prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Som föresläs iutredningen bör SNV som samordnare av kunskapsförsörjningen utveckla lämpligautbildningsprogram i samverkan med berörda organisafioner bl. tUlstyrkerförslaget vad gäUer utbildning, men viU erinra om att det är nödvändigt atterforderliga medel ställs till förfogande för att handläggarna skall kunnagenomgå den anordnade utbildningen. 4.7,34Statens naturvårdsverk: Efterhand som ökade miljövårdsuppgifter Prop.1987/88:85 tUldelas i första hand kommuner, länsstyrelser och olika centrala stafiigaBilaga 10.3 myndigheter ställs ökade krav på SNV att effektivt föra utkunskaper om miljöeffekter, miljöteknik o.d. som genereras i verkets FoU-arbete.Detsamma gäller mera policybetonad information t. ex. om aktionsplaner,riktvärden, bransch studier, hur man praktiskt bedriver prövning och tillsyn,kemikaliekontroll etc. Deträcker helt enkelt inte att (som ) tillhandahåUa kommuner m. fl. en stridström av dokument. Riktade utbildningsinsatser torde vara nödvändiga.-- Verketsansvar för utbildningen inom mUjövårdsfa- miljenbör tydliggöras av statsmakterna. Det gäller också frågan om utbild ningens finansiering. Nya resurser för detta torde bli nödvändiga vare sig man väljer att slussa dessa via länsstyrelser och kommuner eller direkt tUl naturvårdsverket.- Utredningenkonstaterar att SNV som central sakkunnigmyndighet har som en huvuduppgift attsamordna och stödja miljöskyddsarbetet på regional och lokal nivå. Samfidigtinnebär den föreslagna decentraliseringen en spridning av kompetens ochsakkunskap. Utredningen anser därför att den samlade myndighetsorganisationenmåste kunna utnyttjas i arbetet med samordning och stöd. För att resursernaskall kunna utnyttjas fill de mest angelägna områdena understryks attverksamheten måste styras av en produktionsplanering baserad på de anspråk somkommer fram frän såväl centralt som regionalt och lokalt häll. SNVdelar den gmndläggande uppfattning som utredningen framför i dessa frågor.Verket vill understryka att en sådan samordning är nödvändig i ettdecentraliserat system för att åstadkomma likartade ambUions-nivåer och för atthantera för landet gemensamma miljöfrågor. Eftersom ML är ett av de centrala instmmentenför att lösa många miljöproblem är det en viktig uppgtft för verket attöverföra och omforma aktionsplaner och handlingsprogram till föreskrifter,allmänna råd och annat underlag för tillämpning av ML, Verkethar i sin anslagsframställning för /89 behandlat dessa frågoroch översiktligt redovisat de samordnings- och stödåtgärder som behöver kommatill stånd för att åstadkomma ett effektivare miljöskydd. Som framgår avanslagsframställningen fordras särskilda utredningsresurser för att bedrivaett sådant utvecklingsarbete och för att kunna utnyttja resurser hoslänsstyrelser, miljö- och hälsoskyddsnämnder, konsulter ochbranschorganisationer. Detär också, som utredningen påpekat, nödvändigt med resursinsatser för utbildningav personal inom rättsväsendet. SNVhar redan med befintliga resurser inom ramen för projektområdet Effektivare miljöskydd initierat vissa särskilt angelägna åtgärder som bl. a. syftar till att få fill stånd bättre villkorsskrivning och kontrollprogram. Vidare har verket böljat planera för en planmässig produktion av allmänna råd, faktasammanställningar m.m, som stöd för prövning och fiUsyn. Målsättningen är att i samarbete med länsstyrelser och miljö- och hälso skyddsnämnder m. fl. utveckla ett handbokssystem som behandlar allt ifrån lagstiftningstillämpning till branschspecifika frågor och kontroUmeto- 447 der. 4.7.36Kemikalieinspektionen: Det är inspektionens uppfattning att gene- Prop.1987/88:85 rella föreskrifter frän för tillämpningen av lagenom Bilaga 10.3 kemiska produkter med tillhörande allmänna råd samt allmänvägledning för fillsynen skulle ge miljö- och hälsoskyddsnämnderna godainstrument för ett effektivare tillsynsarbete. Föreskrifter och allmänna rådskulle också verka pådrivande på företagens egenkontroll, 4.7.28Statens provningsanstalt: SNV har en roll som central myndighet för miljöskyddoch miljövård. Även om enhefiiga föreskrifter inte kan utformas i detalj inommiljöområdet är det vikfigt att rikfiinjer och anvisningar förtillståndsprövning och tillsyn ges en distinkt utformning. Detta behövs för effekfivtarbete, för att mål och policy för miljövården-skaU kunna förverkligas och förundvikande av godtycke, och det är en viktig uppgift för SNV. 4.7.51 i län: anseratt en kraftig resurssatsning måste ske på utbUdning av såväl poUtiker somtjänstemän inom kommunerna inför den föreslagna omläggningen av systemet. Jämförelsenmed PBL/NRL-utbildningen är intressant. Givetvis bör miljö- ochhälsoskyddsnämndens ledamöter och tjänstemännen vid berörda förvaltningar varade som i första hand får del av en sådan utbildning. Det är emellertid viktigtatt utbildningsinsatserna riktas även mot politiker i kommunstyrelse,byggnadsnämnd m.m, och kommunala tjänstemän inom en bred sektor. Intresset föroch engagemanget i miljöfrågorna ökar ständigt och det är angeläget att föra ututbildning och information till en mycket vid krets av beslutsfattare.Länsstyrelsen tUlstyrker att utbildnings- och informationssatsningarna gesmotsvarande omfattning som för PBL/NRL. 4.7.52 i : En av de allraviktigaste uppgifterna för naturvärdsverket i den "nya miljövårdsorganisafionen"måste bli att utveckla former för en effektiv kunskapsförsörjning på oUkanivåer inom miljövårdsområdet med kunskapssammanställningar och bedöm-ningsgmnder.Här föreligger uppenbara brister. Naturvårdsverkethar genom sin centrala position bättre möjligheter tiU överblick ochspecialistkompetens inom "smala områden" än regionala och lokalamyndigheter som inte har resurser för detta. bör i principverka såsom arbetarskyddsstyrelsen gör vad gäller kunskapsförsörjningtill tillsynsmyndigheten yrkesinspektionerna. Länsstyrelsenställer sig positiv tiU att åklagare och utredande polis får erforderligutbildning inom miljövårdsområdet. Härigenom torde samarbetet mellan åklagare,polis och miljövårdsmyndighet komma att underlättas väsentligt och frågor om miljöbrottkunna hanteras snabbare. 4.7.62Länsstyrelsen i : instämmer i behovet av vidgad utbildning och rådgivning, både och i en framtida organisation. Råd och rikfiinjer behövs inom miljöarbetet. Det är också viktigt med vidgade utbildningsinsatser pä alla nivåer inom miljö skyddsarbetet. De nuvarande resurserna för fortbildning pä regional nivå 448 ärnu helt otillräckliga. Vi måste genomföra ökad utbildning för att sträva Prop.1987/88:85 efter att hälla samma kunskapsnivå som den industri vi skallgranska. Bilaga 10.3 har inte möjlighet att delta i entillfredsställande andel av de kurser och konferenser som erbjuds inom området;dels av kostnadsskäl och dels genom att tillsynsarbetet i så fall skulle bliän mer eftersatt i den hektiska situation som gäller. kan mednuvarande resursbrist ej heller ta sitt fulla ansvar för kunskapsförmedling. 4.7.64Länsstyrelsen i : Det är därför i det framtida miljövårdsarbetetviktigt att koncentrera insatserna på att genom utveckling av produktionsteknikoch reningsteknik samt användning av miljövänligare produkter nedbringa den tillståndsgivnamängden utsläpp. Arbetet med att ange ramar och villkor för miljöpåverkandeverksamheter får inte stå tillbaka för tillsynen. ser det somangeläget att fortsätter och helst forcerar arbetet med attutarbeta branschvisa allmänna råd för inriktning och omfattning avmiljöskyddsåtgärderna inom verksamheten. Särskilt viktigt är det att utarbetatydliga viUkorsformuleringar som kan utgöra brottsrekvisit. Ettgenomförande av utredningens förslag kommer att ställa stora krav på kunskapsförsöijningoch samordning från sida. ser det därför somangeläget att naturvärdsverkets miljöskyddsarbete är av övergripande slag ochfrämst inriktas pä allmänna råd för såväl prövning som tillsyn. Viktigt ärdärvid att man i arbetet med föreskrifter för kontrollprogram särskilt uppmärksammarmätnoggrannhet och möjligheter till övervakning. Vidare bör naturvärdsverket fäett klart ansvar att samordna utbildningen och kunskapsförsöijningen förtillsynsmyndigheterna. Ansvaret för detta är oklart , 4.7.70Länsstyrelsen i : Det är inte ändamålsenligt att SNVskunskapsförmedling i allt för hög grad sker genom s, k, allmänna råd, som imånga fall är onödigt detaljerade och ambitiösa och tar för mycket resurser attproducera. Enklare och snabbare former av kunskapsblad och operativameddelanden borde tillämpas från SNVs sida i mänga fall. För produktion av aUmännaråd etc. tillstyrks utredarens förslag att hela organisationens kompetens börutnyttjas och att den högsta kompetensen inte alltid behöver finnas pänaturvårdsverket. Detta gäller också allmänt om branschkompetens på en stor delav arbetsområdet, där kan medverka i kunskapsförmedling. 4.7.74Stockholms kommun: roll i tUlsynsarbetet bör härutöver vara att tillsammans med övriga intressenter planlägga och genomföra branschkampanjer och liknande mer övergripande insatser, I detta sammanhang kan inte nog betonas vikten av att framför allt natur värdsverket ges möjligheter att bättre än ikläda sig rollen av övergri pande, samordnande och prioriterande expertorgan. Detta för att tillför säkra välgrundade och ändamålsenliga åtgärder vid säväl prövnings- som tillsynsarbetet på alla nivåer. Allt sådant arbete av projekt- och utrednings karaktär behöver däremot inte till fullo utföras med resurser frän SNV 449 utan här bör den kompetensoch det engagemang som finns utspritt i landet Prop. 1987/88:85 kunnanyttjas vid särskilda satsningar. Det primära är att organisation och Bilaga 10.3 verksamhetsinriktning på medger denna typ avarbete, 4.7.80Kristianstads kommun: Utredningen pekar på vikten av att betrakta de olikamiljömyndigheterna som "en samlad resurs". Kunskapsförsörjningenmellan de olika nivåerna är därvid av en vital betydelse. Utredningen har härinte tillräckligt beaktat komniunernas behov av snabb och lättillgängliginformation. Naturvårdsverketoch länsstyrelserna bör här få en mycket viktig uppgift i att förse miljö- ochhälsoskyddsnämnderna med informafion. Exempelvis bör litteratursökningen kunnautvecklas kraftigt (t. ex, typ Byggin-formation), speciella kontaktpersonerutses pä , recipientdata från olika myndigheter regelbundetsammanställas till kommunerna m.m. 4.7.84Nora kommun: Utredningens förslag angående de viktigaste arbetsuppgifterna förvissa myndigheter säger bl. a, att i samverkan med kommunernaskall utarbeta allmänna råd för tillsyn över icke förprövningspliktiga verksamheter.För att motverka ovanstående problem bör detta förslag få hög prioritet ochordentlig resurstilldelning. Detsammabör gälla utredningens förslag att i samverkan medlänsstyrelserna och branschorganisationerna utarbeta allmänna råd förkommunerna och länsstyrelsernas arbete med prövnings- och tillståndsfrågan. 4.7.92Svenska kommunförbundet: För att underlätta för miljö- och hälsoskyddsnämndernaatt hantera tillsynssystemet är det nödvändigt att alla möjligheter tastillvara för att tillsynen inte skall bli en detaljtillsyn utan en systemfillsyn. Naturvärdsverketbör ocksä utveckla branschvisa mer produktinriktade villkorsformuleringar ochunderlag för kontrollprogram. Idetta och övrigt arbete för att underlätta prövning och tillsyn börbranschorganisationernas kunskaper samt rådgivnings- och utbildningsverksamhettas tillvara. Utredningensförslag innebär att kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder fär en utökadmyndighetsroll. Ledamöterna måste vara väl insatta i miljöskyddslagen och desstillämpning. måste nämndernas nuvarande och tillkommande anställdaför prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen erhålla en omfattandespecialutbildning, I utredningen omnämns den utbildningsaktivitet som byggdesupp för den nya och tillstyrks en liknande organisationfinansierad med statliga medel. 4.8 ADB för prövning ochtillsyn Prop. 4.8.30Statskontoret: En övergäng till ett system som bygger på ökad Bilaga 10.3 egenkontrolloch årliga rapporter ändrar fömtsättningarna för ADB inom den offentligakontrollapparaten. Det nuvarande MI-01 systemet har tjänat som en konfinuerligdatainsamling fill länsstyrelserna med omfattande uppföljningsrutiner. Vi anseratt MI-01 systemet bör avvecklas. Detframgår inte att det framlagda materialet om det sä kallade KRUT-systemet päett ändamålsenligt sätt fullt ut kan fylla funkfionen som ADB-system imiljökontrollen. Det bör ankomma pä respektive länsstyrelse och kommun attavgöra vilket ytterligare ADB-stöd som kan behövas. Detär dock väsentligt att dataflödena utformas sä att underlag för erforderligstatistik på riksnivå kan erhållas från verksamheten. är det givetvisangeläget att inte samla in mer informafion än som verkligen behövs. Ansvaretför dessa frågor bör ligga pä centralmyndigheten, 4.8.34Statens naturvårdsverk: Utredningen föreslår att MI-01 läggs ner på gmndav brister i systemet, SNV instämmer i utredningens åsikt att systemet ärbehäftat med ett antal brister. Ett antal län anser emellertid att nyttan med MI-01klart motiverar åtminstone länets resursinsats. Systemet anses bra pä attlöpande aktualisera data som lagrats i det, vilket är en fömtsättning förvillkorskontrollen (inklusive att utföra vissa fasta beräkningar) ochbevakningen av tidsbundna villkor. Län som använder systemet i storutsträckning uppger att de knappast skulle klara av att övervaka utsläppen utanMI-01, SNV avvisar därför förslaget att lägga ner MI-01 innan ett alternativtsystem finns färdigt att använda, SNVtestar KRUT-systemet vid ett antal län och kommuner. Till våren1988 avser verket att sammanfatta testresultatet i en rapport. I denna rapportkommer verket också att ge förslag till hur ett införande av systemet kan gåtill parallellt med en avveckling av nuvarande MI-01-system och kalkningsregister.SNV anser mot denna bakgrund att frågan om målsättning och inriktning för ADBinom miljöskyddet bör avgöras i anknytning till beslut om införande av ett KRUT-system,Redan nu kan dock sägas att det finns starka skäl som talar för att ettförändrat ADB-system bör införas. 4.8.32Statistiska centralbyrån: SCB anser sammanfattningsvis attdatasystemet KRUT bör utvecklas till både ett decentralt och centraltdatasystem även vad avser utsläppsdata, SCB avstyrker bestämt att man avstårfrån att utveckla den centralt sammanhållna delen av datasystemet attett manuellt system med miljörapporter synes vara ett mindre rafionelU, menmöjligt, system för datafångst till statisfiken än ett framtida KRUT-system atten rationell hantering av miljörapport behöver samordnas med ett decentralt/centraltKRUT-system, för att underiätta arbetet på myndigheter och för att minska uppgiftslämnandetför företagen attkontrollprogram och mätverksamhet måste samordnas i syfte att åstadkomma jämförbara och statistikvärdiga material. skall ha till syfte attåstadkomma enhetliga mätprogram för olika branscher Prop. 1987/88:85(kärnor) och enhetliga mätprogram för vissa prioriterade föroreningar Bilaga 10.3 (tvärkämor) attutan denna samordning har man endast begränsad nytta av ett centralt KRUT-system,varför denna samordning bör prioriteras i utvecklingsarbetet 4.8.51 i län: Länsstyrelsentillstyrker den föreslagna förnyade översynen. Det är angeläget att KRUT-projektetslutförs och utvärderas snabbast möjligt. 4.8.52 i : Länsstyrelsenhar pä ett tidigt stadium använt MI-01 som ett bra hjälpmedel i fiUsynen och deUaräven i utvecklingen av KRUT. Det är angeläget att slutförs ochsystemet får en allmän utbyggnad och allmängiltig användning. 4.8.62Länsstyrelsen i : Om förslaget genomförs vad gällerföretagens egenkontroll ställs stora krav på samordningsverksamhet så attmätvärden från företagens kontroUverksamhet blir överförbara till centralasammanställningar. Utredningen föreslår att slutför arbetetmed det nya datasystemet KRUT. Detta är mycket angeläget för länsstyrelserna.En stor risk finns emellertid att det blir en informationssvacka i samband medatt företagen övertar ansvaret för mätvärdena. Detfinns även ett uttalat behov av att fä industriutsläppen redovisade enhetligtoch gemensamt, för en central statistisk bearbetning. Systemet måste omfattaäven utsläppssidan. Även länsstyrelserna har behov av datahantering, med denframtida rollen inom regional miljö, natur- och landskapsinformation. Dennadel i utredningsförslaget stärker således tveksamhet inför denrena egenkontrollen hos företagen. Under aUa omständigheter anser vi detnödvändigt med en satsning pä programförslag och bear-betningsmtiner som bådelän och kommuner kan utnyttja i tillsynsarbetet och i information ommiljöfrågorna. hyser vissa farhågor för den fortsattautvecklingen av databasen . En fortsatt satsning på KRUT är nödvändig. 4.8.69Länsstyrelsen i : Utredningen föreslår att ADB-systemet MI-01för miljödata avvecklas och att ADB-frågorna på miljöskyddsområdet sesöver. som i hög grad använt sig av MI-01 vill framhållanödvändigheten av att detta system bibehålls tUls annat godtagbart system finnsatt tillgå. 4.9.34Statens naturvårdsverk: Utredningen har inte närmare utrett arbets situationen vid SNV eller miljövårdsorganisafionen i övrigt. Ej heller har någon genomgång gjorts av de samlade arbetsuppgifterna på mUjövärds- 452 området och av deväsentligt utökade resurser som behövs för att stat och Prop. 1987/88:85kommun skall klara samfliga arbetsuppgifter i nivå med de politiska ambi- Bilaga 10.3 tionerna. Utredningen har i huvudsak penetreratmiljöskyddslagsystemet, som alltså endast är en av de arbetsuppgifter som lagtspå miljövårdens organisafion. Utredningen föreslår en rad nya arbetsuppgifterför bl. a. SNV. För några av dessa arbetsuppgifter har vissaresursförstärkningar föreslagits, för andra har resursbehovet inte preciserats.SNV konstaterar att utredningens förslag till ett förbättratmiljöskyddslagsystem inte kommer att kunna fås att fungera bättre än dagens ominte erforderliga resurser . ges tUl myndigheterna. SNVhar gått igenom de nya arbetsuppgifter som utredningen föreslår läggs på verket. Verket har därvid beräknat behovet av resurser för att kunna fullgöra var och en av dessa arbetsuppgifter. 1ett inledande skede bör verket ges ett resurstiUskott motsvarande 20-30tjänster. Om SNV erhåller detta resursfillskott avser verket att utvecklastödfunktionerna och hjälpsystemen, samt också att bygga upp ett s.k. svartgäng. SNV vill ocksä prioritera branschvisa tillsynskampanjer och omprövning avkoncessionsnämndsanläggningar. Deresursförstärkningar som utredningen föreslagit till SNV gäller den fortlöpandefillsynen. I och med att SNV avstyrker, att det fortlöpande fillsynsansvaretför koncessionsnämndsanläggningarna läggs på SNV, innebär det attlänsstyrelserna i stället måste ges resursförstärkningar för att kunna utföradessa arbetsuppgifter. Därtill kommer prövningsuppgtfter för de anläggningarsom förs över från koncessionsnämndslistan till länsstyrelselistan samt enallmänt höjd ambifionsnivå för tUlsynen. Enligt verkets uppfattning behöverlänsstyrelserna för att klara sina fillsynsuppgifter filiföras resurser för attkunna anställa 2-3 personer per län, dvs. sammanlagt 50-75 personer. : och länsstyrelserna börutan dröjsmål tillföras ökade personella resurser för tillsyn m. m.Länsstyrelserna (naturvårdsenheterna) bör därvid tiUföras minst tvä nyatjänster per länsstyrelse. 4.9.50 i : Länsstyrelsenvälkomnar utredningens förslag att länsstyrelserna tillförs sammanlagt 5miljoner kronor för miljövärdsinriktat utredningsarbete. Länsstyrelsensaknar i praktiken helt och hållet sådana resurser. Dennatotala brist på medel för utredningsarbete försvårar det regionala miljövårdsarbetet.Det finns exempelvis ett stort behov av regionaU underlagsmaterial, bl. a. om försurningssituafionen,grundvattenförsöijningen, farligt gods, kemikaUe-frågor osv. 4.9.51 1 län: ansersom framförts ovan att den resursförstärkning som föreslås för SNV i stäUetskall fördelas på länsstyrelserna som dessa behäller tillsynen över KN-anläggningama.Beroende pä propositionens slutliga utformning anser att enfördjupad studie av länsstyrelsernas resursbehov be- 453 En sådan kangenomföras förslagsvis i LON:s regi. 4.9.53 iÖstergötlands län: saknar ofta såväl Prop. 1987/88:85 personella som ekonomiska resurser för erforderlig kunskapsförsörjning Bilaga 10.3 Utredningens förslag om särskilda medel om sammantaget 5milj. per är fill länsstyrelserna för miljövärdsinriktat utredningsarbetehälsas därför med tUlfredsställelse. Det skuUe stärka den regionala och lokalakunskapsförsörjningen betydUgt. 4.9.54------------------ Länsstyrelseni : En förstärkning av länsstyrelsernas resurser iiied bara fyra handläggare för hela landet är långt ifråntillräcklig. Visserligen kommer antalet prövnings- och tUlsynsärenden att minska för länsstyrelsemas del, men med den ambitionsnivå som utredningen med rätta förespråkar när det gäller fillsynen behövs en resursförstärkning som är avsevärt mycket störte. Utredningensförslag om att förstärka länsstyrelsemas utredningsresurser med fem miljonerkronor per är hälsas med glädje. Eftersom utredningar i miljöfrågor oftabehöver löpa föreslår att anvisade medel inte skallbli budgetårsbundna. 4.9.56Länsstyrelsen i län: Utredningens förslag innebär en höjd ambitionsnivå,vilket är lovvärt om motsvarande resurser stäUs fill förfogande. Behovetav förstärkningar torde dock vara alltför lågt beräknat. För länsstyrelsernasdel kommer helt visst att ställas stora krav på samverkan med miljö- och hälsoskyddsnämndernaunder . Prövningen av alla tillständspliktiga anläggningar som enbarthar dispens eller överhuvud ännu ej varit föremål för miljöskyddsmyndigheternasomsorg kommer att till att bli resurskrävande. HärtiUkommer ett antal tunga anläggningar att överföras frän koncessionsnämnden. Detkan också fömtses ett betydande arbete att handlägga överklagningsärendenavseende miljö- och hälsoskyddsnämndernas beslut. Denminskning av arbetsuppgifter som uppkommer genom kommunernasövertagande av vissa anläggningar kan inte förutses kompensera tillskottet av arbetsuppgtfter.Det fiUskott av fyra nya tjänster som föreslås pä länsstyrelserna är mycketlågt beräknat. 4.9.58Länsstyrelsen i : Till följd av de synpunkter ovananfört om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna finns det ett klart behov avpersonalförstärkning. Enligt utredningens beräkningsunderlag skulleresursbehovet sammantaget för kommuner uppgå till 2-3 personer, vUketförefaller lågt räknat om en väsentlig ambitionshöjning skall bli följden. Trotsatt omfördelat personalresurser fill naturvärdsenheten utöver demedel som direkt ställts fiU förfogande för ändamålet, är ändå underbemannadi förhällande tiU de uppgifter som ligger pä naturvårdsenheten. Under tiden1980-85 har en utökning av hela enheten skett frän 10,0 till 16,8årsarbetskrafter. Detföreslagna beloppet om 5 milj. kr. kommer knappast att räcka till för att täcka länsstyrelsernas behov av medel för utredningar inom miljöområ- 454 4.9.60 iMalmöhus län: Med det förslag som Prop. 1987/88:85 förordar, nämligen att skall bibehålla tillsynen av de störte Bilaga 10.3 företagen utan miljörevisorer, krävs en förstärkning i motsvarande grad av länsstyrelserna. Vid denna förstärkning bör man analysera behovet i olika län,eftersom belastningen är mycket olika när det gäller industri- ochbefolkningstäthet. 4.9.61 i : I resursfrågan menarlänsstyrelsen att störte resurser behöver sättas in än dem utredningen angeroavsett pä vilka nivåer myndighetsansvaret läggs. Mot bakgmnd av vad ovananförts om ansvarsfördelningen bör de ökade resurserna som behövs i första handges åt länsstyrelserna. En sådan resursfördelning skulle ocksä vara mera kostnadseffektivän utredningens förslag. 4.9.62 i och län:Utredningen konstaterar ett ökat behov av handläggare med ca 100 personer,varav merparten kommer på kommunerna. anser att utredningen grovtunderskattar handläggarbehovet, särskilt med beaktande av att resursbehovetredan i nuläget är stort. Det är förvånande att utredningen anser att antalettillsynsbesök kan femdubblas samfidigt som resursbehovet inte anses behöva ökanämnvärt.