prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — En fortsatt utbyggnad av denkonkurrensutsatta sektorn är önskvärd. Den krävs för all del skall vara möjliglatl uppräilhålla full sysselsälining och god tillväxt ulan underskott iutrikesbetalningarna. En minstlika viktig förklaring till underskotlen i bytesbalansen är emellertid densnabba ökningen av privat konsumtion. Denna är mer problematisk. Under senareår har den medfört atl den totala konsumlionen ökat väsentligt snabbare änproduktionen trots all den offentliga konsumtionens ökningstakt har dämpats. Den höga inhemska efterfrågan bidrar även lill en snabbarepris- och löneutveckling. Därmed sker en kontinuerlig försämring av svenskt näringslivsställning pä världsmarknaden. Pä sikt riskerar svenska producenter all äterhamna i en situation med alltför höga produktionskostnader. Lågt sparande i hushållen Prop. Bilaga 1.2 Uppgångeni den privata konsumtionen beror delvis på att hushållens Nedgången i hushållssparandet haraccelererat samlidigl som kredilmarknaden har avreglerals. Del är länkbart attdenna nedgång i sparkvoten är etl resultat av en engångsan-passning avhushällens tillgångar och skulder i avregleringens fotspår. Sparkvoten kan i såfall förväntas stiga igen när anpassningen är över. Under sådana omständigheterbehöver inte det låga sparandet uppfattas som så alarmerande. Myckeltalar emellertid för all nedgången i hushållssparandet är en följd av merlångsiktigt verkande faktorer. Troligen hänger del lill viss del samman medutformningen av pensionssystemet. Eftersom hushållen inle behöver avsätta någotsparande för sina framtida pensioner har etl av de viktigaste sparmotivenbortfallit. Dessutom beskattar del svenska skattesystemet hushållens sparandenominellt. innebär alt även den del av ränteinkomsterna som utgörkompensation för inflationen beskallas. På motsvarande sätt har hushällenmöjlighet alt göra avdrag för den del av ränteutgifterna som utgörs avinfialionskompensation. Skallesystemel missgynnar därmed systematiskthushållens sparande på bank eller i andra, räntebärande tillgångar ochstimulerar lill skuldsättning. Följden blir ett lägre finansiellt sparande änvad som är samhällsekonomiskt önskvärt. Överskott i det offentliga sparandet krävs NärATP-reformen beslutades i slulet av 1950-talel hade upplevt en periodav enastående tillväxt. var den allmänna uppfattningen snabba liliväxltaklen skulle vara beslående under en lång lid framöver. Moldenna bakgrund var det naturligt atl del pensions-syslem som valdes blev etlfördelningssystem. Det innebär all den arbetande delen av befolkningen genomavgifter eller skatter betalar pensionärernas pensioner. Med den tillväxt mandå förväntade sig skulle della system inte medföra några problem. Varje nygeneration skulle vara myckel rikare ån de föregäende och därför ha råd altbetala deras pensioner. Meden lägre tillväxt, av det slag vi upplevt sedan början av 1970-talel, blir dockbetalningen av pensioner en tyngre börda för den förvärvsarbetande delen avbefolkningen än vad som tidigare kunnal förutses. Delta problem skärps under dekommande decennierna till följd av förändringar i befolkningens åldersstruktur.Mycket talar därför för all morgondagens pensionärer - som äryrkesverksamma - själva måsle generera en stor del av det sparande som ärnödvändigt för att ekonomin skall kunna bära kostnaderna för deras pensioner.Konsekvensen blir annars atl landels inhemska sparande blir otillräckligt förall pensionsåtagandena på skall kunna finansieras. Ettökat sparande i ATP-systemet kan åstadkommas genom att de ATP- avgifter som företagen betalar på sina lönekostnader höjs. Högre ATP-av gifter skulle emellertid innebära att kostnadsproblemet för svenskt nä ringsliv skulle förvärras ytterligare. För atl lönekostnaderna inte skall stiga 27 krävs nämligen atl allaavgiftshöjningar räknas av från löneutrymmet. 1987/88: 150 Fortsattahöjningar av ATP-avgifterna ställer därför myckel starka krav på Bilaga 1.2lönebildningen. Ävenen uppgång av andra skaller begränsar hushållens inkomster och riskerar därmedatl komplicera lönebildningen. En skatleullag på nuvarande nivä har ocksävissa snedvridande effekter på ekonomin. Sammantaget medför detta allskatlelryckel inte bör stiga ytterligare. har därför ställt sig bakommålet atl skattetrycket, mätt som skatters och avgifters andel av BNP, inte böröka. Ambitionenatl inle höja skattetrycket innebär atl del ställs krav också på utvecklingenav de offentliga utgifterna. Dessa fär inle öka räknat som andd av BNP. Enligtde regler som gäller kommer bl. a. ATP-pensionerna att medföra reall ökandeutgifter under en lång lid framöver. skärper kraven på ålerhällsamhelinom andra offentliga utgiftsområden. Fören dämpad fillväxl av den del av de offentliga utgifterna som går filloffentlig konsumtion talar också del rådande ekonomiska läget - med tendenserlill överhettning på arbetsmarknaden. beräkningar som redovisas i kapitel 5 och 6 har de offentliga utgifternasökningstakt fastställts med utgångspunkten all av regering och riksdag gjordaåtaganden skall fullföljas. Pä samma vis har den offentliga sektorns inkomsterberäknats under del huvudsakliga anlagandel alt existerande skatter ochavgifter las ul efter de principer som gällt . I den balanseradeekonomiska ulveckling som redovisas i kapitel 5 blir resultatet av dessaberäkningar alt skattetrycket är i stort sett oförändrat fram lill 1991.Samtidigt sker en marginell försämring av den offentliga sektorns sparande. Löneökningstakten är fortfarande för hög Produktionskostnadernai har under det senasle decenniet ökat snabbare än i omvärlden. Dettasammanhänger inte minst med utvecklingen av lönekostnaderna. De sloradevalveringarna 1981 och 1982 gav, som framgått av kapitel 2, enkonkurrensfördel gentemot utlandet. Den svenska industrins kostnader har dockäven efter 1982 ökat mer än i utlandet. Som framgår av diagram 3.2 har desvenska lönerna sfigit med mer äni våra viktigaste konkurtenlländer inom . Effektenav den snabbare kostnadsstegringslakten har mildrats genom devalveringar somälerslällt konkurrenskraften och ökat företagens vins-ler. En politik medalllför höga löneökningar och därpå följande devalveringar blir dock. julängre den pågår, allt mer kostsam. Under långa perioder är resursutnytijandelalllför lågt. Vidare flyttas resurser frän den konkurrensutsatta sektorn, närkonkurrenskraften försämras, för alt sedan flyttas tillbaka efterdevalveringarna. Fluktuationerna i konkurrenskraft -och den osäkerhet de skapar- verkar hämmande på invesleringsutvecklingen. Återkommande devalveringarriskerar också alt skapa inflationsförväntningar och därmed enaccelererande inflation. Diagram 3.2 Lönekostnadsökningarna för industriarbetare iSverige och i 14 Prop. 1987/88: 150 1980-1987. Åriigprocentuell förändring, nationell valuta 1982 1983 1984 1985 1986 Anm: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till pä världsmarknaden. Källa:OECD, , och . utgör därför inte någon lösning pä problemet med för slorapris- och löneökningar. Pä längresikt kan konkurrenskraften förbättras på andra sätl än via låga nominellalöneökningar, t. ex. genom utveckling av nya, bättre produkter eller genometableringar på mer snabbväxande marknader. Självfallet bör en sädan ulvecklingeftersträvas. Tecken finns ocksä på atl konkurrenskraften i denna senaremening har förbättrats under senare är, möjligen till följd av de omfattandeinvesleringar som gjorts. Exporlen har ökat snabbare än väntat. Historiskasamband visar all svensk industri var tvungen all sänka sina relativa priserför all behålla sin ställning pä världsmarknaden. Sä verkar inle längre varafallet. Men fortfarande krävs alt pris- och löneökningslaklerna kommer ner inivå med de i våra konkurrentländer. I kapitel5 beskrivs en utvecklingsbana för den svenska ekonomin som bl. a.karakteriseras av att lönerna antas öka långsammare än vad de historiskaerfarenheterna skulle ge för handen. En timlöneökning pä beräknas göra det möjligl atl upprätthålla den nuvarandelåga arbetslöshetsnivån och förstärka bytesbalansen. Samlidigl kankapitalbildningens bidrag lill lillväxlen öka, vilket krävs för all det skallvara möjligt atl upprätthålla en god ekonomisk tillväxt och en ökandesysselsättning vid bibehållen balans i ekonomin. alternativ jämförs i kapitel 6 med en ekonomiskulveckling baserad på antagandet all löneökningslakten följer historiskamönster. ningslaklen blir i deltascenario i genomsnill I989-I99I. 1987/88: 150 Därmedförsämras nelloexporten som investeringarna faller. Bilaga 1.2Produkfionen växer myckel långsamt och arbetslösheten ökar. 4Internationell bakgrund Prop. Idella kapitel diskuteras den inlernationella ekonomiska ulvecklingen. Motbakgrund av denna diskussion preciseras den intemafionella ulveckling somligger lill grund för beräkningarna i efterföljande kapitel. Fortsatt stora externa obalanser Utvecklingeni världsekonomin präglas av omfattande obalanser mellan de slörslaindustriländerna. I är sparandel myckel lågt, vilketåterspeglas i omfattande underskott i bytesbalansen. ochFörbundsrepubliken har pä motsvarande sätt slora överskott iutrikeshandeln. Denna problematik kommer med all sannolikhet all utöva ellavgörande inflytande ocksä på ulvecklingen . Enviktig orsak till obalanserna är skillnaden i ekonomisk polifik mellan å enasidan och ä andra sidan fierlalel övriga industriländer.Underskotlel i den amerikanska federala budgelen ökade frän ca 1980 till ca 220 miljarder är 1986. Del allt större budgelunderskolleluppvägdes inle av elt ökat inhemskt privat sparande. Budgelunderskotlel haristället finansierats med kapitalflöden frän omvärlden. I och de störrevästeuropeiska länderna har del parallellt förts en i huvudsak restriktivfinanspolitik. Tabell4.1 Bytesbalanssaido i , och . -3,3 -3,6 Källa: Economic Outlook, , ochfinansdepartementet. Förentastaterna år inne i med ekonomisk expansion. En snabb inhemskefierfrägetillväxl har bidragit lill denna ulveckling, medan netloexporlen framt. o. m. utvecklats myckel negalivl. Finanspolitiken har varitexpansiv. Skatteultagel frän hushällen har minskal. Nägon motsvaranderestriktivitet har inte iakttagits när del gäller utgifterna, ulan tvärtom harexempelvis försvarsanslagen vuxit kraftigt. kvot harlegal på en för landet rekordlåg nivä och Prop.1987/88: 150 denprivala konsumlionen har ökat snabbi. med den höga lillväxlen har del uppstått storaunderskott i den federala budgelen och i bytesbalansen. För atl undvika enalltför snabb ökning av penningmängden och därmed en inflalionsuppgång, harbudgetunderskotten finansierats via upplåning på de inhemska och inlernaliondlakapitalmarknaderna. Kombinationen av en expansiv finanspolitik och dennarestriktiva penningpolitik medförde under första hälflen av 1980-lalet högaräntor i , vilkel bidrog till en kraftig appreciering avdollarn. Delta var i sin tur en viktig orsak till atl exlernbalansenförsämrades. Växelkursförändringarna har ändratförulsätlningarna för ulvecklingen. Deprecieringen av dollarn har medförl allexporlen ökade kraftigt och netloexporlen gav under årel eltpositivt bidrag till tillväxten. En motsvarande eflerfrågeslimulans kan förväntasfrän netloexporlen även . Därefter kaneffekten av dollardeprecieringen anlas plana ul. Vidare har den inhemskaeflerfrågelillväxlen dämpats. En uppgång i sparkvoten från dagensexceptionellt låga nivå är sannolik. Mycket talar därför för en betydligtsvagare utveckling av den privata konsumlionen framöver. Finanspolitiken kan förväntas vara förhållandevis stramunder de när-maste åren. reducerades budgelunderskollel beiydligtgenom bl. a. ökade skatteintäkter lill följd av den skallereform somintroducerades /87. Som andd av BNP minskade denkonsoliderade offentliga sektorns underskoll från lill beräknade2,. Underskotlel förväntas bli i slorl sell oförändrat under1988, medan en gradvis minskning är trolig . Mellan penningpolitikens utformning i ochinflationens och dollarkursens utveckling finns ell starkt samband. Ombudgelunderskollel gradvis reduceras, säsom avses i den s. k.Gramm-Rudman-Hol-lings-lagen, sä kommer de finansiella marknaderna att kunnauppvisa en större stabilitet och dollarn behöver inle deprecieras kraftigt.Därmed bör penningpolitiken kunna inriktas på atl i första hand stödja denekonomiska tillväxten. Sainmanlagel borde detta kunna medföra en BNP-tillväxl iFörenta staterna på i genomsnitt . BNP-lillväxtKonsumentprisökning Arbetslöshet Offentligt finansiellt sparande som andel avBNP Bytesbalans (miljarder dollar) 1 3/4 2 1/4 2 1/2 3 3/4 4 4 6 1/2 6 1/2 6 1/2 -1.9 -105 -1,7 -105 -2.3 -110 1 Japanhar exporten under en lång rad av är givit en kraftig draghjälp ål denekonomiska lillväxlen. Till följd av den kraftiga appreciering av yenen som ägtrum har emellertid netloexporlen kommil alt ge ell negativtbidrag lill tillväxten . Istället är del den inhemskaefietfrågelillväxten som har stimulerat den ekonomiska utvecklingen. Denprivata konsumlionen har ökat och den ekonomiska politiken, specielltpenningpolitiken, har varil lillväxlslimulerande. Den japanska ekonomin hardätför kunnal upprätthålla en förhållandevis god lillväxl. Deninhemska efterfrågan i bedöms forlsälla öka relalivi snabbi . bör kunna ge en BNP-tillväxl pä knappt 3 1/igenomsnill i . Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 BNP-tillväxtKonsiimentprisökning Arbetslöshet Offentligt finansiellt sparande som andel avBNP Bytesbalans (miljarder dollar) 3 1/4 3 1/4 3 1/2 2 3 1/4 3 1/2 2 3 1/4 Utsikterna är mindre goda för . En svagexportlillväxl lill slor del en konsekvens av den amerikanska ulvecklingen -kan förväntas dämpa den ekonomiska tillväxten, som den inhemskaefterfrågan i flertalet länder förefaller sakna den dynamik som exempelvisJapan uppvisade redan förra årel. 1 har, lill följd avapprecieringen av D-marken, nelloexporten givil etl negativt bidrag lilltillväxten . En svag inhemsk efterfrågeutveckling harytterligare begränsat lillväxlen. Speciellt de privala investeringarna harutvecklats svagt. Netloexporlen förväntas inle heller under de närmaste årenstimulera den ekonomiska lillväxlen. Samlidigl är del troligt att även deninhemska efterfrågeulvecklingen kommer all vara svag. Investeringarna och den ekonomiska tillväxten riskerar atlhämmas av höga räntor i en del västeuropeiska länder, bl. a. ochItalien. kan problem med exlernbalansen komma att begränsa del ekonomisk-politiskautrymmet i l.ex. , som med en hög inhemskefierfrägetillväxl och försämrad exlernbalans kan förväntas få en lägreBNP-tillväxl. Dessa problem sammantagna pekar pä en målllig tillväxt på ca 2%för . BNP-tillväxt Konsumentprisökning Arbetslöshet Offentligtfinansiellt sparande som andel av BNP Bytesbalans (miljarder dollar) 1 1/2 1 1/2 8 1/2 1 3/4 1 1/2 8 1/2 I 1/2 8 1/4 3 1987/88. Arbetslösheteni uppgick i genomsnill lill strax Prop. 1987/88: 150under . Trots en viss ökning av den ekonomiska aktiviteten sedan Bilaga1.2 1983 har sysselsättningen stagnerat och arbelslösheten ökat. I Förentastaterna däremot har sysselsätlningsulvecklingen varil betydligt gynnsammareoch arbetslösheten har minskal frän 1982 lill . De slora sysselsättningsproblemen i tycks hahängt samman bl. a. med en långsam ökning av den totala efterfrågan i ekonomin.Alltför höga reallöneökningar har också bidragit lill all hälla tillbakasyssdsält-ningslillväxlen. Mol bakgrund av atl den förväntade tillväxten ärmålllig kan man befara en viss uppgång i arbetslösheten. Tillväxten i de nordiska grannländerna. , Finlandoch , har varil av ungefär sammastorleksordning som i OECD-omrädet totalt. 1 och dämpades emellertidden ekonomiska lillväxlen kraftigt . Försvagningen orsakades främsl av enrestriktiv ekonomisk politik, i sin lur motiverad av slora underskott iutrikesbalanserna. I förstärktes BNP-tillväxten 1987, medöverhellningslendenser som följd. En viss återhämtning är all vänta efter 1988 i ochNorge. Problem med ulrikesbalansen torde dock även forlsältningsvis komma allhämma den ekonomiska lillväxlen, som beräknas bli mellan O och I % under denärmaste åren. I framstår en viss avmattning i den ekonomiskaaktiviteten som trolig efter 1988. Med en beräknad förhållandevis kraftigtillväxt i exporlen - såväl till öst som väst - förutses BNP underkalkylperioden ändå öka med . Mol ovanslående bakgrund beräknas BNP-lillväxten iOECD-området som helhet komma alt uppgå till i genomsnill underkalkylperioden. Flera faktorer talar emellertid för all ulvecklingen kommeralt vara svagare under inledningen av treårsperioden. I ärunder en förhållandevis långsam ökning av den ekonomiskaaktiviteten all vänta. Detta är en följd både av atl den privala konsumlionenförväntas stagnera och av atl ätgärder sannolikt kommer alt vidlas för altreducera del federala budgelunderskollel. och främslFörbundsrepubliken anlas initialt få vissa svårigheter all anpassa sigtill de växelkursförändringar som har ägt rum. Också den långsammare tillväxteni vänlas fä negativa återverkningar på . Den nägolstarkare tillväxten mot slulel av treårsperioden är en följd av atl dessaanpassningsproblem successivt övervinns. Risken för atl infialionen skall skjuta fart igen iindustriländerna har minskal efter börsraset . Inflationen förväntas förbli högre i än i och . Denna skillnad återspeglar delvis effekterna av förändringar i växelkurserna: i kan de genomsnittliga priserna på importerade varor förväntas stiga medan motsatsen är del sannolika i och Förbundsre publiken. Till den högre inflationen i bidrar också del faktum atl kapacileisulnytljandel är högt och all vissa flaskhalsar kan komma alt uppstå, speciellt i den konkurrensutsatta sektorn. För industri länderna sammanlaget förväntas inle inflationen öka mer än mycket margi- 34 Den torde därmed förbli pä en låg nivå jämfört medi böljan av Prop. 1987/88: 150 1980-lalel. Bakom denna prognos finns ellantagande om atl penningpolili- Bilaga 1.2 ken i de större ländernaforlsäller all vara förhållandevis slram. Tabell 4.2 Internationella förutsättningar i sammandrag.Huvudalternativ. (exportvägt)'' 1 3/4 2 1/4 2'l/2 3 1/4 3 1/2 1 l,/4 1 1/2 1 3/4 2 1/4 4 1/2 4 1/2 4 1/2 Konsumentpriser (), " Ländernas BNP-ökning vägd med respektive andel avOECD-områdets BNP. '' Ländernas BNP-ökning vägd med svenska exportvikter." Prisökningarna vägda med svenska exportvikter. 1 mänga utvecklingsländer forlsäller de slorautlandsskulderna atl ulgöra en hämsko pä den ekonomiska utvecklingen.Skuldljänslen (räntor och amorteringar i förhållande lill export) har inleförändrats nämnvärt och förväntas förbli hög för flertaletskuldsatta utvecklingsländer. Trots alt underskottet i bytesbalansenförbällrats för utvecklingsländerna sammantagna, har bl. a. ell antal sloraskuldländer forlsälla svårigheter. Utvecklingsländernas bytesförhållande (terms ofirade)tycks ha stabiliserats, efter alt ha försämrats under etl par år, och kan t.o. m. komma all förbäliras någol framöver. I kombination med de ekonomiskaanpassningsprogram som genomförs i flera utvecklingsländer talar detta för enBNP-tillväxl på omkring 4 1/för utvecklingsländernas sammantagna . Särskill de asiatiska utvecklingsländerna bör efteren viss avmattning kunna uppnå en god tillväxt. Risk för en sämre utveckling Det bör understrykas alt det finns betydande risker för énavsevärt sämre ulveckling än den som skisserats. Främst är det de forlsall stora externa obalanserna mellan industriländerna som inger oro. I det scenario som diskuterats ovan har anlagils all en gradvis minskning av obalanserna äger rum och all inga allvarliga störningar på de finansiella marknaderna inträf far. Detta resonemang förulsälter bl. a. all forlsall stora budget- och byles- 35 balansunderskolt kan finansieras ulan alt del krävsdrastiska ränte- och Prop. 1987/88: 150 växelkursförändringar. Slora betalningsobalanser och obeslutsamt agerande vadgäller den ekonomiska politiken kan emellertid skapa förlroendeproblem mednegativa återverkningar på den ekonomiska lillväxlen. Om underskottet i Förentastaternas bytesbalans inte minskar, och myndigheterna inte lyckas vidtaåtgärder för alt reducera del federala budgelunderskollel, kan det leda lillytterligare en förlroendekris för ekonomi och för dollarn.Della skulle kunna leda lill en okontrollerad depreciering av dollarn, vilkel isin lur skulle kunna bidra till en ökad inflationstakt i . Den depreciering av dollarn som har ägt rum harhittills inte genererat så stora prishöjningar. Detta hänger bl. a. samman medalt många förelag som exporterar till den amerikanska marknaden pressat sinamarginaler. Möjligheterna alt ytterligare minska marginalerna är nu merbegränsade. En framlida depreciering av dollarn kommer därmed sannolikt all fåstörre effekt på inflationstakten. Tabell 4.3 Internationella förutsättningar i sammandrag.Alternativ med sämre utveckling. 1 1/2 1 1/2 2 1/4 (exportvägt)'' 1 1/2 2 1/2 2 1/2 2 1/2 1 1/4 1 3/4 3 3/4 4 1/4 3 1/4 Bearbetade varor"' " Ländernas BNP-ökning vägd med respektive andel avOECD-omrädets BNP. *" Ländernas BNP-ökning vägd med svenska exportvikter.' Prisökningarna vägda med svenska exportvikter. En högre inflalionslakt i kan förväntasmedföra en stramare penningpolitik. Högre räntor hämmar invesleringarna och dämpar konsumtionen. Följden skulle då kunna bli en recession i . Denna skulle få påtagligt negativa konsekvenser för väridsekono min i sin helhet. Kombinationen av en yllerligare depreciering av dollarn och en kraftig avmaltning av den ekonomiska akliviteten i Förenia staterna medför nämligen minskade avsättningsmöjligheter på den vikliga ameri kanska marknaden, med påtagliga negativa konsekvenser för såväl indu striländer som utvecklingsländer. Akliviteten i industriländerna skulle också dämpas av en högre internationell räntenivå. skuldsallautvecklingsländernas situation komma atl förvärras, inle enbart Prop.1987/88: 150 genom minskade exporlmöjligheler till och övrigaindu- Bilaga 1.2 siriländer, ulan också till följd av störreräntebetalningar. Ikapitel 6 redovisas alternativa beräkningar baserade på antagandel alt lillväxleni OECD-området endast uppgår lill i genomsnitt I 3/per är (se tabell 4.3). En så låg fillväxl bedöms kunna följa av dettamer pessimistiska, men för den skull inle osannolika, scenario. 5 En vägmot balans Prop. 1987/88: 150 I delta kapitel beskrivs en väg mol balans för den svenskaekonomin . Avsikten är alt visa vad som i olikaavseenden krävs - bl. a. när del gäller lönernas ökningstakt - för all delskall vara möjligt all få en god lillväxl med bevarad låg arbetslöshetsamlidigl som balansen i förhällande till utlandet förbättras. Det är värt atl än en gäng påpeka all vad som redovisasinle är en prognos för den kommande treårsperioden. Med utgångspunkt från elt antalolika förutsättningar preciseras ell balanserat ulvecklingsföriopp. En del avde gjorda förulsätlningarna har karaktären av prognoser, andra har utformats såatt de gör det möjligl att realisera del balanserade förioppet. Beräkningarnahar således karaktären av en kravkalkyl. Om det skall vara möjligt att upprätthålla tillväxten ochsysselsällningen i den svenska ekonomin krävs en anpassning av pris- ochlöneökningslaklen i lill den i omväriden. Exakt vilken löneökningslaklsom är möjlig beror bl. a. pä den internationella utvecklingen och pä hurförelagen väljer alt bete sig om löneökningslaklen avlar. Enligl den internationella bedömning som redovisats iföregäende kapitel förväntas konjunkturen återhämta sig ganska snabbi efter enavmattning . Således förulsälls världshandeln med bearbetade varor,vägd med hänsyn lill olika marknaders betydelse för svensk utrikeshandel, ökafrån 4,1989 lill 5,1991. Priserna på bearbetade varor i världshandeln har under desenaste åren ökat myckel långsamt. Avgörande för denna ulveckling har varil denrelativt strama penningpolitik som under en slor del av 1980-lalet harbedrivits i induslriväriden. Till detta kommer nedgången i priset på råolja.Del finns mol denna bakgrund inga starka argument för en väsentligt snabbareprisökningslakl . Någon omläggning av den ekonomiskapolitiken i västvärlden som helhet i mer expansiv riktning är inle sannolik.