prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Enanledning lill alt förelagens skatteinbetalningarökat så kraftigt är all vinstnivån stigit. 1987/88:100 All fyllnadsinbetalningarna blev sä slora 1987 torde bero på altförelagen Bil. 1.1 gjorde stora avsättningar för altreducera vinstdelningsskallen, men inle gjorde motsvarande . Mervärdesskatten ökade kraftigt , men 1987 beräknasandelen av BNP vara i stort sett oförändrad. Inga förändringar av skattesatsenhar skett . Den ökade skattekvoten förklaras av attskatteunderlaget för mervärdeskatten - i huvudsak den privata varukon-sumtionenexkl. bränslen har ökat snabbare än BNP. Övriga indirekta skatter har som andel av BNP ökat med0,. Olika höjningar av skattesatser på t.ex. sprit, vin och tobak, bensin och andra oljeprodukter förklarar dennahöjning av skattekvoten. Arbetsgivaravgifterna har som andel av BNP legat istort sett stilla . Avgiftsuttaget har dock höjts frän36,1985 till 1987, vilkel svarar för en ökning av skaltekvoten med0,. Den offentliga sektorns finansiella sparande väntasminska 1988 och 1989 jämfört med . Såväl statens som kommunernasfinansiella sparande beräknas minska, medan socialförsäkringssektornsfinansiella sparande förväntas vara i stort sett oförändrat. Skattekvotenberäknas i alternativ 1 vara i stort sett oförändrad . Deoffentliga utgifternas andel av BNP väntas ligga kvar på ungefär nivå1988 och 1989. I aUernativ 2 blir skaltekvoten och det finansieUasparandet någol högre 1988 och 1989. Delta sammanhänger med all löntagarnasinkomstskatter och inkomsterna från arbetsgivaravgifter, vilka direkt bestämsav lönesummans utveckling, blir högre i det högre löneallernativel. Detta ärdock endast en tillfällig förbättring. Pä sikl kan den högre löneökningstakteni stället beräknas medföra en urholkning av förutsätlningarna för tillväxt. Enlägre tillväxt leder till lägre skatteunderlag och lägre inkomster från skatteroch arbetsgivaravgifter. Tabell 9:3 Finanspolitiska effekter Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser -L2 0,1 0,1 -1,0 -2,5 -0,0 -0,0 -2,5 Anm.: Förändring av delposter i de offentligainkomsterna och utgifterna har olika multiplikativ effekt pä samhällsekonomin. Med antagandenom bl.a. de marginella konsumfions-och importbenägenheterna erhålls värden pä ett antal multiplikatorer med varshjälp effekten av förändringar i offentliga sektorns verksamhet pä bruttonationalprodukten erhålls. Denoffentliga sektorn påverkar på kort sikt den övriga ekonomin främst Prop.1987/88: 100 genom de reala inkomst-och ulgiftsförändringarna. De beräkningar av Bil. 1:1 finanspolitikenseffekter, som redovisas i tabell 9:3, lar sin utgångspunkt i reala förändringar av den offenUiga sektornsinkomsler och utgifter. Både beslutadeoch automatiska förändringar av inkomster och utgifter inkluderas iberäkningarna. Däremot inkluderas inle effekter via prisbildning och kredilmarknad. Enligt beräkningarna harfinanspolitikens inriktning varit kontraktiv Det är staten som har svarat för denkontraktiva effekten. Socialförsäkringssektorn och kommunerna hari stort sett haft en neutral effekt . beräknas den offenUiga sektorn ha en svagt stimulerande effekt på samhällsekonomin i alternativ 1. Del sammanhänger med all utgifterna beräknas öka snabbare än inkomsterna och atl del finansiella sparandel i den offentliga sektorn beräknas försva gas. I alternativ 2 blir den stimulerande effekten mindre uttalad. Statens inverkan blir i detta alternativ återhållande 1988. Pä samma sättsom skattekvotens ökning till största delen var en effekt av den snabba ökningen av skatteunderlagenär de redovisade finanspolitiskaeffekterna 1986 och 1987 till största delen en följd av automatiskainkomstökningar. Underde tre har en kraftig förbättring av statens budgetsaido ägt rum. Underskottet har minskal med närmare 70miljarder kr. mellan 1984 och 1987.År 1984 uppgick budgetunderskottet tUl ca , motsvarande av BNP. beräknasbudgetunderskottet uppgå till ca . eller 0,av BNP, se tabell9:4. Som jämförelse kan noteras altunder första delen av 1970-lalel låg budgetunderskottet på , vilketmotsvarade av BNP. Orsakerna bakom den kraftiga förbättringen avbudgetunderskottet de senaste årenär dels en kraftig ökning av inkomsterna, dels en återhållen utgiftsutveckling.De senaste tre åren har statens inkomster, exkl. engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter, ökat dubbelt så myckel som utgifterna. Den snabbainkomstutvecklingen kan i huvudsak hänföras till det förbättradeekonomiska lägel. De förbättrade statsfinanserna kommer också lilluttryck i utvecklingen av statens finansiella sparande. Statensfinansiella sparande har på Ireår väntsfrån ett underskott på , motsvarande av BNP, liU ett beräknat överskott 1987 pä . eller 1,av BNP.Exklusive engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter beräknas statens finansiella sparande visabara ett Utet överskott 1987. beräknas i alternativ 1 statensfinansiella sparande försämras medsammanlagt , till följd av atl inkomsterna beräknas ökalångsammare än utgifterna. Skatterna svarar för avstatens inkomster. ökadestatens skatteinkomster relativt kraftigt, . kerna bakom dennautveckling diskuterades i föregående avsnitt i anslutning tillbehandlingen av skattekvotens utveckling. förutses enväsentligt långsammare ökningstakt för skalleinkomsterna. Detta gäller både de direkta skatterna, somsvarar för av den totala statliga skatten och de indirekta skatterna, somsvarar för resterande av statsskatten. 1987/88: 100 Bil. Tabell9:4 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -30,9 -3,4 100,8 58,0 136,4 78,1 -7,0 -0,3 - 3,8 7,3 5,4 -20,0 -25,4 -0,9 Budgetsaido i % av BNP -39,2 -9,4 -0,9 -6,2 -0,6 -16,3 Inkomster Utgifter Finansiellt sparande 336,5 -25,4 'I investeringar ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringar samtnettot av köp och försäljning avfastigheter och mark. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Beträffandede direkta skatterna år det flera faktorer som ligger bakom dämpningen av ökningstakten. Hushållensskattebetalningar ökar långsammare till följd dels av att lönesumman beräknas öka mindre(både 1988 och 1989 jämfört mednärmare 1987), dels de ändringar i inkomstskattesystemet,som genomförs 1988. Dessa ändringar innebär att grundavdraget höjs till10000 kr. och den s.k. brytpunkten höjs från 135000kr. Vidare minskasantalet skikt i skatteskalan till fyraoch kvittningsrätten mellan villaunderskolt och inkomst av kapital slopas.Sammantaget beräknas förändringarna av skattesystemet innebära en skattebortfall på ,jämfört med om 1987 års skatteregler hade gällt. harschablonmässigt antagits att den statligainkomstskatten sänks med . Även förelagens direkta skatter, somökade myckel kraftigt , beräknas 1988 öka i väsentligt långsammaretakt. beräknas företagsskatterna minska något, främst beroende på alt inbetalningarna av fyllnadsskatt antas minska. 5 1987/88. Deindirekta skatterna ökade myckel kraftigt , . Del var Prop. 1987/88:100 framför allt mervärdeskatten, som svarar för tre fjärdedelar av de statligaBil. 1.1 indirekta skatterna, som ökade kraftigt, . beräknas deindirekta skatterna ha ökat någol långsammare, . En ytterligare dämpningav ökningstakten förutses . Bensinskatten förutsätts höjas med25 öre per liter den . Den aviserade utvidgningen av skatten pävärdepapper har också beaktats i beräkningarna. har beslutats om ensänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften från 0,. Genom dennasänkning neutraliseras övriga beslutade höjningar av arbetsgivaravgifterna, såall det totala avgiftsulla-get blir oförändrat . Statens övriga inkomster, som svarar för avstatens inkomster, ökade myckel kraftigt . Detta beror pä attengångsskatten pä livförsäkringsbolagens förmögenheler, som 1987 beräknas ge16,, i tabellen förs som en övrig inkomst. minskar,inkomstposten i motsvarande grad. En ytterligare nedgång beräknas 1989, bl. a.till följd av de ändrade ålerbetalningsrutinerna för det kommunalabostadstillägget, vilkel medför all 1987 och 1988 omfattas av vardera ett ochett halvt års återbetalningar frän kommunerna. Transfereringar till hushåll utgör en fjärdedel avstatens utgifter. ökade transfereringarna relalivt kraftigt, mednärmare realt sett, till följd av en rad förbättringar. Även 1988 och 1989beräknas transfereringarna fortsätta alt öka med resp. i realatermer. Pensionerna höjs den till följd av höjningen avbasbeloppet från . Enligt prognosen förkonsumentprisindex beräknas basbeloppet 1989 bli , vilket medför enytterligare höjning av pensionerna 1989. Statens ränteutgifter, som utgör avstatsutgifterna, har minskat både 1986 och 1987, efter att under fleradecennier ha ökat år . Den totala statsskulden uppgick den 30 november1987 , varav utlandsskulden utgjorde cirka en femtedel.För 1988 förutses en fortsatt minskning av ränteutgifterna lill följd av en omläggning i redovisningenav räntor på statsskuldväxlar. Statens övriga transfereringar utgör en tredjedel avslatsutgifterna. Transfereringar till de två andra offentliga delsektorerna,socialförsäkringssektorn och kommunerna, svarar för huvuddelen av de övrigatransfereringarna. I övrigt beslår denna utgiftspost av bl. a. räntebidrag,livsmedelssubventioner och gåvodelen av u-landsbiståndel. Räntebidragen väntasöka 1988 och 1989 beroende pä en volymmässig ökning av bostadslånen, tillföljd av det förväntade ökade bostadsbyggandet. Livsmedelsubventionernaminskas med 250 milj. kr. Hela utgiftsposten övrigatransfereringar, som 1987 var i stort sett oförändrad, beräknas 1988 och 1989öka med . Den statliga konsumtionen, som svarar för cirka enfemtedel av statsut gifterna, består till drygt hälften av lönekostnader. Antalet statligt syssel satta väntas fortsätta atl minska 1988 och 1989, som en följd av de raUona liserings- och besparingskrav som ställs på statliga myndigheter. Eftersom andra delar av konsumtionen, framför allt försvarets inköp, beräknas öka 66 relativtkraftigt i volym 1988, antas den totala statliga konsumUonen öka Prop.1987/88: 100 någol 1988. För 1989beräknas den totala statliga konsumtionen vara i stort Bil. För atl erhålla del statliga budgelsaldot utifrånstatens finansiella sparande frånräknas dels utlåning, m.m., dels en s.k. korrigeringspost. är avdragsposlen utlåning, m. m. särskiltstor, eftersom engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter ingår idenna post. Den s. k. korrigeringspostenmotsvarar skillnaden mellan och naUonalräkenskapernas definitioner ochstatistiska redovisning av statens inkomster och utgifter. / alternativ 2 timlöneökning minskarstatens finansiella sparande ilångsammare takt 1988 och 1989. Inkomsterna ökar snabbare i del högre löneallernativel, medan skillnaden iutgiftsutveckling är väsentligt mindre.Atl inkomslulvecklingen blir snabbare i det andra alternativet sammanhängerfrämst med alt lönlagarnas inkomstskatter och inkomsterna från arbetsgivaravgifter,vilka direkt bestäms av lönesummans utveckling, blir högre i alternativet med den högre löneökningen. På siktberäknas dock, som nämndes i föregående avsnitt, förhållandet bli delomvända. Den högre löneökningslaklenförsämrar på sikl tillväxtmöjligheterna och ger därmed lägre skatteunderlag framöver. Därtill kommer alt kommunernasdel av de högre skatteinkomsterna början redovisas bland statens inkomsteroch först efter två är utbetalas till kommunerna. Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring), allmäntilläggspensionering (ATP) och erkända arbetslöshetskassor. Det finansiella sparandel isocialförsäkringssektorn motsvarar i stort sett uppbyggnaden av Allmänna Pensionsfonden. Fondförändringarna för sjukförsäkringenoch arbetslöshetskassorna är, i enlighet med de regler som gäller för dessasyslem, obetydliga. AlltsedanATP-syslemel infördes, har socialförsäkringssektorn haft ökandesparandeöverskott. Delta har sin grund dels i alt statsmakterna under ATP-syslemels första år viUe bygga uppfonder, som skulle kunna möta de framtida ökande utbetalningarna från systemet,dels i atl man ville motverka denförmodade nedgången i hushällens sparande till följd av ATP-syslemelsinförande. Socialförsäkringssektorns finansiella sparande låg på ca 2 miljarder kr.Enligt nationalräkenskapernasberäkningar låg det pä , se tabell 9:5. AP-fondens tillgångar uppgick lill ca 294miljarder kr. Den s. k. fjärde AP-fondenstillgångar uppgick därav till ca 6 miljar der kr. uttryckt i bokförda värdenoch till ca . i marknads värden. Löntagarfondernas tillgångar var ca . i bokförda värden och ca . beräknas social- föräkringsseklorns finansiella sparande och AP-fondens tillväxt till nästan , vilkel motsvarar enreal tillväxt på . väntas tillväxten i alternativ I limlöneökning bli av samma storieksordning. I oktobertapport beräkna- 67 desdet finansiella sparandel 1988 och 1989 bli något lägre. Skillnaden Prop.1987/88: 100 förklaras främst av den beslutade höjningen av ATP-avgiften och deför- Bil. 1.1 ändrade reglerna för överföring av egenavgifter, se nedan. Tabell 9:5 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter Ränteinkomster m. m. -3,8 7,3 5,6 20,8 4,1 6,1 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m. m. Inkomster Utgifter Finansiellt sparande Källor: , ,och . Socialförsäkringssektorns inkomster beräknas ha ökatmed 1987. beräknas inkomsterna öka någol långsammare,1988 och 1989. Socialförsäkringsavgiflerna svarar för cirka trefemtedelar av socialförsäkringssektorns inkomster. Huvuddelen avsocialförsäkringsavgifterna är kollekUva arbetsgivaravgifter, vilka direktbestäms av lönesummans utveckling och avgiftsuttaget. har beslutatsatt sjukförsäkringsavgiften höjs med 0,för att finansiera den reform somträdde i kraft . Sjukpenningsystemel gjordes då om frändagsjukpenning och den s. k. insjuk-nandedagen ersätts avsjukförsäkringen för arbetare i privat tjänst. ATP-avgiften har beslutats höjasmed 0,1988 och ligga oförändrad 1989. Inkomsterna fränsocialförsäkringsavgiflerna beräknas därmed öka kraftigt . Ränteinkomsterna, som svarar för närmare en Qärdedel avde totala inkomsterna, beräknas öka i ungefär samma takt 1988 och 1989 som1987, . Räntenivån har därvid förutsatts ligga kvar pä nivån fråndecember 1987 . Möjligheterna alt få högre avkastning päAP-fondens tillgångar framöver antas förbättras. Placeringsplikten förprioriterade lån slopades , vilkel har beräknatsleda till en inkomstförstärkning på ca . Vidare harregeringen föreslagit en utvidgning av AP-fondens placeringsmöjligheter. Bidragen från staten, som svarar för avinkomsterna, är delvis en statistiskt konstruerad post. I statsbidragen ingår inkomster från arbets marknadsavgiften, som till finansierar arbetslöshetskassornas utgif- 68 (Arbetsmarknadsavgiften klassificeras till hälften som en indirekt skatt Prop. 1987/88:100 staten och lill hälften som en socialförsäkringsavgift lillstaten.) 1.1 statsbidragen för1989 ingår en engängförstärkning av inkomsterna till följd aven Udigareläggning av överföringen av egenavgifter för ATP från staten lillsocialförsäkringssektorn. Skatterna svarar för av inkomsterna.Vinsldelningsskallen ökade myckel kraftigt och 1987. Orsakerna bakom dessakraftiga ökningar anses vara all förelagens möjligheter lillbokslulsdisposiUoner, fondavsättningar etc. nu börjar bli uttömda. För 1988och 1989 beräknas vinstdelningsskallenfortsätta att öka, men i väsenUigt långsammare takt. Socialförsäkringssektorns utgifter beslårhuvudsakligen av transfereringarlill hushållen.-Dessa beräknas fortsätta att öka 1988 i ungefär samma takt som1987, men i någol långsammare takt 1989. ATP-ulbelalningarna fortsätter att öka i ungefär samma takt 1988 och1989 som 1987. Antalet pensionärermed ftill ATP ökar fortfarande. och höjs ytteriigare 1988 till , vilket innebären ökning mellan årsgenomsnitten 1987 och 1988 med 6,. beräknas basbeloppet öka . De tidigare nämnda förbätt ringarna inom sjukförsäkringssystemetden medför, alt utbetalningarna frän sjukförsäkringen ökar kraftigt . /alternativ 2 timlöneökning blir det finansiella sparandet högre 1988 och 1989. Deltasammanhänger med atl inkomsterna från arbetsgivar avgifter, vilka direkt bestäms avlönesummans utveckling, blir högre i allernaUvel med den högrelöneökningen. Pä längre sikl kommer dock det finansiella sparandel all bli lägreän i alternativet med lägre löneökningar. Orsaken är all den högre löneökningslakten medför en högre inflationslakt och urholkar förutsättningarna för tillväxt, vilkel leder till lägre BNP-Ullväxt och på sikl lägre avgiftsunderlag. Kommunsektornhar på 1980-talel haft finansiella sparandeöverskotl, med undantag för ett mycketlitet sparandeunderskott 1981. År1985 ökade kommunernas utgifter kraftigare än deras inkomster, vilket medförde ett finansiellt sparandeunderskotlpå ca . Underskottetberäknas ha ökat till ca . 1986 och drygt 6 miljarder kr.1987. Utgångspunkt för beräkningarna för 1988 och 1989.är de beräkningar som.denkommunalekonomiska arbetsgruppen () gjort . Del finansiella sparandetberäknas i allernativ 1 med 4%Umlöneökning försämras med ca . beräknas del finansiella sparandel åter förbättras och bli ca5 miljarder kr., motsvarande drygtI 1/av utgifterna. I mitten av 1970-talel uppgick underskotten lill3-4% av utgifterna. Likviditeten inom kommunsektorn är fortfarandegod. Rörelsekapitalets andel av de externa utgifterna var i genomsnitt för primärkommunerna : 10,och för landsUngen 11,1986.Skillnaderna mellan enskilda pri märkommuner och landsting är slora. För atl motverka överlikviditet i den svenska ekonominbeslutade riks- Prop. 1987/88: 1984 och 1985 om likviditetsindragningarfrän primärkommuner och Bil. Av den totalt inbetalade summanpä . nu betalats tillbaka. De resterandemedlen, , kommer alt betalas tillbaka . Tabell 9:6 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Bidrag frän staten och 2,7 -13,4 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion Investeringar m. 5,2 4,8 5,3 7,3 -1,9 -5,0 -6,5 Inkomster Utgifter Finansiellt sparande 243,7 248,7 -5,0 255,4 261,9 -6,5 269,2 282,5 -13,3 285,2 303,1 -17,9 ' Iinvesteringar m.m. ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringarsamt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor:Finansdepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Kommunernasinkomster beräknas 1988 och 1989 öka i ungefär samma takt som 1986 och 1987,. Skatteinkomsterna, som svarar för cirka tre femtedelar av kommunernastotala inkomster, beräknas 1988 och 1989 öka resp. . Den genomsnilUigakommunala utdebiteringen beräknas 1988 höjas med , vilkel kan jämförasmed en mindre sänkning 1986 och en höjning med 1987. har dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen förutsatts vara oförändrad. Bidragen från staten och socialförsäkringssektornsvarar för drygt en fjärdedel av-kommunernas inkomster. Den svaga ökningstakten1987 och 1988 sammanhänger med att skatteuljämningsavgifien höjls med 10 örebåda åren. Skalteutjämningsbidragen är i tabellen beräknade netto, dvs.skatteutjämningsavgiften har räknats ifrån bidragen. I bidragen från socialförsäkringssektornhar inräknats de belopp , som beslutals i den s. k.Dagmaruppgörelsen . Kommunernas övriga inkomster svarar för av detotala inkomsterna. Utvecklingstakten 1987 hölls nere av en förändring iberäkningsmetod för avsättningar framtida pensionsulbelalningar. År 1987ändrade primärkommunerna del procenlullag, som görs på utbetalda löner för allläcka framlida pensionsulbelalningar, från 11,2,. LandsUngengenomförde motsvarande förändring 1986. På utgiftssidan görs motsvaran- de nedräkning avkonsumtionsutgifterna. Storleken på del finansiella spa- Prop. 1987/88: 100 randel påverkas således inte av förändringen. För1988 och 1989 beräknas Bil. 1.1de övriga inkomsterna öka resp. . Ränteinkomsterna fortsätter attminska båda åren beroende pä den förväntade fortsatta minskningen av delikvida medlen. Kommunernas utgifter beräknas 1988 och 1989 öka iungefär samma takt som 1987.Huvuddelen, cirka tre fjärdedelar, av utgifterna utgörs av konsumtionsutgifter. Konsumtionsutgifterna beräknasöka i ungefär samma takt 1988 och 1989 som 1987, med . Antalet kommunall sysselsatta, som Udigare ökatvarje år, beräknas ha minskat 1986.Detta sammanhänger en del med en minskad omfattning av beredskapsarbeten och ungdomslag.Sysselsättningen, mätt i arbetade timmar, ökade dock, eftersom medelarbelstidenfortsatte att öka. beräknas sysselsättningen, mätt i arbetade timmar,ha ökat i ungefär samma takt som1986. En någol kraftigare ökning förutses och 1989. Investeringarna beräknas ha minskal relalivt kraftigt1987, med i volym. Delökade bostadsbyggandet, som kräver kommunala följd-investeringar, och ökadeombyggnads- och ersättningsinvesteringar beräknas medföra att dekommunala investeringarna ökar i volym 1988 och 1989. / alternativ 2 timlöneökning blirkommunernas finansiella sparandeväsentligt sämre. Detta beror på atl skillnaden i inkomslulveckling mellan alternativen blir mycket liten eftersomkommunernas skatteinkomster baseraspä skatteunderlagen . Skillnaden i utgiftsutveckling blir däremot relalivt stor. Kommunernasutgifter består av arbetskraftskostnader. Även omkonsumtionsvolymutvecklingen beräknasbli lägre i alternativet med högre löner, blir konsumtionsutgifterna ilöpande priser högre. Växandeoro och osäkerhet om de finansiella obalansernas effekter på växelkurser,inflation och tillväxt har satt sin prägel på den internationellaränteutvecklingen och den förda penningpolitiken. Ränlebilden visade trendmässigl stigandelänga räntor i från årets början men sjunkande räntor i Japanoch . Centralbanksinterventioner i avsikt atl stödjadollarn i enlighet med Louvre-överenskommelsen bidrog till en lättpenningpolitik och en relaUvt krafUg likvidiletsökning i de båda senareländerna. En stramare penningpolitik i syfte atl slävja tendensertill växande inflationsförväntningar inleddes emellertid ochbehölls under förhösten. Del ledde tillsammans med en ökad oro för stigandeinflation ett omslag lill stigande räntor i både ochFörbundsrepubliken , se diagram 10:1.1 höjdesdiskontot som bekräftelse på all Federal Reserve var redo attskärpa penningpolitiken och därigenom aktivt bidra till att inflationstakteninte steg. Diagram 10:1 Ränteutvecklingen i olika länder 17 16 15 14 13 12 11 -' 10-9 1987/88: 100 Bil. -fi-rT -rT"i~p'm~r~r-r~r r"'~r~T~i~]~r~ri~T~r i i i i r"i~j~T- i i i i i-r~rT~r~i Ränteuppgångenför statsobligationer i frän till som högst ca 63/ioktober måste betecknas som anmärkningsvärt kraftig mol bakgrund av trots alltlåga inlalionsprognoser samt en i övrigt stabil utveckling. Uppgången innebaratt räntedifferensen gentemot minskade frän drygt 5 till 3procentenheter fram till veckan före del Även snabbt stigandekorta räntor i Prop. 1987/88: 100 och Japanunder i Bil. l.l sambandmed en stramare penningpolitisk hållning bidrog lill ett allt labilarefinansiellt läge. Tilltron till Louvre-överenskommelsen blev kraftigt försvagadoch oron hos de internationella portföljförvaltarna steg. Efter det internationella börsrasel i oktober1987 sjönk räntorna överlag tillbaka,bl.a. som följd av att mer kapital sökte sig till räntebärande placeringar. I genomförde FederalReserve en kraftfull likvidisering av penningmarknaden, vilket omgåendefick effekt pä de korta räntorna. En lägreräntenivå etablerades . Med en sänkning av olika administrativtsalta räntor markerade och andra centralbanker i främstEG-omrädel alt den internationellaekonomisk-politiska samordningen ännu var vid liv och att en lägre räntavar önskvärd. Yttre och inre obalanser i Förenta staternasekonomi är alltjämt grundläggande faktorer som påverkar deninternationella ränteutvecklingen. Den undersenare år uppkomna amerikanska nettoskulden mot ullandel kommer oundvikligen alt öka . Detleder till stigande ränteutgiftersom bromsar den nödvändiga reduktionen av bylesbalansunderskottel. För alt finansiera underskottet krävsatt internationella placerare, främst i länder med slora sparandeöverskott somJapan och FörbundsrepublikenTyskland, är villiga att investera i dollartillgängar.