prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — har tillträtt en avinternationella arbetskonferensen antagen akt angående ändringar i lLO:sstadga samt en (nr 162) om säkerhet vid användning av asbest(prop. 1986/87: 125, SoU 39, rskr,297), Akten och konventionen ratificerades av , har därmed ratificeratsammanlagt 78 . År1987 hade enligt bestämmelserna i stadga att rapportera om tillämpningen av 27 av dessakonventioner. För behandling av sjöfartsfrågor höllinternationella arbetskonferensen sitt sjuttiofjärde möte () ochoktober månad , Den Uonde sjöfartssessionen hade föregåtts av en förberedande teknisk sjöfartskonferens i majår 1986. Vid den tionde sjöfartskonferensen antogs tre nyakonventioner med åtföljande rekommendationer,nämligen en konvention och en rekommen dation om sjömäns välfärd' till sjöss och i hamn, en konvention och en rekommendation omsocialförsäkringsskydd för sjömän saml en konven tion och en rekommendation om hälso- och sjukvård för sjömän. Dessut om antogs en reviderad konvention samt rekommendation om sjömäns 59 Dessa instrument koinmeralt föreläggas Prop. 1987/88:100 år 1988. Qärde europeiska regionalkonferens ägde rumi . Huvudtema på konferensen var demografisk utveckling ochsocial trygghet samt utbildning och återkommande utbildning - konsekvenser av teknologiskaförändringar. Nya ämnen ordinarie arbetskonferensär revidering av konvention (nr107) om skydd för urbefolkningar samt sysselsättningsfrämjande ätgärderpå landsbygden. Fr, o, m, har sammanlagt 13industrikommittéer, är medlemi sju av dem, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn-och stålindustri, byggnads-, anläggnings- ochoffenUiga arbeten, kemisk industri, tjänstemän och utövare av friayrken, livsmedelsindustri saml skogs- ochträindustri. kommer den sjunde allmänna översynen avmedlemskapet i industrikommitléer att företas. Vid arbetskonferensens möte i juni år 1987förrättades val till för . invaldesdärvid på den nordiska platsen påregeringssidan. är därtill medlem i fem och suppleant i tre avstyrelsens tio utskott. 1 propositionen 1986/87: 125 med anledning avvissa beslut fattade av internationellaarbetskonferensen vid dess sjultioandra möte anmälde dåvarandearbetsmarknadsministern att regermgen uppdragit åt alt pånytt pröva förutsättningarna för en svensk ratifikation av konvenUon (nr138) om minimiålder. Kommittén har avslutat uppdraget och konstaterari ett yttrande till arbetsmarknadsdepartementetatt en ratifikation av konventionen nr 138 kräver ändringar dels i arbetsmiljölagen, dels i sjömanslagen.Kommitténs yttrande har överlämnats för fortsatta överväganden lillden tidigare nämnda arbetsgruppenmed uppgift att se över arbetsmiljölagen. Arbetetmed att följa upp slutdokumentet, de framåtblickande strategierna, frånFN:s kvinnokonferens i fortsätter. har med början invalts somordinarie medlem i FN:s kvinnokommission för en period av fyra är. Vidsitt extramöte diskuteradekvinnokommissionen bl.a. en plan för hur det fortsatta arbetet med attfölja upp Nairobi-dokumentet skall läggas upp. Nästa möte med kommissionen ägerrum , Inför det och följande möten kommer jag att ge jämställdhetsrådet - som även biträdde regeringen iförberedelsearbetet inför - i uppgift att noga följa de frågorsom las upp i kommissionen. Inom ramen för det nordiska samarbetet påjämställdhetsområdet pågår ell intensivtförberedelsearbete för den nordiska kvinno konferensen/nordiskt Fomm som skall äga rum i den 30 juli-7 augus- U 1988, Konferensen kan ses som enregional uppföljning av FN:s kvinno konferens i och kommer attläggas upp efler samma mönster som denna. Vid den officiella konferensenkommer ett förslag till handlingsplan 60 för det nordiskajämställdhetssamarbetet fram att diskuteras. 1987/88:100Handlingsplanen kommer att koncentreras tilltvå huvudområden: kvin- Bil. 12 norsroll i den ekonomiska utvecklingen och sammanhang mellan familjeliv ocharbetsliv. I tar aktiv del ijämställdhelssamarbetet genom medlemskap i (). Frågor om kvinnors representation i styrandeorgan intar en framträdande plats ikommitténs arbete. kommer en europeisk jämställdhetsministerkonferens den andra iordningen - att äga rum i . deltar även i för kvinnorsroll i ekonomin (WP6) och dess arbetsutskott. Arbetsgruppen har under år1987 ägnat särskild uppmärksamhet åt frågor som gäller ensamföräldrarssituation samt kvinnor och migration.Sverige är huvudansvarigt för arbetet kring kvinnor och migration. Dettaarbete kommer att avslutas , Internationelltsamarbete i invandrar- och flyktingfrågor Vissainternationella frågor på det invandrarpolitiska området återfinns undermbriken Invandring. Det internationella samarbetet om invandrarfrågorsker dels inom ramen för det nordiskasamarbetet, dels i internaUonella organisationer som ochOECD, utgavs rapporten (NU 1985: 6)Nordbors rättigheter i , som på ett tiotal rättsområden redovisarbestämmelser enligt vilka en medborgare i ett annat nordiskt land inte harsamma rättigheter som landets egnamedborgare. Arbetet med att följa upp utredningen pågår dels genom att de nordiska länderna gemensamtprioriterar områden där lagändringär särskilt angelägen, dels genom att del inom Nordiska ministerrådetutarbetas en "populärutgåva" av rapporten , deltar i nordiskt samarbete ävenbeträffande nordisk migra-tionsstatistik,jämställdhet för invandrarkvinnor, utbyte av erfarenheter av integrering avinvandrare med utomeuropeisk bakgrund samt information om flyktingarsvillkor i de nordiska länderna. Det nordiska samarbetet kring migrationsfrågorfördjupas fortlöpande och har enfast organisatorisk förankring. Ett allt viktigare område i samarbetetgäller flyktingfrågorna. Den under är 1986 bildade samrädsgruppen iflyktingfrågor har under det gångnaåret haft fyra möten. En särskild arbetsgrupp har tillsatts för att se över effekterna för de nordiska länderna avEG-kommissionens förslag till bl.a, förenklad gränskontroll mellanEG-staterna, Det är viktigtalt slå fast alt flyktingfrågorna inte kan lösas genom ensidiga åtgärder från de mottagande länderna. Regeringen kommer därföratt fortsätta sina ansträngningarför att stärka det internationella samarbetet inom detflyktingpoliliska området. De långsiktiga demografiska effekterna av rörelsermellan länderna är av stort intresse även för ett land som , Vi deltar här aktivt i ett samarbete inom ram, där dessa frågorstuderas. De år 1986fastställda riktlinjerna för migrationssamarbetet mellan Fin- Prop.1987/88:100 land och följs upp inom olika sektorer. Ett gemensamt forskarse- Bil. 12 minarium genomfördes i . deltar vidare i Europarådetsämbetsmannakommilté för migrationsfrågor(CDMG). Den tredje europeiska migrationsministerkonferen-sen genomfördes i . Sverigetog särskilt upp frågan om de västliga industriländernas gemensamma ansvar förflyktingsituationen i världen och behovet av europeiskt samarbete vad gällerintegraUonsfrägor för flyktingar. leder fortfarande arbelet i denexpertkommitté inom somsvarar för det omfattande projekt som syftar till att åstadkomma godarelaUoner mellan invandrare och den infödda befolkningen. Denna frågabehandlas av för kommunala och regionalafrågor (CDRM). verkar även aktivt för att det skallkunna träffas en europeisk överenskommelseom rösträtt i kommunala val för utländska medborgare. har antalet asylsökande till devästeuropeiska länderna ökat krafUgt. Flyktingfrågorna har därför rönt en alltstörre uppmärksamhet pä del europeiska planet. deltar aktivt i deltasamarbete främst genom FN:s flyktingkommissarie () och men även genom direkta kontakter medandra flyktingmottagande länder. Efter sonderingar med bl.a. UNHCR inbjödSverige vissa mottagarländeri för att diskutera hur man i ordnade former skall söka lösa deproblem som uppkommer i samband med de ökandeflyktingrörelserna. Mötet, söm hölls i , har sedermera följtsupp av nya konsultaUoner, har även Ullsatt en arbetsgmpp avministerrådgivare för tertoristbekämpning.Denna grupp rapporterar till . deltar med enrepresentant i en arbetsgrupp inomFN, som arbetar med all utforma en internationell konvention om rättigheter för migrerande arbetstagare ochderas familjer. Gruppen arbetar med andra läsningen avett utkast till konventionstext. I anslutning till detta konventionsarbetedeltar departementet också i en särskiltbildad informell undergmpp, MESCA, med representanter för särskiltintresserade länder, som försöker inta en gemensam hållning vidkonventionsarbetet i FN. A. ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTETM.M. 1987/88:100 Bil.12 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 37 393 269 29 811-000 31 650 000 Beräknad ändring1988/89 Föredraganden Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) 152(1) 29 811 000 (25 967 000) 29 811 000 + 1839 000 (+ 1 910 000) + 1 839 000 (1) Härutöver finns biträden anställda i departementet, vilka tjänstgör ikommittéväsendet. Kostnader för denna personal redovisas under anslaget A 2. Utredningar m, m. Departementethar under /88 tillförts en tjänst för handläggning avutlänningsärenden. Genom resursomfördelning i disponerar departementet vidare en tjänstför löneadministraUon. Medutgångspunkt i övrigt i huvudförslaget beräknar jag anslaget till 31650000kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att tillArbetsmarknadsdepartementet för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Utredningar m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Medhänsyn till den beräknade omfattningen av verksamheten bör anslaget uppgå till19558000 kr. under nästa budgetär. Jag räknar med . till forskning, utredning och utveckling vadavser arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor samt invandrar- ochjämställdhetsfrågor m. m. 1 detta belopp har jag räknat in . tillregionalt forskningssamarbete mellanlöntagarorganisationerna och högskolorna vad gäller arbetslivs- ocharbetsmiljöfrågor. För övrig utredningsverksamhet i kommittéer och ar-betsgmpper räknar jag med ett medelsbehov av9900000 kr, och för opinionsbildandeverksamhet i flyktingfrågor m. m. 1 OOOOOO kr. Jag har i dessa frågorsamrått med statsrådet . . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Utredningar m. m. för /89anvisa ett reservationsanslag av . 1987/88:100 Bil.12 /89 förordar jag att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Extrautgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 13 321 323 13 775 000 15 522 000 Fränanslaget betalas kostnaderna för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för (SFS 1977:987), Kostnader för annatinternationellt samarbete inom departementetsansvarsområde betalas också från anslaget liksom kostnader för internationellakongresser i för vilka åtar sig värdska-pet, bl. a. inom FN-arbetet och det nordiskasamarbetet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Internationellt samarbete för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 4 360 000 4 801 000 finns fyra arbetsmarknadsrådstationerade i , , och , Deras arbetsuppgifteranges i förordningen (1977:575) med instruktion för arbetsmarknadsråd. /89 förordar jag att anslaget förs upp med 4801 000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsråd för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88Anvisat 1988/89 Förslag 6 164 566 9 000 000 9 000000 Frånanslaget betalas kostnader för ätgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden m. m. Jag räknar med att föreslåregeringen att lägga fram en särskildproposition om den fortsatta inriktningen av jämställdhetsarbetet. Förslag kommer då också attläggas med anledning av slutbetänkandet Prop. 1987/88:100 (SOU 1987:19)Varannan damernas från utredningen (A 1985:03) om Bil. Jag hemställer aft regeringen föreslär att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillSärskUda jämställdhetsåtgärder /89 beräkna ett reservationsanslag av , m. m. 1986/87 Utgift 2 577 223 1987/88 Anslag 2 450 0001988/89 Förslag 3 020 000 Från anslagetbetalas kostnader för jämställdhetsombudsmannen med kansli ochjämställdhetsnämnden. Antaletdiskrimineringsanmälningar har under /87 varit ungefär delsamma som . (JämO) har väckt talan i arbetsdomstolen (AD) i tre fall. Förlikning har träffatsi flera ärenden. Antalet anmälningar om brist i arbetsgivaresaktiva jämställdhetsarbete har ökat något. JämO har utrett allaanmälningar om brist på aktiva åtgärder somrört arbetsplatser där del jnle finns kollektivavtal om jämställdhetsarbetetoch där antalet anställda överstiger tio, JämO har också tagit egna initiativ lill undersökning i flera fall. Under budgetåret1986/87 har ombudsmannen fört ettärende till jämställdhelsnämnden. Ärendet är ännu ejslutbehandlat av nämnden. JämO förutsätter atl antalet anmälningar kommeralt ligga på ungefär samma nivå somtidigare år. Rapporten från ombudsmannens undersökning av förekomsten av sexuella trakasserier påarbetsplatserna kan emellertidföranleda all antalet anmälningar om könsdiskriminering med sådana inslag kommer atl öka. Liksom under de senastebudgetåren kommer ombudsmannen att utreda anmälningar om könsdiskrimineringendast då ärendet är av principiellt intresse eller dä en domstolsprövning avannan anledning är av särskilt intresse, JämO kommer i mån av resurseratl fortsätta att ta egna initiativ i syfteatt stimulera del aktiva jämställdhetsarbetel på arbetsplatserna. JämO framhåller att verksamheten under budgetåretpräglats av en hög arbetsbelastning och brist på medel. För att kunna vidareutveckla del aktivajämslälldhetsarbelet anser ombudsmannenatt myndigheten behöver ytterligare en handläggare. JämO yrkar vidare medel förmerkostnader för lokalhyra och för tryckning av informationsbladetJämsides samt att de faktiska löneförhållandena per den beaktas vidberäkningar av lönemedel för /89. JämO anser vidare att huvudalternativet inte bör tillämpas. 5 1987/88. på löneutgifterna är inte möjlig utan alt denassistenttjänst som JämO Prop. 1987/88:100 Ullförts fr.o.m, budgetåret1987/88 omvandlas till en deltidstjänst.JämO Bil. 12 ser som enda möjlighet att under kommande tre budgetår minskasina kostnader motsvarande att minskaantalet nummer av informationsbladet Jämsides till tre , vilketinnebär en besparing med 1,under vart och ett av åren. Detsammanlagda medelsbehovet för JämO och /89 beräknar jag till . Av detta belopp utgör 2960000kr. kostnader för JämO, varav 1896000 avser löner. Jag har därvid beaktat de faktiska lönekostnaderna förmyndigheten per . Jaghar, med hänsyn till de speciella omständigheterna vid myndigheten under innevarande år, genomomprioriteringar inom huvudtiteln beräknatmedel för förvaltningskostnader utan tillämpning av huvudförslaget. Jag har i min beräkning i övrigt tagit hänsynUll merkostnader för lokalhyra samtför tryckning av informationsbladet Jämsides. Jag hemställer attregeringen föreslår alt lill m. m. /89 anvisa ett förslagsanslag av . M. Prop. Bil.12 I sin anslagsframställning förinnevarande budgetår föreslog AMS en ny anslagsstrukturför arbetsmarknadsverket som enligt AMS ger så rationellaarbetsförutsättningar som möjligt och medger stor flexibilitet i användningenav anvisade medel. Den dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetredovisade förslaget budgetproposition (prop, 1986/87: 100 bil. 12,s. 55) och anförde att hon inte dä var beredd alt tillstyrka det. I sin rapport inför perioden /89-1990/91 vidhållerAMS delta förslag till ny anslagsslruktur. I sin anslagsframställningför /89 föreslår AMSdessutom att anslaget för arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader ochanslaget för den yrkesinriktade rehabiliteringen skall föras ihop. Jag är inle beredd att tillstyrka dessaförslag även om jag i likhet med min företrädare kan se flera fördelar iatl ha en flexibilitet i användningen avmedel för olika åtgärder. Jag vill erinra om det arbete som har genomförts föratt öka handlingsfriheten för AMS, Exempelhärpå är den genomgripande omarbetning i bl. a. förenklingssyfte som gjorts av de arbetsmarknadspolitiskaförfattningarna och av regleringsbrev. 1986/87 Utgift 1 718 999 000 1987/88 Anslag 1 817 388 000(1) 1988/89 Förslag 1 900 614 000 (1) Varav . 1986/87:95 bil.9, FöU 11, rskr. Från anslaget betalas utgifterna förarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, exkl. kostnaderna för denyrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsmarknadsinsUtuten, Kostnaderna avserlöner m, m, för verksamheten vidarbetsförmedlingen, länsarbetsnämnderna och AMS. I utgifterna ingårverkets kostnader för planering av hur landets arbetskraft skall utnyttjasunder beredskaps- och krigstillstånd. AMS är central förvaltningsmyndighet för allmännaarbetsmarknadsfrågor. AMS är ävenchefsmyndighet för länsarbetsnämnderna med arbetsförmedlingen. Chef förAMS är en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Under AMS svarar länsarbetsnämnderna för allmännaarbetsmarknadsfrågor och förarbetsförmedlingen i resp. län. Arbetet hos en nämnd leds av enlänsarbetsdirektör. Arbetsförmedlingen ingår organisatoriskt ilänsarbetsnämnderna. Inom länsarbetsnämndernafinns som delegationer i huvudsak kommunanknulna arbetsförmedlingsnämnder. Beräknad ändring1988/89 Föredraganden Prop, 1987/88:100 Bil. 000 (1) (därav lönekostnader)(1 77 808 000) Af/ADB, m.m. Nettoutgift (=anslag) (1) Regeringen har medgivit att budgetposten får överskridas med . för vissa kostnader för uppvärmning av lokaler. Lokalkostnaderna beräknasfr.o.m, /88 under denna budgetpost. Sammanställningöver totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad den1 finansierade dels överanslaget B 1. förvaltningskostnader, dels över andraanslag kostnad (1 000-tal kr.) Fördelningav lönekostnader biJdget;k-et 1986/87 (1 000-talkr.) Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader 1 318 200 Anställda med lönebidrag 121 600 1enlighet med regeringens anvisningar har AMS inte räknat in kompensation för pris- och löneökningar i sinamedelsäskanden under detla anslag, 1,Förvaltningskostnader. AMS begär 24 milj, kr. för 150 nya tjänster tillarbetsförmedlingen under /89. För perioden /89-1990/91 begär AMS totalt 750 nya tjänster tillarbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten.Eftersom del egentliga förmedlingsarbelet är en personalintensiv verksamhetförutsätter enligt AMS såväl kvantitativa Prop, 1987/88:100 som kvalitativautökningar av servicen i regel personalförstärkningar. 12 Konkretaerfarenheter frän särskilt personalintensiva insatser visar att sådana insatser får påtagliga effekter när detgäller att förkorta arbetslöshetstiderna. Varje dags förkortning avarbetslöshetstiderna innebär stora samhällsekonomiska vinster, AMS räknarvidare med atl de extra resurser,14,5 milj. kr., somarbetsmarknadsverket disponerar under /88 för förmedlingsservice åt flyktingar kommer att behövas även /89. AMS föreslår attde 1,25 milj. kr. som har anvisats för /88 under detta anslag för alt täcka vissa personalkostnader vidNordkalottens AMU-center förs över tillanslaget B3, Arbetsmarknadsutbildning fr, o. m. /89, Förstärkningen av arbetsförmedlingspersonalenmedför behov av ytterligare medel till personalutbildning, reseersättningar,lokaler m. m. AMS beräknar kostnaden härför till ca 6,6 milj. kr. AMS vill vidare att styrelsen skall få fullbeslutanderätt och fullt eget ansvar för arbetsmarknadsverkets lokaler. Sammanlagt beräknar AMS medelsbehovet underbudgetposten Förvaltningskostnader under /89 1796,2 milj,kr, (-F 181,8 milj. I denna medelsberäkning ingår kostnaderna för Af/ADB som anvisas under en egen budgetpost. AMSföreslår att dessa medel (180,4 milj. skall läggas in under budgetpostenFörvaltningskostnader, AMS har vidare räknat av 27,9 milj, kr, som utgörbesparingsmålet för /89, 2, Kapitalkostnader. AMS beräknarmedelsbehovet, som avser direktavskrivningarför anskaffning av teleulruslning, till 13,5 milj. kr. under /89(-10 milj, kr. 3, AflADB, m.m. AMS redovisar i treärsrapporten för budgetåren 1988/89 - 1990/91 den ADB-strategi som verket harfastställt. I strategin anges fyra huvudområden för verkets ADB-stöd: Kundstöd,administrativt slöd, ledning och planeringsamt stöd för personlig effektivitet. Når det gällerden direkt operativa verksamheten - kundstöd - sker nu en snabb utbyggnad av plalsförmedlingssystemet. Behovet för plalsför-medlingsverksamheten kan nu beräknas ca 2800terminaler. Denna utbyggnad beräknaskunna ske . Ökningen mot tidigareberäkning, som stannade på 2 300 terminaler, beror bl. a, på att personal omfördelats från administration till operativverksamhet. Även på vägledningssidan behövs en förstärkningmed tekniskt stöd så attarbetsvägledarna och arbetslagen vid arbetsmarknadsinstituten får tillgång tillADB-baserade system för kvalificerad vägledning och för information om yrken och utbildningsvägar, AMS förslagför perioden /89 - 1990/91 äratt verket får resurser att förse vägledningen med sammanlagt 1500 "allterminaler". 1 begreppetallterminal ligger att utrustningen skall kunna användas även för flera andra syften än vägledning m. m., främstdå för ledningsinformation. Försök vid arbetsförmedlingar visaratt sökandeservicen på ett bra sätt 69 kanutökas genom införande av kundterminaler som de sökande själva kan Prop.1987/88:100 använda för att ta fram information om lediga platser, AMSföreslår atl Bil, 12 verket Ullförs resurser så att en ulbyggnad kan ske medsammanlagt 700 kundterminaler t. o. m, /91, Det samlade behovet av medelstillskott förutbyggnaden av ADB-stöd uppgårenligt AMS lill 60 milj. kr, inkl,medel för personalutbildning, AMS föreslärdärför att verket för /89 tillförs 20 milj, kr. Med förvaltningsanslagels nuvarande uppläggningskulle delta tillskott behöva delas upp på tvä budgetposter. Administrativ ADBfinansieras från budgetposten 1, Förvaltningskostnader ochoperativ från budgetposten 3,Af/ADB, m. m. Det är emellertid ur effektivitetssynpunkt en fördel omADB-stöd generellt kan betraktas som en av flera möjliga resurser för att nå målen för verksamheten. Eftersom allterminalerna kommer att kunna användas inom såväloperativa som administrativa Ullämpningsområden är det inte hellermeningsfullt att upprätthålla en striktanslagsmässig uppdelning mellan olika typer av teknisk utrustning, AMSföreslår därför att medlen under nuvarande budgetposten 3. Af/ADB, m.m. förs över till budgetposten 1. AMS beräknar ett oförändrat medelsbehov för della ändamål, Kulturarbetsförmedling ochAske kursgård. AMS begär inga'medel för den del av dessa verksamhetersom skall finansieras genom avgifter och intäkter, Avskrivningar av fordringar.För /87 har AMS bemyndigatsatt under vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkomnafordringar som inte överstiger . Under /87 har fordringar till ettsammanlagt belopp av , avskrivits. Avskrivningarna avser till största delen låntill egen rörelse och till flyktingar. AMS harfått motsvarande bemyndigande för innevarande budgetär, . Sammanfattning.Medelsbehovet under anslaget uppgår under bud /89 till totalt 1 829,6milj. kr, (-h 12,2 milj: kr,) exkl, pris- och löneomräkning. Innanjag går in på min medelsberäkning vill jag erinra om vad jag har förordat om arbetsmarknadsverkelsdeltagande i försöksverksamheten med treåriga budgetramar. Jag kommersåledes bara att beräkna medel för ett budgetår, dvs, för /89, AMShar föreslagit att arbetsförmedlingen skall tillföras 150 nya tjänster under /89. Jag är inte beredd att tillstyrka förslaget. Jag vill erinra om att förmedlingeninnevarande budgetår har fått en förstärkning med 250 tjänster. Denna förstärkning följs nu upp genom en utvärdering 70 vars första etapp beräknas bliklar . Först då finns det Prop. 1987/88:100 enligt min mening anledning att överväga omytlerligare personalförstärk- Bil. 12 ningar skall tillföras arbetsförmedlingen. Till frågan om tjänster till arbetsmarknadsinstituten återkommer jagunder anslaget C 4. Jag tillstyrker AMS förslag om att verket ävenunder /89 somtillfällig förstärkning skall få disponera resurser för förmedlingsservice åt flyktingar i samma omfattning som gäller förinnevarande budgetår. Tillströmningenav flyktingar har inte minskat och behovet av en förstärkt arbelsförmedlingsservice för flyktingar finnsdärför kvar.