prop · GB03177 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1987/88:177 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år1987 Skr 1987/88: 177 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollet samt överlämnar en i utdragetangiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . Skr 1987/88:177 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern I. , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, R. , , , , , G. , , Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexportenår 1987 Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel är underkastadkontroll av statsmakterna. Tillverkningoch tillhandahållande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983: 1034) omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och förordningen (1983:1036) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1984.Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning, ursprungligen . Ilagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringenstillstånd. Vidare krävs fillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag ellerförmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod förframställning av sådan materiel. Regeringen får förena tillstånd med villkorsamt med kontroll- och ordningsbestämmelser. Föratt möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmaterielinrättades är 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inomutrikesdepartementets handelsavdelning. Som ett led i kontrollarbetet ärberörda företag skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverkningresp. försäljning av krigsmateriel. Statligamyndigheter såsom affärsverket FFV står inte under KMLs kontroll och har ingenredovisningsskyldighet. KMI får ändå uppgifter om de statligatillverkarnas export. Pågrundval av uppgifterna från de privata och statliga företagen upprättar KMIstatistik. Detta sker årsvis. Arbetet med statistiken är med hittillsvaranderutiner slutfört efter kalenderårets slut. Datorstöddregistrering har införts . Statistiken förkommande år kommer därför att kunna göras tillgänglig tidigare än . ISverige råder ett generellt förbud mot export av krigsmateriel.Regeringen kan dock medge undantag (dispens) från förbudet. Att en utförsel pådetta sätt tillåts har motiverats av vår säkerhetspolitik och den däravbetingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörjningsgradmed avseende på krigsmateriel. Reglernaom krigsmaterielexport återfinns i lagen (1982:513) om förbud Skr1987/88: 177 mot utförsel av krigsmateriel, m. m. och dithörande förordning (1982: 1062). Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari1983. Genomutförsellagen krävs sålunda tillstånd fill utförsel av varor som utgörkrigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i dennyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också för fillverkare av krigsmaterielatt till någon utom riket upplåta eller överlåta tillverkningsrättigheter m. m.till materielen. Vidare krävs fillstånd för att inom riket bedriva militärtinriktad utbildning av utländska medborgare. Besluti ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas som sagts avregeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid medutrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissafall med industridepartementet. I ärenden som inte avser utförsel i störreomfattning eller inte är av större vikt har utrikeshandelsministernbemyndigats att fatta dispensbesluten. Riksdagenhar (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) fastslagit och sedermera genomgodkännandet av en proposition med förslag till lag om förbud mot utförsel avkrigsmateriel, m.m. (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr. 345) bekräftat de rikfiinjersom skall ligga till grund för tillståndsprövningen. Exportav krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär, ochtillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är intemöjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheteri tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt alt prövningen av deenskilda tillståndsärendena fillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 §regeringsformen (RF) skall regeringen i ulrikesärenden av större viktöverlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissautförselärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning mednämnden skall äga rum. Även om sådana överläggningar inte bedöms erforderliga,har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärendenges en bredare förankring än i regeringen. beslutade är 1984 pågrundval av proposifionen (1984:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexportatt en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU1984/85: 5, rskr. Nämnden,som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sinverksamhet . Den höll nio och tio sammanträden.Nämnden har fill uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor.Nämnden sammanträder på kallelse av krigs-materielinspektören som också ledersammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för detföredragande statsrådet. Nämndenstillkomst har inneburit att omfattningen av de ärenden som görs till föremål för ökat samråd har breddats. Nämnden har självfallet inte ersatt utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regerings-' formen har att överlägga med utrikesnämnden om. Genom de relativt täta, regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av frågor som rör krigsmate rielexport. ti /88. Föratt bistå krigsmateriélinspektören med beredningen av ärenden rö- Skr 1987/88:177 rande klassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt tekniskt-vetenskapligtråd med företrädare för flera olika insfitutioner, som äger kunskap omteknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Rådet sammanträdde engång . Därvid beslöts om en effektivisering av rådets arbetsformer,vilket bl. a. innebär att sammanträden numera hålls . Inyssnämnda proposition uttalade regeringen även sin avsikt att lämnariksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenomskulle förses med en samlad information om krigsmaterielexportensamtidigt som underlag skulle ges för en breddning av den allmänna debatten. I enlighet härmed förelade regeringen en skrivelse (1984/85:223) med redogörelse för dén svenska krigsmaterielexporten . År1986 lämnades en motsvarande redogörelse för krigsmaterielexporten under år1985 (Skr. 1985/86: 178) och en redogörelse för denna export under år1986 (Skr. 1986/87: 169). Inom KMI har utarbetats en liknanderedogörelse'avseende-år 1987. Redogörelsen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga. Avden statistiska redovisningen framgår bl. a. att den svenska exporten avkrigsmateriel uppgick till 4426,6 milj. kr. mot 3 242,9 milj. kr.under år 1986. Detta innebär en ökning med 31,i fasta priser (basår = 1968).Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten utgjorde mot1,för . Genomsnittssiffran för den.senaste tioårsperioden är 1,. Vadgäller krigsmaterielexportens geografiska.spridning kan konstateras att Sverigeunder lång fid sålt krigsmateriel till ett fyrtiotal länder. harleveranser skett till 40 stater. Till fem av dessa har dock uteslutande jakt-ochsportskyttevapen och/eller-ammunition exporterats. Uppdelat på-regionerdominerar med normalt ca hälften av leveransvärdet. sjönkdenna andel något. svarade för av den samlade krigsmaterielexporten.Under året steg andel från , främst beroende på leveranser avartilleriutrustning till . andel steg fråri . Närdet gäller krigsmaterielexportens värdemässiga fördelning på olika huvudområdenär vapen och ammunition den helt dominerande kategorin. Denna kategori omfattarett brett register av den vapen- och ammunitionstillverkning som förekommer iSverige. Även flygmateriel samt "övrig materiel", vilken innefattar bl.a.elektronisk'apparatur, är betydelsefulla exportvaror pä den västeuropeiskamarknaden. Enhög självförsörjningsgrad i fråga om försvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolifiken. På flera försvarsområden är det en avgörande fördel för att ha en inhemsk produktionskapaci tet. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret har emellertid inte ansetts vara en tillräckligt stor avnämare för att upprätthålla kapacite ten hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kom mer med ibland långa och oregelbundna mellanrum. En viss export har därför bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunna behålla sinutvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen har avi- Skr 1987/88: 177 seratatt en utredning skall filisättas för att närmare belysa dessa förhållanden.Utredningen avses bl. a. få i uppdrag att analysera sambandet mellan densvenska försvarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisksynvinkel acceptabel självförsörjning av krigsmateriel och denna industrisberoende av exportmöjligheter. Detföreligger misstankar om att en del krigsmaterielleveranser från inteskett i enlighet med gällande bestämmelser. Dessa misstankar har utretts avpolis- och tullmyndigheter. I vissa fall har åtal väckts, medan förundersökningeni andra delar ännu inte har avslutats. Justitiekanslernfick regeringens uppdrag att utreda FFV:s krigsmaterielexportmot bakgrund av uppgifter om aft export förekommit via tredje land till länderför vilka regeringen inte lämnat utförsel-fillstånd. KMIgenomförde under marsapril på regeringens uppdrag en granskning av allade licensavtal som ingåtts och vilka alltjämt kan ge upphov filltillverkning utomlands. Granskningen syftade till att kartlägga dessa avtalsinnehåll, i synnerhet med avseende på vidareexport till tredje land. Etttrettiotal företags licensavtal har granskats. I ca två tredjedelar av avtalenär reexportmöjligheterna på olika sätt begränsade. I övriga avtal medgesvidareexport till ett eller flera länder utan licensgivarens hörande. Denav regeringen tillsatta medborgarkommissionen för granskning avviss vapenexport överlämnade sin rapport fill statsministern. Detär som regeringen tidigare framhållit ett oeftergivligt krav att företagenrespekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten somskärptes så sent som . Det finns, i ljuset av de senaste årenserfarenheter, starka skäl att skärpa reglerna för krigsmaterielexporten, och atteffektivisera kontrollen. Regeringen har i detta syfte lagt fram en proposition(1987/88: 154) med förslag fill en ny lag om förbud mot utförsel avkrigsmateriel, m. m. Förslaget bygger till stor del på den utredning om försvarsindustrinsutlandsverksamhet vars betänkande lades fram (SOU 1987:8). Underår infördes krav på särskilda intyg vid export av krut och sprängämnen,där den utländska mottagaren intygar att materielen inte skall vidareexporterasi befintligt skick utan ingå i vederbörandes egen tillverkning. Under år 1987har ytterligare ett intyg utarbetats, nämligen för export av komponenter ochandra insatsvaror. Inom KMI har en översyn av rutinerna fortsatt, och ettdatoriseringsprogram fullbordats. KMLs personalresurser har förstärkts på rekommendafionav en särskild utredare, ambassadören , som överlämnadeen rapport till regeringen. delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående. dels till överlämnarredogörelsen för den svenska krigsmate- Skr 1987/88: 177 rielexporten år1987. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan. Svensk krigsmaterielexport Allmän bakgrund Bilaga Skr 1987/88: 177 Bilaga Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer utvecklingeri av den svenska tillverkningen, försäljningen ochexporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhetpå krigsmaterielområdet - omkring 140 stycken, varav ettsjuttiotal är aktiva - är skyldiga att lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI.Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat sättanalyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen (1984/85: 82) om ökad insynoch samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsiktatt lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Föreliggande promemoria redogör för den svenska krigsmaterielexporten . Ibudgetpropositionen lämnar uppgift om värdet avde utförseltillstånd som har utfärdats under föregående kalenderår. I åretsbudgetproposition har värdet för angetts till . Antaletinkomna utförselärenden har legat mellan 1 700 och 2300. Denövervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annankrigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltill-ständ fattas avregeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte ärav större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden omutförsel av krigsmateriel meddela sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 hari år av värdet av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut. Utförselbevis för försåld krigsmateriel underåren 19831987 Avtabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförseltillståndberäknad i fasta priser ökat . Det bör påpekas attutförseltillstånden ofta täcker en annan och än den tillvilken tabelluppgifterna hänför sig. Utförselbevis för försåld krigsmateriel i löpande Skr 1987/88: 177 priser och prisnivå' jämte den procentuella volymförändringen .. ' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindexför verkstadsprodukter använts. Det förekommer olika uppgifter om det årliga värdet avsvensk krigsmaterielexport. KMLs statistik grundar sig på de uppgifterinspektionen tar in direkt från varje exportföretag rörande värdet av levereradmateriel. Tabell 3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexportunder den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 ärsprisnivå. Av tabellen framgår även krigsmalerielens andel av totalavaruexport. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren19781987 i löpande priser och prisnivå, m. m. -25,5 -1- 46,0. Vid pnsomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex förverkstadsprodukter använts. Krigsmaterielens andel av vår totala varuexport för år1987 uppgår till dvs. en ökning i förhållande till siffra. Som alltid gäller att förändringar från till ettannat inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar avutvecklingstendenser. ' En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 visar att detsammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sigavsevärt frän värdet av faktiska leveranser under . Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmaterielexporten.För år 1987 svarar detta område för . Ökningen på flygplansområdet hänförsig till europeiska köpare. Skr1987/88:177 Bilaga Värdet av svensk krigsmaterielexport i på sexolika huvudområden a) Vapenoch ammunition (inkl. för jakt och sport) b) Krutoch sprängämnen samt vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansradefordon jämte utrustning d) Krigsfartygjämte utrustning e) Militäraluftfartyg och delar därtill samt fallskärmar O Övrig materiel' ' Kategorin övrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel,radar, underhålls- och tillverkningsutrustning samt elektronik. Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningenav krigsmaterielexporten och dess uppdelning på olika huvudområdenkompletteras i följande sammanställningar av exportens fördelning, dels påskilda regioner (tabell 5), dels på enskildaländer (tabell 6). Krigsmaterielexportens fördelning på regioner iprocent av värdet (väst)" (väst)" ' Exkl. länder till vilka endast utförsel av jakt- ochsportvapenutrustning förekommit. Sedd överett längre tidsavsnitt visar sammanställningen att den svenska krigsmaterielexportentill över hälften av sitt värde gått till och till tillAsien. gick tillbaka markant, medan svarade förknappt . Skr1987/88: 177 Bilaga Exporten av krigsmateriel fördelad påländer (som jämförelse anges även exporten ) Exportenanges i tusental kronor 23 235 3 2 4426595 3 242935* 2137 355* ' Endast utförsel av jakt- och sportskyttevapen och/eller-ammunition ' Avser uteslutande materiel ingående i system levereratav tredje land. " Slutsumman anger totalvärdet, i vilket ocksä ingärleveranser till länder som ej var mottagareunder och därför inte finns upptagna i denna tabell. Under år1987 omfaUade exporten 40 länder mot 1986. Till 8 av dessa 40 länderundersteg exportvärdet 1 milj. kr. I sex av dessa fall har exporten rört sigenbart om materiel för jakt eller sport. förblir den största marknaden för svensk krigsmaterielexport,även om andelen gått ned . Orsaken härfilltorde främst stå att finna i ökningar vad gäller I bägge fallen är det enstaka storaorder till Skr 1987/88: 177 resp. Förenta Stater som slagit igenom i statistiken. andel av exporten halverades under år 1987jämfört med föregående år, främst på grund av minskad export till andel ökade något, huvudsakligen genom fullföljande av tidigare åtaganden. Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m. har inga tillstånd lämnats till upplåtelseav tillverkningsrättigheter (licenser) utom riket eller för militärt inriktadutbildning i av utländska medborgare. Prövningen av ärenden rörande licenser sker pä samma sättsom när det gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning somföregår varje tillstånd tillexport av krigsmateriel, görs en genomgång avrelevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörandelicensens omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m. m. Det finns ca 55 exportörer av krigsmaterieli . Av dessa är ca 25 mindre företag som har tillständ att handla medjakt- och sportskyttevapen. Dessa senare företag exporterade under år 1987tillsammans för omkring 5,5 milj. kr. exporterade 21 företagvardera för värden över 1 milj. kr. De främsta exportföretagen är AB och affärsverket FFV.Bofors är det ojämförligt största. Tillsammans svarade de båda företagen för av den svenska krigsmaterielexporten . Efter dessa kommer ScaniaAB och , som vardera exporterade för över 100 milj. kr. , , och ElektronikindustrierAB exporterade för mellan 50 och 100 milj. kr. har exporterat förmellan 10 och 50 milj. kr. Dessa är , , SA MarineAB, , och Instruments AB.De övriga företagen med export överstigande 1 milj. kr. är , , , , AB ,samt AB Härd Materials. Tillsammanssvarade dessa 21 företag för av hela den svenska krigsmaterielexporten underär1987.