prop · GB0322 · 1987-12-31 00:00:00 — Frågandiskuterades i konstilulionsulskoltet (KU 1986/87: 29 s. 41) isamband med behandlingen av verksledningspropositionen. Utskottet uttalade dåall eftersom regeringen hade uppmärksamheten riktad på denna fråga del inle fannsanledning för att göra någol uttalande i ärendet. anslötsig till denna uppfattning (rskr. 1986/87:226). Förmin del anscrjag atl del i detta sammanhang inle finns anledning för 39 regeringen eller riksdagenatt pä nytt behandla denna fräga. övriga frågor omriksdagens arbetsformer Avde övriga förslag som kommittén lagt fram gäller vissa enbart egnaarbetsformer. Sådana förslag finns del som nämnts inle någon anledning förregeringen alt ta egen ställning till. Jag tänker då på förslagen omproportionell fördelning av samtliga utskottsplatser, om krav på att utskotteni sina betänkanden skall redovisa skälen lill all en begäran om upplysningeller yttrande har avslagits och om sammanträden i utskott när intepågår. Jag förordar därför att förslagen överlämnas till förövervägande. Andraav kommitténs förslag är av intresse för både och regeringen,nämligen förslagen om offentliga ulskoltsutfrågningar, utökad motionsrätt ochtidsfristen vid grundlagsändringar. Jag återkommer till dessa frågor i avsnitt6-8. 2.4 Vissa frågor som rör regeringen Tvåfrågor som har ingått i utredningsarbetet på det konstitutionella områdetgäller proceduren för regeringsbildning och regeringens beslutsformer.Folkstyrelsekommittén har inte föreslagit några förändringar såvitt avser dessafrågor. Kommillénhar diskuterat om talmannens förslagsfunktion vid slalsmi-nislervalel skullekunna ersättas med en rätl för honom alt utse statsminister. Kommittén harenhälligt stannat för att inte föreslå några förändringar i detta avseende.Även om jag har kvar den uppfattning som jag uttalade i kommitténs direktiv alt den obligatoriska omröstningen om talmannens statsminislerkandidal bordekunna avskaffas - vill jag i detta läge inte driva frågan vidare. 1likhet med folkstyrelsekommittén anscrjag all det inte i RF bör läggas fast enregel om regeringens beslutsformer. Behovet av och utformningen avbeslulsregler kan vara olika för olika regeringar. Att dä i RF ha enbeslulsregd som blir tillämplig på varje typ av regering kan inte varalämpligt. Del slår ju varje regering fritt att anta en beslulsregd i form avförordning, intern arbetsordning eller på annat sätt. Något behov av lagstiftningi frågan föreligger därför inte. 3 Förkortad tid för extra val Mitt förslag:Tiden för genomförande av extra val skall förkortas lill 35 dagarmellan beslutet om extra val och själva valet. Vissa tidsfrister för bl. a.förtidsröstning måsle till följd härav ändras. Kommitténsförslag är detsamma som mitt. Remissinstanserna: I slortsett alla remissinstanser som har yttrat sig i denna del är positiva lillförslaget. En del länsstyrelser och kommuner pekar dock på all del kanuppkomma vissa praktiska svårigheter med atl Prop. 1987/88: 22 t.ex.rekrytera valförrättare och få fram valsedlar i lid. Några remissinstanserinstämmer i en kommiltéledamols reservation som går ul på all rätlen attbesluta om extraval och riksdagsupplösning bör ligga hos . Skälenför mitt förslag: Enligl 3 kap. 4 § RF skall extra val till hållasinom från det alt regeringen har förordnat om etl sådant val. Efterell extra val löper valperioden som återstår lill näsla ordinarieval. Iell parlamentariskt syslem kan delta institut i vissa fall vara etl verkningsfulltmedel för regeringen atl genomföra sin politik i en situation när den inte harnågon egen majoritet i . Det är därför angelägel all sökaeffektivisera della s. k. upplösningsinslilut. Detta gäller oavsett vilkenlängd mandatperioden har. Moldenna bakgrund har kommittén diskuterat olika möjligheter all effektiviseraupplösningsinstitutet men stannat för att inte förorda nägra ändradegrundlagsregler men väl en förkortning av tiden mellan etl beslut om extra valoch valet genom ändringar i vallagen (1972:620, omtryckt 1985:203). Jagdelar kommitténs och de fiesta remissinstansers uppfattning all de nuvarandereglerna om extra val och riksdagsupplösning i stort bör bibehållas och allliden för genomförande av extra val bör förkortas. För all ell extra val skallha den avsedda funktionen atl snabbt lösa en parlamentarisk krissituation ärdet enligt min mening nödvändigt all liden mellan beslutet om extra val och självavalet blir så kort som möjligt. Annars är del svårt all utnyttja möjlighetenlill extra val i en pariamenlarisk krissituation. En förtroendekonflikl kanvänlas ha bättre förutsättningar all bli löst, om regeringen har effektivamöjligheter att snabbi hänskjuta frågan fill väljarnas avgörande i etl allmäntval. Vadgäller tanken all skall kunna upplösa sig själv vill jag, i likhetmed kommittén, hänvisa lill den möjlighet som har atlefter misstroendeförklaring rösta emot talmannens fyra förslag lill nystatsminister med ell extra val som följd. Dessa regler i 6 kap. 3 och 5 §§ RFinnebär alt en riksdagsmajoritet kan framtvinga etl extra val mot regeringensvilja. Med hänsyn härtill anser jag atl del inte finns skäl all ändralagstiftningen på denna punkl. grundlagen angivna tidsfristen för extra val är en maximitid. för förtidsröslning, utsändning av röstkort m.m. finns ivallagen. Genom de ändringar i vallagen som genomfördes (prop.1981/82:83, KU 19, rskr. 137, SFS 1982: 146) gjordes det möjligt aU hålla ellextra val inom i slället för som tidigare . a.begränsades perioden för förtidsröstning vid sådana val. Folkstyrelsekommitténhar nu visat alt del är möjligl att förkorta tiden yllerligare, lill 35 dagar.Remissinstanserna har inle gjort några avgörande invändningar mol förslagetäven om vissa praktiska problem har påtalats. Jagdelar kommitténs och remissinstansernas uppfattning atl fiden för genomförandeav extra val bör förkortas från 50 lill . Ensådan förkortning av tidsfristen för extra val förulsälter emellertid 41 ändringar i flera delar avvalförfarandet, främsl i fråga om nomineringen av Prop. 1987/88: 22 kandidater,framställningen och distributionen av valsedlar och röstkort saml röstningen påpostkontor, hos ufiandsmyndigheler och på fartyg. kommer i det följande allnärmare kommentera den översiktliga lidsplan för extra val tillriksdagen som kommillén presenterar och lill vilken jag för egen del kan ansluta mig. Vadgäller själva valförberedelserna har fiera remissinstanser pekat på problemetmed rekryteringen av valförrättare. problem är särskill stort iStockholm, och , där man vid elt extra val snabbi måsle kunnaförfoga över en mycket stor personalstyrka för att kunna bemanna allavallokaler. Med den nya datorbaserade valorganisationen, som bl.a. valnämndernai dessa tre städer numera förfogar över bör det emellertid kunna bli lättarealt hålla sig underrättad om vilka som är beredda all på nytt åla sig uppdragsom valförrättare, all löpande föra in nya valförrättare i organisationen ochalt kalla dessa till valen. Förberedelserna inför etl extra val torde bl. a.härigenom och genom en även i övrigt ökad beredskap kunna genomföras inomkortare tid än som gäller. Medanledning av vad har anfört under remissbehandlingen villjag vidare framhålla all det enligt min mening inle finns någol behov av atlvidta sådana åtgärder som atl slå samman valdistrikt vid extra val eller attgenerellt begränsa vallokalers öppethållande. Äveni övrigt anser jag atl del bör vara fullt möjligl atl bemästra de praktiskasvårigheter som en förkortning av tidsfristerna vid extra val kan medföra. Ifråga om partiernas nomineringar av kandidater kommer den föreslagnaförkortade tiden för extra val att innebära en hård tidspress för de politiskapartierna. Det är en hävdvunnen princip atl partiernas nomineringsförfarandeinle skall regleras i vallagsfiftningen. I praktiken innebär dock förslaget atlden lid som kan avsättas för nomineringsförfarandet kommer alt inskränkas från17 lill . Enligl tidsplanen skall nämligen anmälan av kandidater ochbeställning av valsedlar vara lill banda dagar efterbeslutet om extra val. Denna tidsgräns beror på alt etl grundläggande önskemålhar varil all namnvalsedlarna skall vara tryckta och levererade till partiernanär poströstningen inleds. Denkorta liden för nomineringsproceduren kan förstås innebära svårigheter förpartierna. Den har emellertid godtagils av samtliga ledamöter i kommittén ochfår därför bedömas vara realisfisk. Som kommillén har anfört bör man kunnaräkna med att partierna har haft möjlighet att i någon mån förbereda sig,eftersom ell extra val knappast utlyses ulan alt det polifiska lägel sedan visstid har gett tydliga signaler om alt etl sådant val kan bli aktuellt. Etl snabbare anordnande avextra val påverkar också tidsfristen för förhandsanmälan av partier som avser atl della i extra valet. Milt förslag om obligatorisk förhandsanmälan behandlas i avsnitt 4. Jag föreslår där att, tidsfristen för anmälan skall vara en månad vid ordinarie val. Vid extra val bör emellertid denna anmälan göras efter det alt beslutet om valdag har meddelats. Enligllidsplanen skall valseddsproduklionen kunna ske . Prop.1987/88:22 Marginalen för all man skall hinna leverera valsedlar innanpoströstningen böljar är visserligen knapp om partiernas nomineringar försenas.I likhet med kommittén anser jag att detta är något som emellertid borde kunnaundvikas. Eftersomdel lar för tryckning av röstkort bör det inle föreligga någotproblem atl följa den föreslagna tidsplanen alt röstkortet skall sändas ul 16dagar före valdagen jämfört enligl gällande regler. I och med altposlröstningsperioden, som jag föreslår nedan, skall förkortas till 10 dagarföre valet finns ändå några dagars marginal så all de röstberättigade verkligenhinner få röstkorten innan poströstningen börjar. Förall elt extra val skall kunna genomföras inom den föreslagna kortare lidenkrävs också fömtom nu nämnda åtgärder att tidsfristerna för förtids-röstningenförkortas. Jagansluter mig lill kommitténs uppfattning all poslröstningsperioden börförkortas från 17 fill vid ett extra val. Vid de ordinarie valeninleds poströstningen före valdagen. Förslaget att tiden förpoströstning skall förkortas betydligt vid ell extra val beror på önskemåletatl namnvalsedlarna skall vara levererade lill partierna när poströstningeninleds. Detta önskemål kan inte uppfyllas med nuvarande poströstningsperiod,om liden för extra val förkortas fill , eftersom nomineringen avkandidater och tryckningen av valsedlar beräknas la i anspråk. Delfinns skäl atl anla all poströstningen videtl extra val i ännu högre grad änvid de ordinarie valen kommer atl koncentreras till poslrösl-ningsperiodenssenare del. Väljarnas möjligheter alt delta i valet kan därför anses endast iringa grad bli begränsade genom den föreslagna förkortningen. Vadsedan gäller röstningen hos utlandsmyndigheterna vid ell extra val bör enligtkommittén lidsfristen förkortas frän , som gäller bådevid ordinarie och extra val, . Häremot har i sitt remissyttrande gjort invändningar och begärt all liden förröstmottagning hos utlandsmyndigheterna utsträcks lill , en frist sommotsvarar vad kommillén har föreslagit för röslmol-tagningen på fartyg. Jag har inhämtat alt redanden föreslagna lidsperioden för röstning innebär all liden bhr knapp för del förberedelsearbete som krävs för all välja ul de utlandsmyndigheter där röstmottagning skall äga rum. Tid behövs också för utlandsmyndigheterna så all de hinner arrangera särskild röstmottagning på vissa platser som saknar stationerad utlands myndighet men där antalet väljare motiverar atl röstmottagning ordnas. Enligl gällande regler har utrikesförvaltningen på sig för arbe tet med atl förbereda ett val. Kommiltéförslaget innebär all denna lid minskar lill . Atl förkorta liden yllerligare skulle innebära av sevärda problem. Med hänsyn härtill ansluter jag mig till kommilléns uppfattning, vilken också majoriteten av remissinstanserna instämmer i, atl röslningsperioden för ullandsröslning vid ell extra val bör vara 20 da gar. Enligl min mening kan den begränsade förkortningen av röstningspe rioden inle anses äventyra ufiandssvenskarnas möjligheter 43 atl della i valet. Regeringen har i ennyligen avlämnad proposition (prop. 1987/88:21) föreslagit att förfarandet medbrevröstning i skall komma lill användning såvälvid val som vid eventuella extra val som infaller under valperioden.Frågan uppkommer då om den period under vilken brevröstning får ske skallförkortas vid extra val. Enligt nuvarande regler får en brevröslningsförsänddseinle göras i ordning tidigare än den dag då röslmollagningen hosutlandsmyndigheterna får börja, alltså lidigasl före valdagen.Eftersom brevröslningsförfarandel i fidshänseende bör jämställas med röstningenhos utlandsmyndigheterna anser jag all tidsfristen bör förkortas lill 20 dagarockså i dessa fall. Ylleriigare elt skäl till denna kortare tidsfrist är atlRSV behöver viss lid för att distribuera erforderligt brevröslningsmaterial. Beträffandefartygsröslningen är förberedelserna inte lika omfattande som vidullandsröslningen. Eftersom hemsändningen av röster kan la lång lid börröstningen på fartyg börja så fort som möjligl efter del att beslutet om extraval har fattats. Jag föreslår därför, i likhet med kommittén, att lidsfristenförkortas från 45 fill . En förkortning av dessalidsfrister för förtidsröstning medför självfallet också en motsvarandebegränsning av den lid under vilken valsedelsförsändelser får anordnas. 4 Krav införs på förhandsanmälan av partier inför val Mitt förslag:Partier som skall delta i något allmänl val skall anmäla sitt deltagande visstid före valet. Partier som inte har anmält sig får inte delta imandatfördelningen. Den nuvarande ordningen med registrering avpartibeteckningar avskaffas, men skyddet för partibeteckningar upprätthålls isamma omfattning som hillills. Kommitténsförslag överensstämmer i allt väsentligt med mitt. Remissinstanserna: Enmajoritet av remissinslanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det ulanerinran. Några remissinstanser har satt i fråga om del behövs några ändringar iden nu gällande ordningen. Elt mindre anlal har avstyrkt förslaget. Skälen för mitt förslag:Valen till och till de beslutande kommunala församlingarna ärsjälvfallet av central betydelse i vår representa-fiva demokrafi. Del är ocksåsjälvklart alt valen bör ske i former som ger så goda förutsättningar sommöjligt för att väljaropinionen skall få ell rättvisande utslag ivalresultatet. Väljarna måste inför ett val kunna ta ställning lill olikaalternativ på ett så bra beslutsunderlag som möjligl. Från den synpunkten ärdel av vikt att del inför ett val står fullt klart vilka partier som deltar idelta. Det ligger i sakens natur att valen i vårt system sker mellan partiersom uppträder före dessa och som i egentlig mening deltar i dem. Dennaverklighet återspeglas emellertid ganska ofullständigt i valbe- Prop.1987/88:22 stämmdserna. Dengrundläggande definitionen av vad som avses med etl parti (3 kap. 7 § RF) ärtillkommen för all reglera fördelningen av mandal i efter elt val.Vallagens bestämmelser om registrering av partibeteckningar och anmälan avkandidater (5 kap.) kan ur denna synvinkel te sig mera verklighetsnära. Isyfte all ge väljarna möjlighet all veta vilka partier som deltar i etl val harfolkstyrelsekommittén föreslagit alt deltagandet skall föregås av en anmälan.Tre av kommitténs ledamöter har i särskilda yttranden ullalat viss tvekan ifråga om förslaget. Förutomfördelen atl väljarna på förhand får vela vilka alternativ som presenteras ivalet skulle en vinst med kommilléns förslag vara alt man slipper åenpartidefinition i grundlagen som får sägas mindre väl återspegla realiteterna iden politiska processen. Förhandsanmälaninnebär också all den nuvarande registreringen av partibeteckningar kanavvaras. Som kommittén har pekat på får de namnunderskrifter som lämnastill centrala valmyndigheten av personer som biträder en ansökan omregistrering en karaktär av åsiklsregister. Möjligheten att komma ifrån dennahantering är otvivelaktigl en fördel med förslaget om förhandsanmälan avpartier som önskar della i val. Enannan fördel, som har anknytning lill redovisningen efter ett val, harframhållits både av folkslyrelsekommillén och av fiera remissinstanser. Denbestår i att sådana enstaka röster som avges under mer dier mindreparodiska partibeteckningar inte längre kommer all godkännas. Dessa rösteravser regelmässigt påhittade partibeteckningar utan motsvarighet i någonsammanslutning eller grupp av väljare. Enordning med förhandsanmälan som förutsättning för att ell parti skall få dellai mandatfördelningen är emellertid också förenad med vissa nackdelar.Onekligen innebär en ordning med obligatorisk förhandsanmälan av partier somskall delta i ett val en viss inskränkning i den hos oss rådandefria nomineringsrällen. Det blir inle längre möjligt för nya politiskaformationer som utkristalliserar sig under slulet av en valrörelse att göra siggällande i valet. Den nackdelen torde erfarenhetsmässigt kunna uppfattas sommest besvärande vid kyrkliga val och val till kommunfullmäktige. Men det ärockså just vid sådana val som svårigheter att överblicka vilka partier somdeltar oftast ger sig till känna. Man bör inte heller överbelona denna nackdeleftersom de nuvarande reglerna om registrering av partibeteckning i praktikeninnebär en form av förhandsanmälan av partier, låt vara atl denna inle är eltformellt villkor för valdeltagande. Förutomdenna mera principiella invändning som sålunda kan göras har kommitléförslagelsutformning vissa mera praktiska svagheter. Enhar påpekats av ell par remissinstanser. Man kan inte utesluta att ell parti avmisslag försitter liden för anmälan. Enligl min mening bör det dock varamöjligl atl förebygga sådant genom en lämplig information inför varje val.Särskilt inför del första valet där förhandsanmälan är ett krav mäste särskildainformationsinsatser göras. Enannan svaghet har framhållits i valprövningsnämndens remissyllran- 45 de.Nämnden har pekat på att en partibeteckning kan förhandsanmälas av Prop.1987/88: 22 vem som helst. Det går därför alt beröva andra partier möjlighetenatl anmäla kandidater till skydd för samma partibeteckning. Det hinder somlagen enligl kommiltéförslaget skulle resa mol sådana illojala förfarandenbestår i alt del inle slulle vara tillålel all anmäla kandidater till skydd fören partibeteckning som någol annal parti har anmält i tidigare val. Men delsaknas i kommitténs förslag en regel som hindrar alt någon efter den nya lagensikraftträdande anmäler ell parti under en beteckning som haranvänts av etl parfi. Detta bör enligl min mening kunna rättas lill genom enövergångsbestämmelse som jämställer nuvarande registrering med en anmälan i dennya ordningen. Enolägenhet som också måsle kunna förebyggas är som kommittén själv harframhållit risken för atl partibeteckningar som kan förväxlas kommer lillanvändning i ell val. Kommittén anser alt samma skydd mot sådana förfarandensom föreligger kan uppnås i elt system med förhandsanmälningar. Det kanske i huvudsak genom all man inle får anmäla kandidater till skydd för enpartibeteckning som kan förväxlas med beteckningen för något annal parti somredan anmält sitt deltagande eller som med anledning av en tidigare gjordanmälan kan förväntas komma alt anmäla sitt deltagande. Denordningen ger en godtagbar garanti mol atl elt parti som har för avsikt atl föregen del söka vinna representation i den församling som valet avser skulle gåfram under en förväxlingsbar beteckning. I så måtto upprätthålls det skydd somden nu gällande ordningen med registrering av partibeteckningar erbjuder. Menden reglering som kommittén har föreslagit innebär inte något skydd mol atllistor utan kandidatnamn upptar en förväxlingsbar partibeteckning. Det kan inteuteslutas all sådana listor skulle kunna tillhandahållas väljarna i syfte atlminska väljarandden för ell parti vars beteckning efterliknats på valsedlarna. Visserligenkan etl förfarande av del slaget tänkas vara straffbart som otillbörligt verkandevid röstning (17 kap. 8 § ). Men detta kan knappast ansestillräckligt som skydd. En fällande dom mot gärningsmannen påverkar intevalresultatet. Det enda sättet all reparera skadan är all valet görs om, någotsom rimligen inte kan ske annal än i undantagsfall. Enligtmin mening skulle det därför vara bra om kommilléns förslag kunde kompletterasmed en regel som hindrar anmälan av förväxlingsbara parlinamn. En sådanreglering skulle emellertid i viss utsträckning strida mot en viktig grundtankebakom kommittéförslaget, nämligen att systemet med anmälan av partier inteskall ha något inslag av statlig konlroll av partierna. En mindre ingripandeutväg skulle vara att centrala valmyndigheten försöker motverkaförväxlingsrisker genom information till partier och väljare. Information ärdock inte verkningsfullt, om avsiklen är att förvanska valresultatet så attvissa röster inte kommer något rikligt parti lill del. Jag tror dock alt riskenför detta är ganska liten. Jaghar också noterat atl valprövningsnämnden har anfört önskemålet atlpartibeteckningar skall vara uttydbara i klartext på svenska språket. Mininställning lill denna fråga är dock ungefär densamma som belräffande förväxlingsbarapartibeteckningar, nämligen all intresset av atl lämna par-liverksamhelenoreglerad gör att man får inrikta sig på all genom information komma ålavarter. Även om jag således ärmedveten om atl kommitténs förslag är behäftat med vissa nackdelar anser jagatl fördelarna väger över jämfört med nuvarande ordning. Möjligen skulle det kunnavara lämpligt atl undanta kyrkofullmäkligvalen från kravel på förhandsanmälan;registrering av partibeteckningar förekommer inle i de valen. Jag anser dockatl del skulle bli krångligt atl ha olika regler för olika val. Dessutom måstebeaktas all behovet av förhandsinformation lill väljarna om vilka partier somdeltar fär bedömas vara störst i de kommunala valen. Min samlade bedömning äralltså all jag - faslän med viss tvekan - vill tillstyrka det förslag som kommillénenhälligt har lagt fram. Jag förordar i konsekvens med della i allt väsenlliglde följdändringar i fråga om kandi-datanmälan m. m. som kommittén också harföreslagit. 5 Vissa andra valfrågor Mittförslag: Personer, vilkas namn förekommer på valsedlar utan atl de har samtyckttill della, skall ges möjlighet atl lill anmäla atl de inleönskar kandidera på dessa valsedlar. Dennuvarande regeln alt en valsedel är ogiltig, om den upptar mer än enpartibeteckning, skall ersättas av en bestämmelse om all en valsedel ärogiltig, om det inle av den klart framgår vilket parti den avser. k. jämkade uddalalsmeloden skall inle användas vid fördelningen inom ellparti av utjämningsmandat vid val lill och landsting. Kommitténsförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker eller lämnardelta ulan erinran. Skälenför mitt förslag: har anfört förekommer del ibland att en person mot sin vilja ellerutan all bli tillfrågad sätts upp som kandidat på ett partis tryckta valsedlar.I likhet med kommittén och remissinstanserna anscrjag att man bör försöka kommalill rätta med della problem. Väljarna bör fä vela vilka personer som haravböjt inval på en valsedel innan de avger sin röst. Att mot sin vilja las upppå en valsedel kan ju också anses utgöra etl intrång i den vederbörandekandidatens personliga integritet. Den som inte över huvud taget önskarkandidera kan å ena sidan känna alt hans valhemlighet har blivit avslöjad, omhans namn förekommer på en valsedel för del parti som han sympatiserar med, ochå andra sidan känna sig kränkt, om han har satts upp på något annalpartis valsedel. Det är således angeläget att den Prop. 1987/88: 22 som motsin vilja har tagits upp på en valsedel ges en möjlighet all offentligtmanifestera alt han inte önskar kandidera. Jagansluter mig därför lill kommitténs förslag all den som inle önskar kandideraskall ges möjlighet att anmäla förhållandel fill .