prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Nuvarande huvudregel att folkpension utges till svenskamedborgare som är bosatta i bör givetvis gälla även rätten fillomställningspension och särskild efterlevandepension från folkpensioneringen.Dessutom skall i förekommande fall självfallet kunna utges efterlevandepensionocksä från ATP till denna kategori. I fråga omrätten till folkpension för utlänningar som är bosatta i anser jag attde för änkepensioneringen nu gällande kvalifikationsvillkoren bör överförastill att avse ocksä de nya formerna av efterlevandepension till vuxnaefterlevande. Dessa kvalifikationsregler för bl.a. änkepension infördes i densvenska lagstiftningen för inte så länge sedan och utformades då eftermönster av modernare bilaterala socialförsäkringskonventioner. Nå- Prop.1987/88:171 gon anledning att nu ändra dem finns inte enligt min mening. Jag föreslår således att en efterlevande man eller kvinnasom är utländsk medborgare vid bosättning i skall ha rätt tillfolkpension i form av omställningspension eller särskild efterlevandepensionunder förutsättning antingen att den avlidne före sin död hade varitbosatt i och den efterlevande vid dödsfallet var bosatthär eller att den efterlevande är bosatt i och denefterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt här i landet. Isammanhanget vill jag erinra om att det av de föreslagna bestämmelserna föromstållningspension och särskild efterlevandepension följer att makarna (ellerdärmed likställda) måste ha stadigvarande sammanbott med varandra vidtidpunkten för dödsfallet för att rätt skall föreligga till dessa förmåner. Enligt nuvarande regler (5 kap. 5 § AFL) ersättsfolkpension i form av änkepension till utlänning automatiskt av ålderspensiondå änkan uppnår , även om hon då inte har uppfyllt de särskildakvalifikationsvillkoren för rätt till ålderspension. Pensionsberedningen anseratt någon motsvarighet härtill inte bör införas beträffande de nu föreslagnaefterlevandepensionsformerna, eftersom dessa avser att fylla annat syfte änänkepensionen. Detta förslag kan jag inte ansluta mig till. Med beredningensförslag skulle nämligen en änka eller änkling, som bor här i landet och som färsin försörjning tryggad genom särskild efterlevandepension, riskera att ställasutan medel till sitt fortsatta underhåll . Detta skulle kunnabli fallet om den efterlevande fyller och då ännu inte har uppfylltkvalifikationstiden för rätt till ålderspension. Jag finner dettaotillfredsställande och föreslår därför att den nuvarande regeln i 5 kap. 5 §AFL skall avse efterlevande som har rätt till särskild efterlevandepension närde uppnår . Detta mitt förslag innebär att särskildefterlevandepension då alltid automatiskt skall ersättas med folkpension i formav ålderspension. Når det sedan gäller möjligheterna för svenska medborgare attvid bosättning utomlands uppbära efterlevandepension anser jag att tilläggspensioni form av omställningspension, i enlighet med de allmänna principerna för ATP,bör kunna utges även till efterlevande som är bosatta utanför utansärskilda inskränkningar. Med hänsyn härtill bör också omställningspension frånfolkpensioneringen kunna utbetalas till efterlevande som är svenska medborgareoch bosatta utomlands, eftersom en av folkpensionens funktioner år att svaraför pensionsskyddet för den del av inkomsten som motsvarar det förstabasbeloppet. Åven denna del av omställningspensionen bör utges i förhållandetill det antal år för vilka den avlidne tillgodoräknats ATP-poäng. Harpensionspoäng tillgodoräknats , utbetalas oreducerad omställningspensionfrån folkpensioneringen. I annat fall bör pensionen utges med visst antal30-delar av full pension. Detta innebär att nuvarande princip bibehålls. Vad sedan avser särskild efterlevandepension harpensionsberedningen funnit att det knappast kan undvikas att uppställasärskilda och principiellt nya villkor för rätten att uppbära sådan pension vidbosättning utanför . Enligt beredningen är det nämligen väsentligt attefterlevandeskyddet inte får en annan innebörd för dem som är bosatta utanförSverige än för dem sombor kvar här i landet. Beredningen framhåller att den .särskilda Prop.1987/88:171 efterlevandepensionen har starka inslag av ett behovsprövat socialtgrundskydd för i bosatta. Rätten till pension förutsätter bl.a. entämligen ingående behovsprövning i nära samspel med arbetsmarknadsmyndigheterm.fl. Som regel skall krävas att den som uppbär pensionen har kontinuerligkontakt med svensk arbetsförmedling, är anmäld som arbetssökande där och bereddatt ta ett anvisat arbete. Beredningen påpekar att dessa villkor blir mycketsvåra att uppfylla för den som är bosatt utomlands. Avgörande för prövningenskall vara den svenska arbetsmarknaden, inte ett annat lands. Enligtberedningen skulle det också bli svårt att åstadkomma en tillfredsställandekontroll i fråga om pensionsberättigade som är bosatta utanför . Med hänsyn till det anförda föreslår beredningen att detsom huvudregel skall gälla att särskild efterlevandepension frånfolkpensioneringen skall kunna beviljas bara efterlevande som är bosatta iSverige och att rätten till en löpande sådan förmån bortfaller för den somflyttar till annat land. I huvudsak motsvarande synpunkter anläggerpensionsberedningen på frågan om rätten till särskild efterlevandepension fråntilläggspensioneringen. De angivna omständigheterna talar enligt beredningenför att inte heller en sådan pension utges till efterlevande som är bosattautanför . Beredningen menar att en begränsning av rätten till särskildefterlevandepension från tilläggspensioneringen till att gälla endast vidbosättning i synes svår att undvika trots de principiella invändningarsom kan anföras häremot. Beredningen föreslår därför att en sådan begränsningskall göras. Under remissbehandlingen har dessa förslag kritiserats avstatens invandrarverk, som menar att de innebår en avsevärd försämring iinvandrarkvinnornas möjlighet att välja mellan att stanna i och attåtervända till hemlandet om de blir änkor. Verket anser att förslagen stridermot det invandrarpolitiska valfrihetsmålet och avvisar därför dessa. Även RFV tar upp den föreslagna regeln såvitt gällertilläggspensioneringen. Verket erinrar här om att ingått en mängdbilaterala socialförsäkringskonventioner med andra länder och dessutomratificerat konvention (nr 157) om upprättande av ett internationelltsystem för bevarandet av rättigheter inom den sociala tryggheten (prop,1983/84:81). RFV framhåller att flertalet av de bilaterala konventionernainnehåller en allmän exportregel som innebär att bl.a. pensioner inte fårminskas eller innehållas på grund av att förmånslagaren uppehåller sig eller ärbosatt inom den andra statens territorium. Dessa regler är tillämpliga påsvenska medborgare och på medborgare i resp. konventionsland samt i vissa falläven på medborgare i en tredje stat. Detta betyder, anför verket, att depersoner som omfattas av dessa konventionsregler alltid är garanteradetilläggspension i form av särskild efterlevandepension vid vistelse ellerbosättning i resp. land, även om det nu skulle införas en regel i AFL somföreskriver att sådan pension utges endast vid bosättning i . SedanILO:s nämnda konvention nr 157 tillträtts även av , har den trätt ikraft . Konventionen innehåller en förpliktandebestämmelse som får till följd att måste utge förmåner fråntilläggspensioneringen till svenska och spanska medborgare oavsett i vilketland i världen de år bosatta. Med hänsyn till det anförda konstaterar RFV att Sverigegenom sina Prop. 1987/88:171 internationella åtaganden har förbundit sig attutge tilläggspension vid bosättning utomlands för en betydande personkrets.Verket framhåller att den av pensionsberedningen föreslagna regeln att särskildefterlevandepension från ATP inte skall utbetalas till utomlands bosatta motbakgrund härav skulle få mycket marginell betydelse i praktiken. RFVifrågasätter därför regeln. För egen del anser jag att de omständigheter som angettsav pensionsberedningen utgör starka skäl för den av beredningen föreslagnabegränsningen att sårskild efterlevandepension skall utbetalas endast vidbosättning i . Som RFV utvecklat i sitt remissyttrande skulle en sädanregel emellertid till följd av våra åtaganden enligt olikasocialförsäkringskonventioner få en mycket begränsad betydelse i praktiken. Attpå så sätt införa en lagregel, som i det stora hela skulle vara verkningslös iden praktiska tillämpningen, är enligt min mening inte lämpligt. Härtill kommeratt den av beredningen föreslagna regeln skulle innebära en nyhet inom ATP ochutgöra en avvikelse från den allmänna principen att förmåner fråntilläggspensioneringen utbetalas oberoende av den berättigades bosättningsort.Jag vill här också erinra om de synpunkter som statens invandrarverk anlagt påfrägan. Med hänsyn till det anförda kan jag inte tillstyrkapensionsberedningens förslag. Jag föreslår i stället att tilläggspension i formav särskild efterlevandepension skall kunna utges även till efterlevande somär bosatta utanför . De skäl jag angett gör sig i viss utsträckninggällande också med avseende på rätten till folkpension i form av särskildefterlevandepension för svenska medborgare som är bosatta utomlands. Härtillkommer, som jag anfört beträffande omställningspension, att rätten tillfolkpension vid bosättning utomlands allmänt sett numera har en klar karaktärav ett pensionsskydd för den del av förvärvsinkomsten som motsvarar det förstabasbeloppet. Mot bakgrund härav anser jag att det för särskildefterlevandepension frän folkpensioneringen bör gälla samma regel som föromställningspension och nuvarande änkepension i fråga om rätten för svenskamedborgare att uppbära denna förmån vid bosättning utanför . Folkpensioni form av särskild efterlevandepension bör alltså i dessa fall utges iförhållande till det antal är för vilka den avlidne tillgodoräknatspensionspoäng vid beräkning av tilläggspension. När det sedan slutligen gäller rätten för utlänningar somär bosatta utomlands att erhålla efterlevandepension framgär av minaöverväganden i det föregående att några inskränkningar med avseende påbosättningsort inte bör finnas i fråga om tilläggspension i form av särskildefterlevandepension. Utländska medborgare som bor utanför bör vidarekunna uppbära omställningspension från tilläggspensioneringen utan andravillkor än de som hänför sig till reglerna för intjänande av rätt till ATP. Några skäl finns enligt min mening inte att i dettasammanhang ta upp frågan om eventuell lagstiftning när det gäller rätten för utländska medborga re att vid bosättning utomlands erhålla omställningspension eller särskild ,-,, Detta spörsmål bör alltså på Prop. 1987/88:171samma sätt som beträffande andra folkpensionsförmåner lösas konventionsvägengenom att det andra konventionslandets medborgare får samma rättigheter i dettaavseende som svenska medborgare. 5 Övergångsregler inom efterlevandepensioneringen Jag föreslår, som utvecklats i avsnitt 2, att det nyaregel&systemet skall träda i kraft . Som jag framhållitdär är det emellertid varken önskvärt eller möjligt att fr.o.m. denna tidpunkthelt upphäva de nuvarande reglerna och då låta dessa ersättas av det nyasystemet för efterlevandepensionering. Framför allt når det gäller kvinnor ärdet nya regelsystemet avsett primärt för de generationer som vuxit upp underden samhällsstruktur och med de familjemönster som ligger fill grund förreformen. Inte heller bör rätten till redan beviljade änkepensioner påverkas avde nya bestämmelsernas införande. Hänsynen till de kvinnor som redan uppbäränkepension enligt dagens system och även till främst äldre och medelålderskvinnor i övrigt, som omfattas av dagens änkepensionering, gör det alltsånödvändigt att under en lång övergångstid bibehålla detta nuvarande skydd.Övergången till det nya systemet för efterlevandepensionering bör därför skesuccessivt. Mot bakgrund härav krävs särskilda övergångsbestämmelser för attavgöra i vilka fall de hittillsvarande reglerna skall ha fortsatt tillämpningoch i vilka situationer de nya bestämmelserna skall gälla. Utformningen av dessa övergångsregler bör enligt minuppfattning ske med utgångspunkt från tidpunkten för dödsfallet. Har dettainträffat före det nya systemets ikraftträdande bör i princip äldrebestämmelser tillämpas åven fortsättningsvis. Om däremot dödsfallet inträffarefter ikraftträdandet, bör som allmän princip gälla att det nya regelsystemetskall tillämpas vid bedömningen av rätten fill efterlevandeförmåner. Av olikaskäl måste dock i åtskilliga hänseenden avsteg göras från denna principiellariktlinje för uppbyggnaden av övergångsreglerna. De föreslagnaövergångsreglerna medför att det nya och det äldre regelsystemet under lång tidframöver kommer att tillämpas vid sidan av varandra. Jag har därför funnit deterforderligt att föreslå vissa regler för samordning mellan förmåner som utgårenligt det nya systemet och enligt nuvarande regler. Jag anser att någon principiell skillnad i fråga omövergångsregleringen inte bör göras mellan folk- och tilläggspensioneringen. Deförslag till övergångsbestämmelser som jag nu lägger fram och som utvecklasnärmare i det följande utgår därför från att principerna för övergångsreglernai huvudsak skall vara desamma för båda pensionssystemen. Som jag kommer att utveckla närmare i det följande kan jag- i likhet med flertalet av remissinstanserna - ställa mig bakom de förslag sompensionsberedningen lagt fram till övergångsreglering. Enligt min uppfattningär dessa förslag väl underbyggda, och de innefattar en rimlig avvägning mellanolika synpunktersom kan göras gällande på frågan om hur omfattande övergångslösningarna börvara. 5.2 Övergångsregler inom barnpensioneringen m.m. Mittförslag: De nya reglerna för barnpension skall gälla om barnets förälderavlider efter ikraftträdandet. Har dödsfallet inträffat skall iprincip hitfillsvarande regler ha fortsatt tillämpning. De nya åldersgränsernaför folk- och tilläggspension skall dock gälla även för barn som har beviljatsbarnpension före ingången av . Också den sänkta kvalifikationstiden förufiändska barns rätt till barnpension från folkpensioneringen vid bosättninghär i landet skall fillämpas även om dödsfallet har inträffat föreikraftträdandet. Likaså skall de nya nivåerna för folkpension i form avbarnpension gälla ocksä för barn som har rätt till sädan pension vidikraftträdandet. Avlider barnets far efter ikraftträdandet och utges - med stödav övergångsreglerna härom - också ånkepension enligt hittillsvarande reglerefter honom, skall nuvarande bestämmelser fortsätta att tillämpas vidberäkningen av barnpension från både folk- och tilläggspensioneringen. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag(betänkandet s. 252-255). Remissinslanserna: Förslagen tillstyrks eller lämnas utanerinran av i princip alla remissinstanser. I ett hänseende framförs dock vissasynpunkter av RFV, statens löne- och pensionsverk samt KommunernasPensionsanstah. Det gäller avräkningen från garantinivån för folkpension i formav barnpension med hänsyn till änkepension från folkpensioneringen som utgestill barnets mor eller en därmed jämställd kvinna. Enligt de nämndaremissinstanserna bör sådan avräkning inte göras med avseende på övergångsvisutgiven folkpension i form av änkepension, eftersom regeln härom har betydelsei endast ett fåtal fall. Skälen för mitt förslag: När det gäller övergångsreglerför barnpensioneringen anser jag att huvudregeln bör - i enlighet med den nyssangivna principiella utgångspunkten - vara att de nya reglerna skall gälla i defall då barnets förälder avlider efter ikraftträdandet av den nyaefterlevandepensioneringen medan dagens bestämmelser skall ha fortsattgiltighet vid dödsfall . Emellertid har jag - i likhet medpensionsberedningen och remissinstanserna - funnit undantag från dennahuvudregel vara påkallade med avseende på en hel del av de föreslagnanyheterna, främst på folkpensionsområdet. Den i avsnitt 3.2.2 föreslagna rätten till barnpension förutländska barn som förts till i adoptionssyfte bör gälla då dödsfalletinträffar eller därefter. Detta ligger i linje med denallmänna principen att tidpunkten för dödsfallet skall vara avgörande förrätten till pension. Någon retroaktivitet i detta hänseende finner jag - bl.a.av hänsyn till de administrativa svårigheterna härmed - inte skäl attförorda. Att ge barn i Prop. 1987/88:171 denna situation rätt tillbarnpension även i fall då en tilltänkt adoptivförälder avlidit kanske en långtid före ikraftträdandet skulle innebära en regel som skulle varaomöjlig att tillämpa i praktiken. När det gäller kvalifikationstiden för utländska barnsrätt till barnpension från folkpensioneringen vid bosättning i bör deni avsnitt 3.2.3 föreslagna sänkningen tillämpas endast i fråga om pension sombelöper på tid efter ikraftträdandet. När den nya regeln trätt i kraft den 1januari 1990 bör den dock tillämpas fullt ut. Tidpunkten för dödsfallet börsåledes i detta hänseende vara utan betydelse och bestämmelsen bör kunnaåberopas även om föräldern avlidit före ikraftträdandet. Detta innebär att etthär bosatt utländskt barn som uppfyller de nyakvalifikationsvillkoren, som i huvudsak innebär att barnet är bosatt i minst sex månader eller att den avlidne föräldern före sin dödhade bott här under minst lika långtid, skall kunna få barnpension från folkpensioneringenfr.o.m. De nya enhetliga åldersgränserna för barnpension frånfolk- och tilläggspensioneringen (avsnitt 3.3) blir av betydelse när detgäller att avgöra både om ett efterlevande barn skall kunna beviljasbarnpension och en utgående sådan pension skall dras in. Denya reglerna bör enligt min mening i båda dessa avseenden i princip tillämpasdirekt fr.o.m. ikraftträdandet oavsett när dödsfallet har inträffat. Dettabetyder att barn som redan uppbär barnpension när de nya reglerna träder ikraft skall få den fortsatta rätten hårtill bedömd enligt de nyabestämmelserna. Också barn, vars pensionsrätt före ikraftträdandet upphört pågrund av att de uppnått 18 resp. , skall på nytt kunna beviljasbarnpension från folk- och tilläggspensioneringen för tid efter ikraftträdandetmed tillämpning av de nya bestämmelserna om rätt till pension efter för barn som bedriver grundläggande studier. De nya åldersgränserna avses gälla även för barn som vid ikraftträdandetav de nya reglerna uppbär barnpension från tilläggspensioneringen. Pensionenskall då upphöra när barnet uppnår , om barnet därefter intebedriver fortsatta studier på grundläggande nivå. Har barnet fyllt 18 men inte19 år och skulle det med tillämpning av de nyabestämmelserna inte ha rätt till fortsatt pension, bör emellertid barnet kunnafå pension enligt hittillsvarande regler också för tiden därefter. Tilläggspensionenbör således för barn i denna kategori inte dras in vid ikraftträdandet, utanbarnet bör med stöd av äldre regler ha rätt till fortsatt pension fram t.o.m.den månad varunder det fyller . Jag föreslår att det skall införas ensärskild övergångsbestämmelse med denna innebörd. Som jag tidigare framhållit utgör barnpensionerna ettviktigt inslag i reformförslagen, och det faller sig naturligt att deförstärkningar som jag föreslår på detta område får slå igenom så snart sommöjligt. De föreslagna ändringarna av nivåerna för barnpension inomfolkpensioneringen bör därför så långt det är möjligt träda i kraft fullt utredan i samband med införandet av de nya bestämmelserna om efterlevandepension. Pension som grundas på dödsfall efter de nya reglernasikraftträdande bör alltså utges på de nivåer som gäller inom det nya systemet.Detta blir fallet såväl isituationer där det inte utbetalas någon pension till vuxen efterlevan- Prop. 1987/88:171 de, t.ex. då barnets båda föräldrar har avlidit, som i falldär sådan pension utges i form av omställningspension eller särskildefterievandepension. De nya barnpensionsnivåerna inom folkpensioneringen bör påmotsvarande sätt börja gälla redan från ingången av också omdödsfallet inträffat . Detta innebär att en omräkning får görasfr.o.m. av den utgående barnpensionen till den nivå som skallgälla enligt de nya reglerna. En uppräkning kan då behöva göras i fråga ombarnpension på garantinivå till ett barn som får folkpension efter bådaföräldrarna eller som uppbär sådan pension efter en förälder och årberättigat till bidragsförskott i förhållande till den andre föräldern. Av skälsom jag redovisat i avsnitt 3.4.1 innebär de nya reglerna i övrigt en återgångtill de grund- och garantinivåer som gällde före , dvs. ensänkning av nivåerna med en procentenhet i förhållande fill vad som gäller.Denna sänkning torde vid omräkningen kompenseras av en höjning av basbeloppetför . Jag utgår därför från att löpande barnpensioner i nu aktuella fallinte kommer att sänkas beloppsmässigt vid ikraftträdandet. I ytterligare ett avseende finner jag det påkallat attinföra särskilda övergångsregler på folkpensionsområdet. Det gäller fall då detfrån folkpensioneringen med barnpension utges änkepension enligt deöver-' gångsregler som jag föreslår i det följande. Det kan vara fråga om falldär barnets far avlidit före och där såväl barnpension somänkepension beviljats enligt nuvarande regler. Det kan vidare röra sig om falldär fadern avlider sedan det nya regelsystemet införts och där den efterievandemakan till följd av de föreslagna övergångsbestämmelserna får rätt fillänkepension helt eller delvis enligt hitfillsvarande regler. För att undvika att skilda grupper pensionsberättigadebarn skall behandlas olika vore det - som framhållits av några remissinstanser- i och för sig önskvärt att även i dessa situationer låta de nya reglerna förbarnpension gälla fullt ut så snart den nya lagstiftningen träder i kraft. Utansärskilda samordningsregler skulle emellertid vid en samtidig fillämpning ävdessa regler och de hittillsvarande reglerna för änkepension kunna uppstå falldär överförsäkring kunde anses föreligga. Eftersom den förstärkta barnpensioneningår som ett led i en reform, där syftet är att koncentrera stödet till barneni stället för att utge pensioner till vuxna efterievande, börinte komma i fråga att låta en och samma familj få del av såväl den utbyggdabarnpensionen som dagens änkepension. Jag ansluter mig därför fillpensionsberedningens förslag att det i dessa fall övergångsvis skall ske ensamordning mellan barn- och änkepensionen. Denna samordning bör göras enligt deprinciper som gäller . Det innebär att nuvarande bestämmelser om avräkningpå barnpensionens garanfinivå ned fill grundnivån med hänsyn till samfidigtutgående änkepension från folkpensioneringen bör behållas . När det gäller nivåerna för barnpension inom ATP anser jagdet inte vara möjligt att tillämpa samma princip för övergångsregleringen somden för folkpensioneringen föreslagna. De ändrade kompensationsgraderna för ATPtar primärt sikte på barnpension som kommer att utges inom ramen för detreformerade systemet för efterlevandepensionering. ikraftträdandet av alla utgående barnpensioner enligt denya reglerna skulle i princip innebära en momentan fördubbling avbarnpensionerna efter en avliden man i fall där änkepension utges. Dekostnadsökningar en sådan lösning skulle medföra för den allmänna försäkringenkan enligt min mening inte anses motiverade. Vidare skulle en sådan omräkning ivissa situationer medföra en sänkning av barnpensionen. Detta skulle bli falletför ett ensamt efterlevande barn som uppbär barnpension efter sin mor eller -omänkepension ej utges - sin far. Jag föreslår därför attövergångsreglerna i detta hänseende inom tilläggspensioneringen skall utformasenligt huvudregeln, dvs. att tidpunkten för dödsfallet skall vara avgörande vidvalet av regelsystem. De nya reglerna för beräkning av tilläggspension i formav barnpension bör således gälla enbart i situationer då rätten tillbarnpension inträder efter ikraftträdandet. Har dödsfallet däremot inträffat före den 1 januari 1990och rätt till barnpension alltså föreligger då det nyaregelsystemet träder i kraft, bör hittillsvarande bestämmelser fortsätta atttillämpas. Någon omräkning av tilläggspensionerna skall alltså inte ske.