prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till derasförsörjning när de startar egen rörelse, o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd avatt en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3§ andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. 1 fråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner somsägs i första stycket för arbete som någon utfört för någon annans räkning utanatt vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3kap. 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas tilllön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare,som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall dåden försäkrade sysselsatts här i riket och överenskommelse inte träffats enligt3 kap. 2 a § eller då han tjänstgjort som ombord på svenskthandelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenskamedborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridiskperson, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande överden utländska juridiska personen, enligt av godtagenförbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättningfrån främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller frånarbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inteär svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön tillsvensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatti riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till Prop. 1987/88: 113 Lag om ändring i lagen (1987:1321) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1987:1321) omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringi skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den allmänna skall i samband medinskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § förstastycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst och, om inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning,dennes årsarbetstid. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad somavses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjortshos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundandeinkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete.Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fåttkännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid eller andraomständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenningeller för sjukpenningens storlek, b)närförtidspension enligt denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgåendesådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades förmåga ellermöjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpensionenligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pensionändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- ochinkomstförhållanden, samt d) när tjänstepension beviljas den försäkrade. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) inteske förrän efter det fått kännedom om de ändradeomständigheterna. Ändring skall i annat fall ske så snart anledning till ändringenuppkommit. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej iannat fall än som avses i första stycket b), c) eller d) sänkas under tid dåden försäkrade 1.bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen(1983:1030) om särskilt vu.xenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligtförordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 2. genomgår grundutbild- 2. genomgår grundutbild- ning för vuxna (grundvux) el- ning för vuxna (grundvux), ler grundläggande svenskun- vuxenutbildning för psykiskt dervisning för invandrare och utvecklingsstörda (särvux) el- uppbär timersättning för studi- ler grundläggande svenskun- erna, dervisning för invandrare och uppbär timersättning för studierna, 3. är inskrivenvid eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, 4. är gravid ochavbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnetsfödelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt ellerdelvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade ärförälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § lagen (1978:410)om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. och barnet inte har fyllt ett år.Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vidmottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än harförflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 skallförsäkringskassan, vid sjukdom , beräkna sjukpenningen påen sjukpenninggrundande inkornst som har fastställts på grundval av enbart deninkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Omdärvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra tillanställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antalarbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbeteunder utbildningstiden. Under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då denförsäkrade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, skalldock sjukpenningen för tid efter utgången av en sådan period somanges i 10 § beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredjestyckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på densjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Lag om ändring i kungörelsen (1973:1125) om skatteavdragfrån sjukpenning m.m. Härigenomföreskrivs att 1 § kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning m.m.skall ha följande lydelse. I fråga omskatteavdrag på inkomst, som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kom munalskattelagen (1928:370) med undantag för vårdbidrag enligt lagen (1962:381) om all män försäkring samt timstu- diestöd och inkomstbidrag enligt studiestödslagen (1973:349),skall gälla vad som föreskrives i uppbördslagen (1953:272) om skatteavdrag vidhuvudsaklig inkomst av tjänst, om icke annat framgår av denna kungörelse. I fråga omskatteavdrag på inkomst, som avses i punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen(1928:370) med undantag för vårdbidrag enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt korttidsstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), skallgälla vad som föreskrives i uppbördslagen (1953:272) om skatteavdrag vidhuvudsaklig inkomst av tjänst, om icke annat framgår av denna kungörelse. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , R. , ,, , , , , , , , , , , Proposition om kompetensinriktad vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda, särvux /71 inleddes en försöksverksamhet med vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda, särvux (prop. 7, K 9, SU 5, rskr. Omsorgskommitténföreslog i betänkandet (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade, bl. a. attsärvux skulle göras reguljär. Den för fortsatt beredning avbetänkandet tillkallade omsorgsberedningen ansåg dock, att formerna för enreguljär särvux och dennas finansiering borde utredas ytterligare. Riksdagenhar fattat beslut med anledning av propositionen (1984/85:176)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.(SoU27, rskr. Regeringenuppdrog åt () alt utredavuxensärskolans verksamhetsformer. I uppdraget ingick atl beräkna kostnadernasamt att i samråd med föreslå finansiering härför. SÖ skullebeakta regeringens allmänna filläggsdirektiv lill kommittéer (1984:5), sominnebär att det statsfinansiella läget ej medger genomförande av sådanaförslag som leder till ökade ekonomiska åtaganden. Uppdraget skulle utförasefter samråd med , saml berördahandikapporganisationer och fackliga organisationer. SÖframlade utredning angående vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda - särvux. En sammanfattning av utredningen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. En förteckning över remissinstanserna och en sammanslällningav remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Försöksverksamhetenmed särvux har bedrivits uteslutande av landstingskommuner. Statens bidrag förverksamheten betalas från femte huvudtiteln. Det uppgår under budgetåret1987/88 fill . I budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil.7, G 3) har statsrådet a. anfört altden försöksverksamhet med undervisning av vuxna Prop. 1987/88:113 psykisktutvecklingsstörda som har bedrivits bör upphöra och ersättas meden reguljär kompetensinriktad vuxenutbildning. I anslutning därtill aviseradejag (prop. 1987/88:100 bil. 10, C I) a» jag efter samråd medstatsrådet avsåg alt återkomma lill regeringen i denna fråga. Jaghar samrått med statsrådet beträffande mina förslag i del följande.För överblickens och sammanhangets skull redovisar jag också vissa förslag sominte fordrar beslut av . Redaninledningsvis vill jag poänglera atl jag, när jag talar om psykiskt utvecklingsstörda,använder beteckningen med samma innebörd som i lagen (1985:568) om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Del innebär att jag inbegriperäven dem som har fått elt betydande och bestående begåvningshandikapp på grundav hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personermed barndomspsykos. Psykisktutvecklingsstörda vuxna har - utöver den utbildning som erbjuds inomförsöksverksamheten med särvux - tillgång till viss vuxenutbildning, nämligenstudiecirklar och folkhögskola. Sådan folkbildning är av stor betydelse. finns dessutom med särskildaresurser för intellektuellt arbetshandikappade (/S-ia) som bedriveryrkesinriktad rehabilitering. Delsom har saknats för psykiskt utvecklingsstörda vuxna är en kompetensinriktadutbildning eller med andra ord en vuxenutbildning som fyller motsvarandefunktion som den utbildning normalbegåvade vuxna har tillgång till genomkommunal utbildning för vuxna (grundvux och komvux). Denförsöksverksamhet som bedrivs under beteckningen särvux harskiftande karaktär. I samband med uppdraget atl utreda särvux genomförde SÖvåren 1986 en kartläggning av försöksverksamheten i form av en enkät ochkompletterande intervjuer. Av kartläggningen framgår alt särvux har kommit atti viss mån överlappa både insatser för habililering och terapi och verksamhetsom kan bedrivas som reguljär folkbildning. Dennya kompetensinriklade vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda börkonstrueras så att den så långt som möjligt överensstämmer med den kompetensinrikladevuxenutbildning som erbjuds normalbegåvade vuxna i regi. En avgränsningmåste därför göras i förhållande till insatserna för habililering och tillfolkbildningen. Avgränsningen bör kunna förhindra konkurrens och dubbelarbete.En klar arbetsfördelning bör också kunna vara en god grund för samråd ochsamarbete mellan landstingen som vårdhuvudmän och olika anordnare av vuxenutbildningkring åtgärder av skilda slag som riktar sig till en och samma individ. Försöksverksamhetenmed särvux har enligt SÖ bl. a. blivit en viktig del av habiliteringen förpsykiskt utvecklingsstörda och del är svårt att skilja ut särvux från habiliteringsverksamheten.Ansvaret för habiliteringen åvilar landstingskommunerna i deras egenskap avvårdhuvudmän. Statensbidrag lill försöksverksamheten uppgår under /88 till ca 5 milj.kr. Dessutom fillskjuter landstingskommunerna betydande belopp. Av SÖ:sutredning framgår alt kostnaderna för särvux /86 uppgick tilltotalt , varav statsbidraget utgjorde . Landstingskommunernasvarade alltså med egna medel för av kostnaderna för särvux /86. Jag räknar därför med att landstingskommunerna somvårdhuvudmän även i fortsättningen kommer atl göra betydande insatser förgruppen utvecklingsstörda vuxna. Jag förutsätter atl de kommer atl satsa sinaresurser bl. a. på sådan verksamhet, som har kunnat förekomma inomramen för försöksverksamheten med särvux men som inte kommer alt tillhöra särvux,om mina förslag genomförs. Jag tänker främst på habilileringsinsat-ser. AvSÖ:s kartläggning framgår att det i viss utsträckning är möjligt för utvecklingsstördapersoner att delta i det reguljära utbudet av studiecirklar. Dessutom anordnascirkelverksamhet som direkt riktar sig till utvecklingsstörda. Dennaverksamhet har genomgått en kraftig utveckling och uppgick /85 till drygt13000 cirklar med ca 85000 deltagare. Vissa folkhögskolor har ocksåutvecklingsstörda elever i långa eller korta folkhögskolekurser. Minaförslag går ul på att skapa ett komplement till redan existerandeutbildningsmöjligheter för psykiskt utvecklingsstörda vuxna. Enligt SÖ finnsdel inte några klara gränser mellan särvux och studieförbundens verksamhet.Arbetarnas Bildningsförbund () anför i sitt remissyttrande bl. a. alt detinte framgår klart hur kompetensinriktningen skall utformas. Enligtmin mening är den utformning av särvux i reguljär form, som jag föreslår, enrenodling som innebär dels alt konkurrens och dubbelarbete kan undvikas mellan särvuxoch folkbildningen, dels att psykiskt utvecklingsstörda vuxna hädanefter fårtillgång till etl utbud av vuxenutbildning som så nära som möjligt ansluter lillde olika utbildningsformer som erbjuds normalbegåvade vuxna. Det som främstskiljer särvux från den utbildning som kan erbjudas inom folkbildningen är att särvuxutbildningenskall bygga på en läroplan. Villkoren motsvarar därmed dem som gäller inomövrig utbildning för vuxna med centralt fastställda kursplaner. Inomden nuvarande försöksverksamheten med särvux förekommer un dervisning som snarare överensstämmer med sådan verksamhet som det ankommer på studieförbund och folkhögskolor att anordna. Den bör i fortsättningen inte ingå i särvux utan anordnas som folkbildning. Jag vill i dettasammanhang också framhålla, alt landstingskommunerna kan använda sådanalandstingsmedel som har utnyttjats för försöksverksamheten med särvuxför all utöka utbudet av vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda genomuppdragsutbildning i regi av studieförbund eller folkhögskolor. 3.1 Inrättande av en kompetensinriktad vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda Mitt förslag:Nuvarande försöksverksamhet med särvux skall upphöra och ersättas med en kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. SÖ:sförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Åtskilliga påpekar atl försöksverksamheten har pågått länge, sedan läsåret1970/71, och alt del är angelägel att den länge diskuterade permanentningenblir av. Vidare anförs att det finns etl uppdämt behov av vuxenutbildningbland utvecklingsstörda och att de bör ges samma möjligheter som andra vuxnaatt delta i utbildning. Mångatillstyrker en kompetensinriktad vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Flerauttalar sig för att den skall ha en klar vuxenutbildningsprofil. () anser att det finns behov av en ytterligare analys av flera frågor,vilket enligt RRV talar för alt statsmakternas beslut bör anstå. Skälen för mitt förslag:För utvecklingsstörda vuxna saknas en kompetensinriktad utbildning motsvarandeden som erbjuds andra vuxenstuderande genom grundvux och komvux.Försöksverksamhet med särvux har pågått . föreslog omsorgskommilténatt särvux skall göras reguljär och inordnas i kornvux. I propositionen medförslag fill lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (prop.1984/85:176) uttalade sig dåvarande socialministern för en sådan förändring. SÖ:s kartläggning av särvuxvisar att nästan alla ämnen från grundsärskolans och träningsskolans kursplanförekommer i försöksverksamheten i tämligen ostrukturerad form. Det är därförangelägel att ange riktlinjer för en ny kompetensinriktad form avvuxenutbildning. I andrautbildningssammanhang avses, när man talar om kompetensinriktad utbildning, enutbildning som ger behörighet för fortsatta studier eller för yrkeslivet.Sålunda ger kompelens för intagning i gymnasieskolan ochgymnasieskolan ger behörighet för antagning till högskolestudier elleryrkeskompetens. För barn och ungdomar som inte kan gå i ochgymnasieskolan därför atl de är psykiskt utvecklingsstörda finns särskolan.Inom vuxenutbildningen har och gym- nasieskolan sinmotsvarighet i grundvux och komvux. På motsvarande sätt bör särvux anordnas förvuxna som inte kan gå i gmndvux och komvux därför atl de är psykisktutvecklingsstörda. Särvux bör avse sådan utbildning som syftar till atl gevuxna psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att skaffa sig kompetens motsvarandeden som ges i gmndsärskolan. En bestämmelse härom bör tas in i vuxenulbildningslagen(1984:1118). För tydlighetens skullvill jag tillägga att de som kan följa en undervisning, som svarar mot denvanliga låg- och mellanstadier, liksom kan tas in i grundvux. Mittförslag: Landstingskommunerna skall vara huvudmän för den nya utbildningen. Defår rätt att överföra ansvaret på primärkommun, om kommunen medger det. Omsorgsnämndenskall vara lokal styrelse för särvux som anordnas av en landstingskommun.Landstingskommunen skall ha rätt att i stället uppdra åt sin utbildningsnämndatt vara lokal styrelse för särvux. Om ansvaret för särvux har förts över på enkommun skall skolstyrelsen vara lokal styrelse. SÖ:sförslag: Primärkommunalt huvudmannaskap med anknytning till komvux förordas avSÖ. a. , och för PsykotiskaBarn (RFPB) tillstyrker primärkommunalt huvudmannaskap eller anknytning tillreguljär vuxenutbildning, medan bl. a. Centralorganisationen /SR (/SR),() och , Ungdomar och Vuxna (RFUB) anser atl särvux ihuvudmannaskapsfrågan bör följa särskolan. Ganska många avstår från alt taställning. Åtskilliga uttalar stor tveksamhet i huvudmannaskapsfrågan. Någon klarmajoritet för det ena eller andra alternativet finns inte. De som tillstyrkerprimärkommunen som huvudman betonar ofta vikten av ett samarbete medsärskolan. Andra som tillstyrker landsfingskommunen som huvudman betonarsamtidigt behovet av samarbete med gmndvux och komvux. Även behovet avsamordning mellan små kommuner framhålls som skäl för landstingskommunalthuvudmannaskap. Kommunförbundetavstyrker kommunen som huvudman. De pedagogiska förutsättningarna för enöverföring av ansvaret för undervisning av psykiskt utvecklingsstörda måsteetableras, innan ett primärkommunalt överlagande av ansvaret kan ske. Landstingsförbundetanser det viktigt att den kompelens som finns hos olika huvudmän las till varasamtidigt som komvux organisafionsmöjlighe-ter utnyttjas. Särvux bör kunna ingåi komvux. Såväl kommuner som landsting skall kunna anordna särvux. Den somanordnar särskola bör anordna även särvux. Skälenför mitt förslag: Min slutsats av den splittrade remissopinionen är alt manmåste betona dels vuxenutbildningsprofilen för den kommande nya utbildningen,dels sambandet med särskolan. Att särvux är enutbildning för vuxna, som så långt det är möjligt skall organiseras och läggasupp som motsvarande verksamhet i gmndvux och komvux, bör framgå tydligt avvuxenutbildningslagen. Jag återkommer strax till förslag i denna fråga.Vuxenutbildningsprofilen bör också betonas i de föreskrifter som del ankommerpå regeringen att utfärda i form av läroplan och förordningar. Sambandetmed särskolan ser jag som en praktisk fråga. Undervisningen i särvux kommer imånga fall att fullgöras av särskolans lärare. Om huvudmannaskapet försärskolan och för särvux följs åt, blir det färre administrativa problem. Särvuxbör därför anordnas av landstingskommuner. Närdet gäller organisationen på skolenheter skall övrig utbildning förvuxna ingå i en vuxenutbildningsenhel. Om huvudmannens vuxenutbildning inte hartillräcklig omfattning för en vuxenutbildningsenhel, skall vuxenutbildningeningå i en gymnasieenhet eller, om sådan också saknas, i en skolenhet underledning av en rektor i . Jagförordar att särvux normall skall ingå i en skolenhet under ledning av enrektor i särskolan, eftersom ingen vuxenutbildningsenhel ännu har inrättats inågon landstingskommun. Det bör stå landstingskommunerna fritt att, om deönskar ytterligare betona särvux karaktär av vuxenutbildning, låta särvux ingåi samma gymnasieenhel som komvux. Dettasynsätt innebär att ansvaret för särvux bör läggas på omsorgsnämnden med rättför landstingskommunen atl föra över ansvaret på utbildningsnämnden. Jagvill för säkerhets skull betona i detta sammanhang atl den organisatoriskatillhörigheten som väljs för särvux inte skall innebära alt särvux är bundettill en viss skolenhets lokaler. Liksom för all utbildning för vuxnaär ansvaret för att tillhandahålla lämpliga lokaler en rent kommunalangelägenhet. Ett lokalmässigt samband mellan särvux och annan vuxenutbildningär ofta naturligt och önskvärt. Iklarhetens namn vill jag också betona att den organisatoriska tillhörigheteninte heller får ha någon belydelse för fillämpningen av vuxenutbildningensmål. Omansvaret för särskolan överförs från landstingskommun fill kommun, i enstakafall eller generellt, bör normalt särvux följa med. I sådana fall skall särvuxkaraktär av vuxenutbildning leda till atl verksamheten skall ingå i kommunensutbildning för vuxna och att ansvaret därmed läggs på skolstyrelsen. 3.3Tillämpning av regelsystemet för utbildning för vuxna Mitt förslag: Läroplanenför och statlig utbildning för vuxna (Lvux 82) skall i fillämpligadelar gälla för särvux. SÖ:s förslag:Vuxenutbildningens allmänna mål bör gälla för särvux. Komvux, grundvux, statensskolor för vuxna och särvux skall ulgöra olika ulbildningsformer inom engemensam ram. Remissinstanserna:Alla som yttrat sig beträffande tillämpningen av vuxenutbildningens allmännamål tillstyrker. Skälen för mitt förslag:Enligt min mening är det självklart att tillämpa vuxenutbildningens allmännamål på särvux på samma sätt som på all annan vuxenutbildning. Särvux bör, sålångt det är möjligt med hänsyn fill målgruppen, utformas som en parallell tillden kompetensinriklade vuxenutbildning som övriga vuxna medborgare hartillgång till inom ramen för den kommunala och statliga utbildningen för vuxna.Regelsystemet i vuxenutbildningslagen, läroplanen ochvuxenutbildningsförordningen m. fl. förordningar bör vara gemensamt i så storutsträckning som möjligt. 3.4 Särskilda mål och målgrupper för särvux SÖhar förslagit formuleringar av särskilda mål för särvux och angett målgrupper.Remissinstanserna har tillstyrkt detta. En klar målinriktning poängteras avflera liksom vikten av att rekrytera dem som inte alls deltagit inågon grundläggande utbildning. Föregen del anser jag alt det i likhet med vad som gäller i övrigt för den kommunalaoch statliga utbildningen för vuxna bör fastställas dels särskilda mål, delsmålgrupper för särvux. De bör ingå i mål och riktlinjer i Lvux 82, som detankommer på regeringen alt fastställa. Jag räknar med att det skall kunna skepå grundval av de förslag som har lagts fram av SÖ med de ändringar sommotiveras av mina förslag . Mitt förslag:Undervisningen i särvux skall vara kostnadsfri för deltagarna. På den nivå somär jämförbar med gmndvux skall läromedlen vara kostnadsfria för eleverna. Närdet gäller läromedel för elever på den nivå som är jämförbar med komvux fårhuvudmannen besluta alt deltagarna helt eller delvis själva skall bekostasådana läroböcker, arbetsmaterial, skrivmaterial och andra undervisningshjälpmedel,som de använder för eget bruk och får behålla. SÖ:s förslag: Läromedelskall bekostas av de studerande själva om inte enskild kommun beslutar annat. Skälen för mitt förslag:Undervisningen är kostnadsfri i både gmndvux och komvux. I gmndvux skall ävenläromedlen tillhandahållas fritt. Deltagarna i komvux kan däremot få bekostasina läromedel eller betala en avgift.