prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Del rörliga bidraget föreslås utgå i intervallet 75000 -150 000 medlemmar med /medlem, i intervallet 150 000 - 300 000 medlemmarmed /medlem, i intervallet 300 000 - 450 000 medlemmar med /medlemsaml med /medlem för medlemmar utöver 450 000. Jagberäknar anslagsbehovet för näsla budgetår till . Jaghemställer alt regeringen föreslår alttill Extra utgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av . Särskilda medel för bekämpningen av AIDS Regeringenkommer atl förelägga en proposition om fortsatta insatser mot AIDS.I avvaktan på denna proposition föreslår jag atl anslaget förs upp medoförändrat belopp. Hemställan Prop.1987/88:100 7 Jaghemställer att regeringen föreslår atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,lill Särskilda medel förbekämpningen av AIDS för /89 beräkna ett reservationsanslagav . B.Administration av socialförsäkring m.m. Prop. 7 Riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna svarar för administrationen av huvuddelenav samhällets ekonomiska trygghetssystem. Den ekonomiska omfattningen av det socialförsäkrings-och bidragssystem som handhas av denna administration framgår av följandesammanställning. 1987/88 (milj. Vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. ATP Allmän tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildi Dagpenning till värnpliktiga m.m. De olika stödformerna redovisas under C- ochD-avsnitten. De ersättningsformer som ingår i de två sista punkterna redovisasunder arbetsmarknads- och försvarsdepartementens resp. huvudtitel. De här nämnda ekonomiska trygghetssystemenskostnadsutveckling och relativa andel av samhällsekonomin framgår av följandesammanställning. De sociala stödformernas ekonomiska omfattning 19,5 97,9 181,2 BNP till marknadspris 172,2 525,1 936,1 Stödformernas andel av BNP i % 11,3 18,6 19,4 Transfereringar från socialförsäkring m.m.till hushällen (efter skatteavdrag)' 14,0 68,0 121,4 Total privat konsumtion 92,0 270,0 478,1 Transfereringar i % av privat konsumtion' 15,0 25,0 26,0 De ersättningar som efter skalleavdrag utgår frånsocialförsäkringen m.m. motsvarar av den totala privatakonsumtionen i landet och har således slor betydelse ur fördelningspolilisksynvinkel. De innebär en betydande omfördelning av utrymmet för privatkonsumtion till förmån för de ekonomiskt sämre slällda grupperna i samhället.Det ekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är lill större delen samordnat i lagen(1962:381) om allmän försäkring, som omfattar sjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring), folkpensionering och ATP. Handläggningen av ersältningsärenden m.m. på lokal nivåsköts av de all männa försäkringskassorna. Det finns en försäkringskassa i varje landstings kommun och kommun som inte ingår i landstingskommun. finnsi varje kommun. (Rfv) är central förvaltnings- Prop.1987/88:100 myndighel för verksamhetsområdet och utövar den centrala ledningenoch Bil. 7 tillsynen över försäkringskassornas verksamhet. Socialförsäkringsförmånerna betalas i huvudsak ut genom verkets försorg. En av Rfv:s viktigaste uppgifter är all följa upp ochutvärdei-a socialförsäkringens effekter för, individ och samhälle. Verket harockså att la fram prognoser över försäkringens utveckling. Rfv har hand om debitering och uppbörd avsocialavgifter från arbetsgi vare t.o.m. ulgiflsårel 1984. Fr.o.m. utgiftsårel samordnades uppbör den av arbetsgivaravgifterna med skalteuppbörden och administrationen an kommer på skattemyndigheterna. Omläggningen innebär all Rfv:s medver kan vid uppbörden av arbetsgivaravgifterna succes sivt upphör. Avgifter som betalas av slalen skall dock även hante ras av Rfv. ' En förutsättning för all del omfattande ekonomiskaersättningssystemet skall kunna administreras säkert och med rimligaresursinsatser är all modern används. Rfv förfogar över en slordatoranläggning som är placerad i . Försäkringskassorna är genom ettomfattande lerminalnäl anslutna till denna ADB-anläggning. För atl få underlag för ett ställningstagande i frågaom den långsikliga inriktningen av ADB-verksamheten påsocialförsäkringsområdet har Rfv i uppdrag atl i samråd med statskontoret och inära samarbete med försäkringskassorna genomföra ett utrednings- ochutvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhet avseende ADB-verksamheten,den s.k. FAS 90-utredningen (Framtida ADB-verksamhet inom socialförsäkringenpå 90-talet och därefter). Utrednings- och utvecklingsarbetet skall bl.a.belysa olika alternativ med spridning av register och datorresurser påregional och lokal nivå. Härvid skall redovisas för- och nackdelar mellan deolika alternativen och ell bibehållande av nuvarande ADB-struktur. Utredningenberäknas bli klar . Under /87 har en översyn avadministrationen av socialförsäkringen inletts inom regeringskansliel. Syftetmed översynen är alt ge underlag till ett mera långsiktigt ställningstagande lill administrationens resursbehov.Översynen har att särskilt beakta sambanden mellan införandet av teknikslöd,decentraliseringen av ärendehandläggningen och de allmänna försäkringskassornaslokalkontorsnäl. När det gäller administrationen av socialförsäkringarnapågår inom verksamheten ett omfattande utvecklingsarbete. Strävan atldecentralisera verksamheten från centralkontoren till försäkringskassornaslokalkontor är en av hörnstenarna i detta pågående utvecklingsarbete. Målet äratt i huvudsak all s.k. individinriklad handläggning av försäkringsärendenskall förläggas till försäkringskassornas lokalkontor. syfte meddecentraliseringen är atl förbättra servicen och effektiviteten. I delfortsatta arbetet med decentraliseringen bör beaktas om det kan vara merafunktionellt all vissa ärendeslag behålls vid centralkontoren. Flertalel försäkringskassor har redan beslutat omdecentralisering eller är i färd med att utreda hur den kan genomföras. De kassor som har färdiga planer anger atl decenlraliseringsarbelel bör vara genomfört inånad 17 2Riksdagen 1987/88. 1990.Rfv har angett inriktningen att en decentralisering av det helt övervä- Prop. 1987/88:100 gande antalet ärendelyper bör varagenomförd till . Jag vill även för egen del ställa mig bakom altinriktningen bör vara atl detövervägande antalet ärendetyper som handläggs inom socialförsäkringsområdet bör decentraliseras frånförsäkringskassornas centralkontor fill lokalkontoren. Det verkar också rimligt att därvid sträva efter attdecentraliseringen i huvudsak börvara genomförd fill /92. Härvid bör dock hänsyn tas till de försäkringskassor som av bl.a. regionalaförhållanden har andraförutsättningar än t.ex. storstäderna att genomföra decentraliseringeninom angiven tid. En välförgrenad organisation avförsäkringskassornas lokalkontor är en avförutsättningarna för att decentraliseringen skall kunna bU framgångsrik. Avavgörande betydelse är också att det vid en decentraliserad handläggning av försäkringsärendena finns erforderligakunskaper om socialförsäkringen vid lokalkontoren. En arbetsgrupp med företrädare för Rfv,försäkringskassorna och de fackligaorganisationerna har tidigare tillsatts för att studera alternativa strukturer för lokalkontoren. Enligt Rfv:snya organisafionskun-görelse skalldet finnas minst ett lokalkontor i varje kommun. Arbetsgruppen har analyseratolika strukturer för lokalkontoren och studerat kostnadsskillnader för olika kommunstorlekar ochkontorstyper. Gruppen, som har redovisat resultaten i tvårapporter (LK-grupp 87, rapport , filläggsrapport ),konstaterar alt för att kunna svaramot de krav som kommer att ställas på lokalkontoren vid en decentraliserad handläggning av i princip allaindividrelaterade försäkringsärenden börkontoren ha ett befolkningsunderlag på minst 5 000 invånare. Detta motsvararca fem årsarbetare. I en särskild skrivelse () tillregeringen har Rfv - mot bakgrund avarbetsgruppens rapporter - redogjort för den inriktning som verket rekommenderar när det gäller utformningen avförsäkringskassornas framtida kontorsnät. En utgångspunkt för försäkringskassornasverksamhet är det kontaktbehov somfinns, inte bara med de försäkrade utan också med kommuner, landsting,arbetsgivare m.fl. Enligt min bedömning bör vid en genomförd decentraUsering lokalkontoren ha en sådanförgrening att medborgarna -även fortsättningsvis - i alla delar av landet kanerbjudas en god service. Jag instämmer i uppfattningen att en god servicetill medborgarna kräver en minimigräns för lokalkontorens befolkningsunderlag.Alltför små enheter medför bådeförsäkringsmässiga och administrativa svårigheter. All den kunskap och allsidighet som den vittomfattandeverksamheten kräver kan i allmänhet inte upprätthållas på etttillfredsställande sätt på alltför små enheter. Till detta vill jag för egen del ge min syn påprinciperna för den framtida administrationen avsocialförsäkringen. Den bör utmärkas av en organisa tion där personalen kan utnyttja teknikstöd i syfte att medverka lill god ser vice och ökad kvalitet ihandläggningen av försäkringsärenden. Detta leder till slutsatsen att en rimlig minsta storlek måste föreligga hos lokalkontoren och därmed hos detbefolkningsunderlag som kontoret skall betjäna. synpunkterligger enligt min mening väl i linje med Rfv:s ställningstagande Prop.1987/88:100 till rapporterna om lokalkonlorsnätet. Jag vill också framhålla alldet i gles- Bil. 7 bygder med långa avstånd och ringa befolkningsunderlagkan behöva tas särskilda hänsyn vid utformningen av lokalkonlorsnätet. Jag vill understryka att det liksom ankommerpå styrelsen för respektive försäkringskassa att inom filldelade ekonomiskaresurser besluta om organisationen av lokalkontoren inom kassans område. Administrationen av det ekonomiska trygghetssystemetsker med ett betydande stöd av automatisk databehandling (ADB). Enförutsättning för alt det omfattande ekonomiska ersättningssystem somsocialförsäkringarna utgör skall kunna administreras säkert och med rimligaresursinsatser är att modern används. Vid en genomförddecentralisering kommer de anställda på lokala enheter att handlägga ärendeninom fler olika försäkringsområden än . Teknisk samverkan medandra lokala och regionala organ ökar sannolikt. Kommunikationstekniken kommeratt utvecklas och de lokala enheterna kommer att få ett större inflytande överden egna verksamheten. Inriktningen att nästan all handläggning som bygger påpersonkontakter i försäkringssystemen utförs lokalt innebär att ADB-teknikenkommer att bli en väsentlig hjälp- och stödfunktion för personalen. Säkrarehandläggning och kortare handläggningstider bör kunna uppnås genom ett utvecklatteknikstöd. Då det kommer atl röra sig om omfattande investeringar blir delockså angeläget atl åstadkomma en opfimal användning av teknikslödel. Införandet av ett nytt decentraliserat teknikstöd börförbättra möjligheterna att uppfylla kravet på service. För att upprätthållaen god service kan -där geografiska eller kommunikationsmässiga förhållanden såmotiverar -lokalkontoren kompletteras med olika organisationsformer. Lokala lösningarsom svarar mot respektive kassas speciella behov bör kunna skapas. Detta gällerinte minst glesbygden där ett utbyggt teknikstöd bör ge utrymme för passandelösningar. Som en följd av decentraliseringen kommercentralkontorens nuvarande roll att förändras. Centralkontorens uppgifter iframtiden kommer atl fokuseras på ledning, samordning, uppföljning ochrådgivning m.m. En fortsatt analys av centralkontor bör därför göras. Inom Rfv pågår ett översynsarbele inför denanslagsframställning som skall avges inför /90. Rfv kommer idetta översynsarbete också att belysa effekterna för verkets del av den nupågående decentraliseringen av försäkringsärenden från central- tilllokalkontoren. I anslagsframställningen för /90 bör Rfvredovisa resultaten av verkets översyn. Som framgår av vad jag nu har anfört pågår ettomfattande förändrings- och utvecklingsarbete när det gäller administrationen av socialförsäkringen. Organisafion och arbetssätt förändras i riktning mot större ansvar och befo genheter för enskilda handläggare - antalet chefsnivåer minskar. En omfat tande satsning på personalutvecklande insatser kommer att krävas. Det är min bedömning att den pågående decentraliseringen, kommande utveckling av teknikslödel och de personalutvecklande åtgärderna kommer att ytterli gare förbättra försäkringskassornas och Rfv:s möjligheter att hantera och ut- 19 Det framtida lokalkontorsnätet bör då bygga på kon- Prop.1987/88:100 tor som har tillräcklig bärkraft all med kunnig personal ochteknikslöd ge en Bil. 7 fullgod service i i stort sett samtliga s.k. individinriktade ärenden. I fjolårets budgetproposition anmäldes, som fidigarenämnts, att en översyn av administrationen av socialförsäkringen skulleföretas inoin . Under innevarande budgetår kommer översynenatt avslutas i och med behandlingen av FAS 90-utredningen och dess förslag lillframfida teknikstöd. Avsikten är all det samlade resultatet från översynenkommer atl redovisas i budgetpropositionen /90. Försäkringskassornas beslut i socialförsäkringsärendenm.m. kan överklagas vid försäkringsdomstol. Det finns tre regionalaförsäkringsrätter och -som högsta instans - försäkringsöverdomstolen. Anslag lill försäkringsdomslolarna har för tidt.o.m. /88 anvisals under huvudtitel. 1samråd med chefen för juslifiedepartementel anser jag attförsäkringsdomstolarna fr.o.m. /89 bör föras in underdomstolsverket som central förvaltningsmyndighet och att anslag bör anvisasunder huvudtitel. Försäkringsdomslolarna medverkar i de pågående försökenmed treåriga budgetramar. I enlighet med de särskilda direktiv som meddeladesförsäkringsdomstolarna har domstolarna lämnat en gemensam rapportom sin verksamhet. 1 rapporten framhåller försäkringsdomstolarna atl delinnebär vissa problem att dessa domstolar - lill skillnad från nästan allaandra domstolar - står utanför område. Detta gäller delpersonalpolitiska området, utbildningsfrågor m.m. Försäkringsdomstolarnaföreslår ett närmare samarbete med övriga domstolar. Man föreslår även vissaorganisatoriska förändringar i syfte att göra försäkringsrätterna heltjämförbara med hovrätter och kammarrätter. har försäkringsrätternasvårigheter alt rekrytera och framför allt behålla skicklig domarpersonal. Att samordna försäkringsdomslolarna med de allmännaförvaltningsdomstolarna under kan enligt min mening lösa mångaav de beskrivna problemen vid dessa domstolar. Bl.a. ökar möjligheterna atluppnå en gemensam domarbana. En sarhordning beräknas också på sikl medförarationaliserings- och effektivitetsvinster på det ekonomiadministralivaområdel. Vidare ökar möjligheterna all vid behov omfördela resurser inomdomstolsväsendet vid förändringar i målmängderna. Jag vill i detta sammanhang framhålla all det givetvisär viktigt alt den slora fond av specialkunskaper på socialförsäkringsområdetsom försäkringsdomstolarnas personal besitter inte går förlorad samt atl denuvarande goda kontakterna med övriga myndigheter och andra organ påsocialförsäkringsområdet kan bibehållas. Avsikten är att dessa kontakter skallbibehållas och utvecklas även efter en administrativ samordning underdomstolsverket. I detta avseende är jag övertygad om alt del även i framlidenskall finnas ett fruktbart samspel mellan domstolar ochsocialförsäkringsadministration. 1986/87 Utgift 342 473780 ' ' 1987/88 Anslag 344 661 000 1988/89 Förslag 355 756 000 ' anslaget B 3. (Rfv) är centralförvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmänna försäkringen -dvs. sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring, folkpensionering,tilläggspensionering - samt delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring,allmänna barnbidrag och bidragsförskott saml för ärenden som rör utbetalning avutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och dagpenning till vissavärnpliktiga. I verkets uppgifter ingår bl.a. all utöva tillsyn överde allmänna försäkringskassorna och svara för den centrala ledningen av denallmänna försäkringen och övriga Irygghelsanordningar inom verketsansvarsområde. Rfv svarar för utbetalningen av huvuddelen av förmånerna genomsin ADB-cen-tral i . Verket handlägger också ärenden enligt lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring m.fl. äldre författningar inom motsvarandeområde. I verket handläggs även ärenden angående debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter som avser lid . För bevakning av rättspraxisinom socialförsäkringsområdet finns en ombudsenhel som fullgör verkets uppgiftall inträda som part i försäkringsdomstolarna. Verket är vidareredo-visningscenlral för ett antal myndigheter och de allmännaförsäkringskassorna. Rfvföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande. Huvudförslag /89 - . Utgiftsminskningen följer dettreåriga huvudförslag som fastlades inför /87 och uppgår för /89 lill . Minskningenberäknas genomföras bl.a. genom en successiv avveckling av avgiftsbyrån.Avvecklingen medför också en ytterligare minskning av kostnaderna förADB-driflen med ca . ochporlokoslnaderna med ca . Regeringen har uppdragit åt Rfv attgenomföra ett utrednings- och utvecklingsarbete avseende den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten på socialförsäkringsområdet. Utredningenberäknas avslutas under innevarande budgetår. Medelsbehovel minskar därför med4 . Till följd bl.a. av utbyte avterminalutrustning vid försäkringskassorna behövs för ADB-driflen ytterligareca 36 milj. kr. Den kraftiga kostnadsökningen sammanhänger med alt den äldreutrustningen är slutavskriven. Individuell information om denframlida pensionens storlek m.m. utsändes till försäkrade iåldern och lill försäkrade i åldern . Förinnevarande budgetår har medel beräknats för informafion lill tvååldersgrupper, 50- och 64-åringar. /89 bör enligtriksförsäkringsverket information sändas tillförutom sistnämnda åldersgrupper även 52- och 60-åringar. De som fvller 52 årunder år 21 1989har inte tidigare fått någon information. Till 60- äringarna bör information ges därför alt det är första året sommöjlighet ges lill flexibelt pensionsuttag. Detta innebär en kostnadsökningmed , i huvudsak porto-kostnader. 5, För beredskapsverksamhet inomsocialförsäkringsväsendet behövs 150 000 kr.Beloppet avser kostnader för planerings-, utbildnings- och övningsverksamhet. 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) (153 948 000) 6 584 000) Kostnader för drift av data- Ersättning till postverket m.m. Försäljning av publikationer m.m. Ersättning från allmänna pen- Ersättning frän de allmänna för- ErsäUning från statens löne- och pensionsverk för datadrift m.m. Ersättning frän de affärsdrivande Fr.o.mden samordnades uppbörden av arbetsgivaravgifterna med skatteuppbörden och administrationen ankommerpå skattemyndigheterna. Rfv skalldock svara för debitering och uppbörd av avgifter som avser utgiftsår . I samband medomläggningen kan avgiftsbyrå successivt avvecklas itakt med atl arbetsuppgifterna försvinner. Även andra handläggande arbetsuppgifter iindividärenden har successivt avvecklatsoch förts ut till regional och lokalförvaltning. Därigenom sker en renodling av verkets roll som centralförvaltnings- och tillsynsmyndighet. En av verkels viktigaste uppgifter härvidär atl följa upp och utvärdera socialförsäkringens effekter för individ ochsamhälle. Det är enligt min mening viktigt att verket kan öka sina insatser i fråga om alt ta fram siatistiksyslemsamt prognoser över försäkringensutveckling. Möjligheterna till en omprioritering i detta syfte bör belysas särskilt i verkels anslagsframställningför /90. Jaggodtar Rfv:s förslag om en planenlig real minskning av utgifterna för Prop.1987/88:100 /89 enligt det treåriga huvudförslag som fastladesinför tids- Bil. 7 perioden /87 - 1988/89. Besparingen innebärför /89 bl.a. ett bortfall av38 tjänster i samband med den pågående avvecklingen av verketsavgiftsbyrå. Med hänsyn fill att Rfv:s utrednings- ochutvecklingsarbete avseende den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten, den s.k. FAS 90-utredningen, väntas bli klarinom kort beräknar jag att anslagsbehovet minskar med ca 4 milj. kr. Rfv väntas redovisautredningsresultatet till regeringen . Kostnaderna för ADB-driften beräknas öka främst isamband med utbyte av förslitna terminaler vid försäkringskassorna. Med hänsyn tillall terminalanskaffningen ärförknippad med det framtida datorstödet är jag inle beredd atträkna upp anslaget med mer än c:a 14 milj. kr. Härav avserc:a4 milj. kr.installafion av ett höghastighelsnätverk vid ADB-centra-len i . Denna investering räknar jag medskall leda fill framfida rationaliseringsvinster.Sedan FAS 90-utredningens resultat redovisats och närmare ställning kan tasangående den långsiktiga inriktningen av teknik-stödet avser jag att återkommafill regeringen angående medel för den anskaffning som då bedöms somerforderlig. Det är angelägel atl fortsatta riktadeinformationsinsatser kan göras på pensionsområdet.Informationen bör liksom ske i form av utsändande av s.k. pensionsförsäkringsbesked med uppgifterom intjänade pensionspoäng och hur stor pensionen kan beräknas bli. Undernästa budgetår bör enligt min meningpensionsförsäkringsbesked sändas lill försäkrade som fyller 50, 60 eller . För ökade kostnader isamband härmed beräknar jag . I likhet med vad som skett tidigare århar jag beaktat beloppet vid beräkningen av ersättningen från allmännapensionsfonden. För beredskapsverksamhet inom totalförsvaret harRfv tidigare anvisats medel frånförsvarsdepartementets huvudtitel, anslaget G 2. Civil ledning och samordning. Som tidigare denna dag anförts avchefen för försvarsdepartementet bör medel för beredskapsverksamhetinom vissa funktioner, bl.a.socialförsäkringsområdet, anvisas under resp. myndighetsanslag. Jag har underRfv:s anslag beräknat . Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till för /89anvisa ett förslagsanslag av . Allmännaförsäkringskassor' Prop. Ril 7 1986/87 Utgift' 442 569 029 1987/88 Anslag 440 203 000 1988/89 Förslag 461 641 000 ' anslaget B 4. Försäkringskassorna handlägger enskilda ärenden inomsocialförsäkrings-och bidragssystemen på regional och lokal nivå. Kassorna taremot ansökningar och prövar rätten till ersättning saml fattar beslul i deenskilda ärendena. Del finns 26 allmänna försäkringskassor i landet, en ivarje landstingskommun och i kommun som inte tillhör landstingskommun.Huvuddelen av den verksamhet som innebär kontakt med de försäkrade sker vidlokalkon-loren som uppgår till drygt 430.1 varje kommun finns minst ettlokalkontor. Härtill kommer ett drygt 30-tal filialexpedilioner. Hos försäkringskassorna finhs omkring 14500 årsarbetare, varav ca 10 000 årsarbetare på lokalkontor. Bestämmelserna om allmänna försäkringskassor finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring. Från anslaget finansieras av kostnaderna förförsäkringskassornas administration. Resterande finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel på statsbudgeten.Anvisade medel fördelas av mellan de olikaförsäkringskassorna. (Rfv) förslag kan sammanfattas enligt följande. I enlighet med givna direktiv har Rfv lagt fram etthuvudförslag som omfattar budgetåren 1988/89 - 1990/91. Enligt förslagetminskas utgifterna med fördelningen första och andraresp. Rfv framhåller emellertid med skärpa att del intefinns några möjligheter för försäkringskassorna att fullgöraålagda arbetsuppgifter utan alt göra långtgående ingrepp inom fleraförsäkringsområden om resurserna minskar. Sådana ingrepp skulle medföraväsentliga försämringar för allmänheten. Besparingskravet enligt huvudförslagetmotsvarar en minskning med ca 970 heltidsanställda tjänstemän t.o.m. /91. Rfv harfastställt mål och handlingslinjer för del fortsatta utvecklings- ochfor-ändringsarbetet för administrationen av socialförsäkringarna under budgetperioden1988/89 - 1990/91. För atl kunna fullfölja denna inriktning förordar Rfv attmedel tilldelas enligt ett treårigt s.k. tilläggsförslag. Tilläggsförslagetinnebär i huvudsak oförändrade resurser saml tillägg för särskilda resursbehov.Rfv:s treåriga anslagsframställning innebär i huvudsak följande.