prop · GB03176 · 1987-12-31 00:00:00 — Primärvårdens koppHng fill sjukvårdens forsknings, utveck lings-, utbildnings- och specialkompetens är kvaliteter som bör behållas. Rekrytering av sjukvårdspersonal till primärkommunen torde även bli . /Vor/-öo :; . Kommunförbundethar gjort studier i två län av omfattningen av de. kommunala insatserna för de personer som tidigare skulle ha fått sin vård fillgodosedd inom långtidssjukvården. Även om den genomförda studien ännu inte är färdigbearbetad och representativ för hela landet så visar den på högre kostnader för kommunerna än vad som tidigare presenterats. Härtill kommer kostnaden för att tillmötesgå behoven av utbildning inom heriitjäns- 47 Mot bakgrund härav finner förbundsstyrelsen det nödvändigt Prop.1987/88:176 att dessa högre kostnader beaktas vid beslut öm kostnadsfördelninginom Bilaga 4 äldreomsorgen i framfiden. "Styrelsen har i det föregående markerat sittintresse för en utveckling beträffande arbetsfördelningen som i prakfikeninnebär väsentligt vidgade åtaganden för primärkommunerna. En förutsättning föratt en sådan utveckling skall komma tilf stånd är givetvis att de betydandefinansiella konsekvenserna kan hanteras på ett tillfredsställande sätt." PRO konstaterar "att det på en rad punkter kan resastveksamhet till de möjligheter som föreligger att med begränsade resurserförverkliga Äldreberedningens intentioner. Det är helt avgörande förutvecklingen i vilken utsträckning som samhället ställer erforderliga resursertill förfogande." menar att kraven på landstingen kommeratt öka '' Detta beror bl.a. på förändringar ibefolkningens ålderssammansättning, höjda kvalitetskrav inominstitutionsvården och ökad vårdtyngd bland de på institution kvarvarandepatienterna. "Mot bakgrund av detta gör förbundets styrelse denbedömningen att landstingens totala kostnader för vård och service till deäldre kommer att öka fram inom såväl primärvården somakutsjukvården." i menar att den skisseradeföräridringen och utvecklingen av äldreomsorgen, som ställer sig bakom, kommer ' att kräva inte bara tid utan också omfattande ekoriomiskainsatser från huvudmännens sida. betraktar de i bilagan tillbetänkandet redovisade räkneexemplet just som exempel. "Det synessannolikt att de beräknade kostnadsminskningarna för landstingens del kommeratt stanna vid betydligt blygsammare belopp när hänsyn tas till hela hälso- ochsjukvårdssektorn, vilket beredningens räkneexempel ej tycks beakta. Det ärsåledes ofrånkomligt att staten aktivt bidrar till kostnadstäckningen." menar att "äldreomsorgen tar i dagstora kostnader för såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst. Med denutveckling som kan förväntas krävs ökade resurser föratt kunna möta de krav på insatser som beredningen skissat och påvisat medhänsyn till åldersförändringar, kvalitetskrav m.m. För kommunernas del kanförväntas en förskjutning av ansvar inom äldreomsorgen från hälso- och sjukvårdtill socialtjänst. En sådan förskjutning av ansvaroch resursanspråk har ocksåägt rum . Om det skall vara möjligt att klarabehoven av vård och omsorg av de äldre är det viktigt att resursertillskapas inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård för den kvantitativaökning som kan förväntas ske, men också för den kvalitativa vården som ligger idet förändrings- och utvecklingsarbete som föreslås." - Staten bör,genom regelbundna överiäggningar med huvudmännen, inta en mer aktiv roll närdet gäller förändringsarbetet och kostnadsfördelningen mellan kommuner ochlandsfing. - Ett nyttersättningssystem införs . detta att, inom tillgänglig ekonomisk ram, Prop. de nuvarandeersättningarna mellan huvudmännen inordnas i statsbi- Bilaga 4 draget tillkommunernas sociala hemhjälp, en nyprestationsrelaterad ersättning till kommunernas sociala hemtjänst införs.Denna knyts förslagsvis till den minskande konsumtionen av institutionsvård, behovet avarbetsledande personal inom den sociala beaktas, utbildning avden sociala personal stimuleras. - Den konkreta utformningen av ersättningssystemet krävervidare beredning och behandlas i överläggningar mellan staten och huvudmännen. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan serpositivt på beredningens förslag att staten skall inta en mer aktiv roll närdet gäller förändringsarbete och kostnadsfördelningen mellan kommuner ochlandsting. HCK stöder förslaget om att staten skall inta en aktivareroll för att undanröja de svårigheter som finns i de ekonomiska relationernamellan huvudmännen. HCK anser att , samordningen avekonomiska frågor mellan huvudmännen måste skrivas in i lag. TCO menar att "de problem som sammanhänger medoklarheterna om ersättningen mellan kommuner och landsting måste enligt TCO:suppfattning lösas. Äldreberedningen har trots diskussionerej funnit någon definitiv lösning på dessa problem utan skjuter problemetytterligare . Detta är enligt TCOs uppfattning mycketotillfredsställande. TCO anser att problemen leder till oklarheter sompåverkar personalens arbetssituation negativt och det är därför högst angelägetatt lösningen pä dessa problem påskyndas." kommun menar att "kommerkommunerna att få ett alltmer omfattande ansvarsområde och betungandeekonomiska kostnader för att förverkliga de målsättningar soni överenskommits.Små kommuner med begränsade resurser och med hög andel äldre kommer att få detmycket bekymmersamt att klara situationen." "RRV anser det angeläget att i ett framtidaersättningssystem även olikheter i kommunernas ekonomiska förutsättningar ochbehovsstruktur beaktas. Vidare anser RRV att statsbidragsgivningen skall gekommunerna möjlighet att tillvarata effektiviseringsvinster samt medge lokalalösningar. Genom att låta statsbidraget innehålla en generell och behovsrelateraddel kan dessa aspekter beaktas. Enligt RRVs mening är det angeläget attmålsättningen att stimulera utbyggnad av prioriterad verksamhet vägs mot denegativa effekter prestationsrélaterade statsbidrag kan ha i form av kommunalavariationer och bristande flexibilitet." "Liksom beredningen anser detväsentligt att ett specialdes-tinerat statsbidrag till social hemhjälp behålls.Det är vidare angeläget att den arbetsledande personalen ingår ibidragsunderlaget med hänsyn till den sociala hemhjälpens alltmer kvalificeradeoch omfattande arbetsuppgifter." menar att "det av beredningenskisserade statsbidrags systemet lämnar många frågor obesvarade. Innan ställning fill ett eller annat system kan antas måste de ekonomiska effekterna av tänkta systemet 49 Förbundet förordar att de nuvarandeersättningarna mellan Prop. 1987/88:176 huvudmännen regleras genomskatteväxling eller andra långsiktiga ekono- Bilaga 4 miska uppgörelser. "Däremot är det av utomordentligt stor betydelse att ett nyttersättningssystem kan reglera frarritida .kostnadsförändringar mellanhuvudmännen till följd av omstruktureringen." Utredningen har pekat på möjligheterna att sätta ettbidrag i relation till minskningen av institutionsplatser. "Ett sådantbidrag kan bli orättvist för kommuner som redan har ett litet antalplatser, om inte detta är beaktat i avtalet mellan huvudmännen. Det synes dockvara principiellt riktigt att en kommun som exempelvis använder ett litet antallångvårds- och sjukhemsplatser skall ha ett större ekonomiskt bidrag än enkommun där utbyggnadsgraden av sådana institutioner är betydligt större. Också statsmakterna måste'ta ett större ekonomiskt ansvarför äldreomsorgens utbyggnad. I detta sammanhang vill styrelsen framhålla att detvid en samlad bedömning av äldreomsorgen bör övervägas att låta statsbidragutgå till all personal som arbetar i äldreomsorgen I" "ser positivt på förslaget att dénuvarande transfereringarna mellan huvudmännen upphör. . . Förbundet finnerdet därför naturligt att staten avlöser landstingens finansiella bidrag tillkommunerna och därvid beaktar effekterna bl.a. av genomförda skatteväxlingar.Vidare bör ges en ytterligare statlig stimulans fill kommunerna för de ökadekostnaderna vid en utveckling frän institutionsvård till allt större andel 'insatser i hemmen." Viktiga förutsättningar i beredningens idéskiss måsteanalyseras vidare varför förbundet delar beredningeris uppfattning att"den konkretautform-ningen kräver ytterligare beredning och bör behandlasi övei-läggningar med huvudmännen." Stockhobns kommun menar att äldreberedningéns förslag omkostnadsersättningen har flera positiva inslag. Ett bidrag till kommunerna somär relaterat till graden av rriinskad konsunition av institutionsvård måsteemellertid avvisas eftersom dét irite särtitidigt för enkvalitetshöjning. En sådan ordning är bakvänd och bidrar inte till attunderlätta satsningen på öppen vård i hemmet. Det är i stället angeläget åttsnabbt få fram ett nytt bidragssystem som stimulerar kommurierna att bygga utäldreomsorgen. vill "starkt lindérstrykaberedningeris förslag om att i det nya ersättningssystemet skall liggastatsbidrag för arbetsledai-e, liksom att behovet av utbildning förhemtjänstens personal skall beaktas. Dessa två grupper har en nyckelroll i deninriktning beredningen föreslår." Flera kommuner är liksom komtnun skepfiska till en prestationsrelateradersättning till , som knyts till konsumtion av institutions-Vård.Frågor som hur man väljer mättillfälle, mätrrietoder öch korrigeringar förspeciella befolkningsfaktorer är inte belysta i betänkandet. Statens ochlandstingets bidrag till finansieringen av kommunernas del i hemsjukvården kani stället utformas som ett mei- gerierellt bidrag. Flera kommuner förordar liksom kommun attstatsbidrag även ' bör utgå till personal vid ålderdomshem på ett sådant sätt att det blirneutralt till boendeform och därigenom ger kommunerna större handlingsfrihet och de äldre ökade valmöjligheter. Detta kan för övrigt förhindra att alltför snabba förändringar drabbar äldre med stort vårdbehov. Älmhiilts kornniun anser att "ett nyttersättningssystem bör införas . 1987/88:176 sorii huvudmannaskapet förändrasenligt kommunens förslag ovan. Bilaga 4 Grunddragen i ett sådant system bör vara att detta stimulerar till en ökad öppen äldreomsorg. Systemet bör också kompensera primärkommunerna, för deras-geriom ändrade kompetensregler för äldreomsorgen/långtidsvår- - - . . den, omstrukturering av psykiatrin samt ändrad lagstiftning för omsorg om vissa utvecklingsstörda-under senare år ökade arbetsuppgifter och kostna- , Systemet bör vidare bidraga till att eliminera denojämna utbyggnad av sjukhem som finns i länen." Flera kommuner delar kommuns bedömning att- detär . -angeläget att kostnader för.arbetsledande-personal inomhemtjänsten får inräknas i statsbidragsunderlaget. Tillgång till enkvalificerad arbetsledning , är av avgörande betydelse för verksamhetenskvalitet och ett, .effektivt : resursutnyttjande. ->--..'.. tillstyrker att ett-nytt ersättningssysteminförs i enlighet med den skiss som presenteras i betänkaridet. Höjda statsbidrag till primärkommunerna får dock ej innebära minskad sjukvårdsersättning-till landsfingen. SHR, HCK, DHR, PRO och SPF tar upp den enskildesekonomiska förhållanden och avgifterna för service och vård.- ... PÄO skriver att den enskildes ekonoriii är starkt beroendeav hur avgifter inom vården och omsorgens område utvecklas. sieringen ökat varierar avgifternas,storlek starkt från .. kommun till kommun från landsting till landsting. PROanser med hänvis- : ning till nämnda förhållanden att en begränsning avavgiftsfinansieringen måste komma till stånd om alla skall ha.sammaförutsättningar att efterfråga det som ingår i äldreomsorgen. I stället-bör istörre omfattning kostnaderna bäras gemensamt och solidariskt av samhället i sin-helhet.WCAoch DW/? Enligt SHR:s uppfattning "får nuvarande..skillnader isocialtjänstens kvalitet - dit avgiften hör för den - inte godtas. I defortsatta övervägandena om ersättningssystemet är det nödvändigt att utformabindande föreskrifter om äldres och funktionshindrades rätt till socialtjänst.Under denna förutsättning hälsas äldreberedningens förslag om nyttersättningssystem med tillfredsställelse." -Utvecklingsarbetet inom äldreområdet bör samordnas pålänsnivå i samråd mellan landsting och länets kommuner. - För attutveckla en långsiktig forskarkompetens bör fasta .grupper av äldreforskare ochlångsiktiga projekt stödjas. - Forskningsrädsnämndenoch Delegationen för isocial forskning får i uppdrag att utarbeta ett samlatprogram för äldreforskningen. "UHÄ anser att forskningsrådsnämhden och delegationenför social forsk ning bör ges i uppdrag att utarbeta ett samlat program för äldreforskiiingen i 51 samverkanmed medicinska forskningsrådet. . . Samtliga underremissin- Prop.1987/88:176 stanser stödjer beredningens förslag om en ökad satsning påforskning inom Bilaga 4 äldreområdet." Det tvärvetenskapliga förhållningssättet liksom förslagetom långsiktiga forskningsprojekt tillstyrks allmänt. En majoritet framhållerforskningens nära anknytning fill universiteten. Andra {och och ) vill särskilt understrykavårdhögskolornas roll i sammanhanget. "/SR tillstyrker förslaget att satsning sker påforsknings- och utvecklingsarbete inom äldreområdet. I utredningen betonas docki allt för hög grad den ekonomiska öch sociala forskningen. Behovet av attsatsa på grundforskning inom de olika sjukdomsgrupper som drabbar äldre ärstort. Utredningen är alltför diffus beträffande hur en sådan satsning skallske." När det gäller information om forskning ochutvecklingsarbete inom äldreomsorgen vill statskontoret understryka vikten avatt erfarenheterna av den försöksverksamhet som bedrivs viasocialdepartementets försöksmedel utvärderas och sprids. Det är verketsuppfattning att här bör spela en vikfig roll. Insatserna kanvid behov finansieras genom ovannämnda utvecklingsmedel. DHR har krävt att de stora skillnader somfinns mellan dels olika kommuner dels olika landsting när det gäller samhälletsvård och service måste utjämnas. Ett led i detta kan vara den länsvisasamordning av olika utvecklingsarbeten som föreslås av beredningen. Stiftelsen menar att"kännedom om vad som pågår inom äldreområdet kommunerna emellan och mellanlandsfing och kommuner är ofta överraskande dålig. Det finns behov av ett organsom samlar in uppgifter om vad som pågår och pläiieras på äldreområdet inomkommuner och sjukvårdsområden och som också aktivt förmedlar denna kunskapvidare. Många kommuner har också bristande resurser för utvecklingsarbete ochbehöver hjälp med t.ex. uppläggning av projekt och handledning avprojektarbetare. Äldrecentrum har ambitionen att vara ett sådant informations-och serviceorgan i ." Några remissinstanser har yttrat sig över frågor som rörgenomförandet av beredningens förslag. 5PFanser att beredningen "inte tillräckligtanalyserat vare sig nuläge eller de nödvändiga stegen för att nå målen. Mångadelförslag innebär var för sig väsentlig förbättring av både standard ochtrygghet. måste de mest angelägna åtgärdernaprioriteras. Det kan bli nödvändigt attuppskjuta eller avstå från periferadelar för att de centrala skall kunna genomföras fullvärdigt." PRO "anser det viktigt att understrykaäldreberedningens rekommendationer om stor varsamhet när det gäller attavveckla de institufionsresurser som finns . Bedömningar måste alltid görasi relation till den utveckling som parallellt måste ske i utbyggnaden inom detkommunåla vård- och omsorgsomradet. anföratt "äldreberedningen framhåller att det inte är Prop. 1987/88:176 möjligtatt centralt bestämma takten i utvecklingen från institutionsvård till Bilaga 4insatser i hemmen. Beredningen konstaterar vidare att de ekonomiska ochpersonella resurserna för utvecklingen av service och vård till äldre ärbegränsade, varför kommuner och landsting tvingas prioritera. Prioriteringarnabör ske lokalt och anpassas till de skilda lokala förutsättningarna ochönskemålen. delar denna uppfattning och vill särskiltunderstryka vikten av att de lokala förutsättningarna och önskemålen får bliavgörande för utvecklingen av vård och service till äldre." Omstruktureringenav vård- och omsorgssektorn får enligt kommunförbundet "inte innebära attutbyggnaden forceras, så att bostädernas standard, utformning, allmännatillgänglighet och anpassning till den enskildes förutsättningar och behoveftersatts. Olika särboendelösningar bör också utvärderas allt eftersom deutvecklas och prövas. Vidare måste hänsyn tas till att behoven ochbostadsförhållanden varierar i de enskilda kommunerna varför lösningarna måsteanpassas till lokala förhållanden." Innehåll - - ,' .sid.- Prop. Bilaga1 Anhörigvårdskommitténs sammanfattning av betänkandet. . (SOU 1983:64) Ledighetföranhörigvård.., :. Bilaga 2Åldreberedningens sammanfattning av slutbetänkandet . (SOU1987:21) Aldreomsorg i UtveckHng......- 4 ; . B//ögaJ Förteckning överremissinstanser och sammanställning,av remissyttrandenöver anhörigvårdskommitténs.,betänkande ,, (SOU1983:64) Ledighet föranhörigvård..... ....... 14 Bilaga4 Förteckning över rernissirtstanser och sammanställning,ay remissyttranden över betänkandet (SOU 1987:21) Äldreom sorg i utveckling..... ...;..,............. ,.