prop · GB03157 · 1987-12-31 00:00:00 — Amnesty international (AI), som finansierar sin verksamhelhell med egna medel, molsäller sig atl personer sänds från etl land till ellannat, där risk finns alt de blir samvetsfångar, utsätts för tortyr eller döms lilldöden/avrättas. Mol denna bakgrund distribueras fortlöpande via det svenskasekretariatet till berörda myndigheter, organisationer och advokater, aktuelldokumentation om situationen beträffande mänskliga rättigheter i många länder. I flera fall vände sig den svenska sektionen under år 1987till svenska myndigheter med en vädjan om all asylsökande inte skall utvisas lillländer där ovannämnda risker enligl Amnesty inte kunde uteslutas. arbetehar skett i nära samråd med den asylsökandes advokat. Förutom del centrala sekretariatets två flyklingsamordnarefinns ell regionall kontaktnät med 18 flyklingombud i lika mänga distrikt landet runt. Deras huvudsakliga uppgifter är all på regional nivå vara kontaktpersoner i flyktingfrågor, hålla sig väl underrättade om den aktuella flyktingpolitiken samt alt förmedla landmalerial. På motsvarande sätl har flera av sektionens 330 arbetsgrupper valt all också lokall arbeta med bl. a. dessa frågor. Rädda barnen år en partipolitiskt obunden organisation somstöds av över 200000 medlemmar, faddrar och regelbundna givare. Organisationenhar konsultativ status under ECOSOC, Ekonomiska och SocialaRåd. Enligl sina stadgar skall Rädda barnen arbeta för atlförbättra barns villkor utifrån grundtankarna i deklarationom Barnels rättigheter. I linje härmed verkar Rädda barnen för att försvarabarnens rättsliga ställning och skydd vid asylprövning. Rädda barnen bedriverockså etl omfattande biståndsarbete i en rad utvecklingsländer. Rädda barnen lämnar i viss utsträckning juridiska råd iasylärenden och deltar i diskussioner kring juridiska frågor för atl bevakaflyktingbarnens rättigheter. Organisationen söker ocksä genom selekliva socialainsatser alt underiätta flyktingbarns anpassning till del svenska samhället så atlderas möte med blir så positivt som möjligt. Härutöver bedriver Räddabarnen ocksä ell opinionsbildningsarbele kring flyktingfrågor som framför alltberör barns rättigheter. Svenska flyktingrådel (SvFR) har till ändamäl atl verkaför en solidarisk och human flyktingpolitik. SvFR ger genom sin mollagningsyerksamhelråd ät asylsökande och flyktingar. Medlemmar är såväl organisationer somenskilda. Organisationen har etl medlemsskap bestående av ell mindre anlalorganisationer och ell lOO-lal individuella medlemmar. SvFR verkar även genom lokalaarbetsgrupper. Samverkan sker med svenska och internationella organisationer. Verksamhelenbedrivs hell genom frivilliginsatser. Ansvaret för arbete bland invandrare ochflyktingar i ligger inom ekumeniskaförbindelser (), vars ordförande år Ärkebiskopen. har en särskildkommitté för invandrar- och flyktingfrågor. finns tvätjänster för dessa frågor. Invandrarsekreteraren arbetar med invandrarfrågorinom såsom förhållandel lill invandrarkyrkorna, den s. k.vänskapsveckans förankring i församlingarna saml liknande manifestationer för atlbefrämja och verka för invandrares integrering i det svenska samhället. a. med att på olika sått lämna stöd till asylsökande ochflyktingar, bistå församlingsmedlemmar och av församling och stift anställda flyktingassislenter,diakonissor, präster etc. som har ell speciellt engagemang i dessa frägor. Inlernalionelllsamverkar i dessa frågor bl. a. med Kyrkornas Väridsråd i Geneveoch Churches' in Europé. Invandrar- och flyktingkommiltéer har bildals eller är pågäng all bildas i varje stift. Dessa kommittéer har tillsammans med stiflsmedarbelareansvaret för invandrar- och flyktingfrågor i stiftet. Gemensamt för stiften är att de frånMEF och erhåller ca . åriigen atl direkt Skr.1987/88:157 användas för akuta flyktinginsatser i stiften. Det kan gällaresebidrag lill flykting som blivit svensk medborgare och önskar återvända lillsill hemland, viss lakar- och sjukvårdskostnad, bidrag till rättshjälp, viss lypav projektverksamhet etc. Svenska röda korset (SRK) bedrev etlomfattande flyktingarbete såväl nationellt som inlernationelll. Detinternationella arbetet skedde i samarbete med bl. a. den internationella Rödakorskommitténoch FN:s flyktingkommissarie genom särskilda projekt för flyktingar i ,, och . Del var huvudsakligen insamlade medel från FLYKTlNG-86-kam-panjensom togs i anspråk för dessa projekt lill elt totalt belopp av ca 8,5 milj. kr. I bedrevs ell omfattande stödarbele med rådgivningm. m. till asylsökande. Vidare erhöll 845 personer (427 vuxna och 418 barn)ekonomisk hjälp till familjeåterförening. Bidragen uppgick till ca I milj. kr.Över I 100 familjemeddelanden utväxlades mellan anhöriga i och krigsfångaroch politiska fångar i olika länder, främsl och . Inom del lokala flyktingmoltagandet växte antaletmedverkande kommuner lill ca 70 med bl. a. ett 25-lal internationellaträffpunkter. startade verksamheten vid den första folkrördsedrivnaflyktingförläggningen i SRK:s regi i med plats för ca 275 flyktingar/asylsökande.Efter ny framställning från beslöt atl accepteradriftsansvaret för ytteriigare 3-5 förläggningar av vilka tre startar sinverksamhet /. frikyrkoräd (SFR) och De fria samfundens råd(SFR/SAMRÅD) beslår av tolv kristna, från staten fristående trossamfund. Dessakyrkors gemensamma insatser bland invandrare och flyktingar sker genom invandrar-och flyklingavdelningen, som leds av elt utskott med representation även fräninvandrarnas trossamfund. De internationella insatserna förmedlas genom ,som är samfundens gemensamma organ för katastrof-, utvecklings- och biståndsinsatseri tredje världen. Genom genomförs också omfattande flyktingprogram,framför allt i , och . Genom Samarbetsnämndenför stensbidrag till trossamfund (SST), som är en speciell nämnd utsedd av regeringen, fördelas statsbidrag till 36 trossamfund, av vilka ett 25-tal i huvudsak beslår av invandrare och flyktingar. Dessa samfund har en nära samverkan, både organisatoriskt och praktiskt, med SFR:s invandrar- och flyktingavdelning. Bland annat genomförs kurser och konferenser för förtroendevalda och anställda inom invandrarnas trossamfund, information till svenskar om invandrare och 42 flyktingar,rådgivning och kurativa insatser för flyktingar och asylsökande, Skr.1987/88:157 liksom utbildningsinsatser av olika slag. Elt treårs-projekl under beleckningen"Församlingen som inlernationell mötesplats" har initierats under år1987. En sårskild konsultationsgrupp- Samfundens Arbetsgrupp förMinoriteters Ställning i (SAMS i ) bearbetar frägor kringrasism, främlingsfientlighet och minoriteters rättigheter. Invandrar- och flyktingavdelningen samverkarinternationellt med en rad organisationer, bland andra (), etl organ som tillkommit på initiativ av Kyrkornas världsråd.Nära samverkan sker också med European Consultalion on Refugees and Exiles (ECRE). I syfte atl stimulera till personliga kontakter mellanolika invandrar- och flyktinggrupper och infödda svenskar log jag, vid elt mötemed representanter för etl antal folkrörelser, initiativ vänskapsvecka i folkrörelsernas regi. Under vänskapsveckan den 18-24 maj1987 ägde en rad arrangemang rum för alt närma invandrare, flyktingar ochsvenskar till varandra. Åven kommer en vänskapsvecka alt äga rum,och fler organisationer än föregäende år har engagerat sig i det förberedandearbetet. Vänskapsveckan 1988 artangeras . För atl diskutera åtgärder för alt förbättra relationernamellan invandrare och infödda svenskar har jag också haft överläggningar medandra folkrörelser bl. a. organisationer verksamma inom skolans område. kommer jag atl bjuda in invandrar- ochflyktingorganisationernas ungdomssektioner och ungdomsansvariga till en konferensför alt diskutera invandrarungdomarnas villkor i del svenska samhället. Med slöd av de särskilda medel som jag har till miltförfogande för opinionsbildande verksamhel är en informationsskrift ominvandrar- och flyktingpolitik under framställning. Skriften kommer alt spridastill skolor, kommuner, arbetsförmedlingar, folkrörelser m. fl. Även statens invandrarverk har särskilda medel för altbedriva opinionsbildande verksamhel. Verksamheten bedrivs av arbetsgruppen företniska relationer (SAMS-gruppen). Medlen har huvudsakligen använts dels förskolan, dels för flyktingmoltagandet. För skolan bedriver fortbildning av skolpersonal iinvandrar- och flyktingfrågor, attitydbearbelning, kullurmöleskunskap ochinternationellt synsätt i undervisningen. Utvecklingsarbete bedrivs dels iskolor, dels i samarbete med lärarhögskolor. Utvecklingsarbetet resulterar isin lur i läromedel och handledarmaterial till slöd för skolans undervisning ometniska relationer. Insatserna för flyktingmotlagandel omfattar främst stödoch rådgivning lill nya mottagningskommuner. I första hand sker della genom personal fortbildning, melod- och erfarenhelsförmedling i opinionsfrågor. I syfte atl motverka riskerna för utbrändhel, med bl. a. slor personalomsättning som 43 följd,medverkar SIV:s arbetsgmpp för etniska relationer i utbildning i Skr.1987/88:157 kullurmöleskunskap samt som resurs för enskilda kommuner i akutafall av etniska motsättningar eller andra kulturtelalerade situationer. Enundersökning av del svenska folkets attityder till invandringen och till invandrareoch flyktingar har ulförts under är 1987 genom delegationens förinvandrarforskning försorg. Den är en uppföljning av tidigare undersökningarfrån , och den visar alt människors inställning tillinvandrare och flyktingar i allt väsentligt har bibehållits mellan åren 1981och 1987 trots den kraftiga ökningen av asylinvandringen under denna lid. Iseptember 1987 tillkallade regeringen en kommission (A 1987:05) mot rasism ochfrämlingsfientlighet (dir. 1987:40). I kommissionen, som leds av , ingår representanter för riksdagspartierna. Enexpertgrupp är knuten till kommissionen. Den leds avdiskrimineringsombudsmannen, och i gruppen ingår representanter för någracentrala myndigheter med särskill ansvar för invandrarpolitikens genomförande.Genom särskilda medel kommer kommissionen alt ha goda möjligheter alt medekonomiska bidrag stödja olika aktiviteter som syftar till all bekämpa rasismoch främlingsfientlighet. Dettotala anlalet flyktingar i väriden uppskallas till ca 15 miljoner. Majoritetenav dessa finns i , och . Dessutom finns del i mängaländer interna flyktingar, s. k. displaced persons, som inle ingår i denofficiella statistiken och uppskallas till ca fyra miljoner människor. Antaletasylsökande, särskill från de utomeuropeiska länderna, har ökat i Västeuropaunder senare delen av åttiotalet. Det totala antalet asylsökande i Västeuropavar ca 157000 , vilkel dock är en minskning jämfört med . Detfinns många orsaker lill varför människor flyr från sina hemländer. En viktigsådan är kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Trots atl en majoritet av FN:smedlemsländer anslutit sig till FN-konvenlionerna om mänskliga rättigheterförekommer kränkningar. Densvenska regeringen följer därför utvecklingen i fräga om mänskliga rättigheteri hela världen genom bl. a. de svenska utlandsmyndigheterna, FN och andrainternationella organisationer. Demokratiskt inflytande och krav på respekt förmänskliga rättigheter är ocksä elt mål för det svenska utvecklingsbiståndet. Sverigeför en aktiv internationell politik. Bevakningen av ulvecklingen inom del flyklingpoliliskaomrädet har varil intensiv och har bäde politiskt och genombiståndsinsatser kunnal reagera på nya och/eller förvärradeflyktingsituationer. Samarbetet med UNHCR och olika inlernationella organ ärväl utvecklat. Svensk.flyktingpolitik på del internationella planet kommer främst lill uttryck inom UNHCR: s exekutivkommitté där är medlem, samt i FN: s generalförsamling. De vikligasle besluten vid exekuiivkom millémöle rörde dels fördömande av militära attacker mol flyktingläger, 44 Sedan1985 har tre särskilda konsultationer hållits mellan UNHCR och elt antalvästeuropeiska länder saml och . Konsultationerna har blivit eltvärdefullt instrument bl. a. för att värna om principerna i 1951 årsflyktingkonvention. Nästa möte kommer atl äga rum . Detnordiska samarbetet har vidareutvecklats. Mångaflyktingsituationer i världen har en tendens att permanentas, i synnerhet i u-länderna.Man eftersträvar därför en integration av flyktinghjälp ochutvecklingsbistånd. har varit drivande när det gäller att vinna gehörför en sådan politik. UNHCR:sbudget för är uppgick till 450 milj. dollar. totala bidrag tillFN: s flyktingkommissarie uppgick till 127 milj. kr. Därmed är Sverigeden åttonde slörsla bidragsgivaren och räknat efter invånarantal den fjärdestörsta bidragsgivaren. Del svenska reguljära bidraget till UNRWA för år 1987uppgick till 75 milj. kr. Dessutom har givil 11,5 milj. kr. som extrabidrag, bl. a. lill katastrofhjälp i . Därutöverhar ca 415 milj. kr. tagils i anspråk frän olika biståndsanslagför flyktingar och hemlösa världen över. Medlen har kanaliserats genom olikasvenska och internationella organisationer. Av dessa har ca 115 milj. kr.använts för olika flyktingprogram i södra . Sverigessamlade bidrag för är 1987 lill flyktingar och hemlösa uppskattas till över650 milj. kr. Enökande andel asylsökande har anlänt utan dokument eller med falska sådana.Dessa förhållanden har föranlett etl stort antal länder atl skärpa tillämpningenav gällande lagstiftning. Detta kan vara en förklaring till nedgången isiffrorna för när det gäller antalet givna tillstånd. TillSverige kom cirka 18000 asylsökande under är 1987 mot 14600 är 1986. De störstagrupperna kom från , och . Sammanlagtbeviljades 16545 uppehållstillstånd i till flyktingareller därmed jämställda (3, 5, 6 SS UllL, av humanitära skäl eller somfamiljeanknytning lill flykting). Del är en ökning med ca 3 500 personerjämfört med . Därav kom under är 1987 I 457 personer pä flyktingkvoten.De största grupperna kom från , , och . Sedanär 1985 svarar stat och kommun för mottagandet av flyktingar och asylsökande.Statens invandrarverk är statlig huvudman för mottagandet och driver fem fastaförläggningar saml etl antal ulredningsslussar och tillfälliga flyklingföriäggningar. Anlaletasylsökande har som nämnts ökal kraftigt. kom etl avsevärt störreantal asylsökande ån vad som beräknades när reformen genomfördes. Flyktingarnahar därför kommit all visias i förläggning i avvaktanpå alt komma ul i kommuner. Brislen på bostäder ute i kommunerna är en avorsakerna. Underär1987 logs 18 000 flyktingar och asylsökande emot i 241 kommu ner. Staten betalade ut ca 1240 milj. kr. under är 1987 i ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar och asylsökande. Själva förlägg ningskostnaderna uppgick lill ca 550 milj. kr. tillsatteregeringen tvä utredningar i syfte atl kraftigt Skr. 1987/88:157 kunnaförkorta väntetiderna i utlänningsärendena. Utredningarna överlämnade sina slutbetänkandenvid årskiflel 1987/88. Underhösten 1987 tillsattes också en utredning med uppgift all se överinvandrarverkets organisation. En proposition med förslag till en princip-organisationhar avlämnats till . Utredningen fortsätter sitt arbete och slulbetänkandetberäknas vara klart . nya organisationberäknas tråda i kraft den . Enproposition med förslag om elt nytt bidragssystem för asylsökande behandlas förnärvarande i . Flyktingarhar också återvandral lill sina hemländer. Del är främsl latinamerikaner somhar återvandral. Kostnaderna för slalen under är 1987, i form av resebidrag lillomkring 180 personer, uppgick till 1,8 milj. kr. Folkrörelsernasarbete inom flyktingpolitikens och flyktingbiståndets områden är myckelviktigt. De slörsla av dessa organisationer deltar också i den av regeringentillsatta flyklingpoliliska beredningen, vilken sammanträtt underår 1987. Fortsattainsatser för all genom information och opinionsbildning verka för en forlsallsolidarisk flyktingpolitik och motverka främlingsfientlighet ges starkt slöd.Som elt led i detta arbete tillsaltes en kommission mol rasismoch främlingsfientlighet. Sverigehar fortsatt atl driva en solidarisk och ambitiös flyktingpolitik både inlernalionellloch nationellt. I en värld av konflikter och katastrofer är en sådanflyktingpolitik, tillsammans med olika strävanden för att bevara respekten förde mänskliga räiiigheierna, den enda rättfärdiga. I vetskap om atlflyktingproblemen endast kan lösas genom internationellt samarbete har Sverigedärför forlsall all aktivt verka för etl internationellt samarbete isolidaritetens tecken i dessa frågor. 12 Hemställan Jag hemställer allregeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag har anfört i delföregående om flyktingpolitiken. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan. Förteckning över förkortningar (i bokstavsordning) CAHAR Ad hoc on theLegal Aspecls of Territorial Asylum, Refugees and Stateless Persons/Europarådetsad hoc-kommilté för asylrätt och flyktingar DISERO/ Disembarcationreselllemenl offers/Rescued at sea resett- UNHCR: s särskilda program för omplacering av s. k.båt-flyktingar frän räddade till havs ECOSOC FN:sekonomiska och sociala råd EG De europeiska gemenskaperna ECRE European Consultalion on Refugeesand Exiles Internationella rådet för frivilliga organisationer Internationella beredskapslagrel av livsmedel för katastrofinsatser Organisationen för afrikansk enhet ODP Orderly Departure Programme arbetsgrupp mol etnisk diskriminering SIOS Samarbetsgruppen för invandrarorganisalioner UNBRO United Nations Börder ReliefOperations för flyktingar vid den thai-kampu-cheanskagränsen UnitedNations Children's Fund UNHCR United Nations High Commissionerfor Refugees UNRWA United Nations Relief and Works Agencyfor Palesline Refugees in the Near East för paleslinaflyklingar UAT Uppehålls- och arbelslillslånd Innehållsförteckning Sid. Skr. 1 Inledning ....................................................... ... 2 2 Den svenska invandringspolitiken ...................... ... 3 Utomnordiskinvandring på icke-poliliska grunder .... 3 Arbetskraftsinvandring.................................. ........ 3 Anhöriginvandring............................................. ... 3 Övriginvandring ............................................ ... 4 Viseringspraxis................................................. ... 4 Invandringentill 1987............................. ... 5 3 Flyktingsituationeni väriden .............................. 5 Orsakertill flykt ............................................... ... 7 Flyktingsituationeni tredje väriden ................... 7 Flyktingaroch asylsökande i , och Oce anien ............................................................ .. 10 4 Delinternationella flyktingarbetet och roll .. 17 Inledning....................................................... .. 17 Sambandetmellan utvecklingsbistånd och flyktinghjälp 18 Sverigesinternationella bistånd lill flyktingar ....... .. 18 UNHCR ........................................................ .. 20 UNRWA ........................................................ .. 22 ICM ............................................................ .. 23 EG .............................................................. .. 24 Konsultationernamellan elt antal västeuropeiska länder saml Au stralien och ......................................... .. 24 Detnordiska samarbetet.................................... .. 24 Deinternationella frivilliga organisationerna ........ .. 26 5 Densvenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning 27 Degällande reglerna ....................................... 27 Handläggningav asylärenden ........................... 27 Förslagenfrän asylärendeulredningen och översynen av utlän ningslagstiftningen ........................................... 28 6 Flyktingaroch asylsökande i .................... 28 Enskilttillresta asylsökande ............................. 28 Organiseradöverföring av flyktingar (flyklingkvoten) 31 Flyktingarsoch asylsökandes barn....................... 33 7 Flyktingmoltagandet......................................... 34 Delkommunala flyktingmotlagandel...................... 36 8 Frivillig ätervandring.......................................... 38 9 De svenska frivilliga organisationerna ................... .. 40 10 Opinionsbildande verksamhet ............................. .. 43 11 Sammanfattning .............................................. .. 44 12 Hemställan ................................................... .. 46 13 Beslut............................................................ 46 48 Förteckningöver förkortningar................................ .. 47