prop · GB03175 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:175 om godkännande av överenskommelse mellan ochSovjetunionen om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenskafiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i m.m .; 1987/88: 175 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner en överenskommelse mellanSverige och om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av densvenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i . Vidareföreslås att godkänner en överenskommelse mellan de båda länderna omömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området. 1 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 april1988. Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenGustafsson, , , S. , , , , ,, , , G. , , Proposition om godkännande av överenskommelse om avgränsningenav kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiskaekonomiska zonen i m. m. Efter förhandlingar mellan och Sovjetunionenundertecknades i en överenskommelse omprinciperna för avgränsning av havsområdena mellan de båda länderna iÖstersjön. Enligt överenkommelsen skall det mellan ochSovjetunionen tidigare omstridda området i delas på sädant sätt av områdets yta tillfaller och tillfallerSovjetunionen. Avgränsningslinjen skall enligt överenskommelsen förbinda detomtvistade områdets nordligaste och sydligaste punkter och förhålla sig tillområdets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt. Vidare fastställs i överenskommelsenatt får ta upp fisk,varav lax, i den svenska delen av det tidigare omstridda området ochatt får ta upp fisk, varav lax, i densovjetiska delen av omrädet . Texten till principöverenskommelsen, som med stöd av 10kap. 2 § tredje stycket andra och tredje meningen regeringsformen ingicks avregeringen efter överiäggning med utrikesnämnden, bör för kännedomfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Som en uppföljning av principöverenskommelsen har efterförhandlingar mellan svenska och sovjetiska delegationer enighet nåtts om tvåöverenskommelser vilka undertecknats . I den ena regleras avgränsningslinjenpå kontinentalsockeln mellan de båda staterna samt avgränsningen av den svenskafiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen. Den andra innehåller ett avtalom fisket i det tidigare omtvistade området. Tillöverenskommelserna är ett protokoll fogat om viss provisorisk tillämpning frånoch med . överenskommelserna med tillhörande protokoll, som ärupprättade på svenska och ryska språken, varvid båda texterna äger likagiltighet, bör fogas till protokollet idetta ärende som bilagor 2-4. De till överenskom- Prop. 1987/88: 175 melsernahörande sjökorten har här uteslutits. Av tekniska skäl bör i stället till protokolletfogas ett utsnitt av det svenska sjökortet nr 1 som bilaga 5. På detta har avgränsningslinjenåtergetts med heldragen linje genom punkterna A 1-A 17. De båda fiskeområdenahar återgetts medelst nämnda linje och linjerna mellan punkterna 1-10respektive 11-22. Mellan punkterna 4 och 5 motsvaras fiskeområdets västragräns av den svenska territorialvattengränsen. Jagavser nu att efter samråd med chefen för ta upp fråganom godkännande av de två överenskommelserna . I iidedningentill avgränsningsöverenskommelsen konstateras att den tidigareprincipöverenskommelsen om avgränsningen i av den 13 januari 1988utgör grundvalen för förstnämnda överenskommelse. Iartikel I beskrivs avgränsningslinjen som de räta linjer vilka förenar de geografiskakoordinater som anges i artikel 2. Denna avgränsningslinje är beräknad dels idet nu gällande svenska koordinatsystemet och dels i det sovjetiskakoordinatsystemet. De aktuella svenska och sovjetiska sjökorten är fogade tillöverenskommelsen och utgör integrerade delar av denna. De räta linjerna angessom loxodromer, vilket innebär att linjerna kan läggas ut som räta linjer isjökort med Mercators projektion. Artikel2 innehåller en uppräkning av de i artikel 1 nämnda koordinater-na, såväl koordinaternaenligt svenskt system som enligt sovjetiskt system. Båda koordinatsystemen harenligt överenskommelsen lika giltighet. Iartikel 3 konstateras slutligen att överenskommelsen ingåtts pä grundval avprincipöverenskommelsen om avgränsningen i ochatt den skall godkännas enligt vardera partens lagstiftning. Den träder i kraftden dag då det genom noteväxling konstaterats att ett sådant godkännande ägtrum. Iinledningen till fiskeöverenskommelsen konstateras att principöverenskommelsenden utgör grundvalen för fiskeöverenskommelsen. Iartikel I förbinder sig att i den del av det tidigare omtvistade området, som genom avgränsningen tillförts den svenska fiskezonen, un der åriigen avsätta en fiskekvot av , varav lax, för sovjetiska fiskare. I samma artikel förbinder sig att i den del av det tidigare omtvistade området som tillförts den sovjetiska ekono miska zonen avsätta en fiskekvot av , varav lax, för svenska fiskare. I artikeln definieras de svenska och sovjetiska delarna av området. Detta sker genom angivande av geogra fiska koordinater, mellan vilka räta linjer (loxodromer) dras. 1 or/ZAe/2föreskrivs att genomförandet av bestämmelserna skall bestäm- Prop. 1987/88:175 mas genom överläggningar mellan parterna, som vid fördelningen på fiskslagskall grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga underiag. I artikel 3 konstateras, liksom när det gäller avgränsningsöverenskommelsen,att fiskeöverenskommelsen ingåtts på grundval av principöverenskommelsen om avgränsningeni och att den skall godkännas enligt vardera partenslagstiftning. Den träder i kraft den dag då det genom noteväxling konstateratsatt ett sådant godkännande ägt rum. I de till överenskommelserna fogade protokollet gesföreskrifter om provisorisk tillämpning av dessa. Avgränsningen i har aktualiserats genomhavsrättens utveckling efter andra väridskrigel då de nya begreppenkontinentalsockel, fiskezon och ekonomisk zon etablerades utöver det sedanlänge existerande territorialvattenbegreppet. Denna utveckling har gått iriktning mot en ökad suveränitet för kuststaterna över havsområdena utanför detegna territorialvattnet. Den inleddes med att kuststaterna gjorde anspråk påatt få tillgodogöra sig det egna kontinentalsockelområdets naturtillgångar.Dessa rättigheter fastställdes Genévekonvention om kontinentalsockeln,vilken både och anslutit sig till. Sedermera böljade kuststater också göra gällande ensamrätttill fisket i havsområdena närmast utanför de egna territorialvattnen, och alltfler nationer introducerade i enlighet härmed begreppet fiskezoner. I ettförsök att närmare definiera staternas rättigheter och skyldigheter i och tillhaven sammankallade FN en ny havsrättskonferens med mandat att regleraalla former för havens nyttjande. Efter många års förhandlingar kunde idecember 1982 en ny omfattande havsrättskonvention öppnas för undertecknande.Konventionen träder i kraft när minst sextio stater ratificerat den, men såhar ännu ej skett. Både och befinner sig emellertid blandde drygt 150 nationer som undertecknat konventionen. Trots att konventionensålunda ännu inte formellt har trätt i kraft spelar den en viktig roll inomhavsrätten och räknas i viss mån som en del av gällande folkrätt. Ikonventionen introduceras bl.a. begreppet ekonomisk zon, vilket innebär attkuststater ges ensamrätt över alla levande och icke levande tillgångar i en zonpå utanför de egna kusterna. geografiska belägenhet gör att vi inte harmöjlighet att i full utsträckning tillgodogöra oss de rättigheter kuststaterges enligt den nya havsrätten. Runt våra kuster möter vi mittemot liggandeeller angränsande staters zoner, och en avgränsning av kontinentalsockeln ochandra zoner måste därför ske. utvidgade sin fiskezon i enlighetmed den nya havsrätten. har hitintills träffat avgränsningsavtal medNorge, och DDR samt, med undantag för ett mindre område, också medFinland. Sålunda har Sverigeavtalat med om avgränsningen av kontinental- Prop. 1987/88: 175 sockeln iSkagerack (prop. 1968: 152, UU 14, rskr. 413, SÖ 1969:3), med om avgränsningenav kontinentalsockeln i , , och fram till enpunkt i nordligaste delen av söder om vilken avtal om avgränsningenav kontinentalsockeln i norra del ännu inte träffats med (prop.1972: 123, UU 21, rskr. 324, SÖ 1973: 1) och med Tyska Demokratiska Republikenom avgränsningen av kontinentalsockeln och fiskezonerna i (prop. 1978/79:14, UU 7, rskr. 47, SÖ 1978:42). Med träffades enöverenskommelse om avgränsning av kontinentalsockeln och fiskezonerna (prop.1984/85: 131, UU 15, rskr. 239, SÖ 1985:54). Genomprincipöverenskommelsen och avgränsningsöverenskommelsenden har också en avgränsning gentemot Sovjetunionenförverkligats. Därmed återstår för svensk del frågan om avgränsning gentemotPolen samt avgränsning gentemot i norra . Detförhållandet att det tagit relativt att nå en överenskommelse får sesmot bakgrund av parternas vitt skilda ursprungliga ståndpunkter. Från svensksida har vi hävdat en mittlinje med utgångspunkt från det sovjetiska fastlandetoch . Vi har härvid åberopat konti-nentalsockelkonvention ivilken mittlinjeprincipen anges som ledande för avgränsningstvister. Densovjetiska utgångspositionen har varit en mittlinje med utgångspunkt från detsvenska fastlandet utan beaktande av . Från svensk sida har man häremothävdat att är en ö av sådan storlek och betydelse att den både enligt1958 års kontinentalsockel-konvention och enligt gällande havsrätt i övrigtmåste ges utdelning vid beräkning av mittlinjen. 1982års havsrättskonvention ger ingen mer precis vägledning för lösande av avgränsningstvisterän att parterna på grundval av folkrätten skall sträva efter en "skäliglösning". I en särskild artikel sägs dock att öar har rätt till egenekonomisk zon och eget kontinentalsockelområde på samma sätt somlandterritorier. Undantag görs endast för klippor som inte kan hysa befolkningeller ha ett eget näringsliv. Det tidigare omtvistade området mellan de avSverige och ursprungligen hävdade mittlinjerna (den s. k. vita zonen)omfattar ". Dennu föreliggande avgränsningsöverenskommelsen utgår från och utgör enuppföljning av principöverenskommelsen om avgränsning avhavsområdena i . Denna principöverenskommelse hade föregåtts avförhandlingar under närmare två decennier. Förhandlingar har sålunda förtsåren 1969, 1970, 1974, 1982 och 1986. har kontinuerligtinformerats om förhandlingarnas gång. intensifierades desvensk-sovjetiska kontakterna i syfte att söka uppnå en lösning av avgränsningsfrågan.Kontakterna tog sig uttryck såväl i formella förhandlingar som sonderingar ochandra bilaterala kontakter. De båda parternas ansträngningar att nå en snarlösning ledde till ett närmande av förhandlingspositionerna somslutligen resulterade i den principöverenskommelse som undertecknades av statsministern och den ti /88, 1 saml. sovjetiskeministerrådsordföranden i Prop. 1987/88:175 1988. Dethar närmast före uppgörelsen blivit alltmer uppenbart att fisket iområdet fått en omfattning som går långt utöver vad omsorgen om återväxt ochdet framtida fisket medger. Koncentrationen av fiskeaktiviteter till områdethar givetvis haft sin grund i att det varit det enda större området i Östersjönutanför nationella fiskezoner. Detta har varit en viktig bidragande orsak tillparternas strävan att möjligt avveckla områdets oreglerade status. Principöverenskommelsenden förutser en uppdelning av det tidigare omtvistade områdetså att får och . Överenskommelseninnehåller förutom fördelningsprinciperna en bestämmelse om ömsesidigtilldelning av fiskekvoter i det tidigare omstridda området. Inom ramen föröverenskommelsen och efter det att avgränsningslinjenfastställts skall sålunda medge en fångstkvot om18000 ton fisk, varav lax, i sin del av det tidigare omstridda området.Sovjetunionen skall medge en fångstkvot av6000 ton fisk, varav lax, i sin del av detta område. Parterna uttalarvidare sin avsikt att efter tjugoårsperiodens utgång förhandla om framtidafångstkvoter. Principöverenskommelsenförutsätter en uppföljning för fastställande av den exakta avgränsningen avkontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiskazonen i . Den ger, förutom de angivna procenttalen, endast vägledningför avgränsningen i så måtto att avgränsningslinjen skall förbinda det aktuellaområdets nordligaste och sydligaste punkter och förhålla sig till områdets ytterkonturerpå ett symmetriskt sätt. Denförutsatta uppföljningen har genomförts vid två förhandlingsomgångar i Moskvaoch en teknisk genomgång i . Inför förhandlingarna har synpunkterinhämtats från myndigheter, organisationer och andra intressenter som berörs avavgränsningen. Överläggningar med utrikesnämnden har ägt rum vid tvåtillfällen. Medutgångspunkt från den överenskomna procentfördelningen 75/25 har parterna i ettavtal enats om en avgränsningslinje som anges med 17 koordinatpunkterfrån norr till söder. Med hänsyn till att området både i norr och söder liggeri anslutning till omtvistat område med tredje part som intressent har koordinatpunkternafastställts så att de inte föregriper kommande uppgörelser med dessa parter.Eftersom de svenska och sovjetiska koordinatsystemen inte är heltöverensstämmande har avgränsningslinjen definierats i såväl svenskt somsovjetiskt koordinatsystem. Principöverenskommelseninnehåller förutom anvisningar för avgränsningen ocksä ett avsnitt om detframtida fisket i det tidigare omstridda området. Det förutsätts sålunda, somtidigare redovisats, att vardera parten skall tilldela den andra partenfångstkvoter i sin del av området. särskild överenskommelse rörande fisket i det tidigare omtvistade området i har , som uppföljning av 6 principöverenskommelsen,förbundit sig att inom sin del av området under Prop. 1987/88: 175 tjugo årårligen avsätta en fiskekvot för sovjetiska fiskare i enlighet med principöverenskommelsen.Överenskommelsen innehåller ett motsvarande åtagande från tillförmån för svenska fiskare. 1 överenskommelsen bestäms de tvä områdena genom koordinatangivelser.Områdesbestämningarna är en för fiskeändamål av praktiska skäl förenklad beskrivningav det tidigare omtvistade området (jämför fiskeavtalet artikel 1 sistastycket). Områdena har ritats ut på svenska resp. sovjetiska sjökort, vilkafogats vid överenskommelsen. I denna föreskrivs vidare att parterna genom överiäggningarskall genomföra dessa bestämmelser, häri inbegripet frågan om fördelning påfiskslag av överenskomna kvoter samt regleringsåtgärder rörande fisket. Iett särskilt protokoll fogat till överenskommelserna har parterna avtalat att avgränsningsöverenskommelsensåvitt avser fiskerijurisdiktionen samt fiskeavtalet skall tillämpasprovisoriskt . Ifråga om fiskeöverenskommelsen vill jag särskilt framhålla att vi sedan långtid tillbaka har ett bilateralt fiskeavtal med , liksom f. ö. medandra grannländer och med EG. Det svensk-sovjetiska avtalet (SÖ1978:80) innebär rätt för svenska och sovjetiska fiskare att bedriva fiske iresp. Överenskommelser om fiskekvoter enligt detta avtalbrukar träffas . Denuppdelning av det tidigare omtvistade området som genomförts motsvarar intedet svenska utgångskravet om full utdelning enligt mittlinjeprincipen medutgångspunkt från . Överenskommelsen innebär dock en lösning av denutdragna avgränsningstvisten som vi på svensk sida har anledning att varatillfredsställda med. Det kan här vara skäl att nämna att den havsrättsligautvecklingen gått i en sådan riktning attmittlinjeprincipen jämfört med tidigare i någon mån försvagats, vilket givetvispåverkat den svenska förhandlingspositionen. Överenskommelsen får anses varaväl förankrad i gällande folkrätt. Detfinns flera skäl att välkomna den avgränsning av havsområdena mellan Sverigeoch som förverkligats. Genom överenskommelsen har etttvisteämne mellan de båda länderna bragts ur världen. Detta är i sig ägnat attpositivt påverka de bilaterala förbindelserna. En definitiv och exakt avgränsninggentemot våra grannländer är ett väsentligt svenskt intresse. Genomöverenskommelsen har ännu en viktig länk fogats till de överenskommelser som vihar att träffa med våra grannländer. Det slutliga målet, som är att få yttergränsernaför den svenska kontinentalsockeln och den svenska fiskezonen fastställda iförhållande till alla våra grannländer, kommer allt närmare. Jag erinrar omatt vi nu endast har två frågor kvar, nämligen avgränsningen gentemot ochavgränsningen i ett återstående område gentemot . Slutligen vill jagtillägga att överenskommelsen innebär ökade krav på den fisketillsyn somkustbevakningen utövar. Särskilt mot bakgrund av vad jag tidigare nämnt om denomfattning fisket fått är det angeläget att kanbedriva en effektiv övervakning i området. Regeringen bör i annat sammanhang återkomma medförslag till ytteriigare resurser för kust- Prop. 1987/88: 175 bevakningenoch hur dessa skall finansieras. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag delsgodkänna överenskommelsen mellan och Sovjetunionenom avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och densovjetiska ekonomiska zonen i , delsgodkänna överenskommelsen mellan och Sovjetunionenom ömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området iÖstersjön. Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1987/88: 175 om principer för avgränsning av havsområdena i Östersjönmel- iS lan och De Socialistiska Rådsrepublikemas Union I syfte att ytterligare stärka de vänskapligaförbindelserna och samarbetet mellan och De SocialistiskaRådsrepublikernas Union i enlighet med stadga har parternakommit överens om följande. Det mellan och omstridda områdetskall delas pä sådant sätt att av områdets yta tillfaller Sverigeoch tillfaller . Avgränsningslinjen skall förbinda detomtvistade områdets nordligaste och sydligaste punkter och förhålla sig tillområdets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt. Inom denna överenskommelses ram och om20 år efter det att avgränsningslinjen fastställts skall medgeSovjetunionen en fångstkvot om , varav lax, i sin del av dettidigare omstridda området. skall ärligen medgeSverige en fångstkvot om 6 (XX) ton,varav lax, i sin del av det tidigare omstridda området. Parterna utgår från att fisket i det tidigare omstridaområdet inte skall vara till men för bestånden av levande tillgångar. Efter tjugoårsperiodens utgång skall de båda parternainleda förhandlingar om framtida fångstkvoter med beaktande av bestånden avlevande tillgångar i området liksom och traditionellafiske. Vid förhandlingarna skall vardera parten på grundval av denya kvoter, om vilka överenskommelse skall träffas och utan förfång för dessmöjligheter att tilldela andra stater fångstkvoter, ge den andra partentillgång på grundval av denna överenskommelse till den outnyttjade del avhögsta tillåtna fångstmängd i sin del av det tidigare omstridda området somparten ifråga anser sig kunna avsätta för utländskt fiske. På grundval av denna överenskommelse skall befullmäkligadeföreträdare för parterna utarbeta ett eller flera avtal isyfte att genomföra dess bestämmelser. Denna överenskommelse träder i kraft förundertecknandet. Som skedde i , i två exemplarvart och ett på svenska och ryska språken, vilka båda texter äger sammavitsord. För För De Socialistiska o npHHiinnax pasrpaHMHCHMHmopckhx npocxpaHCXB b Bilaga 1 EaJiTMiicKOivi Mope Me}K.qyKopojieBCTBOM IIlBeuMM h Cok)3om B uejiJix aajibHeHuiero yKpeiuieHHH flpyjKecTBCHHbix oTHomeHHtih corpy-jiHHHecTBa Meab cooTsexcTBHH C YcTaBOM OpraHHsauHH OöteaHHeH-HbixHauHÖ CxopoHbi floroBopnjiHCb o cneayiomeM. CnopHbiH pafloH MeKny UlBeuHeH h CCCP paarpaHHHHBaexca TaKHM o6pa30M, qxo k UlBeuHH otxojiht 75 npoueuTOB nnoinanH axoro pafioHa, a k CCCP 25 npoueHxoB nnomaiiH 3xoro paftona.JIhhhh pasrpaHHHeHHSi 5yflex coenHHaxbKpaflHKJK) ceeepHyio h KpaiiHioiotoKuyio tohkh cnopuoro paitoha H npoxoflHXbCHMMexpHHHo BHemneii KOH(t)HrypauHH pafiona. B paMKax Hacxojiiuero CorjiameHHfl b xeweMHe 20-jiexHero nepnoaa nocne xoro, KaK öyztex onpeaejieHajihhhh pasrpaHHteHHfl, UlBeuHH o5H3yexcHe»eroiiHO Bbifle/iHTi> CCCP b eetacrn öbiBiuero cnopHoro pafioHa KBoxy Bbi.noBa B o5teMe 18 (XX) tohh pbi6bi, BKjitoiaH 240 tohh jiococa. CCCP b xeneHHe xoro we nepnoaa BpeMenn oÖHsyexcaOKeroaHO Bbiaenaxb LUbcuhu B ero 4acxHöbiBiiiero cnopnoro paftoHa Ksoxy BbiJiOBa boöieivie 6(XX) xohh pbi6bi,BKJiioHasi 80 XOHH .nococH. CxopOHbl HCXOflHX H3 XOrO, 1X0 pblÖOJlOBHblH HpOMblCeH B 6blBtlieM cnopHOM paflonene öyaex uaHOCHXb ymep6a cocxojihhk) »HBbixpecypcoB. Oo HcxeneHHH 20-JiexHero nepHoaa CxopoHbi Bcxynnx b neperoBopbi o pasMcpax KBOx Bbijioaa na6yflymee, yHHXbiBa» cocxoHHHe »HSbix pecypcoB pafiona, a xaKjKe xpajiHUHOHHoe pbiöonoBcxBOUIbcuhh h CCCP. Ha neperoBopax KaÄaaaCxopona, na ochobc non.ne>KaLttHxcor.nacoBaHHio hob-bix KBOT H 5e3yiuepöa ana ee bo3mo>khocxh BbinejiHXbKBOXbi ztpyrnM rocy-flapcxBaM, o6H3yexcH npeaocxaB.n5ixb ztpyrofi Cxopone aocxynna ochobc Hacxoflniero Cor.nameHHak HeHcno.ub3yeMOMy ocxaxxy oömeroaonycTiiM-oro yjiosa b CBoeii lacxHöbisiuero cnopnoro paflona, Koxopbifl flaHuaH CxopoHa C04xex B03M0)KHbiM Bbiflennxbhjiji HHOCxpanHoro npoMbicjia. Ha ocHOBe nacxoHmero CorjiamennH ynojiHOMOtCHHbie npencxaBHTejiHCxopoH Bbipa6oxaK)x b 6jiH>KaHmeeBpeMJi ouho hjih HecKoni>KO corjiameHHHB uensix ocymecxBJieHHsi ero noJio>KeHHH. HacxoHtuee CorTiauieHHe Bcxynaex b cmiy b aeub eronozinHcaHHH. CoBcpmeHo b CxoKrojibMC13 HHBapsi 1988 roaa b nsyx 3K3eMnjiapax,Ka>KflbiH Ha mBeacKOM h pyccKOMasbiKax, npHieM o5a xeKcxa hmciox oatiHaKOByjocn.r7y. 3a KopojiCBcxBO 3a C0103 Cobcxckhx Prop.1987/88:175 Bilaga 2 mellan och De SocialistiskaRådsrepublikemas Unions regering om avgränsning av kontinentalsockeln samt avden svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i och De SocialistiskaRådsrepublikernas Unions regering har, på grundval av överenskommelsen om principer för avgränsningav havsområdena i mellan och De SocialistiskaRådsrepublikernas Union av , överenskommit om följande: PecnyöjiMKo pasrpaHHHeHHH kohtmh-CHTajibHoro iiiejib(|)a, a xaicjK lllBe.aCKOH pblÖClOBHOM 30HbI H COBeXCKOM 3KOHOMHHeCKOH 30Hbl B ripasHxeibCTBO KopojiCBcxBa UIbcuhh h npaBHxejibcxBO Coio3a Cobcxckkx CouHanHCXHHecKHX PecnyönHK, ocHOBbiBajiCbHa CornaiueHHH o npHHunnax pasrpaHHweHHJi Mopciotx npocxpancxB b BajixHHCKOM Mope Me>KXty KopojiescxBOM UlBeUHH H C0K)3a COBeXCKHX CouHajiHCXHnecKnx PecnyöjiHK ox 13 siHBapa 1988 rofla, cor.nacHJiHCbo cjienytomeM: Avgränsningslinjen mellan de områden avkontinentalsockeln, över vilka respektive utövarsuveräna rättigheter i fråga om utforskning och utvinning av naturtillgångarna,samt mellan fiskezon och ekonomiska zon utgörs av deräta linjer (loxodromer) som förenar punkter med de geografiska koordinater somanges i artikel 2. Avgränsningslinjenär beräknad dels i det nu gällande svenska koordinatsystemet (RT 38), tillämpati de svenska sjökorten nr 7 och 8, tryckår 1988, dels enligt det sovjetiskakoordinatsystemet, tillämpat i det sovjetiska sjökortet nr 1150, tryckår 1987.Nämnda sjökort bifogas denna överenskommelse och utgör en integrerad del avdenna. JIhhhh pa3rpaHH4eHH5i MOKZty pafloHaivin KOHXHHeHxajibHorouienha, rat LUbcuh» h CoBexcKHH Coto3cooxBexcTBCHHO ocy-mecxB/iHKDT cysepeHHbie npasa b oxHouieHHH Hx pasBCflKH H pa3pa5oxKM Hx npHponHbix pecypcoB, H MeJKay pbiöojiobhoh sohoh UlBeUHH H SKOHOMHHeCKOH 30H0fi COBeXCKOrO CoK)3a npoxoflMXno npHMbiM jihhhhm (jiOKconpoMHaM),coeaHHHiomHM xohkh c re-orpacjjHHecKHMHKOopflHHaxaMH, yKasaHHbiMH B Cxaxbe 2. JIhhhh pasrpaHHHeHHHpaccnnxana, c oahoh CXOpOHbl, B COOXBeXCXBHHC fleHcxBytoiuefl B Hacxoamee speMHuiBeacKoft chcxcmoh KoopflHHax (RT38), npHMenenHOH na mBencK-hx MopcKHxKapxax N°N° 7 h 8, HSflauHJi 1988rozta, a c npyroft cxopoubi, b cooxbcxcxbhhc coBCxcKOH chcxcmoh KOOpflHHaX,npHMeHCH-HOH na coBexcKOH MopcKoö Kapxe Ne 1150, H3naHHa 1987 roaa. VnoiviaHyxbieBbime MopcKHe Kapxbi npHjiaratoxca k HacxoameinyCoraameHHK) h asnaioxcH ero HeoxieMjieMoittacxbto. De i artikel I nämnda koordinaterna är följande: