prop · GB0337 · 1987-12-31 00:00:00 — De regelverk som står fillsamhällets förfogande för att säkra tekniska kvaliteter och främjabostadsförsörjningen har successivt byggts ut och med fiden blivit relativtomfattande och svåröverskådliga. Jag ansluter mig fill kommitténs uppfattningatt det nu finns skäl att närmare samordna och rikta in regelsystemen pä defunktioner och ekonomiska förhållanden som är av särskild l)etydelse för allsamhället skall kunna förverkliga de bostadspolitiska målen och garanteragrundläggande egenskaper och kvaliteter till rimliga kosmader i all bebyggelse.I detta ligger också att på olika säll skilja ut och lyfta fram det som är väsenfiigtoch att se till att de regler som behövs blir enkla och Ijegripliga. Byggandet har under senaredecennier genomgått genomgripande förändringar. Nya material, produkter ochproduktionsmetoder har utvecklats En effektivproduktionsapparat har byggts upp, genom vilken höjda Prop. 1987/88:37 anspråkpå utformningen av bostäder och aiman bebyggelse har kunnat fillgodoses. Detblir en viktig uppgift for verket att medverka till att regelsystemen utformasså att effektiviteten i byggandet främjas och kostnadema kan begränsas. Samfidigtkan jag konstatera att utvecklingen inte alltid har lett fill de tekniskakvaliteter som fömtsatts. Det är väsenfiigt att olika brister kan undvikas idet framtida byggandet och också avhjälpas i de byggnader där de nu fums. påpekar är ökad kunskap, bättre återföring av erfarenheter ochkvalitetsstyrning viktiga inslag om misstag och brister skall kunna undvikas.Därför är det angeläget att det nya verket har en god och fortlöpande återföringav erfarenheter frän byggnaders Imiks- och förvaltningsskede. Nya material ochprodukter kan i vissa fall innehålla ämnen som har en negativ inverkan pämänniskors hälsa eller är olämpliga pä annat sätt. Det är vikfigt att verketförmår bedöma sådana nya material och produkter samt förändringar ibyggnadstekniken och tillgodogöra sig de erfarenheter som vinns, bäde för sittförfattningsarbete och i sin rådgiv-ningsveiksamheL Verketbör främja kvalitetsutvecklingen inom byggområdet genom att akfivt förmedlasina erfarenheter. Detfinns anledning att erinra om de ökade krav som kommer att ställas på intemationellharmonisering och på undanröjande av tekniska handelshinder i förhällande fillufiandet. Det är ett betydande svenskt intresse att driva frågor om harmoniseringav bestämmelser som rör byggvarors och komponenters egenskaper samt metoder förhur sådana egenskaper skall verifieras. Jag utgär därför från att verket kommeratt medverka i det pågående intemationella arbetet pä området. 3.6 Vissa Övriga frågor Jaghar i det föregående redovisat mina överväganden i fråga om den huvudsakligainriktningen av verksamheten och uppgiftsfördelningen vid den nya myndigheten.De t)åda nuvarande verken utfor hämtöver vissa andra arbetsuppgifter som tillsin karaktär skiljer sig från de av mig angivna huvuduppgifterna. Jag tänker dånärmast på arbete med låneförvaltningen och planverkets typgodkännandeverksamheL Ansvaretfor låneförvaltningen är uppdelat mellan länsbostadsnämndema och lx)stadsstyrelsen.Länslx)stadsnämndema ansvarar for alla åtgärder som vidtas innan ett län ärfärdigt att betalas ut. Deras ansvar omfattar även beslutet om utbetalningliksom kontroll och registrering av inteckningssäkerheter. På länsbostadsnämndemaförvaras sedan pantbreven. Nämnderna svarar även för kredit- ochförlustbevakningen av utestående län, beslut om övertaganden,inteckningssaneringar m. fl. ätgärder som kan behöva genomföras imder lånens löpfid. Bostadsstyrelsenverkställer utbetalning av alla lån och bidrag utom bostadsbidrag. Dessutomsvarar för avisering av räntor och amorteringar på uteståendelån. För de flesta lån sker aviseringama for när- Prop. 1987/88:37 varandetvå gånger per är. Dethar inte ingått i kommitténs uppdrag att pröva läneförvaltningens organisation.För egen del är jag inte beredd att nu ta ställning till organisationen av de läneadministrafivadelarna av den nuvarande bostadssty-relseiL bör därför nu ioförändrad form tillföras den nya myndigheten. Byggprodukter,metoder och tekniska lösningar kan efter ansökan hos planverket prövas iforhällande till kraven i Svensk l)yggnonn. Om gällande krav bedöms varauppfyllda kan planverket utfärda ett typgodkäiman-de. Som villkor för typgodkännand<!tföreskrivs noraialt en av planverket godkänd fillverkningskontroll. En tyjpgodkändprodukt, metod eller teknisk lösning skall godtas av byggnadsniimnden i deavseenden som anges i typgodkännandebeviset. T)T)godkärmandet är frivilligt,och verksamheten fmansieras med avgifter. Kominitténhar haft i uppdrag att överväga den nuvarande frivilliga typ-godkännandeverksamhetensställning. 1 uppdraget ingick även att pröva om verksamheten lämpligare l)edrivsav annan huvudman än den myndighet som utfärdar foreskrifter på området. Kommillénerinrar om att byggherren enligt skall ta ett mer uttalatansvar för att byggnadsr tillförsäkras de grundläggande egenskaper som fömtsattsi bygglagstil'tningen. Enligt konmiittén bör motsvarande synsätt tillämpas i frägaom typgodkännandeverksamheten på byggområdet. Därför bör näringslivet ta ettökat ansvar för typgodkännandeverksamheten. Detta bör ske genom attnäringslivet blir delägare tillsammans med staten i ett nybildat g:odkännandeorgan.Därigenom uppnås också att prövning inte kommer atl utföras av sammaorganisation som utfärdar de regler som skall ligga tUl grund för prövningen. Tydgodkännandeverksamhetenbö;r enligt kommittén i ökad omfattning inriktas mot nya produkter, metoder Kommitténföreslår att det nya vei-ket fär i uppdrag att ta upp överläggningar mednäringslivet om att iiirätta ett nytt godkännandeorgan inom byggområdet (se l)elänkandets. Jagkan i huvudsak ansluta mig till kommitténs överväganden i fråga om typgodkännandeverksamhelens ställning och inriktningen av verksamheten. Övervägande skäl talar enligt min mening ocksä för att nya organisations former bör prövas. Jag avser därför att föreslå regeringen att ge den nya myndigheten i uppdrag att ulföra det kompletterande utredningsarbete som kan behövas. Jag kommer därefter att ta initiativ till överläggningar med näringslivet om inrättandet av ell godlkännandeorgan som ägs gemensamt av staten och näringslivet '12 I awakten på att dettaarbete slutförs Ixir typgodkännandeverksamheten tills vidare vara knuten tilldet nya veikeL Minaöverväganden och förslag: bör organiseras i fyrasakenheter för lx)stadsmarknadsfrågor, plan- och naturresursfrågor,stadsmiljöfrågor och byggfrågor. Sakenheterna utgör huvudenheter inom verket.En huvudenhet bildas dessutom for administrativa frägor. ochtypgodkännande ingår som särskilda enheter i verket vid sidan avhuvudenheterna. Ärenden om stafiigt stöd fill allmänna samlingslokalerhandläggs inom verket av en samlingslokaldelegatioiL Till verket knyts olikaråd för att underlätta kontakterna med andra myndigheter och organisationer.Beslutanderätten i dessa frågor ankommer på regeringen. Det bör ankomma påverket att besluta om organisafionen inom huvudenheterna. Verket skall ledasav en styrelse. Chef för verket skall vara en generaldirektör. Kommitténsförslag: överensstämmer i allt väsentiigt med mina överväganden och forslag (sebetänkandet s. 165-184). bör till varje sakenhet knytas ett eller flera råd med ledamöter fränden omvärld som berörs av enhetens arljete. Rådet för stäl-och betongnormerföresläs bestå och knytas fill sakenheten för byggfrågor. övriga råd som i dagär knuma fill planverket och - , rådet för samhällsplanering,värderingsrådet och lx)stadssociala rådet - föreslLs ombildade och kopplade fillhuvudenheterna. Enligt kommittén txir rådens sammansättning, beslutas avregeringen pä förslag av verket. att statens va-nämnd, som administrativt hörtill planverket, avskiljs från det nya verket Skälen för minaöverväganden och förslag: Jag har i det föregäende redovisat de huvudsakligaarbetsuppgifterna för det nya verket. Jag bedömer i likhet med kommittén attdet kan vara lämpligt att verksamheten vid verket fördelas på fyra sakenheter,som svarar mot de huvuduppgifter som jag har angett i det föregående. Sakenhetemabör således utgöras av en huvudenhet för bostadsmarknadsfrägor, en huvudenhetför plan- och natur-resursfrågor, en huvudenhet för stadsmiljöfrågor och enhuvudenhet för byggfrågor. Fömtom det utvecldingsarl)ete som är verketshuvudsakliga uppgifter, bör respektive huvudenhet ha ansvaret förhandläggningen av remisser och överklaganden inom,sitt område. Huvudenheten föradministrativa frågor blir en serviceenhet för ekonomisk uppföljning, personalfrågor,kontorsservice och information. I verket bör ocksä ingå en enhet för typgodkännandeav byggprodukter och en enhet för låneförvaltning. Det ankommer på regeringenatt besluta om indelningen i huvudenheter och om enheter fristående frånhuvudenheterna. För funktionen som chefför verket bör inrättas en ordinarie tjänst för generaldirektör med l)eteckningenp. Jag vill framhålla att dennya organisationen måste präglas av stor flexibilitet så att den och iframtiden kan möta de krav som ställs från ett samhälle i förändring.Huvudenheternas uppgifter mäste därför löpande omprövas inom verket. Vidaremåste fstt samarbete mellan enheterna på alla sätt underlättas och främjas. Jagutgår frän att detta uppmärksammas i det fortsatta organisationsarbetet. Enligt min mening är detännu för tidigt att ta närmare ställning till rådens antal och sammansättning.Frågan om vilka uppgifter råden bör ha, Ixir också övervägas ytterligare. I likhet med kommitténanser jag alt samlingslokaldelegafionen bör fort-sälta sin verksamhet utanförändringar. Beredningen av delegafionens frågor sker lämpligen inomhuvudenheten för stadsmiljöfrågor. adminislrafivafillhöiighet kommer att övervägas i aimat sammanhang. Tills vidare bör plan- (x;hbostadsverket fungera som värdmyndighet för va-hämnden. Min bedömning: Enresursram om högst 208 årsarbietskrafter för plan- och bostadsverkels huvudenhieterbör gäUa vid verkels inrättande. Till detta kommer vad som kan finansierasgenom uppdragsverksamhet. Kommitténsförslag: Antalet årsarbetskrafter i min bedömning överstiger med 14årsarbetskrafter det lägre antalet i det intervall som kommittén harföreslagit (se betänkandet s. 165-184). Skälenför min bedömning: Det är rimligt och nödvändigt att vid den nu föreståendeomorganisationen rikta in sig på att bilda en organisation som kan bestå underden tid som kan överblickas. Det innebär att organisationen måste minskas inteoväinfiigt i förhållande fill . Som framgått av vad jag har sagt i detföregående behöver ökade insatser göras inom vissa områden. Del ärdärför nödvändigt att alla samordnings- och rationaliseringsåtgärder tas fillvara i det fortsatta organisationsarbetet. Under /87fanns vid de båda nuvarande myndighetema 357 ärsarbetskrafter. Häravdisponerades 86 årsarbetskrafter för låneförvaltning ochtypgodkännandeverksamhet samt för städning och telefonservice för de myndighetersom är förlagda i och i anslutning till kv. För de uppgifter somnärmast har prövats av kommittén användes således 271 årsarbetskrafter. Deresurser som behövs för det nya verket i motsvarande delar bedöms av kommitténtill 194-234 årsarbetskrafter. Det lägre talet i de intervall som kommitténanger för varje huvudenhet utgör emellertid den absoluta miniminivå som krävsför atii enheterna skall kunna fullgöra sina uppgifter. Enligt min mening txir veiketges forutsättningar att ta initiativ till Prop. 1987/88:37 ökade insatser inomvissa strategiskt viktiga områden. Jag anser det vidare vikfigt att verket hämtöverdisponerar över resurser som från fid fill aiman kan avdelas för uppgifter inomområden där särskilda insatser behöver göras. Mot den bakgrunden bedömer jagatt, i de delar som har prövats av kommittén, totalt högst 208 ärsarbetskrafterbör utgöra ramen för den nya organisationen. Till detta bör komma vad som kan fmansierasgenom upp-dragsveiksamhet inom veiksamhetsområdet, exempelvis tjänsteexport Detankommer på regeringen att, inom den nu föreslagna ramen, besluta om det imgefärligaantalet tjänster som Ixir disponeras för de olika enhetemas uppgifter. Jagavser att senare i särskild ordning återkomma till frägan om det samlade medelsl)ehovetför den nya myndigheten under /89. Jag kommer därvid även attbehandla medelsbehovet för de gemensamma funktioner som är knutna till demyndigheter som är förlagda i och i anslutning till kv. Lysbomben, liksom förde läneadministrafiva delarna av den nuvarande ochplanverkets tydgodkännandeverksamhel som i oförändrad form bör tillföras dennya myndigheten. Detåterstående arbetet för att genomfora den nya organisafionen måste utföras påkort fid. Kommittén, som i sitt l)etänkande även berört vissa frågor som hörtill genomförandefasen (s. 184185), erinrar därvid om de stora krav som kommeratt stäUas på genomförandeorganisationeiL Jagkan ansluta mig fill kommitténs synpunkter. Personalfrågorna måste enligt minmening ägnas stor omsorg för att göra övergängen smidig. Jag bedömer dock attde möjligheter som det stafiiga trygghetsavtalet (TRA-S) erbjuder skall varatill god hjälp i sammanhanget. Vad jag har sagt om att överföra de låneadministralivadelarna och typgodkännandeverksamheten till det nya verket innebär inte attpersonal som handhar dessa uppgifter skall särbehandlas iomställningsarbetet. Ensmidig övergång är angelägen även för att minimera sådana effektivitetsförlustersom kan uppkomma i omställningsskedet Somframgår av vad som sagts, återstår en rad frågor att lösa för att det nyaverket skall funjgera redan från starten. Det gäller främst utformningen avden närmare verksorganisafionen tmder huvudenheterna, fördelningen avpersonalresurser på enheterna och på olika arbetsuppgifier samt tillsättningenav tjänster. Härtill kommer vissa ekonomi-administrativa frägor som bör lösasinnan del nya verket påbörjar sin verksamhet. Jag avser att föreslåregeringen att bemyndiga chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att överväga de frågor som jag har nämnt,dvs. frågor som är av den arten att de normalt avgörs på myndighetsnivå, samtatt leda arbetet med att genomföra den nya organisationen. Utredaren skallvidare bl. a. lägga fram förslag om författningsändringar och inslruklion förverket. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. godkänna atl en centralmyndighet, plan- och bostadsverket, med de huvuduppgifter som jag har angettinrättas (avsnitt 3.1), 2. bemyndiga regeringen att förfunktionen som chef för plan-och inrätta en ordinarie tjänst förgeneraldirektör med beteckningen p (avsnitt 4), delstjereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört om dennya myndighetens verksamhet, organisation och personal (avsnitten 3.2-3.6, 4, 5och 6). Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionförelägga riksdagtn vad föredraganden har anfört för de åtgärder och detändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av SOU 1987:48 Ett nytt plan- ochbostadsverk Idetta betänkande föreslås en huvudsaklig inriktning och organisation av verksamhetenvid ett nytt plan- och bostadsverk. Detnya plan- och bostadsverket organiseras i fyra sakenheter som avser bostadsmarknadsfrågor,planfrågor, stadsmiljöfrägor och byggfrågor. En huvudenhet bildas dessutom föradministrativa frågor. och typgodkännande ingår tills vidaresom särskilda enheter i verket. Till generaldirektörens förfogande finns ett verkssekrelariat.Tjänsteexporten imderställs generaldirektören direkt Delegationenför samlingslokaler fortsätter sin verksamhet oförändrad. Rådet för stål- och belongnormerbestår. Övriga råd som är knutoa till planverket och ombildasså att ett eller flera råd knyts till sakenhetema. Vibedömer att de resurser som erfordras för myndighetens verksamhet motsvarar280-320 årsarljetskrafter. Verket bör vara lokaliserat i . Organisationenframgår av följande tablå. ctf n :B £ u o p .ra E i2| c>2- I/l OdCL, B i«i T3 3 Utveckling av den bygg(& miljön, boende-miljöfrågor och bostadssociala frägor. j5 "a, Genombeslut bemyndigade regeringen chefen for bostadsdepartementetatt tillkalla en kommitté med högst åtta ledamöter med uppdrag att lämnaförslag om den huvudsakliga inriktningen och organisafionen av verksamheten vidett nytt plan- och bostadsverk. Förslag fill inriktning av verkets arbete skallredovisas före utgången av september månad 1987. Utredningens arbete skallbedrivas så att det nya verket kan inrättas . I en andra etapptas frågor upp som berör budgetregleringen inför /89. Dennaetapp redovisas före november månads utgång . Utredningenhar tagit en utgångspunkt i erfarenheter av de båda verkens hitfillsvarandeverksamhet samt sökt höra de olika intressenter i samhället som kan anses varai väsentlig grad l)erörda av verksamhelen. Vi har även sökt informera berördaarbetstagare om vårt arbete. De båda verkens hittillsvarande verksamhet Den nuvarande organisafionen innefattar femhuvudenheter, boendebyrän, byggnadsekonomibyrån, rällsby-rån, administrativabyrån och personalkontoret. Till generaldirektörens förfogande finns ettverkssekretariat och en informationsenhet. Ett råd för bostadssociala frågoroch ett för belånings- och värderingsmetoder är knutna till styrelsen. Ensärskild delegation, samlingslokaldelegationen, handlägger i styrelsens ställedet stafiiga stödet till allmänna samlingslokaler och vissa teaterlokaler m. m.1 bostadsverket ingår dessutom 24 länsbostadsnämnder. Bostadsstyrelsensarbetsuppgifter enligt insUiiktionen SFS 1968:669, senast ändrad 1987:318, äri korthet "atthandha den stafiiga låne- och bidragsverksamheten för att främja bo-stadsfbrsöijningen, attundersöka och belysa utvecklingen i fråga om bostadsbyggande, bostadsmarknadoch bostadssociala förhällanden samt på gmndval härav ge underlag för beslutsom avser det framtida bostadsbyggandets omfattning och inriktning, attpå lämpligt sätt bistå kommuner, bygghenar och andra, som medverkar ibostadsbyggandet, för att främja långsiktig planering av byggandet och fortgåendeallmän förbättring av bostadsförsörjningen, attgenom råd och information främja konsumentupplysning och vamdeklaration påbostadsområdet, attfrämja sådant utvecklingsarbete inom styrelsens arbetsområde, vars resultatkan väntas komma till prakfisk användning inom bostadsförsörjningen, att iövrigt ta de initiativ som kan behövas för att främja att goda bostäder byggsoch att en god boendemiljö skapas. Detåligger vidare styrelsen att handlägga ärenden om stafiigt stöd lill allmännasamlingslokaler." /87 disponerade for sin verksamhet totalt55,777 milj. kr. Det totala antalet nedlagda årsarl)etskrafter var 195,3 Den nuvarande organisationen . 1987/88:37 innefattartre huvudenheter, planavdehiingen, administrativa byrån och byggnadsavdelningen.Till generaldirektörens förfogande fmns ett verkssekretariat. Ett planräd, eUtekniskt råd samt ett stål- och betongråd är knutna till verket. är i adminisiialivi Mnseende knutet till veikct Planverketsarbetsuppgifter enligt instrukfion SFS 1967:329, ändrad 1987:289, är i korthetatt samla in och bearbeta kunskaper och erfarenheter inom sittverksamhetsområde, ha allmän uppsikt över plan- och byggnadsväsendet, lämnaallmänna råd för planväsendet samt meddela föreskrifter och allmänna råd förbyggnadsväsendet. Dessutom ska planverket verka för samordning mellan verketoch andra myndigheter när det gäller insamling och bearbetning av kunskaper ocherfarenheter som rör hushällning med mark och vatten samt råd och vägledningbeträffande fullföljandet av de rikfiinjer som har beslutats av statsmakternaför hushållningen.med mark och vatten. Planverketutfärdar ocksä riksgiltiga typgodkännanden av konstruktioner eller utförande iövrigt av byggnader eller andra anordningar om vilka bestämmelser ges i byggnadslagsttftninj;ensamt biträder med utlåtande, undersökning eller aimat arbete, om det är avallmänt intresse för byggnadsväsendet. bedriver tjänsteexportenligt de regler som gäller för myndigheters afTårsdrivandc verksamliet i ufiandet /87 disponerade planverket för sin verksamhet totalt 35,379milj. Det totala antalet nedlagda årsarbetskrafter var 161,1 åa. Olika intressenter i samhället Medsyfte att inhämta synpunkter frän olika intressenter i samhället rörande detframtida verkets arbetsformer och resultat har vi anordnat fyra hearings. Defyra konferenserna behandlade bcistadsmarknadsfrägor, planfrågor, när-miljöfrågoroch byggfrågor. Elt 20-tal personer från stat, kommun, näringsliv,organisationer, forskning och yrkesideella föreningar deltog vid varje hearing. Vidkonferenserna framfördes flera värdefulla synpunkter. Det är framför allt treroller det nya verket bör utveclda. Denförsta sammanhänger med öv(!rblick. Verket bör utarbeta översikter över ochanalyser av olika förhällanden i landet av intresse för bbstadsför-sörjningenoch plan- och byggnadsväsendel. Att söka förutse och åstadkomma enframförhållning inför olika förändringar är väsenfiigt. S. k. early waming voreett uppskattat sätt. Denandra sammanhänger med verkets arl)ete med att ge underlag till statsmaktemasbeslut. Verket bör ta ett ansivar för själva systemen för bostadsförsörjningenoch plan- och byggnadsväsendet och att med en konsekvent uppbyggdutvärderingsverksamhet ge underlag till ändamålsenliga regelförändringar.Verket bör också med utgångiipunkt från statsmaktemas beslut, utarbetaförfattningar och bestämmelser som kan fungera på ett praktiskt och enkeltsätt. Dentredje utgår från önskan om att verket bör vara offensivt. Verket bör utveckla en aktiv och pådrivande roll. Det kan innebära insatser vad gäller information, rådgivning, visa upp goda exempel och aktivt deltagande i ut- Även i andra studier har synpimktcrfrän olika intressenter sökt inhämtas. 1987/88:37 Erfarenheter hardragits av. fidigare utförda omvärldsstudier och utvärderingar. Konsekvenserför verkets myndighetsroll som förorsakas av ny lagstiftning och riksdagensbehandling av verksledningspropositionen har sökt belysas. Särskilt PBL och NRLföranleder en delvis ny rollfördelning mellan stat och kommun. Iett flertal avseenden har de båda verkens hittillsvarande verksamhet ansetts behövaomprövas och förnyas. De förändringar som härvid föreslås är Föratt förbättra kunskapsförsörjningen och erfarenhetsåterföringen behövs fleraolika åtgärder. Det är väsenfiigt att olika typer av uppgifter rörande ett sakområdekan sammanhållas i en enhet. Det är vidare väsenfiigt att mer systematiskaformer utvecklas för insamling, sammanställning, analys och presentafion.Riksöversikter bör utarbetas för olika frågor. Även former för fortlöpandediskussion och samarbete med olika avnämare och parter Ixir utvecklas. TiUvarje sakområde bör rådgivande organ knytas. Föratt ge tyngd åt det nya verkets bostadspolitiska roll bör de övergripande bostadspolitiskafrågorna föras samman inom en särskild enhet i det nya verket. Hit samlas denkompetens som finns inom bostädsstyrelsen för uppföljningar och utvärderingarav det bostadspolifiska stödets effekter. Hit förs också ansvaret för administrafionenav regelsystemet för det individuella bostadsstödet. Enheten tillförs dessutomny kompetens när det gäller samhällsekonomi och kreditmarknadsfrågor.Samarbete etableras med forskningsinstitutioner för att kunna initiera sådantutvecklingsarbete som ej kan bedrivas inom det nya verket. * Samordningsansvarfor hushållning med naturresurser Medutgångspunkt i den planeringsprocess som har etablerats i genomförandet av denfysiska riksplaneringen och med stöd av en ny lag om hushållning mednaturresurser (NRL) föreslås att det nya plan- och lx)stadsver-ket får ansvarför samordning och uppsikt över hushållning med naturresurser. Delta arbete Ixirske i nära anslutning fill utveckling av metoder för översikfiig kommunalplanering enligt den nya (PBL) och i samarttete med berördasektororgan. * Kommunalöversiktsplanering och bostadsförsörjnings- I planering Enhuvuduppgift för plan- och bostadsverket är rådgivning till kommunema I