prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — beslutade om ett nyttenergiforskningsprogram för treårsperioden /88-1989/90. Beslutet, sombyggde på energiforskningsutredningensbelänkande (EFU 87, SOU 1986:31), innebär en mer markerad inriktning på grundforskning och mer långsiktigt tillämpadforskning samt på forskning och utveckling av betydelse för omställningen avenergisystemet. Sammanlagt beräknades 1 050 milj. kr. till energiforskningunder treårsperioden. Regeringen har givit statensenergiverk i uppdrag att utreda vissa för energiforskningsprogrammetgemensamma frågor i samverkan med berörda myndigheter,organisationer m, m. Det gäller bl, a. frågan om Ullsättande av tidsbegränsadeforskartjänster s. k. mellantjänster inom uni versitet och högskolor. Verket har redovisat resul- 14 taletav ulredningen om mellantjänster till regeringen. Av redovisningen Prop.1987/88:100 framgår bl.a, att flertalet av de tidsbegränsadeforskartjänsterna föreslås Bii. 16 bliförlängda frän tidigare programperiod samt atl ytterligare tjänster kommeratt inrättas. Jag har inget atl erinra mot detta förslag. slutbetänkande (SOU1986:51) Alkoholer som motorbränslehar remissbehandlats. har i beslutet om nytt treårigt program för energiforskning anslagit medelför energirelaterad forskning ochutveckling inom transportsektorn. För detta ändamål har totalt ca 140 milj, kr.beräknats för budgetåren 1987/88-1989/90. Mot denna bakgrund har transportforskningsberedningen,styrelsen för teknisk utveckling ochstatens energiverk givits i uppdrag av regeringen att inom ramenför de av avsatta resurserna utarbeta ett program för energirelaterad forskning och utveckling inomtransportsektorn. Arbetet skallbedrivas i nära samverkan mellan myndigheterna och en etappredovisning skall ske . Stiftelsen har efter slöd fränregeringen utrett förutsättningarna för uppförande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol urspannmål. Rapporten etanolproduktion överlämnades tillregeringen och har remissbehandlats. Dentotala energianvändningen väntas ligga på en någol högre nivå jämfört med , eller kring 460TWh, uppgick den totalaenergianvändningen lill ,Korrigeras statistiken för åren 1986och 1987 till normala år ilemperaturhänseende, blir den åriiga ökningen av den totala energianvändningen drygt I % . Statens energiverks bedömning avenergianvändningens utveckling underår 1987 samt en prognos för framgår av tabell 1, Tabell1 Energianvändningen, TWh Bostäder, service m, m. Utrikes sjöfart, föriuster och energi för icke energiändamål Källa;statens energiverk sjönk energianvändningen i industrinlill från ca . Del var framför allt användningen av oljeprodukter som fortsatte atl sjunka. Den minskadesåledes med drygt jämfört med , trots att oljeprisernasjönk kraftigt . Till en del beror denna nedgång på ökad användning avnaturgas i , var är 1985 myckel kallare än ellnormalår vilkel ledde till all såväl energi- som oljeanvändningen höll sig på enhögre nivå del året. Frånår 1986 beräknas industrins åriiga energianvändning öka Prop. 1987/88:100med ca , till drygt , Av de enskilda energislagen väntas kol- Bil,16 användningen öka något medan koksanvändningen minskar till följd avproduklionsnedgängen inom järn- och stålindustrin. Användningen av inhemskabränslen stiger eftersom massaproduktionen väntas öka. Natur-gasinlroduklioneni medför atl oljeanvändningen inom industrin beräknas fortsättaatt minska och . Industrins elanvändning (exkl.avkopplingsbara pannor) förväntas öka från till ca 48 TWhresp. 48,6 TV/h . Energianvändningen inom transportsektorn utgörs nästanuteslutande av oljeprodukter (), Den sammanlagda användningen av oljeprodukteri transportsektorn (exkl, utrikes sjöfart) bedöms öka till eller med 2,jämfört med . Under år1988 förväntas ökningstakten dämpas, lill 2,. Energianvändningen i sektorn bostäder, service m.m.beslår främst av energi för uppvärmning av bebyggelsen. harenergiförbrukningen för uppvärmningsändamål minskal kraftigt dels pä grund avkonvertering till el och fjärrvärme, dels på grund av energihushållning. Av dentotala energianvändningen inom sektorn utnyttjades föruppvärmningsändamäl och lill hushållsel och driftel i lokaler. Övrigservice, dvs. gatubelysning, el- och vattenverk m, m, samt de areellanäringarna, svarade tillsammans för återstoden av sektorns energianvändning. Preliminär elstaUstik för tyder på en måttligökning av den temperalurkorrigerade elanvändningen inom sektorn bostäder ochservice. Elvärmen förväntas svara för ca av denna ökning som totaltberäknas uppgå till drygt I TWh inom sektorn. Under är 1988 förväntas ökningenav elanvändningen mattas av ytterligare inom sektorn. Förbrukningen av lätteldningsolja liksom förbrukningen av fjärrvärme stiger någol under år 1988.Användningen av tjocka oljor fortsätter dock att minska. Totalt underprognosperioden förväntas nettoenergibehovet per ytenhet vara ungefär . Den totala elenergianvändningen, inkl. överförings- ochdislributions-föriuster men exkl, kraftverkens egen förbrukning, blev under år1986 , Den totala oljeanvändningen (oljeprodukter exkl,naturgas) väntas öka från är 1986 till , för allsedan minska till . Användningen av inhemska bränslen bedöms öka endastobetydligt , Hur den totala energitillförseln fördelar sig ochväntas fördela sig på primära energislag åskådliggörs i tabell 2, Tabell2 Energitillförsel, TWh Vattenkraft (brutto) Kärnkraft (brutto) 1987/88:100 Bil. Källa:statens energiverk ' Inkl, privat vedanvändning Nettoproduktionenav el uppgick till drygt 133TWh, Elproduktionen bedöms öka medomkring jämfört med beroende på den extremt goda vattentillrinningen . ligger vattenmagasininnehålletca högre än normalvärdet. Detla kan komma att ge envattenkraflproduktion som ligger ca 7,5 TWhoch högre för åren 1987 resp, 1988 än för ett normalär. Iregeringens proposition (1986/87:159, NU 7, rskr. 56) Om vissa utgångspunkter för energisystemets omställning betonasatt ökade krav på effektivare utnyttjande av energiresurserna måste ställasinför kärnkraftsavvecklingen. Deftagäller särskilt möjligheterna att effektivisera elanvändningen och utveckla ny miljövänlig uppvärmningstekniksom kan ersätta den befintliga elvärmen. En rationell elförsörjningförutsätter all del görs en riktigavvägning mellan energihushållningsåtgärder och ätgärder för energitillförsel. Hushållningsåtgärder bör vidtasså länge kostnaden för att spara en kilowattimme är lägre än kostnaden för atttillföra en kilowattimme. För attklargöra vilka åtgärder som behövs för att åstadkomma den nödvändiga effektiviseringen av elanvändningentillkallades en särskilddelegation för elanvändningsfrågor (elanvändningsdelegaUonen), överlämnade delegationen sittbetänkande (SOU 1987:68) Elhushållningpä till regeringen. Betänkandet är företnålför remissbehandling. För atl den elanvändningspolitik som harbeslutat om skall kunna fullföljaskrävs en löpande och ingående uppföljning av framför allt elanvändningensutveckling. Utredningen om el och inhemska bränslen () fick därför genomtilläggsdirektiv (dir. 1986:9) i uppdrag att bl.a. klarlägga och analysera den senaste lidensutveckling inom elanvändningsområdet. Med hänvisning till händelserna i Tjernobyl och den omfattande utredningsverksamhetsom följde har utredaren i en särskild skrivelse angivit alt utredningsarbetetbegränsats lill att gå igenom och analysera 2 1987/88. behovet av statistik och prognoser på elanvändningsområdet.I november Prop. 1987/88:100 1987överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1987:65) StaUstik och Bil. 16 prognoser på energiområdet. Omställningen av energisystemet kommer att ställaökade krav på kommunernas engagemangvad gäller såväl elhushållning som Ullkomsten av ny elproduktion. Denkommunala energiplaneringen kan komma att få ökadbetydelse. Regeringen har uppdragit åt statens energiverk att redovisa sin syn på hur den kommunala energiplaneringenoch dess resultat skall kunna utnyttjas i den omställning avenergisystemet som inletts, Åven om elanvändningsfrågorna kommeratt spela en allt större roll inomenergihushållningsområdet så bör givetvis en effektiv energianvändning alltid eftersträvas oavsettenergislag. Genom målinriktadeinformationsinsatser kan möjligheter lill lönsamma sparåtgärder påvisas för t, ex,olika kategorier av fastighetsägare. Ett led i arbelet med att utforma lämpliga hjälpmedel i delta avseende ärden försöksverksamhet med s, k.nyckeltal som genomförts av statens energiverk. Resultaten av försöksverksamhetenhar redovisats lill regeringen i rapporten med nyckeltal förenergihushållning. steg den totalakonsumtionen av oljeprodukter i världen med2,. Motsvarande ökningstai var för 2,och för Västeuropa3,. Det helt övervägande antalet länder i ökade sin förbrukning.Undanlag utgjorde dock , och , Väridsproduktionen av olja ökade mellanåren 1985 och 1986, Inom OPEC stegproduktionen med 13,,Oljeproduktionen inom OECD-områdelminskade däremot , Det är första gängen som på årsbasis redovisar enproduktionsnedgång. Priset på olja har under vären 1987 pendlatmellan 17:50 och per fat (1fat=159 1), Oljeproduktionen inom OPEC har länga perioder legat över den överenskomna nivån 16,6 milj. fal perdag. Tillgången på råolja i Europahar som konsekvens av detta varit mycket god. Importen av råolja till minskade volymmässigtmed och värdemässigt med 6%jämfört med . Importen av raffinerade oljeprodukter minskade såväl volymmässigt som värdemässigt med , Denvolymmässiga minskningen av importenav oljeprodukter mellan dessa perioder får ses främsl mot bakgrund av atl oljeförelagen började säljaul sina beredskapslager av oljeprodukter i enlighel med beslut isamband med försvarsuppgörelse (prop, 1986/87:95, FöU 11, rskr, 310),Under perioden januari-augusti 1987var exporten av oljeprodukter ungefär lika slor som året innan, 4,7 miljarderkr. nettoimportenav oljeprodukter sjönk från 11,2 . eller Prop.1987/88:100 . Handelsbalansen förbättrades med , förenbart Bil. Import av råolja och raffinerade oljeprodukter samt denvärdemässiga exporten av dessa produkter, ochjanuari-augusti 1987 framgår av tabell 3, Tabell 3 Import av olja 1986 1987 förändring . Råolja, milj, ton Råolja, miljarder kr. Raffinerade oljeprodukter, milj, ton Raffinerade oljeprodukter, miljarder kr. Totalt råolja och raffinerade oljeprodukter, milj, lon Totalt råolja och raffinerade oljeprodukter, miljarder kr. Export, miljarder kr. Summa nettoimport, miljarder kr. Handelsbalans miljarder kr. 4-23,0 -H7,0 Källa: statens pris- och kartellnämnd Leveransernaav naturgas frän danska tillSydgasområdel i inleddes , Försäljningen under år 1986uppgick till ca 215 milj, m'. Denkontraklerade ärsvolymen lill slulligkund var ca 285 milj. m Den andra elappen. 2, avser en förlängning lillsödra , Leveranser av naturgas i upp till inleddessommaren . har naturgas motsvarande 50 milj, m' iplalåstadiel kontrakterats från , I fullt utbyggt skede kanleveranser motsvarande ca 100 milj, m' bli aktuella, slöts elt avlal mellan Swedegas ochDangas avseende leverans av 200 milj. m' naturgas lill och , Av den kontraklerade volymen på 200 milj, m avser50.milj. m'2-projektel. Resterande volymer säljs lill i (85 milj, m') saml för försäljning ivästra utanför , Rörläggningen har hunnit till , Den regnigasommaren är 1987 medförde vissa problem men föranledde endast smärreförseningar, Enligl planerna börjar naturgas levereras lill under år1988. Regeringen har föreslagit enproposition om avyttring av statens aktier i , År1986 uppgick den totala förbrukningen av energikol till ca 2,7 milj. ton, vilket är i nivå med . . Huvuddelenav energikolet () förbrukas i värme-,och kraftvär- 19 För närvarandeanvänds kol regelbundet för värmeproduktion i 23 Prop. 1987/88:100 anläggningar. Resterande mängd energikol används inom industrinoch, i mindre utsträckning, i handelsträdgårdar. konstaterar i rapporten användningen av kol, efler attha ökat kraftigt , nu har stagnerat. konstaterar vidare att de senaste årens bedömningkvarstår, nämligen att användningenav energikol kommer att uppgå ca 3 milj, ton. Verket påpekardock att den åriiga användningen av kol kan komma att öka med ca 0,4 milj, ton i böljan av om beslutadeanläggningar byggs. Tillgångenpå uran pä världsmarknaden är god och priserna är låga. I synnerhet gäller detta priserna på den s.k. spotmarknaden för uran. Det svenska uranet köpsnormalt till största delen enligt fasta kontrakt från , ,(ursprungsländerna och ) och . Import av uran eller kol med ursprung frånSydafrika eller förekommer inte. År1986 användes inhemska bränslen med ett energiinnehåll av . Detta motsvarar av den totalaenergitillförseln. Användningen av inhemska bränslen har ökat kraftigtsedan början av 1980-talet. Denna ökning ärspeciellt tydlig inom fjärrvärmesektorn, där användningen av inhemska bränslen uppgick till drygt . Nyinvesteringarna inom sektorn inhemska bränslen ligger förnärvarande på en låg nivå, bl. a, till följd av förhållandevis låga olje- ochkolpriser. konstaterar i rapportenTorv-87 att energitorvpro-duktionenår 1986 var större än produktionen avodlingstorv. producerades ca energilorv, medan produkUonen år1985 endast uppgick till omkring , Elproduktioneninom landet uppgick enligt preliminära uppgifter till drygt (netto). Av dessa utgjorde vattenkraft (en minskning med ca jämfört med ), 6TWh mottryckskraft och 67 TWhkärnkraft. Detta innebär ett mycket gott produkUonsresultal förkärnkraften. Enligt planeringsfömtsättningarna hade man räknat med en maximalt möjlig produktion ikärnkraftanläggningarna om ca . Denna överskreds således med merän . Elutbytei med grannländerna innebar importav ca och export av ,dvs. en nettoexport av ca , elförbrukning inkl,öveiföringsförluster och användning av 20 avkopplingsbaraelpannor uppgick till ca . Därav utgjorde överfö- Prop. 1987/88:100 ringsförlusterca . Förbrukningen i avkopplingsbara elpannor Bil. 16 uppgick lillnärmare . inleddes dramatiskt med stark kyla somledde till mycket höga elbelastningstoppar. Mellan och den 12 januariuppnåddes ett timmedelvärde på elbelastningen om drygt 26000 MW. Marginalen till maximall tillåten belastning var mycket liten. Den 12 januarivar landets alla kärnkraftblock i drift. Om något av de större blocken hade varit ur drift skulle det sannolikt blivitnödvändigt atl koppla bort vissa elabonnenter (s. k. lastbortkoppling). De förhållandensom rådde uppträder statistiskt sett mycket sällan.Temperaturnivån var för hela landet denna dag ca lägre än normalt. Dessutom föregicks av en sammanhängandelång period av mycket kallt väder. Detta ledde till en exceptionellt hög elbelastningslopp. Under är 1987 har elanvändningen fortsatt att ökai en takt motsvarande 2 å per ärräknat i löpande tolvmånaders värden. För lolvmånaderspe-rioden oktober1986-september 1987 uppgick elproduktionen till drygt , fördelad på vattenkraft, 65 TWhkärnkraft och konventionell värmekraft. Inför den kommande kärnkraftsavvecklingen äi detav största vikt atl regeringen fortlöpande kan följa utvecklingen avsituationen i elsystemet. Regeringen har därför givit statens energiverk iuppdrag alt följa elbelastningensutveckling och tillkomsten av ny elproduktion. Verket skall därvid särskilt bedöma risken för att det ånyo uppståren ansträngd effektsituaUon liknandeden som rådde , Åven risken för energibrist skall särskiltbedömas. Redovisning skall ske årlijgen den . har på regeringens uppdragutrett frågan om fortsatt användningav avkoppllngsbara elpannor efter är 1987. Regeringen kommer att behandla frågan i en särskild propositionsenare i vår. Vad gäller eldistribution görs fortsattaomfattande investeringar i förnyelseoch ombyggnader av stamnätets äldre delar. Regeringen har lämnat tillstånd att bygga 400kV-ledningar i sträckningen - Lindbacka, Vidare har fått tillstånd att bygga de svenska delarnaav nya likströmsförbindelser för mellan och samt för 400kV mellan och , När det gäller frågan om eventuella hälsorisker isamband med elektris ka och magnetiska fält vid kraftledningar skall statens energiverk fortlö pande följa utvecklingen och föreslålämplig inriktning av svenska forsk ningsinsatser. Verket skall ärligen redovisa vad som kommit fram inom forskningen. 1 redovisningen våren1987 konstaterar att det mot bakgrund av dagens kunskap inte är motiverat att skärpa de bestäm melser som påverkar det elektriskafältet. När det gäller det magnetiska fältet har dock vissaforskningsresultat kommit fram som gör att ett möjligt samband mellan exponering för kraftfrekventa magnetiska fält och cancer inte helt kan avvisas. påpekar att ett sådant samband inte pä något sätt kan anses varavetenskapligt accepterat men finner det angelä- 21 get alt forskningen på deltaområde fortsätter. Fem svenska forskningspro- Prop. 1987/88:100 jektframhölls särskilt i redovisning. Flera av forskningspro- Bil. 16 jeklen har påbörjats och finansieras delvis med statliga medel. Möjligheternaalt uppnå de långsiktiga målen för landets energiförsörjning är starkt beroendeav utvecklingen på värmeförsörjningsomrädel. Sålunda påverkas tex,oljeersältningen, elulnyttjandel och kraflvärmeulbyggna-den av hurvärmeförsörjningen ordnas. Utbyggnaden av fjärrvärme har skett i snabb takt underde . finns drygt 140 fjärrvärmeverk i , Underhela har oljans andel av energiinsatsen i fjärrvärmenäten sjunkit.En allt större andel av energiinsalsen består av fasta bränslen, värmepumparoch spillvärme. I propositionen 1984/85:120 om riktlinjer förenergipolitiken anmälde jag min avsikt alt älerkomma lill regeringen medförslag till en redovisning för riksdagenav fördelningen av de särskilda bidrag som anvisals för s. k, strategiskaledningar. Bidragen motiveras av att ledningen som sådan eller dess dimensioninte helt kan motiveras av kortsiktiga ekonomiska förhållanden. På längre siktkan de värmenät som hopkopplas med strategiska ledningar utgöra underlag förkraflvärmeproduklion. utredde i vilka fall enförtida investering är av betydelse för det framlida kraflvärmeunderlagel.Energiverket drog därvid slutsatsen att behovel av sådana förtida investeringarvar myckel begränsat. Vid utgången av hade två ansökningar om bidrag till strategiska hopkopplingar kommit intill . En av dessa har återtagits. Även den andra kommer enliglenergiverket troligen att återtagas. Jag delar därför bedömningalt del nu inte finns behov av statligt slöd till investeringar i s. k.strategiska ledningar. Nugällande mål och inriktning av försörjningsberedskapen inom bl. a.energiområdet inför kriser och krig lades fast av statsmakterna i 1987 årsförsvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr, 310), Försörjningsberedskapeninom energiområdet skall inriktas på alt med tillräckligt hög säkerhet tryggade oundgängliga behoven för individens överlevnad och samhällets funktion omvi i händelse av en kris eller elt krig helt eller delvis blir hänvisade tillde försörjningsresurser som då finns tillgängliga inom landel, Åven om de importerade bränslenas andel ienergiförsörjningen minskar kommer de forlfarande inom en överskådlig framtidall svara för en väsentlig del av vår energiförsörjning. En beredskap måstedärför finnas inför avbrott och störningar. Liksom hittillsskall en försörjningsberedskapsreserv av importbränslen finnas för förkrigsskede och neutralitet/krig. För olja och oljeprodukter skall beredskapslager också finnas för fredskris, 22 Staten skall hadel samlade ansvaret för de delar av oljelagren som är Prop. 1987/88:100avsedda för neutralitet/krig. De ivängslagringsskyldiga skall svara för öv- Bil. 16 rig beredskapslagring. beslut innebär all de totalaberedskapslagren av olja skall minskas med 5 milj, m' till 8,5 milj. m'. Statenskarnkraftinspektion har givit ut kvartalsrapporter över driften vid de svenskakärntekniska anläggningarna. Irapporterna redovisas driflförhållanden, tillgänglighet och sådanadriftstörningar som inspektionen har bedömt som väsentliga frän främst säkerhetssynpunkt. inträffade, införåterstart av reaktorn ,en händelse i samband med s. k, lägeffekiprov som av kärnkrafl-inspekUonen bedömts vara av allvariigsäkerhetsmässig karaktär. genomfördes s, k. lokalakritiska prov. Det hydrauliska snabbstoppssyslemet var i delta läge varkeninkopplat eller avprovat. Vidskifllagsbyte pä avbröts provserien tillfälligt sedan det noterats att det hydrauliskasnabbstoppssyslemet inte var driftklart. Efter förtydligande av driftordern återupptogs proven medsnabbstopps-system och övriga reaklorskyddssystem inkopplade. Den föreskrivnaav-provningen av systemet hade dockinle genomförts. Först avbrötsproven helt på grund av att arbeten i reakloromslulningen skulle återupptas. tillsatte driftledningen vidverket en arbetsgrupp för atl utreda vad som hänt och rapportera detla till OKGAB:s centrala säker-helskommillé. Med anledning av vad som inträffat inkallades dencentrala säkerhets-kommitténspresidium till ett extra möte päeftermiddagen, Säkerhetskom-millénkonstaterade atl "ett flagrant brott" mol de säkerhetstekniska föreskrifterna förelåg och angav brister i organisationoch administrativ styrning som orsaker. Delta redovisades av kommitténsordförande lill kärnkraftinspeklionen . Kärnkraftinspektionen tillsatte efter några dagaren egen utredning med uppgift attingående granska händelsen i 3 och dess bakomliggande orsaker. ålades samtligakärnkraftförelag all se över sina rutiner för administrativ styrning avsäkerheten. Inspektionens utredning har bl, a, påvisatallvarliga brister i kontroll och styrning vid upprättande ochgenomförande av arbetsplanen inför återstart. Del faktiska händelseförloppet innebar ingen riskför bränsleskador och därmed ingen risk för frigörelse av radioakliva ämnen. Kärnkraftinspek tionen har bedömt all en mycketosannolik kombination av ytlerligare mänskligt felhandlande och tekniskafel hade kunnal leda lill begränsade bränsleskador men atl dessa inle hademedfört någon ökning av hälsoris ker för anställda och kringboende av betydelse jämfört med normaldriflen av reaktorn. Kärnkraftinspektionenhar inlett en detaljerad granskning av de åtgärder Prop. 1987/88:100 somvidtagits vid tillföljd av det inträffade, men har Bil. 16 beslutat att inte överlämna frågantill åtal. Inspektionen har äveninlett granskning av de övrigakärnkraftverken med avseende pä de förhållanden som händelsen iOskarshamn 3 givit anledning att uppmärksamma. Regeringen lämnade tillstånd till fortsatt innehav och drift av forskningsreaktornR2-0 intill utgången av är 1995,Reaktorn fär drivas med en högsta termisk effekt av en megawatt, Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärnlekniklagen) lägger det primäraansvaret för hanteringen av använt kärnbränsle och kärnavfaU på ägaren av enkärnteknisk anläggning. Kärntekniklagen ålägger också ägarna tillde svenska kärnkraftverken att gemensamt upprätta eller låta upprätta ettallsidigt program för den forsknings- och utvecklingsverksamhet och de övrigaåtgärder som behövs för att ta hand om använt kärnbränsle och kärnavfallpå ett säkert sätt. Kärnkraftföretagen har uppdragit ät () attutveckla, planera, bygga och driva anläggningar och system för . hantering och deponering av använt kärnbränsle ochkärnavfall från de svenskakärnkraftstationerna. Företagen har också uppdragit ät SKB atl utarbeta det program för forskning och utvecklingsom kärntekniklagen föreskriver. Eltsådant program benämnt FoU-program 86 överlämnades av SKB hösten 1986till statens kärnbränslenämnd. överlämnade en rapport medyttrande över FoU-program 86 till regeringen den . Regeringen konstaterade i beslul den 26 november1987 att programmet fyller de anspråksom ställs enligt 12 § kärntekniklagen. Vidare angavs att forsknings- ochutvecklingsarbetet i huvudsak bör bedrivas i enlighet med den inriktning ochtidplan som anges i programmet; De synpunkter som kärnbränslenämnden framfört isitt yttrande över programmet bör så långt som möjligt beaktas. Lagen (1981:669) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m.