prop · GB0341 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:41 om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m.m. Regeringenföreslår alt anla de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet ; Ipropositionen föreslås vissa ändringar i sekretesslagen. Enligtförslaget skall uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t.ex. bostadsadress,kunna sekrelessbeläggas i vissa myndighetsregister, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon närstående fill honom ellerhenne lider men om uppgiften röjs. Enviss skärpning av skatlesekretessen föreslås i fråga om uppgifter som harerhållits från utländska myndigheter enligt dubbelbeskattningsavtal e. d. somkräver ett starkt sekretesskydd här i landet för uppgifterna. Vidareföreslås alt maximitiden för handlingssekretessen hos främst de statligaaffärsverken skall förlängas från två till när del gäller villkoren islutna avlal. Uppgifterom enskildas personliga förhållanden skall enligt propositionen skyddas avsekretess i ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning.Personalen inom hälso- och sjukvården och inom skall lämna deuppgifter om den studerande som behövs i dessa ärenden. Sådana uppgifter omenskilda som hänför sig till utlandsmyndigheters beredskapsplanering skallvidare kunna sekrelessbeläggas. Denya reglerna föreslås träda i kraft den . . 1 1987/88. Lag orri ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)' dels att 6 kap. 2 §, 7 kap. 15 §, 8 kap. 10 § saml 9 kap.3 och 11 §§ skall ha följande lydelse, dels altdet i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 27 §, av följande lydelse. Sekretessgäller för uppgift som hänför sig till ärende angående förvärv, överlåtelse,upplåtelse eller användning av egendom, tjänst eller annan nyttighet, om detkan antas alt del allmänna lider skada om uppgiften röjs. Vad som har sagtsom tjänst avser dock inte arbete som för myndighets behov utförs av dess egeneller annan myndighets personal. Angår ärendet upphandling eller angår delförsäljning av lös egendom för del allmännas räkning, får uppgift som rör anbudinle i någol fall lämnas lill annan än den som har avgett anbudet förrän allaanbud offentliggörs eller avtal har slutits eller ärendet annars har slutförts. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Belräffandehandling som anger villkoren i slulel avtal gäller sekretessen dock längsttill dess har förflutit från det avtalet slöts. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffandehandling som anger villkoren i slutet avtal gäller sekretessen dock längst filldess , eUer hos stadiga affärsverk och försvarels materielverk ,har förflutit från del avtalet slöts. 7 kap 15 § Sekretess gäller i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas atl den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i verksamhet som avser folkbokföringeneller annan liknande registrering av befolkningen, för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarandesekretess gäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhelsom avser registrering av betydande del av befolkningen. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Lagen omtryckt 1985:1059. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Sekretess gäller i ärende om avskiljande av studerandefrån högskoleutbildning för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om del kan anlas att den som uppgiften rör eller någonhonom närslående lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dockinte beslul I ärendet. Ifråga om uppgift i allmän hand-Ung gäller sekretessen ihögst . Sekretess gäller hos myndighet för uppgift om affärs-eller driftförhållanden för enskild, som i annat fall än som avses i 8 och 9 §§har trätt i affärsförbindelse med myndigheten, om del av särskild anledning kanantas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller ocksåhos myndighetför uppgift om affärs- eller driftförhällanden för enskild som harträtt i affärsförbindelse med bolag, förening, samfällighet eller stiftelse,som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndigheten utövar etlbestämmande inflytande eller bedriver revision, om det kan antas alt denenskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessen hos en myndighel sombedriver sådan revision gäller dock inte, om uppgiften ingår i beslut avmyndigheten. Har uppgift för vilken sekretess gäller enligt förstastycket, lämnats till annan myndighet, gäller sekretessen också där.Sekretessen gäller dock inte, orn uppgiften ingår i beslut av den mottagandemyndigheten. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag frånsekretessen, om den finner det vara av vikl att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän hand- I fråga om uppgift i allmän hand- ling gäller sekretessen i högst tjugo ling gällersekretessen i högst . Belräffande handling som anger år. Beträffandehandling som anger villkoren i slulel avtal gäller sekre- villkoren i slulel avlal gäller sekre tessen dock längst till dess tessen dock längst fill dess , har förflutit från det avtalet slöts. eller hos statliga affärsverk och för- svarets materielverk , har förflutit från delavtalet slöts. Sekretess enligt 1 och 2 §§ gäller Sekretess enligt1 och 2 §§ gäller också,i den mån avlal härom har också, i den mån har träffats med främmande stal, i gorfÄauravtal härom med främman- ärende omhandräckning eller bi- de stat, i ärende om handräckning stånd som myndighel lämnar åt ellerbistånd som myndighet lämnar myndigheteller annal organ i den åt myndighet eller annat organ iden Senaste lydelse 1987:520. staten i verksamhel som motsvarar den som avses i nämndaparagrafer. staten i verksamhet som motsvarar den som avses i nämndaparagrafer. Sekretessgäller, i den mån har godkänt avlal härom med främmande stat, hosmyndighet i verksamhel som avses i 1, 2 eder 19 § för sådan uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten har erhållit enligtavtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1-3 §§ får inle ifråga om denna sekretesstillämpas i strid med avtalet. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen enliglandra stycket i högst . Sekretess gäller hos , inom ulrikesrepresen- , talionen och hos slatens adopfionsfrågor för uppgift i ärende om ekonomiskt bistånd, biträde i rättslig angelägenhet eller utredning åt enskild, om det kan anlas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inle beslut i ärende om ekonomiskt bistånd. Sekretess gäller hos , inom utrikesrepresen-talionen.ochhos statens adoptionsfrågor för uppgift i ärende omekonomiskt bistånd, biträde i rättslig angelägenhet eller utredning eUerannat liknande bistånd åt enskild, om det kan anlas att den enskilde eller någonhonom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gällerdock inle beslut i ärende om ekonomiskt bistånd. Sekretess gäller hos , inom uirikesrepresen-tationenoch hos styrelsen för internationell UtveckUng för uppgift om enskild somhänför sig tid utlands-myndighels beredskapsplanering, om del inte slår klartall uppgiften kan röjas utan atl den enskdde eUer någon honom närslående liderskada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lagträder i kraft den ,1988. I fråga omavtal som avses i 9 kap. 3 § första stycket och som har träffats föreikraftträdandet lillämpas bestämmelsen även om inle har godkäntavtalet. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m. fl. Härigenom föreskrivs atl 7 a § lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse - 7a§' Utöver vad som annars följer av lag ellerförordning är hälso- och sjukvårdspersonal skyldig all lämna ut 1. uppgift om huruvida någon visias på ensjukvårdsinrättning, om uppgiften för särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polis myndighet, kronofogdemyndighet eller folkbokföringsmyndighet, 2. uppgift som behövs för en rättsmedicinskundersökning, 3. uppgift som 3. uppgift som råd för vissa rättsliga sociala och rådför vissa rättsliga sociala och medicinska frågor behöver för sin medicinskafrågor behöver för sin verksamhel. 4. uppgift om en studerande som behövs för prövning av etlärende om avskiljande av denne från högskoleutbildning. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1982:1109. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs att 66 jande lydelse. socialtjänstlagen(1980:620) skall ha föl- Av 1 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) framgår allsocialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrarnämndens verksamhet. Detsamma gäller enligt 14 kap. 2 § tredje stycket sammalag belräffande vissa brott som riktar sig mot underåriga. Av den .sistnämndabestämmelsen följer också alt sekretess inte hindrar alt uppgift, som angårmisstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straffanfängelse , lämnas till en åklagarmyndighet eller polismyndighet. Från skall utan hinder av sekretess lämnasuppgift om huruvida någon visias i ett hem för vård eller boende, om uppgiftenför särskill fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndighet,kronofogdemyndighet eller folkbokföringsmyndighei. 5 § sekretesslagen (1980:100) framgår alt socialnämnden utan hinder avsekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet. Detsammagäller enligt 14 kap. 2 femte stycket samma lag beträffande vissa brott somriktar sig mot underåriga. Av samma stycke följer också att sekretess intehindrar atl uppgift, som angår misstanke om brott för vilkel inle ärföreskrivet lindrigare straff än fängelse , lämnas lill enåklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har atl ingripa molbrottet. Från skall utan hinder av sekretess lämnas uppgift om huruvida någon vistas i etl hem för vårdeller boende, om uppgiften för särskilt fall begärs av en domstol,åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet eller folkbokföringsmyndighei. 2. uppgift om en studerande som behövs för prövning av ettärende om avskiljande av denne från högskoleutbildning. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1982:1110. Prop- i987/88:4i Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 15 oklober 1987 Närvarande:statsministern , ordförande, och slatsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om sekretesskyddet för vissamyndighetsregister m. m. DenI trädde den nya sekretesslagen (1980:100; omtryckt 1985:1059,ändrad senast 1987:699) i kraft. Med hänsyn till ämnesområdets natur och tilllagens vidsträckta tillämpningsområde bevakas fortlöpande uppkommande behov avändringar i lagen. Jag skall nu la upp flera olika frågor om sådana ändringarsom har aktualiserats i skilda sammanhang. Efterbemyndigande av regeringen tillkallade jag en kommitté (Ju 1984:06) somantog namnet data- och offentlighetskommittén (DOK). Kommittén fick samma årgenom filläggsdirektiv (dir. 1984:48) i uppgift att utreda de problem som ärförenade med offentlighetsprincipens tillämpning på upptagningar förautomatisk dalabehandling (ADB). DOKhar avgett delbelänkandel (SOU 1986:46) Integritetsskyddel iinformationssamhället 2. I belänkandet föreslås en ändring av sekretesslagensbestämmelser om den s.k. folkbokföringssekretessen. (Ledamöter vid betänkandetsavgivande var kammarrättspresidenten , ordförande, f.d.riksdagsledamoten , riksdagsledamoten . ,ombudsmannen samt riksdagsledamöterna ). DOK:s lagförslag och ensammanfattning av kommitténs betänkande i den nu aktuella delen bör fogas tillprotokollet som bilaga 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna bör fogas lill protokollet som bilaga 3. Eninom upprättad remissammanställning beträffande det häraktuella förslaget finns tillgänglig i ärendet (dnr 2645-86). Jagbehandlar DOK:s förslag i avsnitt 2. Inomjustitiedepartementet har upprättats promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringari sekretesslagen. I promemorian behandlas tre frågor, nämligen sekretesskyddinom församlingsarbete, sekretess för uppgifter från utländskamyndigheter och organ samt regleringen av de undantag från meddelarfriheten somgäller av hänsyn till rikels säkerhet. Jagavser all i avsnill 3 ta upp frågan om sekretess för uppgifter från Prop.1987/88:41 utländska myndigheter och organ. Frågan om sekretesskyddet inomsvenska kyrkan har anknytning till bl. a. kyrkoförfattningsutredningensförslag i betänkandet (SOU 1987:4, 5) En ny kyrkolag m.m. vilkel nu övervägs inomregeringskansliet. Den bör därför beredas i det sammanhanget. Frågan om vilkaundantag som bör göras från meddelarfriheten av hänsyn fill rikets säkerhet ärav principiellt intresse från de synpunkter som ligger till grund för meddelarfrihetenoch rör vitala säkerhetsintressen. Spörsmålet bör därför enligt minmening övervägas mera allsidigt än vad som har varit möjligt i den aktuelladepartementspromemorian. Jag avser att senare förorda att regeringen överlämnarden delen av promemorian jämte remissyttrandena över den lill den kommitté fören översyn av säkerhetspolisen som jag har aviserat och som jag ämnarföreslå regeringen alt besluta om. Promemorianslagförslag och en sammanfattning såvitt gäller den här aktuella delen avpromemorian bör fogas till protokollet som bdaga 4 och 5.Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över .remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 6. En sammanslällningöver remissyttrandena har gjorts inom justitiedepartemenlet och finns fillgängligi ärendet (dnr 87-385). () har i en framställning begärt ändring av sekretesslagensbestämmelser om s. k. upphandlingssekretess. Framställningen bör fogas tillprotokollet som bdaga 7. Den har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 8. Enremissammanställning som upprättats inom jusfitiedepartementet finnstillgänglig i ärendet (dnr 3285-86). Iavsnitt 4 behandlar jag FMV:s framställning. Även en annan framställning från FMV,som avser meddelarfriheten och som bör fogas fill protokollet som bilaga 9,tar jag upp i det avsnittet. Medanledning av att en särskild av studerande frånhögskoleutbildning skall inrättas (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 198 ff.) behandlarjag i avsnitt 5 bl. a. frågan om att införa ett sekretesskydd för uppgifter isådana ärenden. Slutligentar jag i avsnitt 6 upp frågan om en ändring i sekretesslagen när det gälleruppgifter om enskilda som hänför sig till bl. a. utlandsmyndigheternasberedskapsplanering. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådels yttrande över förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) m. fl. De till lagrådet överiämnadeförslagen överensstämmer, frånsett vissa redaktionella ändringar, med delagförslag som jag avser att lägga fram . Lagrådet har i sitt yttrande, sombör fogas till protokollet, som bilaga 10, lämnat de remitterade förslagen ulanerinran. 2Sekretesskyddet för uppgifter i myndigheters personregister Mittförslag: Uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t.ex. namn ochhemadress, skall i vissa fall skyddas av den s. k. folkbokföringssekretessenockså i myndighelsregister som endasl omfattar elt begränsat urval avbefolkningen. Regeringen bemyndigas all meddela föreskrifter om i vilkamyndighetsregister sekretessen skall gälla. DOK:sförslag: All myndighelsregistrering "av befolkningen" skall omfattasav folkbokföringssekretessen ulan alt regeringen föreskriver särskill om det. Remissinstanserna:De remissinstanser som har uttalat sig om en utvidgning avfolkbokföringssekretessen är justitiekanslern (), hovrätten för VästraSverige, kammarrätten i , , datainspektionen,, , länsskatlemyndigheterna i ,och län, tekniska högskolan i , centralastudiestödsnämnden, , statskontoret, statisfiskacentralbyrån, statens person- och adressregisternämnd, kommun, DAFA DalaAB samt riksorganisationen för kvinnojourer i . Deflesta av dessa remissinstanser är positiva till förslaget. Hovrätten förVästra och kammarrätten i anser dock att ett genomförande avförslaget bör övervägas ytterligare. anser sig hasvårt alt överblicka alla konsekvenser som den föreslagna utvidgningen för medsig. ställer sig tveksam till om en så omfattande utökning avsekretessen verkligen kan leda till ett effektivt skydd mot förföljelse. Skälenför mitt förslag: I 7 och 9 kap. sekretesslagen finns beslämmelser om sekretessför uppgifter om enskildas personliga förhållanden. I detta uttryck inbegripsbl. a en persons adress (prop. 1979/80:2 Del A s. 84). Det stora flertalet avdessa sekretessbestämmelser är försedda med s. k. skaderekvisit. Somförutsättning för att sekretess skall gälla för en uppgift ställs då ett kravpå all elt utlämnande av uppgifter kan leda lill en viss angiven risk för menför den enskilde. Del är mera sällan som en uppgift om en persons adress är såkänslig all den inte får lämnas ut. Detfmns emellertid en bestämmelse som direkt tar sikte på all skydda också denna lypav uppgifter, nämligen 7 kap. 15 § sekretesslagen. Där föreskrivs om sekretessför uppgifter inom folkbokföringen m.m. Enligt denna bestämmelse gällersekretess i verksamhet, som avser folkbokföringen eller annan liknanderegistrering av befolkningen, för uppgifter om enskildas personligaförhållanden. En förutsättning för att sekretessen skall gälla är att det av särskddanledning kan antas att den enskilde eller någon honom närslående lider men, omuppgiften röjs. Delta skaderekvisit innebär att sekretesskydd ges såväl ätuppgifter av särskill ömtålig art som ti /88. åt normalt harmlösauppgifter vilka på grund av speciella omständigheter Pröp. 1987/88:41 är skydd.svärda. Iregel gäller således inle nägon sekretess enligl denna paragraf för uppgifterom t.ex. namn eller adress. Det måste föreligga någon särskild anledning för atlsådana uppgifter skall få hemlighållas. Som exempel på situafioner dåadressuppgifter inte bör lämnas ut anges i förarbetena till sekretesslagen falldå personförföljelse kan befaras (prop. 1979/80:2 Del A s. 211). En särskildanledning bedöms följaktligen i praxis föreligga om en kvinna begär atl henneskyrkobokföringsadress inle skall lämnas ut t.ex. till hennes tidigare make,eftersom hon fruktar att han skall utsätta henne för trakasserier. Ofta krävsdel dock i sådana fall atl det finns någon form av intyg från t. ex.polismyndighet eller socialnämnd atl hon är i behov av att ha"hemlig" adress. Bestämmelsernaom folkbokföringssekretess gäller i första hand inom den egentligafolkbokföringen, dvs. för uppgifter i register som förs för kyrkobokföring ochmantalsskrivning. Paragrafen är tillämplig också i fråga om andrabefolkningsregister som baserar sig på uppgifter från folkbokföringsmyndigheterna,som t. ex. det centrala statliga person- och adressregistret (SPAR). Ävenom ett befolkningsregister inte omfattar hela landet utan bara befolkningen iett visst område, t. ex, i etl län eller en kommun, är bestämmelserna i 7 kap.15 § sekretesslagen tillämpliga. Folkbokföringssekreiessenomfattar däremot inte uppgifter orn enskilda i stafiiga och kommunala register somomfattar etl begränsat urval av befolkningen. För en del av dessa registergäller dock sekretess enligt , andra bestämmelser i sekretesslagen. Som exempelpä sådana register, som omfattar en rejafivt stor andel av befolkningen, kannämnas följande. register omfattas t.ex. av statisliksekretessenenligt 9 kap. 4 § och centrala skalleregister av skatlesekretessenenligl 9 kap. I §. För register kan gälla sekretessen isocialförsäkringsärenden (7 kap. 7 §), om folkbokföringssekretessen inte ärfillämplig. Kommunernas bosladsbidragsregisler omfattas av den sekretess som ärföreskriven i 7 kap. 25 §. Vidare tillämpar centrala 9 kap.5 § andra stycket på sitt register för administration av studiemedel.Slutligen kan här nämnas att uppgifter i del stafiiga lönesystemet (SLÖR) ochdet personaladministrafiva systemet (Pl) kan vara sekrelessbelagda enligt 7kap. Detfinns andra register där uppgifter saknar sekretess trots att deomfattar en ganska stor del av befolkningen. Exempel på sådana register ärtrafiksäkerhetsverkets centrala körkorts- och bilregister ochrikspolisstyrelsens centrala passregister. Beträffande bil- och körkortsregistrenfinns emellerfid den möjligheten att registrera annan adress änkyrkobokföringsadressen om särskilda skäl föreligger. Härigenom kan ett visstskydd uppnås i prakfiken. Sombeslämmelserna om folkbokföringssekretessen är utformade skall de tillämpande myndigheterna normalt kunna utgä från att uppgifter i de aktuella registren inte är sekrelessbelagda. För alt säkerställa att en sär skild sekretessprövning verkligen sker i de fall del behövs har man för 10 vissaregister en speciell form av varningssignal. Av Prop.1987/88:41 allmänna råd för handläggning av särskild sekretessprövning ifolkbokföringen framgår att länsskatlemyndigheterna rekommenderas föra in enmarkering om särskild sekretessprövning i de fall där man bedömer att uppgifterom en person kan bli föremål för sekretess enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen.Begäran att så skall ske kan komma antingen från den registrerade själv ellerfrån någon myndighet. En sådan markering innebär atl uppgifter om personen intelämnas utan att en särskild prövning har gjorts. De register, där folkbokföringssekreiessenär fillämplig, aviseras sedan om att en spärrmarkering har gjorts. Enligtuppgift från riksskalteverkel var det ca 1 600 personer som med stöd avfolkbokföringssekretessen skyddades genom en särskild spärrmarkering. Del ärsåledes förhållandevis få fall där man har bedömt omständigheterna vara så allvariigaatl 7 kap. 15 §.sekretesslagen skulle kunna vara tillämplig. Ofta har beslutetföregåtts av polisutredning eller ingripande från någon socialnämnd. Tankenbakom den nuvarande regleringen där uppgifter om en persons adress e. d. kanhällas hemlig i vissa register men inte i andra torde vara att elt sådanlsekretesskydd bör ges bara i undantagsfall och då i fråga om de register därdet i praktiken ligger närmast till hands all försöka få reda på en sådanuppgift. Ju större del av befolkningen i hela landet eller en del av detlaregistreringen avser, desto mera närliggande är det givetvis att söka uppgiftendär. Motdenna bakgrund är det naturiigt att sekretessen i första hand gäller föruppgifter i de register som avser hela befolkningen och inle för innehållet imindre omfattande förteckningar. Del är också så att det i ett öppel samhälle som vårt är svårt, för atl inle säga omöjligt, all i varie sammanhangge sekretesskydd åt t. ex. en adress. Åandra sidan finns det ett antal register som förs av myndigheter och sominnehåller uppgifter om så stora grupper av befolkningen atl det ter sig inkonsekventatl uppgifter i dessa register inle omfattas av samma sekretess som uppgifteri befolkningsregi siren. Del torde vara nästan lika näraliggande all forskaefter en adress i t. ex. pass- och körkorlsregistren som i folkbokföringsregistreneller SPAR. Skillnadeni sekretesshänseende mellan dessa register framstår som en brist i regleringen.Så t.ex. har i skilda sammanhang uppmärksammats behovet av skydd för kvinnorsom förföljs och hotas av sina tidigare makar eller sambor. Samhällets stöd tilldenna grupp bör givetvis i första hand ta .' sig andra uttryck än att utvidgamöjligheten alt sekretessbelägga pei;spn-uppgifter, och en utvidgad sekretesspå området kan aldrig erbjuda något heltäckande skydd. Men varje rimlig möjlighelatt förbättra skyddet måsle naturiigtvis tas tillvara. Antalet personer som på gmndav förföljelse e. d. kan ha anledning att hemlighålla sin adress är myckel begränsat i förhållande till alla dem som registreras i de nu åsyftade registren.