prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Har entillsynsmyndighet med stöd av 40 § första stycket förbjudit miljöfarligverksamhet eller ålagt den som utövar eller ämnar utöva sådan verksamhet attvidta försiktighetsmått och begär han fillstånd till verksamheten enligt dennalag, kan tiUståndsmyndigheten om sökanden ställer säkerhet för kostnad och skada,bestämma att tillsynsmyndighetens beslut inte får verkställas förtåntillståndsfrågan har avgjorts eller tillståndsmyndigheten fastställer nägotannat. Vad som sägs i första stycket skall gälla ocksä sädanabeslut om ingripanden mot miljöfarlig verksamhet som miljö- ochhälsoskyddsnämnden meddelar med stöd av hälsoskyddslagen. Vill någonför att utreda verkningarna av miljöfarlig verksamhet som han utövar ellerämnar utöva företaga mätning eller annat undersökningsarbete pä fast egendomsom annan äger eller innehar, kan , om skäl föreligger, föreskrivaatt tillträde till egendomen skall lämnas . Behöver mätapparateller liknande instrument utsättas kan även föreskriva förbudvid vite att rubba eller skada instrumentet. som avses i första stycket kan meddelas även päansö- Vill någonför att utreda verkningarna av miljöfarlig verksamhet som han utövar ellerämnar utöva företaga mätning eUer annat undersökningsarbete på fast egendomsom annan äger eller innehar, kan , om skäl föreligger, bestämmaatt tillträde till egendomen skall lämnas . Behöver mätapparateller liknande instrument utsättas kan även bestämma förbud vidvite att rubba eller skada instrumentet. Beslut som avses i första stycket kan meddelas även päansökan av ' Senastelydelse 1983:296, ' Senaste lydelse 1986:227, 24 1987/88. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. kan av den som skall utföra under- den som skallutföra undersökning Bilaga 10.2 sökning som avses i 43 § andra som avses i 43 § andra stycket and stycket andra punkten, ra punkten. Undersökningsarbetet skall utföras så att minsta skada ochintrång vållas. För skada och intrång skall ersiittning lämnas av den somutövar eller ämnar utöva den miljöfarliga verksamheten. Talan om ersättning väckesvid fastighetsdomstol som anges i 34 §. 52 §'-' En särskild avgift (miljöskydds- En särskild avgift (miljöskydds avgift) skall utgå, om en föreskrift avgift)skall utgå, om sådan över- som avses i 45 § första stycket 1-3 trädelseav lagen som avses i 45 § har överträtts och överträdelsen har skettoch överträdelsen har har medfört ekonomiska fördelar medförtekonomiska fördelar för för den som utövar den miljöfarliga densom utövar den miljöfarliga verksamheten. I ringa faU skall inge verksamheten.I ringa fall skall utgå. en avgift utgå. Miljöskyddsavgiften tillfaller sta- Miljöskyddsavgiften tillfaller sta ten, ten. TiUsyn av sådan miljöfarUg verksamhet som utövas avförsvarsmakten får inte utövas av miljö-och hälsoskyddsnämnden. Därfortlöpande tillsyn av någon sådan verksamhet vid tillämpning av 38 § tredjestycket skulle ha ankommh på nämnden, skall tiUsynen i stället ankomma pålänsstyrelsen. Regeringen får, i den utsträckning det på gmnd av rådandesärskilda förhållanden är nödvändigt för att stärka försvarsberedskapen,meddela föreskrifter för totalförsvaret som avviker från denna lag. Denna lag träder i kraft den Har en fillsynsmyndighet före ikraftträdandet av denna lagmed stöd av ett beslut av en tillståndsmyndighet fastställt vad som i någothänseende skall gälla för en verksamhet, skall det som tillsynsmyndighetenfastställt gälla som villkor för verksamheten frän ingången av är 1992, Vidtillämpningen av 24 § 1 miljöskyddslagen skall villkoret anses ha blivitgällande när tillsynsmyndigheten beslutade i frågan. '" Senaste lydelse 1987:397, 370 2 Förslagtill Prop. Lag (1987:000) om miljörevisorer; 1 § I denna lag avses med miljörevisorer den som utses fill miljörevisorför viss miljöfarlig verksamhet enligt 38 b § miljöskyddslagen (1969:387). 2 § Sådan auktorisation som behövs för att vara miljörevisor får endastmeddelas den som är känd för redbarhet och som genom arbete i allmän ellerenskild tjänst eller på annat sätt förvärvat erforderliga kunskaper ocherfarenheter angående miljöfarlig verksamhet och miljöskyddsarbete samt iövrigt är lämplig och som inte är obehörig att vara miljörevisor enligt 3 §, om auktorisation av miljörevisorer och om upphörande av sådan auktorisationmeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Därvid kanföreskrivas en avgift för ansökan om auktorisation. 3 § Den kan inte vara miljörevisor som 1. själv är innehavare av tillstånd eller miljölovenligt miljöskyddslagen eller 2. är ägare till, delägare i eller ledamot av styrelseni ett företag som innehar tillstånd eller miljölov eller dotterföretag fillsådant företag. 4 § Miljörevisor för viss verksamhet fär inte 1. varaanställd hos eller pä annat sätt inta en underordnad eller beroen de ställning till tillståndshavaren eller 2. varanärstående till tillståndshavaren eller till någon som står i sådant förhällande till denne som sagts eller som sägs i 3 § 2. kan inte den vara miljörevisor som inte får vara miljörevisori moderföretaget. 5 § Uppdrag att vara miljörevisor upphör när ny miljörevisor utses. Miljörevisor får frånträda uppdraget innan den för uppdraget bestämda 6 § Den som utsetts till eller upphört att varamiljörevisor skall genast anmäla det till . 7 § Om en miljörevisors uppdrag upphör enligt 5 § ochhan inte i samband därmed avger en redogörelse enligt 38 c § miljöskyddslagen,skall han till naturvärdsverket avge en särskild redogörelse för vad haniakttagit vid sin granskning. För en sådan redogörelse gäller i tillämpligadelar vad som föreskrivs i 38 c § miljöskyddslagen. Enkopia av den särskilda redogörelse skall fiUställas fillståndshavaren. 8 §Om den som utövar miljöfariig verksamhet underlåter att efterkomma ett föreläggande enligt 43 b § miljöskyddslagen skall för ordna miljörevisor för verksamheten. Omen miljörevisor är obehörig eller om det beträffande honom finns sådant hindersom sägs i 4 §, skall naturvärdsverket entlediga honom och utse annanmiljörevisor för verksamheten. Innan sådant beslut meddelas skall miljörevisornoch tillståndshavaren beredas tillfälle att yttra sig. 9 § En miljörevisor får inte obehöriga röja eller utnyttja vad han vid utförandeav sitt uppdrag fått veta om affärs- eller driftsförhållanden eller 371 om förhållanden avbetydelse för rikets försvar. Detsamma gäller medhjäl- Prop. 1987/88:85 pare fill miljörevisorn. 10 § En miljörevisor som vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligeneller av oaktsamhet vållar tillständshavaren eller annan skada skall ersättaskadan. En miljörevisor ansvarar även för den skada som hans medhjälparevållar uppsåtligen eller av oaktsamhet. 11 § Skadestånd enligt 10 § kan jämkas efter vad som är skäligt medhänsyn till handlings beskaffenhet, skadans storlek och omständigheterna iövrigt. Skallflera ersätta samma skada, svarar de solidariskt för skadeståndet i den måninte skadeständsskyldigheten har jämkats för någon av dem enligt förstastycket. Vad någon har utgivit i skadestånd får sökas åter av de andra eftervad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna, 12 §Talan för tillståndshavarens räkning enligt 10 § kan inte väckas mot en miljörevisor sedan tre är förflutit frän det skadan uppkommit, om inte talan gmndas på att brottslig gärning begåtts. Dennalag träder i kraft den 3 Förslagtill Prop. Lag (1987:000) om skyldighet att söka tillstånd enligt '' '' miljöskyddslagen(1969:387); 1 §Den som utövar miljöfarlig verksamhet som påbörjats före skall, om verksamhet kräver tillstånd enligt vad som föreskrivs med stöd av 10 § miljöskyddslagen (1969:387), hos tillståndsmyndigheten ansö ka om tillstånd till verksamheten. Sådan ansökan skall göras på det sätt som framgår av 13 § miljöskyddslagen. Ansökan skall ha inkommit till tillståndsmyndigheten , Vadsom sägs i första stycket gäller även den som utövar sådan miljöfarligverksamhet som eller , med stöd av 10 §andra stycket miljöskyddslagen, i dess lydelse före , medgivitundantag från skyldighet att söka tillstånd. Vadsom sägs i första och andra stycket gäller inte om tillstånd enligtmiljöskyddslagen har sökts, 2 §Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot I § skall dömas till böter eller fängelse i högst . Dennalag träder i kraft den 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 8 § första stycket 8 p rättshjälpslagen (1972:429)skall ha följande lyddse. 8§ 8. ägaren av en fastighet eller en 8. ägaren av en fastighet eller en byggnadi angelägenhet som avser byggnad i annan angelägenhet som fastigheten eller byggnaden, om avser fastigheten eller byggnaden han har eller borde ha haft rätts- än enskilt anspråk enligt /7j//_/ö- skyddsförsäkring eller något lik- skyddslagen (1969:387) eller un nande rättsskydd som omfattar an- språk som grundar sig på miljösko- gelägenheten. lelagen (1986:225), om han har el- lerborde ha haft rättsskyddsförsäkring eller något liknande rättsskydd somomfattar angelägenheten. Dennalag träder i kraft den 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med ' Härigenomföreskrivs att 5 kap. 3 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m. m.skall ha följande lydelse, 3 §Länsstyrelsen har tUlsyn i länet över hushållningen med naturtesurser och efterlevnadenav vad som föreskrivs i eller beslutas med stöd av 4 kap. Decentrala förvaltningsmyndig- De centrala förvaltningsmyndig- heterna har var och en inom sitt heterna har var och en inom sitt verksamhetsområde uppsikt över verksamhetsområde uppsikt över hushållningen med naturtesurser. hushållningen med naturtesurser. / har den allmänna statens naturvårdsverks uppgifter uppsikten över hushållningen med ingår särskUt att i samverkan med naturtesurser. digheterutöva ett miljöbevakningsansvar. har den allmänna uppsiktenöver hushållningen med naturtesurser. Dennalag träder i kraft den Lydelseenligt SFS 1986:1041 och prop, 1986/87:86, 375 1987/88:85 Bilaga 10.3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet avutredningen om miljövårdens organisation (SOU 1987:32). För en bättre miljö. 3 Miljömedvetande, miljöhänsyn och förebyggandemiljövårdsarbete 3.1 ökade anslag för information 3.3 Talerätt enligt miljöskyddslagen för ideella ochvetenskapliga organisationer 4.5 Prövning och tillsyn 4.7 Utbildning och rådgivning 4.8 ADB för prövning och fillsyn 5.1 Strategi/policy- och utredningsverksamhet 5.2 Styrning och administration av den tillämpningsinriktadeforskningen 6.1 m. m, 6.2 Föreskriftsansvar för bulleremission från fordon 6.3 Ansvarsfördelning mellan ochplanverket/ 6.4 Regional tillsyn av hantering av kemikalier Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av riksåklagaren, , försvarets sjukviirdsstyrelse, forttfikationsförvaltning- en, , , statens miljömedicinska labo ratorium, , trafiksäkerhets verket, , me teorologiska och hydrologiska institut (), luftfartsverket, generaltull styrelsen, , , riks museet, universitets- och högskoleämbetet, , lantbmks- styrelsen, , , , arbe tarskyddsstyrelsen, statens planverk, statens industriverk, geolo giska undersökning, styrelsen för teknisk utveckling, statens provnings- 376 anstalt, statens mät- och provräd, statskontoret, , sta- tisfiskacentralbyrån, länsstyrelsernas organisationsnämnd, statens na- Prop. 1987/88:85turvårdsverk, , kemikalieinspek- Bilaga 10.3 tionen,strålskyddsinstitutet, statens energiverk, , kammarrätten iJönköping, i , tekniska högskolan i ,i , i , i ,i , forskningsrädsnämnden, ,stiftelsen , länsstyrelserna iStockholms, , , , , ,, , , , , , Göteborgs- ochBohus, , , , , , ,, , och , ,, , , , , , , ,, , , Sala, , , , kommuner, Kungl.Vetenskapsakademien, Ingengörsvetenskapsakademien (IVA), , , (),, , ,Småföretagens riksorganisation, (), Föreningenauktoriserade revisorer (), (), CentralorganisarionenSACO/SR, i (LO), , ,och statens anläggningsprovning. Ettantal remissinstanser har bifogat yttranden som de i sin tur inhämtat frånmyndigheter och organisafioner. Yttranden har dessutom kommit in direkt tillmiljö- och från olika kommuner och organisationer. Fömtomrena tillstyrkanden finns följande kommentarer till utredningens förslag iremissyttrandena. Redovisningen av remissyttranden följer dispositionen av betänkandet.Reservationer till de angivna yttranden redovisas inte. 2.6Socialstyrelsen: Styrelsen anser att miljöskyddsprövningar bör innefatta ettstörte hänsynstagande än till säväl direkta som indirekta negativaeffekter på människors hälsa. Där kunskapsunderlaget sä tillåter börkoncessionsansökningar enligt miljöskyddslagen redan från början innehållabedömningar av de medicinska konsekvenserna. Styrelsenvill här erinra om behovet av att landstingens samhällsmedi-cinska enheterengageras i prövningsärenden enligt miljöskyddslagstiftningen. I landstingensansvar ligger att medicinskt förebygga ohälsa. Det är därför angeläget attkonsekvent inhämta yttranden frän landstingens samhällsmedicinska enheter(eller motsvarande) i sädana ärenden. Sambandetmellan hälsa och olika miljöfaktorer är emellertid ofta oklart. Det kan därför vara svårt att formulera tillständsvillkor i samband med prövning enligt miljöskyddslagstiftningen mot bakgrund av sådana kunska per. Detta understryker behovet av att ökade resurser ställs till förfogande för miljömedicinsk forskning, 377 2.8 : Utredningenanser att miljöansvaret bör utvecklas sä att Prop. 1987/88:85 det ingår somen naturlig del i sektoransvaret och att detta kräver utbild- Bilaga 10.3 ningsinsatserinom hela organisationen. Vägverketstöder denna slutsats och anser att den utgör en viktig beståndsdel i kampenför störte miljöhänsyn. Som påpekats ovan anser verket att det är viktigt attskapa en bred uppslutning i miljöarbetet för att effektivt kunna utnyttja denstora potential av engagemang, kreativitet och varandra kompletterandekunskaper som finns på olika häll i samhället. Ett ansvarstagande hos berördainom olika samhällssektorer och verksamhetsgrenar skulle stimuleras av störtedelaktighet i problemlösning och beslutsprocess. 2.11Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Framförhällningen imiljöarbetet anser är mycket väsentlig. Den skall utgöras av dels en effekfivforskning och övervakning för att upptäcka miljöproblem, dels ändradestyrmedel inom samhälle och industri som kraftigare väger in miljöfaktorer ibeslutsprocessen. För att skapa resurser åt SNV för en dynamisk miljöpolitikmed ständigt föränderliga miljöproblem att lösa, krävs mer flexibla resurser.Utredningens förslag att ge SNV endast ledande uppgifter för miljökontroll ochmiljöbevakning gagnar detta syfte, stödjer uppfattningen att den löpandeverksamheten bör förläggas till de instanser som bedöms mest lämpUga för varjedelområde, 2.14 : Statliga och kommunala organ haren mycket viktig uppgift i att pä olika sätt hjälpa människor att ageramiljömedvetet. Verket möter i kontakterna med allmänheten och olikaorganisationer som företräder konsumentintressen ett stort intresse förmiljöfrågor och en stark ambition. Verket delar utredningens uppfattning att ensystematisk informations- och utbildningsverksamhet jämte en miljöanknuten produkt-informafionmäste bilda gmnden för en större kunskap om miljöfrågor. Verket utgår från ettbrett miljöperspektiv som ifråga om produkter omfattar deras totalamiljöpåverkan från tillverkning till kassation. Det krävs emellertid ocksäkonkreta förändringar av bostäder och produkter för att göra det praktisktmöjligt för hushåUen att ta hänsyn till miljön. 2.15 : När utredningen avgränsarsitt arbetsfält görs den bedömningen att naturvårdsfrågorna på olika sättnyligen belysts och därför i detta sammanhang inte behöver tas upp tillbehandling. De delar av kulturminnesvärdens ansvarsområde som rör kulturmiljöeroch kulturlandskap och vars intressen tillvaratas genom naturvärdslagen ochhänsynsregler i jord- och skogsbrukslagstiftningen har därmed inte berörts avutredningen. Därigenom har utredmngen inte heller studerat det samarbete och degemensamma åtaganden som etablerats mellan berörda stafiiga verk samt medintresseorganisationer när det gäller hänsynstagande till natur- ochkulturvärden i jord- och skogsbmk, värd av kulturhistoriskt värdefulla landskapsamt de projekt rörande bevarande av hotad ängs- och hagmark som anvisats medelunder det senaste budgetåret. 2.19 Lantbruksstyrelsen:Inom jordbrukspolitiken finns numera ett miljö- Prop. 1987/88:85 mål som har samma vikt som effektivitetsmålet. har i Bilaga10.3 enlighet härmed i betydande omfattning ändrat inriktningen av sin verk samhet genom att dels arbeta med rena miljöfrågor, dels integrera miljöas pekterna i de traditionella verksamheterna, säsom rådgivning och finansi ellt stöd. Jordbruket står f, n. inför stora förändringar. För att dessa skall kunnaske på ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt acceptabelt sätt kommer behovetav samhälleliga insatser att bli stort. kan därvid antas fåomfattande uppgifter. På miljöområdet har lantbruksverket blivit starktengagerat när det gäller växtnäringsläckage och minskadbekämpningsmedelsanvändning. Ett nära samarbete har utvecklats med bl. a.naturvårdsverket och kemikalieinspektionen. Lantbruksstyrelsen ochnaturvärdsverket arbetar f n, parallellt med vissa frågor. Risk för visstdubbelarbete föreligger. 2.20 Skogsvårdsstyrelsen:SKS konstaterar att utredningen i sitt betänkan de funnit sig nödsakade att uppfatta miljön i snäv bemärkelse. Miljöfrågor na har vuxit i betydelse och skogsbmket och dess metoder har varit föremål för en miljödebatt, varför en bredare genomgång hade varit värdefull, SKS har vid en hearing inför utredningen beretts tillfälle att framföra synpunkter om ansvars- och resursfördelning en inom sektorn skogsbruk-naturvård. Dessa frågor har ej berörts i betän kandet. Skogsbrukethar ett uttalat sektorsansvar för naturvårdsfrä-gorna uttryckt iskogsvårdslagens 1 § och de föreskrifter och allmänna råd som SKS utfärdat ianslutning fill lagen (SKSFS 1986:6). SKS är en sektormyndighet med ett brettansvar för skogsmiljön i sin helhet och är beredd att ta sitt ansvar förmiljöfrågorna. Deförslag som framförs i betänkandet berör dock endast i ringa grad direkt skogsbmketoch skogsvårdsorganisationen. Några förslag kan dock ha ett principielltintresse om tankegångarna överflyttas till naturvårdens område. Dessa kommerkort att beröras i yttrandet. För övriga förslag finner SKS inga skäl attframföra några synpunkter. Luftföroreningarnasinverkan pä markprocesserna kan, om inte utsläppen drastiskt reduceras, päsikt medföra en utbredd övergödning och markförsurning. Detta hotar enlångsiktig och uthållig virkesproduktion, SKS tillstyrker därför allakraftfulla förslag som kan reducera sådana negativa effekter. 2.21 : Beträffande förhällandet mellan livsmedels verket och övriga myndigheter på miljöområdet har utredningen inte funnit skäl till förändringar. Därvid har utredningen bedömt att verkets roll pä miljöområdet är av mindre omfattning och att miljöansvaret är mindre tydligt uttalat. Detta är måhända riktigt om man säsom utredningen sanno likt gjort ser frågan enbart ur den synvinkel som miljölagstiftningen ger. Men det är enligt livsmedelsverket ett för snävt synsätt. De föroreningar till miljön som utsläpp av exempelvis tungmetaller eller olika organiska föreningar kan ge upphovtill innebär ett hot mot människan inte främst på 379 grund av deras blottaförekomst i miljön utan därför att de via livsmedlen Prop. 1987/88:85 kanskada människors hälsa. Spridningen av kvicksilver eller dioxiner vore Bilaga 10.3 inte det stora miljöproblem som det är, om inte dessa ämnen kundeförorena fisk och andra livsmedel. Detsamma gäller kadmium som utgör enlivsmedelsburen hälsorisk för människor därför att metallen tas upp i spannmåloch andra växter. Detnågot begränsade synsätt rörande sambandet mellan miljöfaktorer och livsmedelsom utredningen anlagt kan enligt livsmedelsverket leda till att resurser intealltid sätts in där de bäst behövs. Ett exempel härpå är dioxinfrågan.Naturvärdsverket har av budgetmedel filldelats åtskilliga föratt kartlägga spridning och förekomsten av dioxin. Den kanske viktigaste deleni detta arbete är att undersöka om ämnet förekommer i riskabla halter i vårkonsumtionsfisk. Trots begäran från livsmedelsverket har inga särskilda medelutgått för ändamålet. Idetta sammanhang finns ävenledes anledning att påpeka att till livsmedelsverketsansvarsområde hör ocksä dricksvatten. Kvalitén på detta kan i hög grad påverkasav de miljöföroreningar av mångahanda slag som yt-och grundvattnet i vårt landutsätts för. mening är det uppenbart att sambandet mellan miljö- ochlivsmedelsområdena bör förstärkas. bör i ett tidigare skede änvad som mänga gånger är fallet komma in i miljövårdsarbetet och kunnapåverka deUa, Den kunskap och de erfarenheter som finns inom livsmedelsverketborde vidare kunna utnyttjas i ökad utsträckning i miljövårdsarbetet, 2.26 geologiska undersökning: Miljövårdsfrägornaär viktiga delar av SGUs verksamhet, SGU har försett utredningen med ettomfattande underlag som belyser SGUs uppgifter. Det är både beklagligt ochanmärkningsvärt att detta underlag inte synes ha beaktats. Enligt betänkandethar en uppföljning av s. k. hearings skett med fiera myndigheter, dock inte medSGU. Vidare har aktionsgmppen mot havsföroreningar till utredningen överlämnatsitt förslag till aktionsplan för beaktande (s 541). I denna upptas bl, a, ettförslag om en utökad maringeologisk kartläggning vid SGU samt ett därtillkopplat miljökemiskt analysprogram, 2.27 Styrelsen för teknisk utveckling: STU delarutredarnas grundsyn. Utredningen är synnerligen omfattande och ambitiös, menligger dock delvis utanför STUs kompetensområde. STU instämmer i utredarnasslutsats att kraftfulla åtgärder mäste vidtagas för att förstärka miljöskyddetoch att en förutsättning för att statsmakternas mål skall kunna uppnäs ärdärför att betydligt ökade resurser tillföres det samlade miljöskyddet. 2.28 : Utredningen slår ocksåfast att avsaknaden av en samlad överblick är en av de stora bristerna. Det ärnödvändigt att samhället, regeringen, har en möjlighet att ingripa imiljöarbetet eftersom alltför långtgående föreskrifter kan få storakonsekvenser för landet och samhället. På arbetsmiljöomrädet har emellertidtrots motsvarande risker i föreskriftsarbetet och tillsynen, konsekvensernakunnat hållas på en ac- 380 ceptabel nivå. Vemanger mål och policy och styr miljövårdsarbetet? Det framgår inte Prop.1987/88:85 av dagens situation och det framgår inte av det lämnade förslaget.Vår syn Bilaga 10.3 är att SNV med en klart stärkt ställning som föreskrivandemyndighet. som miljödomstol och besvärsinstans skulleavlasta regeringen en betydande del av arbetet med miljöärenden, ge styrka ochsamordning i prövningsärendena, ge samordnad formulering av tillsynsprogrammen.Tillsynen som helhet kan till LST, MHN och fill tekniskaexpertorgan, laboratorier etc. Deförslag till åtgärder som lämnas i betänkandet bedöms emellertid inte varatillräckligt kraftfulla för att ge en reell effekt för ett förbättratmiljövårdsarbete, eftersom förslaget underlåter att peka ut huvudansvarigmyndighet och ge tillräckliga befogenheter för att åstadkomma en bättre miljö.Förslaget innebär en komplicerad struktur med många agerande. Detta innebärrisk för effektivitetsförluster, särskilt som behov och inriktning av arbetetmed tekniskt beslutsunderlag inte understrykes tillräckligt. 2.33 : Inledningsvisvill framhålla att en grundförutsättning för ett effektivtmiljövårdsarbete frän länsstyrelsernas sida är att statsmakterna klartutformar målen för miljöskyddsverksamheten. Därefter mäste centralamyndigheter, specieUt (), utifrån givna mål omformadessa till strategi- er, handlingsprogram och allmänna råd förmiljövårdsarbetet. Dessutom mäste myndigheterna ha de lagliga instrumenten samtresurser för att genomföra arbetet. Det framlagda förslaget utgör en god gmndför detta arbete.