prop · GB0336 · 1987-12-31 00:00:00 — Även vid den ökade investeringsverksamhetlångtidsutredningen räknar med beräknas den privata konsumtionen kunna stigamed . Detta är lägre än , menväsentligt högre än under 1970-lalel och de tidiga åren på 1980-talel. En förklaring lill alt utrymmet för privat konsumtion blirså pass slort är atl den offentliga konsumtionen förutsatts öka långsammare änunder 1960-och 1970-talen. är den fömtsätta genomsnittligaårliga offentliga konsumtionsökningslakten 0,(staten -0,och kommunerna-1-1,). Dessa utvecklingstakter överensstämmer i stort sett med vadsom angivils i de senaste årens finansplaner. kalkyl för försörjningsbalansensolika poster framgår av tabell 2. -3,7 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar därav:Industrin Lagerförändring Export 195,2 3,6 3,9 10 Huvudskälet till atlutredningen räknar med en dämpad lillväxl för Prop. 1987/88: 36 offentligkonsumtion är att det finansiella sparandel i den offentliga sektorn mäste öka,annars blir det totala finansiella sparandet i hela ekonomin inte tillräckligtstort för alt finansiera nödvändiga invesleringar med bibehållen balans i ulrikesbetalningarna.Samlidigl har långtidsutredningen utgått ifrån all delta inte sker genom all skaitelryckethöjs. Trotsall den offentliga konsumtionens tillväxt dämpas kommer den offentliga sektornsandel av del totala anlalet sysselsatta atl vara lika hög som idag.Inte heller beräknas den offentliga produktionens andel av BNP minska. Det senareberor på alt kostnaden för offentliga tjänster ökar snabbare än för övrigavaror och tjänster. anser alt utredningens fördelning mellan privat ochoffentlig konsumtion på sikl kan leda till stora svårigheter all klara nyakrav på den offentliga sektorn och bibehålla den offentliga sektornsgenerella karaklär. Liknande synpunkter framförs av TCO. Mycket tyder enligtkommunförbundet också på alt den allmänna opinionen prioriterar t.ex. sjukvård,omsorg och kollekliva transporter högt. Landstingsförbiatdetsstyrelse är av den meningen att hälso- och sjukvärdens resurser måsle öka i minslsamma lakl som samhällets totala resurser beroende på bl. a. ett stigande anlalmyckel gamla personer, nya sjukdomar såsom AIDS, nya möjligheter att effektivthjälpa allt fler samt ökade anspråk på all få bibehålla en anständiglevnadsnivå även vid svår sjukdom. Landstingsförbundetsstyrelse framhåller dock i likhet med bl. a. Centralorganisationen /SR atlman delar utredningens uppfattning att skattetrycket inte bör öka. Det ärenligt både landstingsförbundet och /SR angeläget att skapa fömlsällningarför reallöneökningar och därmed privat konsumtion efter de gångna åren medsänkta reallöner för stora delar av löntagarkollektivet. och förefaller det finnas belydanderisk för all LU:s bedömning av den offentliga konsumtionens ökningstakt är enform av önsketänkande. Dämpas inle den offentliga konsumtionslillväxlen iavsedd omfattning talar myckel för att detta går ut över den privatakonsumtionens ökningstakt. kalkyler sker en fortsatt stark produklionslillväxl förbåde verkstadsindustrin och den kemiska industrin samt för den privata tjänstesektorn.Även för byggnadsverksamheten beräknas produktionsutvecklingen bli relativtsnabb. Inom den privala tjänsteseklorn finns dessutom anledning att vänta enpåtaglig lillväxl av sysselsällningen. Andra delar av näringslivet minskar sinvikt i den svenska näringsstrukturen både i produktions- ochsysselsättningstermer. Dit hör jordbmket, delarav de s. k. basindustrierna(gruvor, stål- och skogsindustri), lekoindustrin och varven. Inom den privatatjänstesektorn fortsätter de hushållsinriktade tjänsterna att minska i relativbetydelse. Ihuvuddrag innebär den branschvisa strukturomvandling som följer av långtidsutredningens kalkyler därmed en förlängning av de tendenser som rätt . Bakom den relativt måttliga förändringen på 11 branschnivådöljer sig dock med all sannolikhet en omfattande omvandling Prop. 1987/88:36 inom delbranscher och enskilda företag i fråga om produktionsteknik,produktsortiment och marknadsinriktning. För många anställda kommerarbetsuppgifterna alt skifta karaktär. Denna ulveckling kommer enligtutredningen all ställa slora krav på nexibililet och förnyelseförmäga. Det resonemang om den finansiella ulvecklingen somlångtidsutredningen för tar sin utgångspunkt i behovet atl finansiera enfortsatt ulbyggnad av främsl industrin. torde medföra en viss nedgång) deicke-finansiella förelagens finansiella sparande. Samlidigl förväntas, bl. a. tillföljd av de fallande realräntorna, en viss nedgång ske även i de finansiellaföretagens sparande. Däremot förefaller en uppgång av hushållens finansiellasparande möjlig mot bakgrund av den goda inkomstutveckling som är en del i dentecknade vägen mol balans. Denna förbättring av hushållens finansiella sparandeär emellertid inte tillräckligt slor. Även en minskning av del offentligasparandeunderskottet torde därmed krävas om det totala finansiella sparandel iekonomin skall bli positivt. Fullmäktige i riksgäldskonloret understryker att deltotala finansiella sparandel i ekonomin bör vara posifivt; del finns inle någragoda skäl lill varför ett av världens mest avancerade industriländer uppträdersom net-tolånlagare på de internationella kapitalmarknaderna under en längföljd av år. Än mer anmärkningsvärt är det, enligt fullmäktige, att Sverigesutlands-skuldsättning i princip har använts för konsumtion i stället förinvesteringar. Fullmäktige i och riksgäldskonloret anser av LU förutsatta ökningen av hushållens sparande är osäker. framhållerall ökade lånemöjligheter kan tänkas sänka sparbenägenheten och främja konsumlionen.Elt annal skäl till varför man skulle kunna räkna med en fortsatt låg sparkvotär enligt fullmäktige att kalkylerna bygger på antagandet atl dagens högarealränta halveras fram lill 1995. menar all ambitionen attförbättra den offentlig sektorns sparande är vällovlig, men atl den inle fårdrivas så långl atl allt nysparande läggs i offentlig regi. anser alt sparandel måste beskallas betydligt mildare än vad somnu är fallet för atl hushållens sparkvot skall kunna öka. beräkningar av sparandeulvecklingeninom den offentliga sektorn genomförs under reslriklionen att skatlelryckel(mätt som de samlade skatternas och avgifternas andel av BNP) inte skall stiga.Motivet för denna restriktion är bedömningen atl en höjning av skalletrycketskulle medföra negativa effekter på samhällsekonomin, effekter som gör detsvårare all uppnå andra för den ekonomiska politiken centrala mål. De offentliga transfereringarna skrivs i princip framefter den förväntade befolknings- och inkomstulvecklingen saml efter exisleranderegler för utbetalningar.Samtidigt har den offentliga konsumtionslillväxlen antagits Prop. 1987/88:36 bli långsammare än under 1960- och 1970-lalen. Under ovan givna befingelser - elt oförändrat skalletryckoch en dämpad utgiftsökningslakl beräknas en kontinuerlig förbättring av denoffentliga sektorns sparande kunna ske . Denna förbättring harav utredningen bedömts medföra etl såpass högt finansiellt sparande i ekonominsom helhet alt nödvändiga investeringar skall kunna finansieras med inhemsktsparande. Det finns emellertid enligl utredningen oroande drag äveni denna finansiella utveckling. Etl som utredningen lyfter fram - rörsocialförsäkringssektorns finansiella sparande. Vid nuvarande nivä påsocialförsäkringsavgifterna (inkl. av regeringen föreslagna höjningar under1988) försämras del finansiella sparandel snabbt . Detla är en orsak lill atl statens budgetunderskott - vidoförändrade ATP-avgifter - måsle minskas, elimineras och vändas iett växande överskott för all den samlade offentliga sektorns finansiella sparandeskall kunna förbättras. Alt sparandet i socialförsäkringssektorn försämras berorbl. a. på att avgifterna till ATP-systemet inte ökar i samma takt som tidigare,men framförallt på all pensionsutbelalningarna ökar. Detla är dessulom enutveckling som tenderar att bli allt mer akut framåt 2000-lalet. Enligl fullmäkliges i riksgäldskonloret mening illustrerasproblemen i ATP-syslemet på ell förtjänstfullt sätt i LU:s analys. Fullmäktigetillsammans med styrelserna för allmänna pensionsfonden ställer sig dock tveksamtill fördelningen av den offentliga sektorns sparande mellan staten ochsocialförsäkringssektorn. LU:s kalkyl bör i detta avseende betraktas som etl beräkningsteknisktoch pedagogiskt exempel snarare än ell uttryck för en välavvägd strategi. AP-fonden är enligt styrelserna för allmännapensionsfonden avsedd som en buffert och kan därför tillåtas variera. Den slorlekfonden bör ha med hänsyn lill buffertfunklionen kan diskuteras, men huvudsakenär enligl fondstyrelserna atl den långsiktigt stabiliseras vid en målsätt nivå. Enligl fondstyrelserna behöver inte ATP-systemets växandefinansieringsproblem innebära alt del totala skatte- eller avgiftsuttagetmåste skärpas . Mot bakgrund av de minskaderesursanspråken inom folkpensionens område bör del finnas möjligheter atlöverföra delar av folkpensionsavgifien (f n. av lönesumman) lill ATP.Höjningen av ATP-avgiften skulle balanseras av lika stora sänkningar avfolkpensionsavgiften. Liknande synpunkter framförs även av riksförsäkringsverketoch . Hela pensionssystemet, inkl.folkpensioneringen, bör enligt TCO behandlas som ettpensionsförsäkringssystem. Det finns därför enligt TCO:s uppfattning anledning atldiskutera om inte hela det offentliga pensionsförsäkringssystemet bör betraktasfristående från den offentliga sektorn på samma säll som skett förbostadsfinansieringen. utvecklingen påkreditmarknaden Prop. 1987/88: 36 Denfinansiella bild som framkommer ur långtidsutredningens balansallernativinnebär en återgång fill ell mera normall mönster på kredilmarknaden.Hushållens finansiella sparande blir åler positivt. I de icke-finansiellaförelagen uppkommer sparandeunderskotl, i lakl med den ökande investeringsverksamheten.Den snabba uppgången i de finansiella företagens sparande dämpas. Samtidigtfår den offentliga sektorn ell överskott i sparandel. Detlabör enligt utredningen bidra till en lugnare ulveckling på kredilmarknaden änunder de gångna tio åren. En ökad läneverksamhel från företagssektorn kanförutses som statens behov av nyuppläning upphör.Fortfarande finns det dock en mycket stor statsskuld som skall omsättas.Staten kan därför genom förändringar i sammansättningen av sin skuldportföljutöva etl slort infiytande på kredilmarknaden och på avkaslningsrelalionernamellan olika kreditinstrument. Omutvecklingen följer de utstakade banorna bör enligt utredningen ävenpenningpolitiken underiättas. Det blir bl.a. lällare all finansiera slatensunderskott ulan atl penningmängden ökar. Räntenivån inom landet borde ocksåkunna bli lägre, som en konsekvens av den fallande inflation som är enhuvudingrediens i den balanserade utvecklingsvägen och av de stabilaöverskotten i betalningarna rned utlandet. Fullmäktigei riksgäldskonloret understryker osäkerheten i utredningens prognos över slalensnetloupplånmgsbehov. Även om slalsfinanserna trendmässigl förbättras kan detbli stora svängningar av konjunkturella orsaker. Vidare bör enligl fullmäkligesmening slalsupplåningen även fortsättningsvis ha sin bas i penning- ochobligationsmarknaden. Del är därför angeläget att dessa marknader utvecklas ochblir så effektiva som möjligt. Det sänker upplåningskoslnaderna. Styrelsernaför aUmänna pensionsfonden anser atl LU kan ha underskattat både detkollektiva och det privata försäkringssparandet oCh därmed institutensplaceringskapacitet. Om så är fallet är den diskussion långtidsutredningen förfelaktig när del gäller riskerna för att fillflödet av långfristigt kapital kanbli för litet. Sammaproblemalik diskuteras av . Det säkrastesättet att öka utbudet av långa krediter skulle enligt förbundets mening vara atlsläppa in ulländska placerare genom alt slopa valutaregleringen. Motsvarandesynpunkt framförs av bl. belyses dels skattesystemets effekter på arbetsutbudet,dels några olika aspekter på kapitalbeskattningen. När del gäller den förstafrågeställningen finns del både skäl som talar för och skäl som talar mot attskatte- och Iransfereringssystemet som helhet kan länkas ha minskatarbetsutbudet. Etl exempel pä en åtgärd som sannolikt har bidragit lill ellökat arbetsutbud är särbeskattningens införande. En annan fråga är emellertid enligt utredningen hurmarginella föränd- Prop. 1987/88: 36 ringar i inkomstbeskattningen kantänkas påverka arbetsutbudet. I en bilaga till långtidsutredningen belysesdenna frågeställning. Studien pekar på att en sänkning av marginalskatlesatsenkan medföra betydande positiva effekter på arbetsutbudet. Sammanfatlningsvis konstaterar utredningen all ellskattetryck på den rådande nivån visserligen är förenat med samhällsekonomiskakostnader, men atl del med den givna uppgiften all förslärka det offentligasparandel synes svårt all sänka skattetrycket. är etl skältill all långtidsutredningen valt alt i sina bedömningar av den övergripandeekonomiska utvecklingen utgå ifrån ett oförändrat skattetryck. Vissa negativa effekter av etl högt skattetryck kanemellertid enligl utredningen motverkas genom all skatteuttaget omfördelas..Ensänkning av marginalskatterna i inkomstbeskattningen, finansierad med högre mervärdeskatteller med minskade avdrag, skulle exempelvis lindra de negativa effekterna påarbetsutbudet. Även när del gäller kapitalbeskattningen kan förändringar görassom lindrar de negativa effekterna. Skattebaserna i företagen kan breddas ochförenklingar göras. Flera av remissinstanserna, bl. ,och Småförelagens , ärpositiva till att skatterna lyfts fram i LU och delar uppfattningen att etthögt skattetryck är förenat med negativa effekter på samhällsekonomin. Såväl som menar dock att utredningen drar alllför tvärsäkraslutsatser om sambandet mellan marginalskatter och arbetsutbud. TCO delar docklångtidsutredningens uppfattning alt positiva effekter kan nås genom enbreddad skattebas. och Svenska Arbeisgtvareföreiungenbeklagar all de empiriska resultat om skallers effekter på samhällsekonomin somredovisas i långtidsutredningen inle utnyttjats i den kvantitativa analysen.SAF gör även ell eget försök atl med hjälp av föreningens makromodell kvantifieraeffekterna av en reformering av inkomst- och förelagsbeskaltningen.Resultatet blir bl.a. en högre tillväxt och sysselsättning. Produktiviteten i den offentliga sektorn Den offentliga sektorn sysselsätter avarbetskraften. Mot denna bakgrund säger det sig självt alt produktiviteten iden offentliga verksamhelen är väsentlig för välfärdsulvecklingen. Undersenare år har ett större projekt genomförts av expertgruppen för studier avoffentlig ekonomi () med syftet all ulveckla metoder för beräkning avproduktivitetsutvecklingen i offentlig sektor. De genomförda studierna lyderpå en produk-tivrtetsnedgång för hela den offentliga sektorn pä ca 1,per år1970-1980. Att en rad invändningar har riktats mot ESO:s produktiviietsmätningarframgår av långtidsutredningen. Kritiken har huvudsakligen gått ut pä altstudierna inte på etl rimligt sätt har beaktat kvalitetsutvecklingen. styrelsenvarnar för de risker som är förknippade med alt alltför ensidigt Prop.1987/88: 36 bedöma utvecklingen inom den offenfiiga sektorn efter enkla produktivi-lelsmåtl.Enligt har de försök som gjorts för atl bestämmautbildningsväsendets produktivitet varil föga övertygande. menar aU del är viktigt atl förbättra produkfiviteteni den offentliga sektorn. I några bilagor presenteras eU antal olika förslag fillförändrade organisationsformer. Särskilt myckel empiriska belägg om de nyaorganisationsformernas effekter finns inle. framhåller samlidiglatl del enda sättet atl få kunskap om huruvida de kan leda lill ökadproduktivitet eller ej är att prova och utvärdera dem. Statskontoret anser all kunskap om produklivitelsulvecklingenär av intresse dels för makroekonomiska analyser, dels för styrning och uppföljningav offentlig verksamhel. Snävt: ekonomiska kriterier är dock inte de enda sombör användas för alt följa upp den offentliga tjänsteproduktionen ulan dessabör enligl statskontorets mening kompletteras med fördelningspolitiskakriterier. Erfarenheterna frän den statliga sektorn visar all enstram och återhållsam resurstilldelning är den kanske viktigasteförutsättningen för all myndigheterna skall ägna produktivilersfrågornatillräcklig uppmärksamhet. Det är också statskontorets erfarenhet alt dét är särskillsvårt all rationalisera - och därmed upprätthålla en tillfredställandeproduktivitetsutveckling - i verksamheler som är politiskt högt prioriteradeoch som ges möjlighel lill en snabbare lillväxl än andra. Utifrån denerfarenheten är del särskilt viktigt atl uppmärksamma hur en fortsatt ulbyggnadav t. ex. vård och omsorg kan förenas med en målmedveten strävan attupprätthålla en rimlig produktivitetsutveckling. Statskontoret instämmer i LU:s bedömning att del finnsskäl att pröva nya styr- och organisationsformer i offentlig verksamhet för attpä så vis skaffa sig kunskap om dess effekter. har sammauppfattning och framhåller all kooperativ i delta sammanhang kan vara ellalternativ. Arbetsmarknadens funktionssätt är på många vis avgörandeför de bedömningar av den ekonomiska ulvecklingen som långtidsutredningen hargjort. Uppenbart är atl förutsättningarna för atl åsladkomma en anpassning av lönekostnadsulvecklingentill den i omvärlden i hög grad sammanhänger med hur arbetsmarknaden fungerar.Om det exempelvis råder slora obalanser på arbetsmarknaden, så alt det är brislpä arbetskraft inom vissa regioner, sektorer eller yrkesgrupper kan dettaförväntas vara lönedrivande. Även för möjligheterna all realisera den beräknadeekonomiska tillväx ten är arbetsmarknadens funktionssätt avgörande. Ur långtidsutred ningens kalkyler framkommer en förskjutning av branschmönstret i rikl ning mol dels Ijänslenäringarna, dels de delar av industrin som förefaller ha en tekniskt förhållandevis sofistikerad produktion. Endast om del är möjligt att rekrytera arbetskraft till dessa sektorer kan den beräknade 16 Även den regionala utvecklingen mynnar ut i belydande Prop.1987/88: 36 anpassningskrav; antalet sysselsättningstillfällen växer väsentligtsnabbare i vissa regioner än i andra. Möjligheten atl minska arbetslösheten sammanhänger ocksåden i hög grad med arbetsmarknadens funktionssätt. Del krävs nämligen att ensnabb anpassning sker, så atl exislerande lediga platser fylls och arbetslösaeller personer som har trätt in i arbetskraften får elt arbete. För alldenna "matchning" skall fungera krävs det både en geografisk, seklorielloch yrkesmässig rörlighet. Mol denna bakgrund framhåller utredningen all del ärväsentligt atl noga studera de varningssignaler som lyder pä atlarbetsmarknadens funkfionssätt har försämrals. Brisl på vissa typer avarbetskraft, främst med mer specialiserade utbildningar, har observerats.Samtidigt ökar problemen på arbetsmarknaden både för äldre arbetskraft och förungdomar. Det förefaller också finnas tendenser lill en ökad segmentering påarbetsmarknaden i den meningen alt arbetslöshetsperioderna trendmässigt blivitlängre. Det finns dessutom belydande skillnader i arbelslösheten mellan olikaregioner. Enligl utredningen kan del för alt åtgärda dessa problemkrävas en förbättring av utbildningssystemet. Inte minst förefaller det varaväsentligt all nå ul till medelålders och äldre, som annars riskerar alt hamnapå efterkälken i den snabba tekniska ulveckling som sker. Samlidigl behöverklyftan mellan skola och arbete bryggas över för all underiätta ungdomars inlrädepå arbetsmarknaden. I detta synsätt förefaller ()instämma. Styrelsen framhåller att del är viktigt atl väntetiderna påarbetsmarknaden förkortas. Problemen på arbetsmarknaden hänger enligl AMS i höggrad samman med den ökade specialiseringen i yrkeslivet. Dessulom har kraven påde sökandes kvalifikationer skärpts under 1980-lalet. Det finns enligt AMS ingatecken på all de hittillsvarande tendenserna på arbetsmarknaden skall brytasunder , snarare förslärkas. Slutligen menar AMS alt trögheleri dagens utbildningssystem med all sannolikhet förklarar en viss del av matchningsproblemenpå arbetsmarknaden. menar alt bristen påarbetskraft inom vissa yrkesområden inte enbart kan lösas genom relativalöneökningar inom bristyrkesområden. Rekryteringen till de aktuella yrkena kanendast påverkas på lång sikl. På kort sikt ökar inte tillgången på utbildadarbetskraft. I stäjlet kommer löneökningarna alt spridas lill andra yrkesområdenoch bidra till en stegring av den allmänna löneökningstakten. i della perspektiv finner TCO åtgärder för att sätta elltak för löneökningarna inom den statliga sektorn svårförklariiga. Denoffentliga arbetsmarknaden är inte isolerad från den privata. Om de offentligaarbetsgivarna inle kan erbjuda löner och anställningsförhållanden som ärlikvärdiga med den privata sektorns sä kommer de atl få allt svårare altrekrytera och behålla utbildad och kompetent arbetskraft. 2 1987/88. Vidareaspekter på välfärden Prop. kalkylmodeller är främst inriktade påatl belysa länkbara utvecklingsvägar för atl uppnå vissa, relativt entydigt kvantifierbaramakroekonomiska mål som hög tillväxt, låg arbetslöshet, låg inflation ochbalans i utrikeshandeln. Den ekonomiska politikens mäl är emellertid vidare änså, och omfallar även en jämn fördelning av levnadsstandarden samt regionalbalans. Målet en god miljö ingår visserligen inte bland de traditionellaekonomisk-politiska målen, men är ändå av central betydelse för välfärden ochhar därför behandlats av utredningen. Inom långtidsutredningens ram har del inle varit möjligtall studera konsekvenserna för inkomst- ochförmögenhetsuivecklingen av de makroekonomiskascenarion som redovisats. i elt internationellt perspektiv har enmycket jämn inkomstfördelning. Tillgängliga dala för de senasle åren lyder enliglutredningen på att utvecklingen mot minskade inkomstskillnader bromsats upp.Däremot finns inga klara indikationer på all inkomstskillnaderna generellt settskulle ha ökal. Del finns dock tecken på atl vissa grupper, främst ungdomar menäven andra lågutbildade, tenderat atl halka efter i inkomstulvecklingen, detlai första hand som en följd av deras svaga ställning på arbetsmarknaden. har ocksä en inlernationelll sett jämnförmögenhetsfördelning. Förändringarna i förmögenhelsfördelningen förefallerfölja i slorl sett samma mönster som för inkomstfördelningen - under senare århar enligt utredningen troligen ingen ökad utjämning ägt rum. Tvärtom finns deltecken som tyder på att förmögenhetsskillnaderna skulle ha ökat under senaredelen av och börian på 1980-talel. Dalaunderlaget på detla område äremellertid bristfälligt. En viktig faktor i detta sammanhang är den högainflationstakten, som tillsammans med etl nominellt skattesystem har gjort belydandekapitalvinster möjliga på bl. a. bostadsmarknaden. En annan faktor är densnabba aktieprisslegringen under 1980-lalel -en följd främsl av högre vinster iindustrin, vilka i sin lur varit nödvändiga för atl öka invesleringarna. Den regionala ulvecklingen har präglats aven snabb lillväxl för och ett antal universitetsorter. En pådrivandefaktor i denna process är den privata tjänstesektorns expansion. De konsekvenskalkyler som gjorts på grundval avlångtidsutredningens utvecklingsbild pekar på att dessa tendenser kommer attbestå även framöver. öppnas också nya möjligheter lill en positivregional ulveckling, bl.a. genom de nya produktionsvillkor som ulvecklingen påinformationsteknologins område skapar. Åtgärder för all förbättra infrastruktur,utbildningsmöjligheter, teknikspridning och nyföretagande torde bli allt mercentrala för regionalpolitiken i framliden. Den ekonomiska tillväxten ställs ofta i motsats lill måletgod miljö. Den motsättningen är enligt långtidsutredningen reell i så motto attproduktions- och konsumtionslillväxlen historiskt inneburit en i många fallpåtagligt negaliv påverkan på miljön. är det uppenbart alt den ekonomiskatillväxten kan ha mycket olika verkningar på miljön, beroende på hurproduktionen organiseras och på vilken produktionsteknik som an-