prop · GB0336 · 1987-12-31 00:00:00 — Man bör dessulom komma ihåg alt ekonomisk lillväxlockså kan Prop. 1987/88: 36 innebära ökade resurser för atl skydda miljön. scenario resulterar i en snabb lillväxlför Ijänsle-näringar och förädlingsindustri, verksamheter som generellt sett ärjämförelsevis skonsamma visavi den yttre miljön. Delta talar för atl den fillkommandemiljöbelastningen skulle kunna bli relativt målllig . Förmotsatsen talar möjligen den förhållandevis snabba tillväxten i privat konsumtion,vilken bl. a. kan länkas la sig ullryck i elt ökat resande med bil. Dessulomfinns slora miljöproblem som ackumulerats under lång lid, samlidigl som nya,okända problem kommer fram. Tillsammans med del faktum atl fleravikliga problem - bl. a. försurningen - är av utpräglat inlernationellkaraktär, talar detla enligl utredningen för att miljöproblemen kommer atlkräva slor uppmärksamhet i framliden. Enligt finns del anledning lill visstveksamhet när det gäller möjligheterna atl inom LU:s ramar tillgodose kravenpä jämn fördelning av levnadsstandarden och regional balans. Enligt styrelsensuppfattning kan det finnas risk för alt del resursutrymme som utredningentilldelar socialsektorn inte ger möjlighet att tillgodose berättigade krav påen rimlig andel av den samlade samhällsekonomiska lillväxlen för vissa svagagrupper. Vidare kan enligt styrelsen redan nu konstaleras allvarliga välfärds-mässigakonsekvenser av regionala obalanser och dessa kan enligl styrelsens bedömningkomma atl förslärkas av den ekonomiska politik som LU förordar. Flera andra remissinstanser t. ex. , och Lantbrukarnas Riksförbunduttrycker liknande uppfattningar. För alt motverka de inneboende tendenser motregional obalans som finns i utredningens scenarion krävs en mer aktivregionalpolitik. anser alt del i fidsperspektivetfram till 1995 är nödvändigt atl mer förutsättningslöst pröva vissagrundläggande fördelnings- och rättvisefrågor. Exempel pä sädana viktiga frågorför människors välfärd gäller förebyggande av ohälsa och tillgång till en godsjukvård, en rällvis lön i yrken som domineras av män respektive kvinnor samlen regionalpolitisk balans där arbeten, bosläder, vård, kommunikationer ochservice kan utvecklas i enlighet med människors behov och önskningar. Enligtstyrelsens mening lämnar långtidsutredningens snäva perspektiv föga underlagför ställningstaganden lill dessa frågor. 3 Ekonomisk politik för välfärd och samhällsekonomiskbalans Den ekonomiska politikens mål Den ekonomiska politikens yttersta syfte är att bidra tillall ge medborgar na en hög välfärd. I delta ingår en rad olika uppgifter. har i olika sammanhang preciserat målen för den ekonomiska politiken. De är full sysselsättning, hög lillväxl, fasl penningvärde, jämn fördelning av lev- 19 nadsslandarden,regional balans och balans i utrikesbetalningarna. LU 84 Prop. 1987/88: 36valde dessulom all arbeta med ytterligare två mål: Stabila statsfinanser och engod vinstnivå. långtidsutredning förs elt resonemang omrelationen mellan de olika målen för den ekonomiska politiken. Innebörden avresonemanget är atl vissa mål full sysselsättning, hög lillväxl,prisstabilitet, jämn fördelning och regional balans - är övergripande i denmeningen alt de direkt kan relateras lill medborgarnas välfärd. Andra mål.såsom balans i utrikesbetalningarna, stabila statsfinanser och en godvinstnivå, benämns däremot av långtidsutredningen intermediära. Tanken är attde inte har ett värde i sig men atl de lika fullt måsle vara uppfyllda,åtminstone sett över en längre tidsperiod, för alt de övergripande målen skallkunna näs. Jag har inget att invända mol dessa resonemang men villbetona att skillnaden mellan "övergripande" och"intermediära" mäl inle fär lolkas som alt den förstnämnda kategorinbör prioriteras framför den senare i den ekonomiska politiken. De intermediäramålen kan ses som restriktioner, som måsle vara uppfyllda för atl deövergripande målen skall kunna nås. Därför är det nödvändigt att paralleilll lahänsyn lill samtliga ovan nämnda mäl. För egen del vill jag särskilt framhålla den fullasysselsättningen. Målet om full sysselsättning innebär all varje människa somvill arbeta skall ha rätl lill elt meningsfullt arbete. Om något skall sägasvara den ekonomiska politikens huvuduppgift är det att pressa tillbaka arbelslöshetenoch alt göra del på elt sådant sätl all sysselsättningen tryggas också pålängre sikt. För all klara delta krävs oundgängligen en god och stabil ekonomisktillväxt. Också målen om en jämn fördelning av levnadsstandarden ochregional balans tillmäts den allra största betydelse av regeringen. Enligt minuppfattning är den viktigaste fördelningspolitiska insats regeringen kan göraall driva en ekonomisk politik som leder till full sysselsättning och stabilapriser. Den ekonomiska politik som bedrivs är därför i sig ettstöd för strävandena lill utjämning. kan emellertid en politik för alt sanera enekonomi i kris otvivelaktigt skapa vissa fördelningspolitiska spänningar.Strävan att stimulera den konkurrensutsatta sektorn och alt sanerastatsfinanserna medför all den offentliga sektorns tillväxt blir lägre äntidigare. Vinsterna i den konkurrensutsatta delen av näringslivel har ökatunder 1980-talel och mäste vara höga även framgent för alt den nödvändigaexpansionen skall kunna komma till stånd. Del är min bestämda uppfattning atl en hög och stabilvinstnivå förutsät ter en fördelningspolitik, som sprider tillväxtens frukter - liksom de bördor krispolitiken på kort sikl förutsätter - rättvist. Etl centralt moment i den politik som förts av denna regering har därför varit alt komplettera slabiliseringspoliliken med fördelnirigspoliliska ingrepp, vilkas syfte är alt bördorna skall fördelas efter bärkraft. I della syfte har bl.a. realisa lionsvinslbeskallningen pä aktier skärpts, en omsättningsskatt pä aktie handel har införts och löntagarfonder och förnyelsefonder har införts för all påverka vinsternas användning. Det är också regeringens fasla ambition att bevara delsociala trygghets- Prop. 1987/88: 36 systemet. Redan under hösten 1982upphävdes tidigare beslutade försämringar av tryggheten. har fleraförbättringar genomförts; bl. a. har barnbidragen höjts kraftigt liksomarbetslöshetsersättningen och delpensionen. En omfattande reform avsjukförsäkringen genomförs . Ambitionen all bevara del sociala trygghetssystemet fårinte lolkas som att reglerna skall vara oförändrade. Tvärtom:För all utveckla och effektivisera välfärdssystemen, krävs alt olika inslag isystemet löpande anpassas lill nya förutsättningar. Jag vill vidare understrykaatl en stark och stabil tillväxt är en oundgänglig förutsättning för atl på siklkunna klara ambitionen alt bevara och förnya de trygghetssystem som byggts upp. Målet regional balans innebär atl strävan är atl nå fullsysselsättning i hela landet och alt göra landels olika delar mer likvärdiganär del gäller tillgäng till social, kommersiell och kulturell service. Även från denna synpunkt är god ekonomisk tillväxtbetydelsefull. Utan lillväxl på nationell nivå är del betydligt svårare, föralt inte säga omöjligt, alt åstadkomma en positiv ulveckling i de landsdelarsom har sysselsättningsproblem. framgår det avlångtidsutredningens beräkningar att en god ekonomisk utveckling i landet somhelhet inte innebär någon garanti för befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen i landels alla delar. Till detla problem återkommerjag i det följande. Jag vill också understryka vikten av en tillräckligrörlighet på arbetsmarknaden för all nå regional balans. Del är visserligen inleönskvärt med en återgång lill omfattande befolkningsomflyttningar av det slagsom inträffade . Men är en god rörlighetnödvändig om regional balans skall kunna etableras. Låga pris- och kostnadsökningar är nödvändiga för all engod konkurrenskraft skall kunna bevaras och sysselsättningen garanteras pålängre sikt. Låg inflation är ocksä av största betydelse för att nä en rättvisfördelning. Inflationen har det omfördelat myckel omfattandeförmögenhetsvärden från sparare lill låntagare. Kampen mot inflationen ärdärför en huvuduppgift. Av vad som har sagls framgär alt en god ekonomisktillväxt gör del lättare både alt uppnå och bibehålla full sysselsättning ochatt åstadkomma en jämn fördelning av levnadsstandarden saml regional balans.Ekonomisk lillväxl är vidare en förutsällning för högre privat konsumtion ochför en ulbyggnad av den offentliga sektorn. Del är också från tillväxten som endel måste avsällas till invesleringar, för att bidra till en framtida högtillväxt och till återbetalningar på de lån som folkhushållet dragit på sig. vill jag betona all den ekonomiska lillväxleninte är etl överordnat mål. Ökad produktion till priset av försämrad miljö,tilltagande regionala obalanser eller en ojämnare inkomstfördelning ärsjälvfallet inte önskvärd. En sådan lillväxl innebär de facto minskad välfärdför många samhällsmedborgare. Motsättningen mellan den ekonomiska tillväxten och måletom en god 21 miljö bör emellertid inte överdrivas. På det hela tagettorde del vara lällare Prop. 1987/88: 36 atl verkaför en god miljö om tillgängliga resurser växer: Med en hög lillväxl är del lällare alt avslå ifrån produktionsmetodersom skadar vår miljö och alt öka resurserna för all förebygga ellerreparera skador på Flera remissinstanser uttrycker sin oro för atl kvantifieringeni långtidsutredningens beräkningar av vissa mäl som full sysselsättning ochstark bytesbalans får som konsekvens all övriga mål tillmäts mindre belydelse.Del är inte svårt atl se denna risk. Samfidigt är det - så länge långtidsutredningenanvänder kvanlifierade ulvecklingsbanor som etl hjälpmedel i sin analys oundvikligt att delta problem uppkommer. Del framstår nämligen inle som troligtall det är möjligt alt beskriva så mångfacetterade mål som en jämn fördelningav levnadsstandarden och regional balans i enkla, kvantitativa termer som ärlämpade för analys i makroekonomiska modeller. Det är därför viktigt atl hällai minnet att långtidsutredningens modellanalys enbart är etl av flera inslag iunderlaget för utformandet av den ekonomiska politiken. Självklart måsle denkompletteras av andra, mer kvalitativt inriktade bedömningar. Likväl analyseras långtidsutredning bådeinkomst- och förmö-genhelsfördelningens ulveckling och den regionala balansen.Vidare diskuteras konsekvenserna för den fysiska miljön avlångtidsutredningens balansalternativ. Det vore värdefullt om dessa resonemangkunde utvecklas yllerligare i kommande långtidsutredningar. konstaterar atl pris- och löneslegringstakleni måsle ned lill och helst under - den nivä som råder i ullandel. Delär en förutsättning för alt det skall vara möjligl alt öka den svenskaproduktionen i en omfattning som är tillräcklig för all arbetslösheten skallkunna pressas tillbaka ytterligare vid bibehållen balans i ekonomin. 1 dennaallmänna utgångspunkt instämmer flertalet remissinstanser. För egen del vill jag särskill fästa uppmärksamheten päden analys som utredningen genomför i tidsperspektivet 1987-1990. Där framgärall en fortsatl lönestegringstakl i nivå med vad vi haft under de senasle årenskulle leda lill en mycket låg tillväxt och lill en oacceptabelt hög arbetslösheti slulel av perioden. Orsaken är atl en fortsall hög koslnadsstegring skulleurholka konkurrenskraften i näringslivel. Riskernamed en sädan utveckling är väl kända: Den negativa ulveckling som präglade svensk ekonomi under den senare delen av 1970-talel och under 1980-taIels första år hängde i hög grad samman med det alllför höga kostnadsläget. Detta förbäUrades drastiskt med devalveringarna 1981 och 1982, vilka sfimulerade en snabb ökning av produktion och invesleringar i näringslivel. har även sysselsättningen skjutit fart. har emellertid en del av den förbättring i kostnadsläget som devalveringarna åstadkom gått förlorad, som en konsekvens av en snabbare pris- och lönestegringstakl i än i omväriden. Den prognos för den ekonomiska ulvecklingen som utarbe- 22 tätsinom finansdepartemenlel (Skr. 1987/88:30) visar klart all kostnads- Prop.1987/88: 36 .stegringen kan leda lill underskott ibytesbalansen. Med fortsalt snabba pris- och lönestegringar skulle dettaunderskott ytterligare förvärras . Skulle denna ulveckling forlsällaär vi tillbaka i situationen från krisåren 1976-1982, medstagnerande produktion och ökande arbetslöshet. Avslor belydelse för vilken dämpning av pris- och löneslegringstaklen som krävsär hur svensk export och impori reagerar på förändringar i prisutvecklingen relaliviomvärlden. har studerat detta problem och kommit tiilslutsatsen att svenskt näringsliv tenderar att förlora marknadsandelar även vidoförändrade relativpriser. Samtidigtvisar ell anlal studier gjorda med andra metoder, och delvis för atl besvaraandra frägor, alt en myckel snabb omstrukturering av svensk industri har skettunder senare år. Denna omstrukturering och den förbättrade lönsamheten kan hastärkt svenskt näringslivs konkurrenskraft så pass mycket alt oförändraderelativpriser skulle vara tillräckligt för atl bibehålla exportens ochimportens marknadsandelar. tecken på all så skulle kunna vara fallet är svenska export- och importulvecklingen under senare är har varilgynnsammare än vad man skulle vänlat sig mot bakgrund av de historiska export-och importsambanden. Detär emellertid enligl min mening för tidigt all dra några säkra slutsatser förlönebildningen av de allra senasle årens ulveckling. Dessulom är det värt atlobservera alt en högre lönestegringstakl medför all vinstnivån pressastillbaka, vilkel håller tillbaka industrins investeringsverksamhet ochförsämrar den långsikliga konkurrenskraften; den omstrukturering som har skettoch fortfarande sker i svenskt näringsliv kan dä bromsas upp. Eftersomden relativa prisutvecklingen spelar en avgörande roll för importens ochexportens ulveckling är del självfallet sä atl inflalionstaklen utomlands ärbetydelsefull för vilken pris- och lönestegringstakl vi kan lillåla oss iSverige. har pris- och lönestegringen i de viktigastekonkurrentländerna varil myckel långsam. Så var exempelvis den genomsnittligalönestegringstakten i de sju största västliga industriländerna lägre än 4%under fjolåret. I främsta konkurrentland, ,var inflationen t. o. m. negaliv. All tillgänglig information lyder på atlpris- och lönestegringarna i de viktigaste konkurrentländerna kommer all liggakvar på en mycket låg nivå. Del finns också en icke oväsentlig risk alt de sloraobalanserna i världsekonomin utlöser recessionslendenser på de internationellamarknaderna, vilket skulle riskera all drabba den svenska exporlen. Motdenna bakgrund delar jag bedömningen all det säkraste sättet all åstadkomma en fortsatt gynnsam ulveckling för svensk ekonomi är att hålla nere kosinadsslegringen . Då läggs en stabil grund för fortsalt produktionstillväxt, ökad sysselsättning och reallönestegring ar. Den takt som långtidsutredningen räknar med, årlig ökning av arbetskraftskostnaden, bör, mot bakgrund av den låga internationella pris- och lönestegringen, vara elt riktmärke för vad som vore önskvärt alt uppnå. Konkurrenskraften pålängre sikt Prop. Långtidsutredningenräknar med att del krävs relativprissänkningar även i del scenario som sträckersig fram lill 1995. Utredningen framhåller emellertid atl dessa beräkningar ärväsentligt mer osäkra. Ju längre tidsperspektivet är desto större fömtsättningarfinns för all påverka del svenska näringslivels konkurrenskraft genom andramedel än bara priserna. föregående konstaterade jag att det visat sig svårt för svenskt näringslivalt behålla sina marknadsandelar även vid i förhällande lill omvärlden -oförändrade priser. E)etta torde delvis bero på alt svenskt näringsliv tillstor del har befunnit sig inom produktionsområden eller sålt lill länder somvuxit långsammare än världshandeln i slort. Del kan också hänga ihop med t. ex.kvaliteten i svensk produktion. Om del är möjligt atl förändra dessaförhållanden minskar kraven på relativprissänkningar samlidigl som utrymmetför inhemsk konsumtion enligl utredningen ökar. Detpågår en snabb omstrukturering av svenskt näringsliv. De traditionellabasnäringarna spelar en allt mmdre roll produktions- och sysselsättningsmässigt.Däremot växer t. ex. verkstadsindustrin, den kemiska industrin och den privatatjänstesektorn i betydelse. Inom dessa sektorer är det dessutom de mer ulbildningsintensivaoch tekniskt utvecklade delarna som expanderar snabbast. Motdenna bakgrund finns det anledning alt vara optimistisk. 1 bästa fall fmns detpå förutsättningar för en mer gynnsam utveckling, med mindrestrikta krav på prisutvecklingen för svenska produkter. Men del är viktigt atl inledra för slora växlar pä denna möjlighel. Det lar tid atl ställa omproduktionsapparaten och all omvandla den industriella strukturen. Expansioneninom delar av den snabbt växande industrin riskerar också alt hämmas av bristpå utbildad arbetskraft. Föratl del svenska näringslivels långsiktiga konkurrenskraft skall kunna förstärkasoch omstruktureringen av ekonomin fortsätta krävs ätgärder på mänga olikaområden av samhällslivet. Det centrala är all förelag och enskilda måsle haförmåga och vilja atl anpassa sig lill en ständigt föränderlig värld med hårdkonkurrens. Enkvalitativt högtstående och flexibel utbildning på alla nivåer är i detla sammanhangav avgörande belydelse. Regeringen har under del senaste årel lagl fram en forskningspoliliskproposition, som bl.a. innehöll belydande satsningar på naturvetenskaplig-tekniskforskning inom områden som är av slor belydelse för svenskt näringsliv. Vidarehar såväl industripolitiken som arbetsmarknadspolitiken givitsen mer offensiv inriktning. Fören god konkurrenskraft torde också krävas internationellt samarbete pä mångaområden. Mot bakgrund av den ökade intensitet med vilken integrationsprocesseninom den Europeiska gemenskapen drivs blir del allt viktigare att underiättasvenska företags export till - och etableringar på - denna marknad. Vi måsteockså vara beredda att underlätta motsvarande etableringar i för ulländskaföretag. Idelta sammanhang finns det ocksä anledning alt beröra politiken pä skatteområdet.För näringslivets konkurrenskraft är skattesystemets ut- formning iSverige relativt omvärlden av stor betydelse. Delta är en viktig Prop.1987/88: 36 aspekt bland flera som enligt min uppfattning måsle beaktas närell framlida skattesystem utformas. Till skattefrågorna återkommer jag i detföljande. Av stor betydelse för konkurrenskraften är ocksåutvecklingen när det gäller kommunikationerna. Regeringen har för avsikt altsenare lägga en trafikpolitisk proposition på bord. Lönebildningen och den ekonomiska politiken Det ställs mycket strikta krav på pris- och lönebildningenunder . Samlidigl håller vi fasl vid vår ambition i Sverigeall upprätthålla full sysselsättning. Del är därför uppgiften när det gällerinflationsbekämpningen är så svår; vi skall komma ned till eller under omväridenspris- och lönestegringstakl som vi har en arbetslöshet som är myckellägre än den i omvärlden. Hur viktigt det är all klara denna uppgift framgår ännutydligare om man studerar vad som har inträffat i fiera av de länder sombedrivit en mycket restriktiv politik - och accepterat en väsentligt högrearbetslöshet - för all få ner inflationstakten. Arbetslösheten har där visatsig öka inle bara tillfälligt utan permanent, bl. a. som följd av atl personersom varil arbetslösa länge får allt svårare alt fä arbete. I den ekonomisk-politiska debatten har tanken lanseratsatt den svenska kronans värde i förhållande lill andra valutor borde tillålas fiukluera.Därmed skulle konkurrenskraften kunna bibehållas även om vår pris- ochlönestegringslakt är snabbare än den i omvärlden. God lillväxl och fullsysselsättning skulle då, påstås del, gä all upprätthålla, men vi skullesamtidigt få acceptera en högre infiationstakt. Det råder bred politisk enighet om atl avvisa en politikav detta slag. En sådan politik avspeglar inget annal än en ambilionsnivåsänkningför den ekonomiska politiken - målet om prisstabilitet uppges. Med en rörlig växelkurs fmns heller ingen påtaglig gränsför hur höga pris- och lönestegringarna kan tillålas bli. Delta kan myckel välkomma att leda oss in i en pris-lönespiral, eller en löne-lönespiral, där olikalöntagarkollektiv försöker kompensera sig för vad övriga har fåll och därmeddriver upp ekonomin på allt högre inflationstakter. En sådan utveckling harvisat sig utomordentligt svår alt bryta ulan en härd och brutal åtstramningspolitik- med alla de problem och den höga arbetslöshet en sådan för med sig. Sparandet i den offentliga sektorn Den offentliga sektorn har vuxit snabbt underefterkrigstiden. På olika vis har den offentliga sektorns expansion bidragit lill atl förbättra välfärden. Exempelvis har allt fier kunnal erbjudas längre utbildning, vården av gamla och sjuka har förbättrats och barnomsorgen har byggts ul. Samlidigl har också del sociala skyddsnätet förbättrats. ATP, sjukförsäkring, föräld raförsäkring m. m. bidrar till att utjämna levnadsvillkoren både mellan 25 människor och över liden för var och en av oss. Från mitten av 1970-lalet förändrades situationen för densvenska eko- Prop. 1987/88: 36 nomin i elt anlal avseenden, bl. a. minskade denlakl med vilken ekonomin växte. Därmed dämpades även skatteinkomsternastillväxt. blev utrymmet för skallehöjningar mindre: mol bakgrund avden lägre tillväxttakten skulle höjda skattesatser hårt ha beskurit utrymmetför reallöner och hushållens egen disponibla köpkraft. Någon anpassning nedåtav de offentliga utgifternas ökningslakt till den lägre takl med vilkeninkomsterna ökade skedde emellertid inle under senare delen av 1970-lalet.Därför försämrades den offentliga sektorns sparande snabbi. Särskill drastisktökade det statliga budgetunderskottet. De stora och ökande finansiella sparandeunderskotlen i denoffentliga sektorn åtföljdes inte av någon motsvarande ökning av del privalasparandel. Underskotlen bidrog därmed till att det totala sparandel i ekonominblev för lågt, vilket bl. a. log sig uttryck i allt större underskott ibetalningarna med utlandet. Stora underskoll i den offentliga sektornssparande, som inte kompenseras av en motsvarande förbättring i del privalasparandel, leder också normalt lill en snabbare inflationstakt, vilket i sintur försvårar möjligheterna all öka tillväxten och skapa full sysselsättning. En huvuduppgift har varit all ålerskapa starka offentliga finanser. Väsentliga steg har också kunnal las i rätt riklninglack vare all lillväxlen i den svenska ekonomin har stärkts och atlfinanspolitiken givits en slram inriktning under en följd av år. De offentligautgifternas reala ökningstakt har begränsats från 1970-1982 lill 1 %per år 19821986 som den offentliga sektorns inkomster har ökal reallmed 1982-1986. Sammantaget har della medförl en kraftigförbättring av den offentliga sektorns finanser. konstaterar, på basis av gjordafinansiella kalkyler, all del 1995 behövs etl stabilt överskott i denoffentliga sektorns finansiella sparande. Utredningens ulgångspunkl är atlbytesbalansens saldo skall vara positivt. För atl kunna expandera ekonomin ochtrygga sysselsättningen med bibehållen balans i utrikesbetalningarna krävs allindustrin byggs ul. Denna utbyggnad måste finansieras. Delta torde medföra enviss nedgång i förelagens finansiella sparande. är en viss uppgång ihushållens finansiella sparande möjlig, mot bakgrund av den goda inkomst-utvecklingsom ligger i utredningens balansallernaliv. Denna förbällring är emellertidinte tillräcklig. Därför måsle också den offentliga sektorns sparandefortsätta all förbäliras. Jag instämmer i allt väsentligt i delta resonemang. Måletär att skall ha ett överskott i bytesbalansen. Vi bör sträva mol allsuccessivt minska den stora utlandsskuld som byggdes upp under senare delen av 1970-laleloch på 1980-lalel. Sedan långtidsutredningen publicerades har statistikenöver den offentliga sektorns inkomster och utgifter reviderats. Statsbudgetensunderskott har minskal och den offentliga sektorns finansiella sparande harförstärkts.