prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Justitiekanslern () har haft regeringens uppdrag all följa la gens tillämpning. JK har tidigare, , avgelt yttrande om lagens dittillsvarande tillämpning, vilkel redovisats i prop. 1985/86:49 s. 3ff Tillämpningen av lagstiftningen för liden därefter har JK nu yttrat sig över. Jag avser all i det följande behandla resultatet av utvärderingen samt 25 frågan om en föriängningav klausulens tillämpning. 3.2 JK:s skrivelse Prop. 1987/88: 150 Bilaga 3 I en skrivelse har JK redogjort för sitt uppdrag. Denna redogörelse avser mål och ärenden som inkommit ellerinfordrats hit och vari tillämpning av lagen bedömts eller varil ifrågasattunder åren 1985 - 1987. Därutöver avser redogörelsen två domar frånregeringsrätten som meddelats och två domar frånlänsrätterna som inkommit hit . Under den angivna liden har frän förvaltningsdomstolarnainkommit eller infordrats 38 domar och från riksskalteverkel ()har inkommit 37 förhandsbesked vari tillämpningen av lagen bedömts. Målen ochärendena, hänförliga till respektive beslulsår, fördelar sig på följande säll. Avgöranden avseende förhandsbesked i taxeringsfrågor År länsrätt 1985 9 Därutöver har elva domar - alla från länsrätt - inkommitvari avdrag för s. k. förskollsräntor vägrats ulan tillämpning av lagen molskalleflykt. Jag kommer att i det följande, för elt vart av åren, lämnaen kortfattad redogörelse över de inkomna avgörandena saml ange i vilka falllagen ansetts vara tillämplig. Därefter kommer jag alt ange om eventuella ojämnheteroch särskilda problem framkommit i tillämpningen saml bedöma om lagenstillämpning såvitt framgår av inkomna avgöranden - svarar mol rimliga krav pårättssäkerhet. Ar 1985 (inkl. två domar från regeringsrätten den 28december 1984) Av antalet inkomna domar har 7 inkommit frånregeringsrätten och 9 från länsrätterna. Regeringsrättens domar är följande. Dom (RÅ 84 Aa 189) med anledning avförhandsbesked i laxeringsfråga. Regeringsrätten fann - med ändring av förhands-beskedel- all vid realisalionsvinslbeskaltning räll förelåg lill s. k. 3000-kronorsavdragnär fastighetsägaren avsåg all avyttra en fastighet med därå uppfördbostadsbyggnad och sedan köpa tillbaka bostadsbyggnaden med därtill hörandetomt. Med hänsyn till vissa faslighelsbildningsål-gärder ansåg inleregeringsrätten alt den skalleförmån som uppkom var del huvudsakliga skälet fördet tänkta förfarandet vid fastighetsförsäljningen varför lagen inte vartillämplig. Dom (RÅ 84 1: 92) med anledning avförhandsbesked i taxeringsfråga. Lagen ansågs tillämplig vid ell förfarandesom inne- ' avser även tvä domar från regeringsrätten den 28december 1984. baratt efterlevande maka i dödsbo tillskiftades dödsboels jordbruksfaslig- Prop.1987/88: 150 hel och i anslutning därtill sålde fastigheten lill arvingarna idödsboet. Bilaga 3 Förfarandet förelogs i syfte alt dessa skulle erhållastörre underiag för skogsavdrag vid framlida inkomstbeskattning. Domden (RÅ 85 Aa 62) med anledning av förhandsbesked i taxeringsfråga.Regeringsrätten fastställde att lagen var tillämplig när fastighet skulleförsäljas lill hustru för underpris och pä konstlad väg tillskapad realisationsföriusluppkom. Domden (RÅ 85 1:42) med anledning av förhandsbesked i taxeringsfråga.Regeringsrätten fastställde alt lagen inle var tillämplig när föräldrartillsammans med dotter åtagit sig betalningsansvar för ell banklån, som skulleanvändas för atl finansiera dotterns förvärv av en villafaslighel. Dottern varstuderande och hade igångsatt byggnation på fastigheten varefter statliga låninte beviljades. Regeringsrätten ansåg med hänsyn lill omständigheterna attföräldrarnas rätl lill avdrag för räntekostnaderna för lånet inte utgjorde dethuvudsakliga skälet till förfarandet. Domden (RÅ 85 1: 68) med anledning av förhandsbesked i laxeringsfråga.Lagen ansågs - med ändring av förhandsbeskedet - inle tillämplig pä etlförfarande som innebar all en förälder lämnade räntefrilt lån till hemmavarandeminderårigt barn. Domden 31 oklober 1985 (RÅ 85 1:69) med anledning av förhandsbesked i laxeringsfråga.Med ändring av förhandsbeskedet fann regeringsrätten atl lagen inle vartillämplig i fall av avsiktligt framkallad realisationsförlust vid försäljningav faslighet till barn. Domden (RÅ 1985 Aa 218) med anledning av förhandsbesked i laxeringsfråga.Samma sak som i RÅ 85 1:69. Avdomarna från länsrätterna avser älta frägan om skallskyldiga, vid 1982 årstaxering, ägt göra avdrag för förskoltsränla. Länsrätterna ansåg inte i något fall alt lagen mot skatteflykt var tillämplig. Den återstående länsrällsdomen (Irn i P-län , S 4187-4188-83) avser frågan om uppskov med beskattning av realisationsvinst när en skatlskyldig sålt sin andel av en fastighet i delar av andelen vid olika tillfällen till samme köpare. SkuUe den skaltskyldige sålt sin andel i ell sammanhang skulle uppskov inle ha kunnat medges med så slort belopp som taxeringsnämn den medgav. Länsrälten ansåg inle lagen tillämplig. Belräffandede tio förhandsbeskeden ansåg lagen vara tillämplig i tvåfall. Det första fallet (RSV dnr 150/84-200) gällde en man som tänkte sälja sinfastighet till hustrun med skyldighet för henne att erlägga betalning först 10år efter köpeavtalet. Realisationsvinstbeskattning skulle därmed enligt kommunalskatlelagensregler inträda först . Hustrun skulle emellertid i sin lur säljafastigheten vidare. ansåg därför allrealisationsvinstbeskattning för mannen skulle inträda vid hustrunsvidareförsäljning. Det andra fallet (RSV dnr 438/84-200) avsåg gåva tillminderåriga barn saml i anslutning därtill utställande av reverser mellanmakar. Belräffandeövriga förhandsbeskedsärenden har lagen inle ansetts tillämplig, i huvudsak,mot bakgrunden av regeringsrättens avgöranden RÅ 1983 1:35respektive RÅ 1985 1:69. Fördetta är finns sju domar att redovisa vari tillämpningen av lagen motskatteflykt bedömts. Regeringsrättensdom (RÅ 1986 ref. 54) med anled ning av förhandsbesked i laxeringsfråga. Lagen ansågs i visst fall tillämplig 27 på ellförfarande som innebar all make sålde en sommarsluga lill andra Prop.1987/88: 150 maken mol revers, som säljaren därefter skänkte till makarnas barn. Övriga fem domar kommer från länsrätterna. För dessagäller alt lagen tillämpats i tre fall. Det första fallet (Irn i U-län , S 1791-85)avsåg just den taxeringsfråga som bedömdes av regeringsrätten i RÅ 1986 ref.54. Det andra fallet (Irn i AB-län , S 9207-84)avsåg en skatt-skyldigs försäljning av faslighet för underpris till egel bolag.Bolaget försålde emellertid därefter fastigheten till avsevärt högre pris.Omvägen atl försälja fastigheten lill bolaget var enligt länsrälten inlegodtagbar. Del tredje fallet (Irn i U-län . S 689-86) avsågframkallad realisationsförlust vid skatlskyldigs försäljning av värdelösaaktier lill annan person till vilken den skallskyldige hade anknytning.Länsrätten ansåg all försäljningen inle var affärsmässigt anknuten. Av övriga två länsrältsdomar avser en förskollsräntor.Lagen mol skatteflykt ansågs inte tillämplig. Lagen har beträffande den återstående domen inte ansettstillämplig när en far sålt faslighet till sin son för visst pris och sonen kortdärefter sålt fastigheten lill avsevärt högre pris. Av de 15 inkomna förhandsbeskeden har lagen ansettstillämplig i ell fall (RSV dnr 162/85-200) dä en man avsåg alt försälja en villafaslighellill sin hustru lill ell pris som översteg taxeringsvärdet men avsevärtundersteg marknadsvärdet. Riksskalteverkel fann all del huvudsakliga skälet förförsäljningen lill hustrun var atl eliminera realisationsvinst samt all realisationsförlustenvid eventuell försäljning var all anse som konstlad. För övriga förhandsbesked har lagen inle ansettstillämplig i huvudsak mol bakgrund av RÅ 83 1: 35, RÅ 84 1: 46 och RÅ 85 1: 69. En dom från regeringsrätten har inkommit för detta år.Regeringsrätten ändrade inle elt förhandsbesked vari fråga var om avståendefrån rätt lill pension i visst fall. Förfarandet bedömdes inle falla underlagen mol skatteflykt. Av de övriga 14 inkomna domarna har elva kommit frånlänsrätterna och tre från kammarrätterna. Beträffande länsrätlsdomarna har lagen ansetts tillämpligi etl fall (Irn i M-län , S 831-86) då realisationsföriusl uppkommitsom en följd av försäljning av faslighet lill underpris. Den skaltskyldigemedgav tillämpning av lagen. Av övriga länsrättsdomar avser två frägan om förskollsräntor.I inget av fallen har lagen ansetts tillämplig. Resterande länsrättsdomar, vari lagen inle tillämpats,avser försäljningen av fastigheter (bostäder) till underpris, framkalladerealisationsförluster och räntefria lån till barn. Beträffande de inkomna domarna från kammarrätterna rör denena en processuell fråga som jag kommer all beröra nedan. Kammarrätten i (, 3685-1985)fastställde aU lagen inle var tillämplig när skatlskyldig sålt sin andel av enfastighet i delar av andelen vid olika tillfällen. Målet avsäg överprövning avdet avgörande som angetts , Irn i P-län , S 4187-4188-83. Kammarrätten i (, 685-1987) fann - medändring av länsrättens dom - atl lagen inle var tillämplig vid framkallad realisa tionsförlust i vissa fall. Målet avsåg överprövning av del avgörande som angetts , Irn i U-län , S 689-86. Inle i någol av de tolv förhandsbeskeden har lagen ansettsvara tillämp- Prop. 1987/88: 150 lig. Dessa ärenden låter sig inle inordnasi några fåtal grupper. I ett fall har Bilaga 3 lagen inle ansetts tillämpligmot bakgrund av RÅ 85 1: 68. I andra fall har åter rättsfallet RÅ 83 1: 35ansetts innebära atl lagen inte är tillämplig. , 1987 och fram har frånlänsrätterna inkommit elva domar vari avdrag för förskollsräntor vägratseftersom den angivna räntan inte ansågs ulgöra ersättning för kredit och därmedinle utgjorde ränta eller annan avdragsgill kostnad som avses i 39 §kommunalskattelagen. För dessa domar gäller atl det allmänna först i andrahand åberopat lagen mot skatteflykt som grund för alt vägra avdraget. Vid den uigängsom länsrätterna stannade för i dessa mål fanns emellertid inle anledning fördomstolarna att ta ställning lill om lagen mol skatteflykt var tillämplig. I elt fall tillämpade en länsrätl lagen mot skatteflyktutan framställning frän del allmänna. Pä talan av den skaltskyldige undanröjdekammarrätten länsrättens dom och återförvisade målet. Kammarrätten fann alteftersom skattechefen inle gjort nägon sådan framställning som avses i 67 §taxeringslagen ägde länsrätten inte tillämpa lagen mot skatteflykt (KRNS1987-11-10,4733-1986). Under den lid som denna redogörelse avser har 48 domar och37 förhandsbesked kommil in vari lagen mol skatteflykt ägt tillämpning elleren sådan tillämpning varit ifrågasatt. I jämförelse med den tidigare avgivnaredogörelsen har elt större antal domar kommit in medan anlalet förhandsbeskedgått ned myckel kraftigt. Endasl i sju domar och tre förhandsbesked har lagenansetts vara tillämplig. Regeringsrätten synes vid sin prövning avförhandsbeskeden ha haft en något restriktivare tillämpning av lagen än riksskatteverket.Regeringsrättens avgöranden tycks omgående ha uppmärksammats av underrätternaoch och kommil alt tjäna till ledning för tillämpningen avlagen. Det föreliggande materialet visar inle på ojämnheter itillämpningen av lagen. Del bör dock framhållas all domstolarna kommit tillolika resultat rörande tillämpningen av avdrag för förskollsräntor. I vissafall har avdrag inte medgetts, därför atl den angivna räntan, mot bakgrund avlänets art, inte kunde anses som ränta eller avdragsgill kostnad. Ojämnheten itillämpning belräffande dessa räntor beror inle på en olikartad tillämpning avlagen mot skatteflykt utan på atl vissa domstolar uppenbarligen bedömttransaktionerna bakom förskottsränlan som skenhandlingar. Regeringsrättensavgörande RÅ 1987 ref. 78 kan numera sägas vara vägledande för förskollsräntor. Inkomna domar och förhandsbesked visar att tillämpningenav lagen präglas av stor försiktighet. Materialet ger inle stöd för antagandet atllagen och tillämpningen av denna lett lill all kraven pä rättssäkerhet och förulsebarhetför de skattskyldiga har blivit åsidosatta. 3.3 Föredragandensöverväganden Prop. 1987/88: 150 Bilaga 3 JK:sskrivelse visar atl del förekommer en fortsatt myckel restriktiv tillämpningav lagen mol skatteflykt. Eventuella farhågor mot lagen utifrån rättssäkerhetssynpunkterhar inte besannats under lagens nu drygl sjuåriga giltighetstid.Mol denna bakgrund skulle jag inte hysa några betänkligheter förall nu föreslå alt lagen permanentas. Del verkar emellertid som om skatteflyklsklausuleni sin nuvarande lydelse är alllför snävt utformad för allutgöra etl tillräckligt instrument för all komma ål skatleflyktsålgärder. Lagstiftningenbör mol denna bakgrund ses över. Den praxis som nu utbildats på området bör,tillsammans med JK:s nämnda redogörelser, kunna ulgöra grund för enöversyn av lagens tillämpningsområde. skallnaturligtvis beaktas de krav på rättssäkerhet och förulsebarhet som börställas på en lag av denna beskaffenhet. Jag anser att denna fräga bör bli föreinål för utredningvarför jag kommer att hemställa att regeringen bemyndigar migalt tillkalla en utredare härför. resultatet av en sådanutredning bör lagen mol skatteflykt ges fortsatt gillighel under en lid av eltär. Ienlighet med det anförda har inom finansdepariementel upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1980: 865) mot skatteflykt. Förslagetbör fogas lill protokollet i detta ärende i bilaga 3.1. Mittförslag är sådant atl lagrådels hörande skulle sakna belydelse. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl anta förslaget till lag omändring i lagen (1980: 865) mol skatteflykt. 1987/88:150 Bilaga 3 Mittförslag: Skatten på cigarretter höjs med /st, på röktobakmed . per kg och på snus med . Scha-blonlullen på tobaksvarorhöjs i motsvarande mån. Skälenför mitt förslag: Enligl lagen (1961: 394) om tobaksskatt (omtryckt 1984: 155)utgår skall på cigarrer, cigariller, cigarretter, rök- och tuggtobak saml snus.Skatten utgår som en viktskatl i fråga om tobak och snus och som en styckeskatli fråga om cigarrer, cigariller och cigarretter. Skatlesalserna höjdes senastden . Priset på lobaksvaror bör i slorl följakonsumentprisutvecklingen på varor och tjänster i allmänhet. Jag anser dellämpligt all skallen pä lobaksvaror höjs . Cigarreroch cigariller har under en lång följd av år varil utsatta för kraftigaprishöjningar och en alltmer minskad efterfrågan. Skallen på dessa varor bördärför inle höjas. Skattenpå cigarretter bör höjas med per styck, vilket innebär att priset stigermed . Skallen förde minsla cigarretterna skulle då öka frän 34 till 39öre per styck. Enmotsvarande höjning av skallen pä röktobak, tuggtobak och snus bör också göras.Skallen pä röktobak bör därför höjas från 125 lill , skallen påtuggtobak . och skatten på snus från 22 lill , alltberäknat per kg. Isamband med tidigare höjningar av skallen på tobak har en motsvarande höjningockså gjorts av den s. k. schablonlullen som las ut pä lobaksvaror vid bl. Efter samräd med slalsrådel förordar jag alt så skeräven . Höjningenav tobaksskallen beräknas vid en oförändrad konsumtion leda lill merinläkterför statsverket på ca 600milj.kr. Till följd av en förväntad konsumlionsminskningberäknar jag nettoeffekten till 500milj. Denya skallesatserna för lobaksvaror bör träda i kraft sä snart som möjligl. Dellakan ske den 6juni 1988. Ienlighet med del anförda har inom upprätials förslag till 1. lag om ändring i lagen (1961: 394) om tobaksskatt, 2. lag om ändring i lulltaxelagen (1987: 1068). Delunder 2 angivna lagförslaget har upprättats i samräd med statsrådet . Förslagenbör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 3.3. Deföreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet atl lagrådels hörande enligtmin mening skulle sakna betydelse. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl anta lagförslagen. 5 Energiskatt på olja Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 Mittförslag: Skallen på eldningsolja och andra oljor höjs frän 660 lill735 kr. per m'. Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1957:262) om allmänenergiskalt (omtryckt 1984:994, ändrad : 1200) las skalt ut påmotorbränn-oljor, eldningsoljor och bunkeroljor med . per m\ Skatten påsådana oljor höjdes . 1987/88: 116 om studiemedel har regeringen laglfram förslag om ett reformerat studiemedelssystem. I den propositionenaviserades all jag för finansieringen av de ökade sludiemedelskostnadernaskulle komma atl föreslå regeringen atl lägga fram förslag till om enviss höjning av oljeskatlen, någol som skulle vara motiverat även av energipoliliskaskäl. Del föreslagna studiemedelssystemet består liksom delnuvarande av en bidragsdel och en lånedel. Finansieringen av lånedelen föreslåsske genom alt den administrerande myndigheten, centrala studieslödsnämnden,lånar medel direkt från riksgäldskonloret. Statsbudgeten kommer härigenom attbelastas av kostnaderna för bidragsdelen saml de räntesubventioner ochavskrivningar av studieskulder som är hänförliga till lånedelen. Bidragsandelenföreslås höjd väsenlligl i förhållande lill vad som utgår enligl del nuvarandesystemet. Statens merkostnader beräknas uppgä till ca 300 milj. kr. Jag anser det vara lämpligt alt finansiera de ökadekostnaderna på statsbudgeten genom en höjning av skatten pä eldningsolja ochandra oljor. Den inläktsökning som krävs för alt läcka merkostnaderna förstudiemedlen motsvarar en skallehöjning på . per m'. Regeringen kommer all föreslå all125 milj. kr. anvisas för vissa åtgärder mot främmande undervaltenskränkningarunder de kommande fyra budgetåren saml 200 milj. kr. Även dessa kostnader bör finansieras genom en höjning avoljeskallen. Jag räknar med en skallehöjning på . per m' för dellaändamål. Strävan all reducera oljeberoendet bör fortsätta. Enhöjning av oljeskatlen är därför motiverad även av energipoliliska skäl. Delåga oljepriserna pä den internationella marknaden i förening med den likaledeslåga dollarkursen motverkar strävandena all spara energi och ersätta olja medandra energislag. En lämpligt avvägd skallehöjning bör kunna få en viss dämpandeinverkan på efterfrågan av olja och medverkar också till all relativprisermellan energislag förändras lill fördel för de kommuner som har satsat päinhemska bränslen. Totalt bör skallen på eldningsolja och andra oljor höjasmed . per m' vilkel motsvarar en inläktsökning pä drygt 600 milj. kr. Denna inkomstökning ger även utrymme för finansiering avvissa åtgärder som beslutar om och som regeringen hillills inleanvisat medel för, såsom exempelvis bidrag lill skalteutjämning ochytterligare resurser för utrustning lill högskolan. Ändringen bör träda i kraft . Upprättat lagförslag Prop. 1987/88: 150 Bilaga 3 I enlighet med det anförda har inom finansdepartemenlet upprättatsförslag lag om ändring i lagen (1957: 262) om allmän energiskatt. Förslaget bör fogas lill protokollet i delta ärende sombilaga 3.4. Den föreslagna ändringen är av sädan beskaffenhet altlagrådets hörande enligl min mening skulle sakna betydelse. Jag hemställer all regeringen föreslår atl anlalagförslaget. 33 3 1987/88. 1987/88: 150 Bilaga3 Mittförslag: Avdragsreglerna för ingående mervärdeskatt ändras såatt ingående skall på utgifter som avser representation blir avdragsgilla endasli den män avdragsrätl föreligger vid inkomsttaxeringen. Skälenför mitt förslag: Enligt 18 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt, , föreliggerinte rätt till avdrag för ingående mervärdeskall som belöper på utgifter förspritdrycker och vin för vilka avdrag vid inkomsUaxeringen inte medges enliglpunkt I av anvisningarna till 20 § kommunalskaltelagen (1928:370), KL.Mervärdeskatten på andra represenlalionsutgifier är avdragsgill. Vidinkomsttaxeringen gäller däremot ytterligare begränsningar i avdragsrätten.Allmänt gäller vid inkomsttaxeringen atl avdrag förulsälter alt utgifterna harett samband med verksamheten. Utländska mervärdeskattesyslemhar vanligen slora begränsningar i avdragsrätten vad gäller representation o. dyl.Som exempel kan nämnas att det i finns elt avdragsförbud förrepresentations- och holellkost-nader. Som nämnts finns i inga sädanabegränsningar vid sidan av avdragsförbudel för spritdrycker och vin. Frågan om yllerligarebegränsningar i avdragsrätten i ML torde komma atl prövas av utredningen (Fi1987:6) om indirekta skatter som har alt la ställning till bl. a. mervärdeskattensbas och omfattning. I avvaktan på resultatet av denna utredning bör dock ML: sregler anpassas till vad som gäller vid inkomsttaxeringen. Del som i inkomslskattehänseendeanses som ej avdragsgilla kostnader skall inte heller grunda rätt till avdragför ingående mervärdeskatt. Den nuvarande avdragsförbudsregeln bör såledesutvidgas till att gälla alla utgifter för representation och liknande ändamålför vilka avdrag inle medges enligl punkt 1 andra stycket av anvisningarna lill20 § KL. Ändringen bör lämpligen träda i kraft den och tillämpaspå representation som äger rum efter ikraflträdandel. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag till lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.5. Denföreslagna ändringen är av sådan beskaffenhet atl lagrådets hörande enligt minmening skulle sakna belydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår alt anta lagförslaget. Bilaga 3.1 Prop. 1987/88: 150 Bilaga 3 Lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs alt I och 4§§ lagen (1983:890) om allemanssparande'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § I denna lag behandlas den sär- I denna lagbehandlas den sär skilda sparform (allemanssparande) skildasparform (allemanssparande) som är förenad med skattelättnader somär förenad med skattelättnader enligt lagen {1983:891) om skalle- enligt2 J lagen (1988:000) om skal- lättnader för allemanssparande. 4§ Varje sparare fär sälta in högst iallemanssparandel. Underförstå kvartalet får den en sparare, ulöver insättningar en- - får en spara- ligl första slyckel, sätta in samman- re, utöver insättningar enligt första lagt högst i allemans- stycket, sätta in sammanlagt högst Spararens insättningar, i före- Spararens insättningar, i före kommande fall minskade med ut- kommandefall minskade med ut tag, får sammanlagt inte överstiga tag.får sammanlagt inte översliga . Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1986:522. Senaste lydelse 1987:855. 2 Förslagtill Prop. Lag om ungdomsbosparande Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehäller bestämmelser om ungdomsbosparande. I lagen avses med 1. ungdomsbosparande den särskilda sparform som ärförenad med skattelättnader enligl 3§ lagen (1988:000) om skaUelättnader för allemanssparandeoch ungdomsbosparande, 2. bank en svensk bank eller sparkassa, och 3. bosparkonto elt sparkonto i bank eller sparkassa, avsett för sparandesom är knutet till en lurordning för bostadsförvärv. 2 § Var och en som är kyrkobokförd här i landet får börja spara i ungdomsbosparandetfrån och med del kalenderår då han fyller . Ingen får börja spara på ettkonto i ungdomsbosparandet efter utgången av det kalenderår då han fyllt . 3 § Sparmedlen skall sättas in i bank, på räntebärande konto anslutettill ungdomsbosparandet. Till sparandet får anslutas bosparkonton och andrasparkonton av sädant slag som banken erbjuder kunder i allmänhet, dock ej allemanssparkontonoch vinstsparkonton. En sparare fär inle spara pä mer än två konton. Ingaandra konton än bosparkonton får vid anslutning till ungdomsbosparandet visa någoltillgodohavande för spararen. Kontonav viss typ får anslutas till ungdombosparandet efter anmälan från banken lill riksgäldskonloret. 4 § Ett konto upphör att vara anslutet till ungdomsbosparandet vid utgångenav del kalenderår då spararen fyller . 5 § Om rätlen lill sparmedlen på ett konto genom överlåtelse eller påannat säll övergår till någon annan eller om spararen pantsätter sin fordranupphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. 6 § Varje sparare får sätta in sammanlagt högst påkonton anslutna till ungdomsbosparandet. 7 § Vid uttag skall spararen till banken betala en uttagsavgiftmotsvarande en procent av det uttagna beloppet, dock .