prop · GB039 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:9 om godkännande av konventionen om upprättande av det multilaterala 1987/88:9 Regeringenföreslår alt anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås atl godkänner konventionen om upprättande avdet multilaterala investeringsgarantiorganet (the ; MIG A). Delta organs syfte är att utfärda garantier moticke-kommersiella risker för invesleringar i och därigenom stimuleraflödet av resurser för produkfiva ändamål till dessa länder. Vidareföresläs i propositionen elt tillägg i bilagan lill lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall. 1 1987/88. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1976: 661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs all bilagan fill lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall' skall ha följande lydelse. Immunitet och/eller privilegier Tillämplig 35 Multilaterala investe- Ledamöterna i organets råd och sty- Konvention den 11 oktober1985 om ringsgarantiorganet relsesamt personer med tjänst hos upprättande av det multilaterala in- (MIGA) organet vesteringsgarantiorganet Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1987:341. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 1 oklober 1987 , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , , ,, G. Proposition om godkännande av konventionen om upprättandeav det multilaterala investeringsgarantiorganet m. m. VidVärldsbankens årsmöte i i framlades elt inom Världsbankenutarbetat förslag lill konvention om upprättande av det multilateralainvesteringsgaranfiorganel - the (). Efter det atl della förslag antagits vid årsmötet, har konventionenöppnats för undertecknande. Efter beslut av regeringen den 5 mars 1987undertecknades konventionen för svensk del . Konventionen bör i engelsk text jämte en inom utrikesdepartementetgjord översättning till svenska fogas lill protokollet i delta ärende sombilaga 1. Jagkommer i del följande alt redovisa bakgrunden lill MIGA:s tillkomst ochkonvenfionens viktigare delar saml därefter ta upp frågorna om tillträde tillkonventionen och om den lagstiftning som behövs. 2.1 Bakgrund till MIGA:s tillkomst Upprättandetav MIGA skall ses som en inlernalionelll samordnad åtgärd för all söka vändaden ulveckling som inneburit alt de utländska investeringarna i u-länderminskat . Det finns flera orsaker till denna minskning. Denvikligasle anses vara den bland de ulländska investerarna rådandeuppfattningen atl invesleringar i löper större icke-kommersiellarisker än motsvarande invesleringar i i-länder. Denna uppfattning förefallervara så pass spridd atl även investerare från ofta väljer alt görasina invesleringar i i-länder snarare än i . Ytterligareen väsentlig orsak lill de minskade utländska invesleringarna i är denekonomiska kris som drabbat dessa länder under senare är och som alltså lettlill en ökad försiktighet hos de utländska investerarna. Minskningen av de utländska investeringarna har såledesinträffat i etl Prop. 1987/88:9 läge där flertalet redan är utsattaför svära ekonomiska påfrestningar i form av en tung skuldbörda, lågaråvarupriser och protektionistiska åtgärder. Därtill kommer att tillgången påkommersiella lån och offentligt bistånd har stagnerat och i vissa fall t.o.mminskat. Från sida har inställningen lillutländska investeringar förändrats i en mera positiv riklning. Alltfler avdessa länder anser numera att sädana investeringar, förutsatt atl de sker underkontrollerbara former och med tillämpning av vissa skyddsåtgärder frånu-landets sida, kan ha positiva effekter för landet ifråga. Del rör sig här iförsta hand om överföring av industriell och annan kompetens, vilkel i sin turanses kunna medverka lill att främja ekonomisk tillväxt och utveckling i delenskilda u-landet. Den svåra skuldsituationen som mänga befinner sigi har ytterligare bidragit till atl förändra deras syn på utländskainvesleringar. Insikten om investeringarnas fördelar, jämfört med kommersiellalån, har sålunda ökal. Oavsett resultatet av de kommersiella lånens användningmåsle räntor och amorteringar alllid betalas av u-landel ifråga. De ulländskainvesteringarna innebär däremot dels en kapitallillförsel där den utländskainvesteraren slår för risken, dels överföring av teknik, ökad kunskap ochkompetens för säväl företagsledare som övriga anställda. De faktorer jag redovisat har sammantagna lett tilldels en ökad insikt om behovet, dels en ökad vilja bland såväl i- som u-länderall avlägsna de hinder som försvårar de ulländska invesleringarna i . Flera har infört nya lagar som syftar till atlfrämja utländska investeringar saml ingätt bilaterala invesleringsskyddsavtalmed kapitalex-porterande länder. Vidare har de flesta i-länder inrättat nationellainvesleringsgaranlisys-tem i syfte atl skydda och sfimulera de inhemskaförelagens investeringar i . Dessa syslem har till sin utformning dockvaril begränsade och inle förmätt atl i grunden förändra investerarnasuppfattning om den politiska risken som ell väsenlligl hinder vidinvesleringar i . Tanken på atl inrätta etl multilateralt organ, som skulleulgöra ett komplement lill de nationella invesleringsgaranlisystemen ochmedverka lill alt söka avlägsna i första hand detta hinder presenterades avdåvarande presidenten för . vid 1981.Efter några års utredningsarbete inom och därefter diskussionerinom dess exekutivstyrelse samt med en rad regeringar kunde ett förslag attupprätta MIGA sålunda presenteras och anlas vid . I konventionen om upprättande av MIGA fastställs desssyfte, verksamhel, organisatoriska och finansiella uppbyggnad m. m. Jagredovisar i del följande konventionens viktigare delar. MIGA:s syfte är alt stimulera flödet av resurser lillu-länder för produk- fivainvesleringar saml alt öka del ömsesidiga förtroendet mellan värdrege- Prop.1987/88: 9 ringar och ulländska investerare (art. 2). Medlemskapi MIGA är öppet för alla medlemmar i och för (art. 4). MIGA:sursprungliga kapital uppgär lill I miljard särskilda dragningsrätter (SDR),vilkel fördelas pä 100000 andelar vardera med ett nominellt värde av 10 000SDR. Dessa andelar fördelas pä medlemsländerna i relafion fill deras respekonomiska styrka såsom denna kommer lill uttryck i fördelningen av andelarna iVärldsbankens kapital. Av varje medlemslands kapitalandel inbetalas endasl 10procent kontant och i form av en skuldsedel. MIGA kan krävabetalning av resterande om sä skulle behövas för att uppfyllaorganets förpliktelser (art. 5-7). Föratl nä del i konventionen angivna syftet med MIGA skall organet utfärdagarantier för invesleringar mot följande fyra kategorier av ickekommersiellarisker: a) transfereringsrisken förorsakad av restriktioner som införs avvärdregeringen mot överföringar av fritt användbar valuta; b) risken förförlust förorsakad av legislaliva eller administrativa åtgärder ellerför sädanunderlåtenhet från värdregeringens sida som medför atl den utländskainvesteraren berövas äganderätten till eller kontrollen över sin investering;c) risken för kontraktsbrott från värdlandels regerings sida samt d) risken förkrigshandlingar och inre oroligheter i värdlandet (art. 11). MIGAskall garantera sädana investeringar som dels är nya saml medel-ochlångsikliga, dels bedöms vara ekonomiskt sunda och bidra till värdlandelsulveckling. Invesleringarna kommer i första hand omfalla kapitalinvesteringaroch andra former av direkta investeringar. MIGA förutses ocksä kunna garanterainvesleringar i tjänster säsom management, licenser, franchising ochteknologiöverföring (art. 12). Föratl MIGA skall kunna lämna en garanti lill en investerare måsle denne, när detgäller fysiska personer, vara medborgare i annat medlemsland än värdlandet.När det gäller en juridisk person måste denna antingen vara ell bolag medhuvudkontoret i ett medlemsland annat än värdlandet eller ell bolag varskapital till större delen ägs av en eller flera medlemsländer (andra änvärdlandet) eller deras medborgare. MIGA kan ocksä lämna garantier lill fysiskaoch juridiska personer i värdlandet under förutsättning att de investeradetillgångarna överförs utifrån till värdlandet (art. 13). MIGAskall bevilja en garanti först efter del alt värdlandets regering fillstyrktden ifrågavarande investeringen (art. 15). Förutomatt komplettera befintliga nationella system, genom att garanterainvesleringsformer eller risker som inle läcks av dessa syslem, är avsiklen attMIGA också skall samarbeta med nationella invesleringsga-rantisyslem ochprivala försäkringsbolag genom ålerförsäkring och samförsäkring (art. 19-21). MIGA:s totalagarantiåtagande har i konvenfionen fastställts lill högst 1 1/2 gånger summan av tecknat kapital och reserver. Genom kvalificerad majoritet kan besluta om höjning av storleken pä de totala garantiåtagandena, dock lill högst 5 gånger summan av tecknat kapital och : reserver (art. 22). Vid sidan av singaranligivning skall MIGA vidare bedriva investerings- Prop. 1987/88:9främjande verksamhet såsom forskning, spridande av information om investeringsmöjligheteri utvecklingsländer saml lämna leknisk rådgivning till medlemsländer. MIGAskall särskill söka främja ell ökal investerings-flöde mellanutvecklingsländerna (art. 23). MIGA:sverksamhel skall vara självfinansierande och ske med hjälp av inkomster frånpremier och avkastning. Premiernas slorlek kommer senare all fastställas ochvara föremål för återkommande översyn (art. 2526). Högstabeslutande organ i MIGA är rådet, som består av en representant för varjemedlemsland. Den löpande verksamheten leds av en styrelse, som skall bestå avminst tolv ledamöter. president skall ex officio vara styrelsensordförande. MIGA:s direktör utses av styrelsen pä förslag av ordföranden.Huvudkontoret för MIGA skall ligga i D.C. (art. 31-33 och 36). Närsamtliga medlemmar i blivit medlemmar också i MIGA skall MIGA:sröstningsslmklur baseras på principen om lika röststyrka för dekapilalexporlerande resp kapitalimporterande länderna. Fram till dess alt såsker finns föreskrifter i konventionen som innebär alt ingen av ländergmppernakan dominera röstningsprocedurerna (art. 39). Jagredovisar konvenfionens regler om privilegier och immunitet i ell följandeavsnill. MIGA:sverksamhel kan upphöra och org.anel avvecklas endast efter beslut av rådet. Etlenskilt medlemsland kan begära utträde ur MIGA; dock först tre är efter del altlandet rafificeral konventionen (art. 51 och 55). Tvisterrörande tolkningen eller tillämpningen av MIGA-konvenlionen skall i första handbiläggas genom förhandlingar. Om sädana förhandlingar misslyckas kan parternaanlita förlikningsförfarande eller, pä enderas begäran, hänskjuta tvistendirekt till skiljedom (art. 56-58). Ändringari konventionen om upprättande av MIGA beslutas av rådet genom kvalificeradmajoritet (art. 59). Konventionenskall ratificeras, godtas eller godkännas av signatärstaterna i enlighet medderas konstitutionella förfaranden saml träda i kraft dä ratifikation skett avminsl fem i-länder och minst 15 , vilkas andel av kapital tillsammansuppgår till minst en tredjedel (art. 61). Har della inte inträffat inom två årefter konventionens anlagande, skall Bankens president sammankalla enkonferens med intresserade länder för alt besluta om del fortsatta agerandet.Tidsfristen infaller den 11 oklober i är. 2.3 Immunitet och privilegier Etttillträde lill MIGA-konvenlionen aktualiserar en ändring i lagen om immunitetoch privilegier i vissa fall. Ikapitel VII i konventionen finns bestämmelser om immunitet och privilegier delsför MIGA, dels för befattningshavarna. Dessa bestämmelser berör samtligastater som blir medlemmar i . Bestämmelserna innebär i huvudsak följande.Enligt en särskild bestämmelse i konventionen skall varje medlem undertättaMIGA om de åtgärder som medlemmen harvidtagit för alt göra bestämmelserna om immunitet och privilegier tillämpligapä sitt tertitorium (art. 49). Såvitt gäller självaorganet föreskriver konventionen alt talan, med vissa undantag, fär föras molorganet endasl vid behörig domstol inom en medlemsstats territorium. MIGA måsleemellertid ha en viss närmare anknytning lill sådant territorium. Det föreskrivssärskilt alt talan inte får väckas av medlem eller grundas på krav som kanhärledas fill medlem. Talan fär inte heller väckas vad gäller personligaärenden. MIGA:s egendom och tillgängar fär inte bli föremål försäkerhetsåtgärder eller exekufiva åtgärder innan lagakraftägande avgörandeföreligger (art. 44). MIGAskall åtnjuta immunitet för sin egendom och sina tillgångar - med vilka i deltakapitel förslås även sädana tillgångar som innehas av i konventionen nämndaSponsorship - och dessa skall vara undantagna från husrannsakan,rekvisifion, konfiskation, expropriation och liknande åtgärder. I huvudsakgäller alt MIGA:s egendom och tillgångar år befriade frän restrikfioner,föreskrifter, kontrollbeslämmelser och moratorier i den utsträckning somerfordras för atl organet skall kunna genomföra sin verksamhel enligtkonventionen (art. 45). MIGA:sarkiv skall vara okränkbara (art. 46). MIGA:stillgångar, egendom och intäkter liksom dess verksamhet och transaktioner ärbefriade från alla skatter och tullar. Personalen skall, med undanlag förvärdlandets egna medborgare, åtnjuta förmåner när det gäller skafter (art. 47). Vadgäller immunitet och privilegier för fysiska personer kan även följande nämnas.Samtliga ledamöter i organels råd och styrelse, deras ersättare, direktörensaml övrig personal skall åtnjuta immunitet för rättsligt förfarande förhandlingar som de har företagit i tjänsten. Vidare skall vatje medlem iorganet, ulom såvitt gäller den medlemmens egna medborgare, medge dessa befattningshavareundantag från invandrarrestriktioner, ullänningsregistrering och nationelltjänsteplikt samt lättnader i valutare-slriktioner. Dämtöver skall de nämndapersonerna vid resa åtnjuta samma förmåner som medges andra medlemmarsofficiella representanter med motsvarande rang (art. 48). Bestämmelsemaom immunitet och privilegier har tillkommit i MIGA:s intresse och kan ierforderlig omfattning hävas (art. 50). 2.4 tillträde till konventionen Mittförslag: bör godkänna konventionen om upprättandet av detmultilaterala investeringsgarantiorganet, MIGA. Konvenfionens bestämmelser omimmunitet och privilegier bör tas in i lagen om immunitet och privilegier ivissa fall. Skälentill mitt förslag: Jag anser del vara av slor vikt all genom alttillträda MiGA-konvenlionen deltar i det internationella samarbete som syftartill att underlätta utländska investeringar i och därmed ökaresursflödet lill dessa länder. MIGA skallbevilja garantier mot icke-kommersiella risker för investe- Prop. 1987/88: 9ringar som bidrar till utvecklingen och överensstämmer med de utvecklingsmålsom fastställts för landet ifråga. Till den änden stadgas atl garanti endastkan beviljas pä värdlandsregeringens tillstyrkan. MIGA:s verksamhel börsålunda kunna medverka till att tillväxt och utvecklingsfrämjande investeringarkommer till stånd i . Som jag redovisat i ell tidigare avsnitt har mängau-länder fält en mera positiv syn pä utländska investeringar under senare är.De har i ökad utsträckning varseblivit de förbättrade möjligheterna lilltekniköverföring och know-how som en utländsk investering också skapar.Förhoppningen är sålunda att utländska investeringar pä sikt skall ökau-ländernas möjligheter all ersätta tidigare nödvändig import och medverkatill ökade exportinkomster. Mol bakgrund härav anscrjag alt MIGA:s verksamhel kan gebättre fömtsättningar för en ökad resurs- och tekniköverföring till u-länderna.Detta är etl viktigt inslag i den svenska biståndspolitiken. Frägan om upprättande av det multilateralainvesteringsgarantiorganet och tillträde lill konventionen har berettsi en s. k. MIGA-gmpp med företrädare för utrikes-, finans- ochindustridepartementen saml och exporlkredilnämnden. har tidigare ställt sig bakom regeringensförslag om att under reservationsanslaget III, Cl. Bidrag till inlernationellabiståndsprogram, anslagposlen 8 Övriga multilaterala bidrag reservera medel förden svenska kapitalinsatsen i MIGA (prop. 1986/87: 100 Bil 5, UU 10, rskr.180). andel av MIGA:s kapital har fastställts till1,eller 10,49 milj SDR (IMF:s särskilda dragningsrätter). Av dettabelopp skall inbetalas kontant och i form av enicke räntebärande skuldsedel efter det att MIGA-konvenlionenträtt i kraft för . Till en fast USD/SDR-kurs på 1,082 utgör dessa 20procent 2,27 milj. USD. Motvärdet härtill har beräknats lill ungefär 14,5 milj.kr. Återstående av kapitalinsatsen skall inbetalas först om behovuppstår. Jag vill i det följande redovisa ytterligare någrafaktorer som jag anser understryker vikten av ett svenskt tillträde tillMIGA-konventionen. I elt läge där andra former av resursöverföringar tillu-länderna i form av bistånd och kommersiella län har stagnerat eller t o mminskal finns del anledning att skapa förbättrade möjligheterför ökade resursöverföringar i andra former, t ex ulländska investeringar. MIGA:s verksamhel och dess inverkan på den ekonomiskaulvecklingen i kan betraktas ur säväl en kvantitativ som enkvalitativ synvin-kd. MIGA borde kunna bidra till en ökning av kapilalströmmarnagenom atl erbjuda garantier till investerare, som i avsaknad av sådanaavstått frän alt investera. Del torde främsl röra sig om investerare fräntredje världen. MIGA kan även garantera återinvestering av avkastningen påredan garanterade investeringar. Investeringsvolymen beräknas på så sätl kunnaöka genom all investerarna förmås avstå från att repatriera vinslen. MIGA tordevidare indirekt kunna bidra fill all öka kapaciteten hos de nationella garanliorganen, genom atl erbjuda demåterförsäkring i MIGA. 1987/88: 9 syfte att återfå s. k. flyktkapital kan MIGA ocksä erbjudagarantier för investeringar som finansieras med sådant kapital. huvudregeln alt investeringarna skall göras av en personeller ett företag av annan nationalitet än värdlandels, kan MIGA såledesbevilja en inhemsk investerare garanti om dennes invesleringsmedd kommerutifrån. MIGA kommer att kunna täcka både andra risker och andrainvesteringar än de nationella systemen kunnat göra. Möjligheten alt läckaäterinves-teringar av avkastningen pä redan garanterade invesleringar kanlänkas komma all gynna mera långsiktiga investeringar, vilkel i sin lur kanförväntas bidra till en ökad tekniköverföring till . Tillkomsten av etl internationellt organ får ocksä i sigantas medverka till ökal förtroende mellan investerare och värdregeringar ochdärmed till elt gynnsammare klimat för ulländska investeringar. Av än slöne betydelse torde dock vara MIGA:s bidrag lillatt lindra skuldkrisen. Invesleringar innebär kapitaltillskott utan ökadskuldsättning. Som jag redovisat i etl tidigare avsnitt är avsikten attMIGA, förutom atl utgöra etl komplement till befintliga nationellainvesteringsgarantisystem, ocksä skall samarbeta med dessa genom ålerförsäkringoch samförsäkring. För svensk del har tidigare tillstyrkt regeringensförslag lill förändringar i det existerande svenska systemet förinvesleringsgarantier sä att del i flera avseenden blir mera omfattande äntidigare och därmed kan komma alt ulgöra eft komplement till MIGA (prop.1986/87:98, NU 27 rskr. Vid elt svenskt medlemskap i måsle konventionensbestämmelser om immunitet och privilegier tas in i svensk lag. Enligt 4 §lagen (1976: 661) om immunitet och privilegier i vissa fall skall sädanainternationella organ och därtill anknutna personer söm anges i bilagan tilllagen åtnjuta immunitet och privilegier enligl vad som bestäms i avlal ellerstadga som är i kraft i förhällande till . För atl MIGA och desspersonal m fl skall komma i åtnjutande av de förmåner som anges i konventionenbör till den nämnda bilagan fogas en ny punkt, punkt 35, som avser organet,medlemmarna i dess råd och styrelse samt deras ersättare, direktören och övrigpersonal. När del gäller att utforma lagstiftningen har jag valt atl uttryckalagtexten i likhet med andra punkter i bilagan och nämna atl immunitetoch/eller privilegier gäller, förutom för organet, för ledamöterna i organetsråd och styrelse samt personer med tjänst hos organet. Enligt min mening harman genom att ange denna personkrets inkluderat ovannämnda personer. Konventionenom upprättande av MIGA träder ikraft dä ratifikation skett av minst femi-länder och minsl 15 , vilkas andel av kapilal tillsammans uppgårlill minst en tredjedel (art. 61). Denföreslagna lagändringen bör sättas i kraft . Bestämmelsernai konventionen om immunitet och privilegier blir dock till-lämpliga som svensklag först från den dag då konventionen träder i kraft i förhållande tillSverige (jfr prop. 1975/76: 205 s. 18-20). Det åligger regeringen alt kungöratidpunkten då avtal eller stadga har trätt i kraft i förhällande till . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsetl förslag lill lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegieri vissa fall. Den föreslagna lagändringen är av sädan beskaffenhet atllagrådets hörande skulle sakna belydelse. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsgodkänna konventionen den 11 oklober 1985 om upprättande av del multilateralainvesteringsgarantiorganet, delsanla förslaget till lag om ändring i lagen (1976: 661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1987/88: 9 List of Chapters and Artides I. , Status, Purposes and Definitions ............ 14 Establishmentand Status of the Agency 14 Objeclive andPurposes ..... 15 Definitions ........................ ... 15 Membership and Capital..... ... 16 )scriplion ofShares ........ 17 Division andCalls of Subscribed Capital 17 Payment of Subscriplion of Shares 17 Valuation ofCurrencies....... 18 Covered Risks .................... 19 EligibleInvestors .............. ... 2! Eligible HoslCounlries ....... 22 Hosl CountryApproval ........ .. 22 Terms andCondilions ....... .. 22 Payment ofClaims ............ 22 Relationship toNational and Regional 23 Reinsurance ofNational and Regional Entities 23 21........................................ Cooperationwith Private Insurers and with Reinsurers ......... 24 Limits ofGuaranlee ........... .. 25 (Översättning) Bilaga 1 Konventionen om upprättande av det multilateralainvesteringsgarantiorganet Förteckning över kapitel och artiklar I.......................................... Upprättande,ställning, ändamål och definitioner .................. 14 Upprättande ochOrganets ställning 14 Syfte ochändamål ........... ... 15 Medlemskap och kapital ... ... 16 Fördelning ochkrav på betalning av tecknat kapilal ............. 17 Betalning avtecknade andelar .. 17 Värdering avvalutor ........ 18 Verksamhet ..................... ... 19 Täckta risker ...................... ... 19 Investeringarsom kan garanteras 20 Investerare somkan fä garanti .. 21 Värdländeromfattade av garanti-systemet 22 Godkännande avvärdlandet .... 22 Villkor.................................. ... 22 Skadeersättning................. ... 22 Överlagande av räftigheter och krav 22 Förhällandetill nationella och regionala organ 23 Ålerförsäkringav nationella och regionala organ 23 Samarbete med privata försäkrings- och äterförsäkringsbolag . 24....................................... Guarantees ofSponsored Invest ment ................................ ... 27 Financial Provisons ........... 27 Premiums andFees .......... 27 Allocation ofNet Income .. 27 Slmclure of theAgency........ 28 President andStaff ............ .. 30 PoliticalAcfivily Prohibited _ 31 Relations withInternational Organizations 31 Localion ofPrincipal Office .... 31 Voting, Adjustments of Subscrip- tions and Representation... 32 Voting andAdjustments of Sub-scripfions 32 Voting in theCouncil ......... 33 Élection ofDireclors .......... 34 Voling in theBoard ........... 34 Privileges and Immunities.... .. 35 Purposes ofChapler............ .. 35 Legal Process ................... .. 35 Archives andCommunications .. 36 Officials ofthe Agency ...... 37 Application ofthis Chapler... 37