prop · GB03153 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1987/88:153 om vissa åtgärder i anledning av 1977 års Skr tilläggsprotokolltill 1987/88-153 Genévekonventioner angående skydd för krigets offer, m.m. Regeringenbereder tillfälle atl la del av vad som har lagils upp i bifogadeutdrag ur regeringsprotokollel . Iskrivelsen redovisas de åtgärder som regeringen vidtagit sedan år1979 godkänt tilläggsprotokoll till Genévekonventioner angåendeskydd för krigets offer. I skrivelsen redovisas också vissa andra åtgärder somhar anknytning lill den inlernationella humanitära rätten i väpnade konflikter. 1 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 mars1988 Närvarande: statsministern I. , ordförande,statsråden , , , , , ,, R. , , , , , G. , , Föredragande: statsrådet . Skrivelse om vissa åtgärder i anledning av 1977 årstilläggsprotokoll till Genévekonventioner angående skydd för krigetsoffer, m. m. Folkrättens regler avseende den humanitära rätten iväpnade konflikter har fortlöpande reviderats och vidareutvecklats, ofta medutgångspunkt i erfarenheterna från större väpnade konflikter. Ar 1949 tillkom de fyra Genévekonvenlionerna angåendeskydd för krigets offer, m.m. på grundval av krigföringens utveckling underandra väridskrigel. har i likhet med nästan samtliga FN:s medlemsstaterratificerat konventionerna (prop. 1953:57, SÖ 1953:14-17). Vid plenarmöte i antogs enhälligttvå tilläggsprotokoll till Genévekonvenlionerna. Till grund för dessa låg lillbetydande del erfarenheter från konflikter efter andra väridskrigel.Tilläggsprotokollen godkändes av (prop. 1978/79:77, UU 24,rskr. 161, SÖ 1979:22-23). En förteckning över vilka stater som har ratificerattilläggsprotokollen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. bemyndigade regeringen chefen förförsvarsdepartementet atl tillkalla en kommitté för all utreda och lämnaförslag om tolkning och tillämpning av samt information och undervisning omfolkrättens regler under krig, neutralitet och ockupation. Kommittén' som antog namnet folkrättskommiltén har avgett betänkandena(SOU 1979:73) Krigels lagar och (SOU 1984:56) Folkrätten i krig. En sammanfattning av belänkandet Folkrätten i krig börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Del sistnämnda betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissmyndigheierna och svaren bör fogas till protokollet idelta ärende som bilaga 3. ' Ledamöter hovrättspresidenten ,ordförande, ambassadören . generallöjtnanten ,byråchefen , justitierådet saml kommendören avförsta graden . 2Hittills genomförda åtgärder Skr. Bland de frågor som behandlas i tilläggsprotokollen ärbetydelsen av att folkrättsreglerna får en omfattande spridning. Genom ratificeringenav protokollen har åtagit sig att sprida information och kunskap omkonventionernas regler. Enligt folkrättskommiltén måste folkrättsarbetel i forlsällningenvila på en fast och hållbar grund. Del bör säkerställas atlundervisning och information om folkrätlsreglerna ingår som en beslående ochnaturlig del av den vanliga fredsverksamheten. måste enligt kommitténundervisningsmaterial som tagils fram hållas aktuellt och utvecklas. Det måsleockså finnas en fast punkt i den centrala organisationen, från vilkenvidareutvecklingen av folkrättsundervisningen kan följas och överblickas. Enliglkommillén bör denna del av den centrala organisationen också ha till uppgiftall la hand om och föreslå lösningar av uppkommande nya tillämpningsproblem ochatl la initiativ till förbättringar inom tillämpningsområdet liksom att yttrasig över och la ställning till uppkommande tolkningsfrågor. Kommittén diskuterade var dessa uppgifter lämpligen bordefullgöras. Enligt kommittén talade flera skäl för all de borde ligga hosregeringskansliet och i första hand försvarsdepartementet. Som bordearbetet ske tillsammans med berörda departement främst . Folkrättskommilténföreslog därför inrättande av en särskild nämnd bestående av elt begränsatantal personer med kompelens inom det folkrältsliga området. Nämnden borde,förutom det som har angetts ovan, följa undervisnings- och informalionslägetoch lämna synpunkter på tillämpningen av folkrätten i krig. Regeringen anslöt sig i beslut iprincip till vad kommittén anfört om del fortsalla folkrättsarbetet. borde dock inle inrättas som etl särskilt organ. Deuppgifter som föreslagils för nämnden borde enligl regeringen kunna fullgörasav den till knutna folkrättsdelegalionen. Regeringenuppdrog därför åt folkrättsdelegalionen all i de former delegationen självbeslutar fullgöra de uppgifter som enligt folkrätlskommitténs förslag skullefullgöras av en särskill inrättad rådgivande . Folkrättsdelegationen beslöt med slöd av regeringensnämnda beslut atl knyta till sig etl särskilt rådgivande utskott för utbildningoch tillämpning av folkrättens regler i krig. Till utskottets ordförande utsåg delegationenhovrättspresidenten . Delegationen beslöt vidare allöverbefälhavaren, överstyrelsen för civil beredskap, ,samt Svenska röda korset skulle vara representerade i ulskollelmed var sin ledamot. Styrelsen för psykologiskt försvar är sedan hösten 1987också representerad i ulskollel. Polisensställning i krig Skr. Regeringen har i proposition (prop 1985/86:15) lämnatförslag om polisens ställning i krig. Propositionen har inle godkänts av (JuU1985/86:37, rskr. 1987/88:6 om de offentliga organens verksamhel vidkrig eller krigsfara ultalade föredragande statsrådet alt han inte i detsammanhanget ämnade la upp frågan på nytt men alt han avsåg alt föranstalta om yllerligareunderlag i saken. I riksdagsärendet avgav försvarsutskottet ett yltrandetill konstitulions-utskotlet (KU 1987/88:16 sid. 9 fO. konstateradei yttrandet atl del med den inriktning som återfanns i propositionen enligtutskottets mening förelåg förutsättningar för den breda politiska enighet sominte kunde uppnås vid behandlingen av propositionen om polisens ställning.Frågan berördes inte yllerligare under den fortsatta behandlingen av ärendet iriksdagen. I artikel 82 tilläggsprotokoll I sägs alt de fördragsslulandeparterna alltid skall se till atl juridiska rådgivare finns lill hands för altge de militära befälhavarna på lämplig nivå råd om tillämpningen av Genéve-konventionernaoch protokoll I och om lämplig undervisning av de väpnade styrkorna. Folkrättskommilténlämnade också förslag om detta. Regeringen har med anledning härav beslutat om förordning(1986:1029, ändrad senast 1988:62) om folkrältsliga rådgivare inomförsvarsmakten. I förordningen, som trädde i kraft den ,föreskrivs atl det i krigsorganisationen skall finnas befallningar för folkrältsligarådgivare lill det antal som överbefälhavaren bestämmer. De skall varaplacerade i högre staber och ha lill uppgift atl ge militära chefer råd om hurfolkrättens regler i krig och under neutralitet skall tillämpas samt della istabernas planläggning. I försvarsmaktens fredsorganisation skall det enligtförordningen finnas sju folkrältsliga rådgivare, en placerad hosöverbefälhavaren och en hos varje mililärbefälhavare. Rådgivarna skall medverkai undervisningen av försvarsmaktens personal om hur folkrättens regler i krigoch under neutralitet skall tillämpas och i övrigt ge resp. chef råd ifolkrättsliga frågor. Rådgivarna i fredsorganisationen har utsetts avöverbefälhavaren och börjat bedriva verksamhet. Uppbyggnad avkrigsorganisationen pågår. I beslul har regeringen uppdragit åtöverstyrelsen för civil beredskap alt efter samråd med överbefälhavarenöverväga om särskilda åtgärder erfordras för all tillgodose behovet av expertisi folkrätlsfrågor även inom den civila delen av totalförsvaret. Uppdragetskall redovisas senast den . I förordningen (1987:971, ändrad senast 1988:69) om toialförsvarsperso nalens folkrältsliga ställning, m. m. har regeringen gett vissa föreskrifter ' till ledning förtolkningen och tillämpningen för svensk del av den interna- Skr.1987/88:153 humanitära rätten i väpnade konflikter. Iförordningen anges vilken personal som skall anses ha folkrättslig ställningsom kombattanter, civilförsvarspersonal, sjukvårdspersonal och själavårdspersonal.I förordningen sägs alt polismän skall anses som kombattanter då de deltar irikets försvar enligt lagen (1943:881) om polisens ställning under krig. Vidarefinns bestämmelser om civila personer som åtföljer stridskrafterna utan altdirekt tillhöra dessa. Föreskrifterna om personalens folkrältsliga ställninggäller bara dä vederbörande tjänstgör i sin befattning. Delta innebär altväxling av folkrätlslig ställning är möjlig. Iförordningen föreskrivs atl vissa kategorier av totalförsvarets personal skallvara försedda med identitetskort och andra kännetecken under tid när folkrättensregler i krig m. m. är tillämpliga. Det ankommer på resp. myndighet alt ifredslid vidta de förberedelser som behövs för all personalen skall kunnaförses med identitelshandlingaroch kännetecken. Överstyrelsen för civilberedskap skall samordna dessa förberedelser inom totalförsvarets civila del. Iförordningen föreskrivs också att överbefälhavaren samt de funktions-ansvarigamyndigheter som anges i förordningen (1986:294) om ledning och samordning inomtotalförsvarets civila del skall se lill alt personalen inom resp.verksamhetsområde får en tillfredsslällande utbildning och information om hurfolkrättens regler i krig och under neutralitet skall tillämpas. Överstyrelsenför civil beredskap skall därvid samordna utbildningen inom totalförsvarelscivila del. Förordningenträdde i kraft . Uimärkningav anläggningar m. m. Tillfrågor som behandlades i tilläggsprotokollen och som folkrättskommit-ténövervägt och lämnat förslag om hör uimärkning av civilförsvars- ochsjukvårdsanläggningar, civilförsvars- och sjukvårdsmateriel saml anläggningarsom innehåller s. k. farliga krafter. Den sislnämnda kategorin omfattar enligttilläggsprotokoll I dammar, och kärnkraftverk som, om de anfalls, kanförorsaka utlösandet av farliga krafter med åtföljande svåra förluster blandcivilbefolkningen. Regeringenhar i beslut den 29 oklober 1987 uppdragit åt slatens räddningsverk alt belysabehovet och omfattningen av uimärkning med den internationellacivilförsvarssymbolen av civilförsvarsanläggningar såsom ledningscentraler ochandra skyddade uppehållsplatser för civilförsvarsorganisationen, av skyddsrumoch skyddade utrymmen för befolkningen och av civilförsvarsmaleriel samlberäkna kostnaderna för detta. Konsekvenserna av att anläggningar utmärks påallmänna kartor skall redovisas liksom också lämpligheten av all genomföra uimärkningredan i fredstid. Uppdraget skall redovisas senast den . Regeringenuppdrog i beslut ål alt lämna förslag tillplan för produktion, tillverkning, förrådshållning och fördelning avidentitetshandlingar och rödakorsarmbindlar avsedda för personal för den civila hälso-och sjukvården i krig. 1987/88:153 sadeuppdraget . Pågrundval av förslag uppdrog regeringen den 26 november 1987åt överstyrelsen för civil beredskap atl i samråd med upptaförhandlingar med tillverkare om inhemsk produktion av 400000 rödakorsarmbindlarför hälso- och sjukvårdspersonalen. Avsiklen är atl de färdiga armbindlarnasedan av skall fördelas till sjukvårdshuvudmännen. Socialstyrelsenhar till regeringen redovisat ett förslag hur ellpersonalredovisningssystem skall utformas för fördelning och krigsplacering avhälso- och sjukvårdspersonal. Avsikten är alt inom detta system även sökaintegrera framställning och tilldelning av identitetskort för denna personal.Ärendet bereds inom . I1987 års försvarsbeslut anförs bl. a. atl civila sjukvårdsanläggningar redan ifred bör utmärkas med rödakorstecken synliga från luften samt att sjukvårdshuvudmännenbör ha ansvaret för att sådana åtgärder genomförs. Ibeslut har regeringen uppdragit åt atlredovisa behovet av uimärkning av civila hälso-och sjukvårdsanläggningar vadavser identifiering såväl från luften som från marken. Efter samråd medsjukvårdshuvudmännen skall vidare utarbeta förslag till hur utmärkningenskall kunna utföras samt beräkna kostnaderna för detta. Möjligheterna allstörre sjukhus anges på allmänna kartor med rödakorssymbolen skall undersökasefter samråd med lantmäteriverket. Uppdraget skall redovisas senast den I oklober1988. Fråganom skydd av vissa anläggningar och installationer som innehåller s. k. farligakrafter har behandlats av folkrättskommiltén. Regeringen har i beslut den 29oktober 1987 uppdragit ål statens energiverk atl med utgångspunkt i vad folkrättskommilténföreslagit kartlägga vilka dammar och kärnkraftverk som är av sådan nalur attanfall mot dem kan ge upphov till farliga följder och resultera i svåra civilaförluster. skall belysa behovet och möjligheterna av atl genomförauimärkning av dammar och kärnkraftverk. Möjligheten att ange dessa anläggningarpå allmänna kartor med den inlernationella symbolen för anläggningarinnehållande farliga krafter skall undersökas efter samråd medlantmäteriverket. Uppdraget skall redovisas senast den . Folkrättskommitténfann efter en kartläggning av kunskaperna i folkrätt att det var angeläget atlden allmänna kunskapsnivån möjligt höjdes. Kommittén konstaterade attutbildning i folkrätt som även omfattade ulläggsprotokollen - hade inlettsoch intensifierats inom försvarsmakten och hos vissa civila myndigheter bl. a.dåvarande civilförsvarssiyrelsen och överstyrelsen för ekonomiskt försvar,samt inom flera organisationer, främst Svenska röda korset. Överbefälhavarenlade fast bl. a. utbildningsmål samt metoder och övningssätl för utbildningen i folkrätt inom försvarsmakten. a. det minsla antalet timmar som utbildningen Skr.1987/88:153 fordrar. Utbildningstiden varierar för värnpliktiga iallmänhet lill vid högre kurser. Särskildakurser har vidare anordnats för vissa högre befattningshavare inom försvarsmaktenäven omfattande de tidigare nämnda folkrältsliga rådgivarna. Överbefälhavarensbestämmelser - som är under översyn - gäller dock endastmilitär personal inkl. frivilligpersonal och inte de i fred civilt anställdatjänstemän som tas i anspråk i den militära krigsorganisationen. Utbildning ifolkrätt för den civila personalen vid myndigheter som lyder underförsvarsdepartementet övervägs inom ramen för den av regeringen tillsattautredningen (Fö 1985:03) för översyn av utvecklingsmöjligheterna för dencivila personalen inom försvarsdepartementets område. Utredningens betänkandeväntas föreligga . Inomden civila delen av totalförsvaret bedrivs viss begränsad utbildning ifolkrätt. Slatens räddningsverk anpassar i sin civilförsvarsutbildning folkrättsutbildningenför civilförsvarsbefål på olika nivåer. Eltsärskilt utbildningspaket har utarbetats av dåvarandecivilförsvarsstyrelsen. Vidare kan nämnas atl personalen inom den civila hälso-och sjukvården får utbildning i folkrätt i den utbildning somsker inom ramen för bered-skapsverksamhel. Härvid utnyttjas etlutbildningspaket utarbetat . Vidare ingår folkrätten som delavsnitl i eltår 1987 utgivet utbildningspakel för den civila hälso- och sjukvården vidkatastrofer och i krig. Blandde frivilliga försvarsorganisationerna intar Svenska röda korset en särställningvad gäller folkrättsarbetet genom att organisationen som ett naturligt led isin verksamhet medverkar till den humanitära rättens upprätthållande ochutveckling. Svenska röda korset verkar härvidlag såväl internationellt - främstgenom - som nationellt. På det nationellaplanet genomförs utbildning i humanitär rätl, seminarier, kampanjer samt andraåtgärder för alt sprida kunskaper och förståelse för den humanitära rätten. Den27 beslöt att ratificera konventionen om förbud mot ellerinskränkning i användning av vissa konventionella vapen, som anses vara ytterstskadebringande eller ha urskillningslösa verkningar (prop. 1981/82:206, UU 27, rskr.347, SÖ 1982:27). Jag vill i detta sammanhang erinra om att regeringen år 1974tillkallade en delegation för folkrättslig granskning av vapenprojekt för delsvenska militära försvaret. Iproposition (prop. 1985/86:9) om lag om disciplinförseelser av krigsmän m.m.har bl.a. frågor om folkrältsbrott behandlats. har godkäntpropositionen (JuU 1985/86:24, rskr. Regler om folkrättsbrott finns i 22kap. Genomefterforskningsförordningen (1980:489) har regeringen utfärdat bestämmelserrörande efterforskning av personer som är skyddade enligt Genévekonventionerm. saml om efterforskningsbyråns organisation och verksamhet. Vidarelämnas i förordningen bestämmelser för den särskilda delegationsom skall planlägga efterforskningsbyråns verk- Skr. 1987/88:153 samhet. Regeringenuppdrog genom beslut åt statens invandrarverk att utreda ochlämna förslag rörande den framlida utformningen av beredskapen för mottagandeoch omhändertagande av flyktingar under kriser och i krig. Invandrarverketöverlämnade sina överväganden och förslag lill regeringen . Iförordningen (1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets civiladel har regeringen fastställt atl slatens invandrarverk är funk-lionsansvarigmyndighet för funktionen Flyktingverksamhel. Överväganden pågår hur dettafunktionsansvar även skall kunna inrymma folkrättsliga åtgärder bl. a.omfattande ansvar för upprättande av sådana identitetskort för barn som angesi tilläggsprotokoll I. Iregeringens anvisningar lill totalförsvarsmyndighelerna avseende dessas programplaneringför den närmaste perioden föreskrivs alt åtgärder skall inplaneras enligtförordningen (1987:971) om toialförsvarspersonalens folkrältsliga ställning, m.m. Pågrundval av det underlag som regeringen infordrat till den frånstatens räddningsverk, och statens energiverk avser jag attunder /89 ta ställning till frågan om omfattning ochgenomförande av uimärkning av anläggningar m. m. med vederbörliga folkrättsligainternationella symboler. Itilläggsprotokoll I anges vissa särskilda signaler, som kan utnyttjas för identifieringav olika slag av sjuktransporlmedel såsom ambulansluftfartyg, sjukvårdsfordonoch sjukvårdsfarlyg. Enligl protokollet är användning av sådana signalerfrivillig. Jag överväger all låta studera denna fråga ytterligare och avser atlåterkomma till regeringen i ärendet. Iregeringens direktiv lill folkrällskommiltén (dir. 1978:61) angavs att "vissadelar av Genévekonvenlionerna och tilläggsprotokollen har en så grundläggandehumanitär betydelse, atl det skulle vara av värde om undervisning om dessa avsnillmeddelas till all ungdom i skolåldern och i lämplig utsträckning också tillövriga medborgare. "- - "Ansvaret för atl genomföra sådanaundervisningsuppgifter bör i första hand ligga på myndigheter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde och på Svenska röda korset". Folkrättskommilténlämnade synpunkter och förslag rörande såväl ungdomsskolor som universitet ochhögskolor bl. a. vad rör mål för undervisningen, målgrupper, medel ochmetoder. Jaghar den principiella inställningen atl en bred allmän information om denhumanitära rätlen i väpnade konflikter bör meddelas hela den svenskaallmänheten. Informationen bör härvid vara enkel och konkret. Allmänhetensbehov kan tillgodoses genom insatser t.ex. inom kursverksamheten, utbildningsradion,studiecirkelverksamhelen, massmedier m. m. En av de viktigastemålgrupperna för denna information utgör enligt min Skr. 1987/88:153 meningeleverna i skolan. Undervisning i skolan om detta skulle kunna bidra lill altpå sikt uppnå målet alt åsladkomma en bred spridning av kunskaperna om de folkrältsligareglerna. Idet förslag lill ny kursplan för gymnasieskolan i ämnet samhällskunskap somskolöverstyrelsen lämnade till regeringen finns ett nyll huvudmomentInternationella relationer. Folkrätt finns upptaget som exempel på vad som kaningå i del nya huvudmomentet. har vidare fåll regeringensuppdrag atl utarbeta ett program för skolans internationalisering. Även här börutbildningsinsatser bli aktuella vad avser folkrätt. Inomramen för verksamheten inom folkrätlsdelegationens rådgivande utskott harSvenska röda korset med egna medel och med statligt ekonomiskt bidrag samt isamarbete med bland annat , överstyrelsen för civil beredskapoch styrelsen för psykologiskt försvar påbörjat ett projekt som syftar till attutarbeta ett i första hand för skolan och allmänheten avpassat utbildningsmaterialom folkrätten i krig. Avsiklen är att under /89 prova materialetsom etl pilotprojekt vid etl antal skolor i landet med inriktning molgrundskolans årskurs 9 och gymnasieskolan. Efter utvärdering av pilotprojektetbör sedan beslul om alt göra etl studiematerial i större skala kunna fallasunder . Skyddav kulturföremål regleras i 1977 ärs tilläggsprotokoll ("skydd avkulturell egendom och platser avsedda för religionsutövning"). Regeringen beslötvidare om svensk anslutning till Haagkonvenlion lillskydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt och till Unescokonventionom skydd för världens kultur- och naturarv. Folkrällskommilténanförde för sin del atl de nya reglerna kan ge ett bättre skydd av vissaviktiga objekt av historisk eller kulturell art samt av platser förreligionsutövning. Kommittén ansåg dock att endast etl begränsat antal objektkan få della kvalificerade folkrältsliga skydd och alt del inle var kommitténsuppgift atl föreslå urval av objekt. Genomanslutningen till de ovan nämnda konventionerna har åtagit sig altvidta ett antal åtgärder. Bland dessa ingår aU registrera kulturegendom,vilken i sin egenskap atl vara nationellt och internationellt betydelsefullskall åtnjuta speciellt skydd i händelse av krig. Regeringen har år 1986uppdragit åt alt i samråd med överbefälhavaren ochdåvarande civilförsvarssiyrelsen inge förslag till objekt enligt Haagkonventionen.Tillsammans med slatens naturvårdsverk har också fäll iuppdrag alt lämna förslag enligl konvention. Uppdragen kommer altredovisas . Enligt Haagkonventionenskall en nationell rådgivande kommitté finnas. Denna bör bl. a. lämna förslag om prioritetsordning och tidsplan för de vidare åtgärderna. Av dessa kan nämnas nominerande av s. k. generalkom missarier för internationell kulturegendom samt åtagandet att förteckna och med konventionens särskilda symbol (sköld med blåa och vita fäll) märka ut skyddsvärd kulturegendom. Frågorna bereds inom . 4 Vissaytterligare Överväganden Skr. Genomde vidtagna och planerade åtgärderna har en grund lagts för detfortsatta folkrättsarbetel vad avser utnyttjande och tillämpningen av de humanitärareglerna i en väpnad konflikl. Medhänvisning lill förordningen (1987:971) om totalförsvarspersonalensfolkrättsliga ställning, m. m., vill jag här ange vissa ytterligare övervägandensom legat till grund för mina ställningstaganden. Jagutgår sålunda från atl Genévekonvenlionerna 1949 och tilläggsprotokoll I försvensk del kommer att tillämpas senast från den tidpunkt då regeringen enligt15 § beredskapskungörelsen (1960:515) kungjort alt krigstillstånd har inträtt. Jagutgår vidare från att av ratificerade konventioner och protokoll Istrikt iakttas från svensk sida. För det fall atl motparten i en väpnad konfliktinle har ratificerat tilläggsprotokollet eller brister i respekt för dettaeller för konventionerna uppkommer frågan om vår skyldighet att följafolkrätten gentemot motparten. Jag är härvid av den uppfattningen atl åtgärderenligt den s. k. reciprocitelsprincipen är av så allvarlig natur atl besluthärom endast bör fallas av regeringen. Del är härvid av vikt att regeringensnabbi får underrättelse om eventuellt inträffade avvikelser från reglerna. Delskall dock observeras atl avsteg i regel inle kan göras från den sedvanerättsligtförankrade folkrätten. Medförordningen (1987:971) föreligger nu bestämmelser som klarlägger hur vissainternationella regler skall tolkas för svensk del. Förordningen bygger på attnärmare föreskrifter utfärdas av de ansvariga myndigheterna. Vadhärvid avser kombattantbegreppet harjag utgått från att alla personer somingår i den militära krigsorganisationen och som sålunda är upptagna iförsvarsmaktens olika mobiliseringstabeller (p-tabeller) är kombattanter. Endaundantagen är den militära sjukvårds- och själavårdspersonalen.