. stöderulbyggnad av 25 anläggningar . Samarbetet avser även uppbyggnad av drift och underhåll av landsbygdens vattenanläggningar samt vattenhygien. Programrnet innehållerett stort personalbistånd och leveranser av svenska varor ochkonsulttjänster. Programmetsyftar till att stärka de kommunalamyndigheternas kompe tens och underlättadecentralisering. Av sju delprogram är det viktigaste personalutbildning med slöd av svenskexpertis. Andra delprogram med betydelse för sysselsättning ochköpkraft på landsbygden rör arbetsinlen- siv anläggningsverksamhet samtunderhåll av vattenanläggningar. En ut värdering av programmet visade atl målen för utbildningen överträffats och att kompetensen och kapaciteten ökat betydligt hos de lokala myndigheterna. 1987/88: 100 Ril 5 Insatsen syftar till alt utveckla producerandeföretag och skapa sysselsättning. fick 1 600 företagare utbildningeller rådgivning. Minst 450 arbetstillfällen tillkom /87 bl.a.genom samarbete med ett svensktkonsultföretag. Ca 40kontraktsanställda och ett 15-tal personer med direktanställning av botswanskastaten arbetar inom personalbiståndet. Stöd ges även lill ettIrafikssäkerhetsprogram och lill studier, bl. a. av trafikledning förcivilflyg. Itillägg till landramsmedel utgår svenska bidrag för regionalt samarbete inomSADCC till att modernisera telekommunikationer och signalutrustning förjärnvägen genom . Med medel från anslagsposten för katastrofbiståndfinansieras reparation av delar av vägen till . Forskningssamarbete genomSAREC rör bl. Stöd utgår vidare till enskildaorganisationer, flyktingar, kvinnor och kultursamarbete. Ett växande stöd gestill miljö- och markvård, bl. a. för skapandet av en nalionell strategi förbevarande av naturresurser. Prop.1987/88: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 42,3 milj. (1986) (1980-85)) 110dollar (1985) offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) . (1) (1985) - 2,6kr. (1) Om katastrofhjälp frånräknas så erhölllandet internationellt bistånd om per capita under1985. Ekonomiskoch social utveckling Prop. 1987/88: 100 Efter folkomröstning har en nyförfattning antagils och pariamenlsval ägt rum.Enligt författningen utser olika massorganisationer för varje valkrets tre kandidater till parlamentet. Genom den nya författningen har det folkligainflytandet stärkts. De militära råd och revolulionskommittéer som tidigarestyrt landet har upplösts. ekonomiska tillväxt har varit negativsedan 1984. Torka, fortsatt jordförstöring och snabbbefolkningstillväxt är några av orsakerna härtill. Jordbruket svarar för hälften av landets BNP, för90 % av exporten och för av sysselsättningen. Spannmålshandeln koncentrerasalltmer till ett statligthandelsmonopol. Bondekollektiv prioriteras framför enskilda jordbrukare somutgör det stora flertalet av landels hushåll. Ett bybild-ningsprogramhar inletts - främst i de delar av landet som ännu inte drabbats av torka. Den etiopiska jordbrukspolitiken, som kan få ogynnsammaverkningar för jordbruksproduktionen, har utsatts för kritik från flera givare, däribland . Vidare har enfolkomflyttning genomförts från de överbefolkade och erosionshotade områdenai landets nordliga delar till odlingsbara områden i sydvästra . Isamband med folkomflyttning hartvång och hårdföra metoder förekommit. Trots enkraftigt ökande skuldtjänstkvot har skuldsitualion ännu inle ingivitfarhågor internationellt. Kalastroflägethar åter förvärrats. Behovet av katastrofhjälp väntas uppgå till nära I milj. lonspannmål . Landels biståndsberoende har som en följd av försörjningskrisen ökat kraftigt. Internationellhjälpverksamhet har till stor delinriktats på katastrofförebyggande insatser av miljö- ochmarkvårdskaraktär. tJtvecklingssamarbetelmed regleras av ell ivåårigl avtal för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Ramen för tvåårsavtalet är 275 milj. kr.Sedan det svenska biståndet inleddesunder 50-talet har - fram till innevarande budgetår - över 1,5 miljarder kr.utbetalats. Övriga stora biståndsgivare är bl. a. Världsbanksgruppen,EG, och . I avsikt all söka förebygga framlida katastroferhar och enats om enökad satsning på markvård och skogsbruk. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Lantbruk Markvård Skogsbruk Undervisning 'Hälsovård Vattenförsörjning Övrigt Prop.1987/88:100 Bil. Detregionala stödet för integrerad landsbygdsutveckling i jordbruksminis-lerielssydöstra utvecklingszon, () har /87 begränsats. Avtalet om slödlöper ut . Ettprojekt för kataslrofförebyggande markvård pågår i Wollo. Frågan om enföriängning av denna insats kommer att prövas efter en utvärdering . Ikampen mot den miljöförstöring som orsakas av vind- och vattenerosion utgörskogsprogrammet ett viktigt inslag. I programmet ingår bl. a. utbildning iskogsutveckling på universitetsnivå, genomförd delvis i . Trefjärdedelar av landets skolbyggnader har byggts med delfinansiering frånSverige. Slöd lämnas även lill produktion av skolböcker. I programmet ingårockså vuxenutbildning och fortbildning av lärare. Utbildningav hälsovårdspersonal för landsbygdens behov utgör ett centralt inslag iprogrammet. Förutom mödra- och barnavård ingår även insatser för förbättradhygien och sanitet. En skola för hälsoassistenter i Harar har inlett sinverksamhet. 15 1987/88. 1987/88: 100 Ril 5 Programmet genomförs i den torkdrabbade regionenHararghe. programmethar stora delar av befolkningen fält tillgång lilldricksvatten Personal-och konsultfonden har i stor utsträckning utnyttjats förförvalt-ningsulbildning. SARECbedriver ett omfattande forskningssamarbete med den . Under /87 utbetalades 10 milj. kr. Forskningenär till viss del inriktad på markvård, hydrologi och medicin.