prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — frihet för cabotageeller ej. Rent allmänt kan sägas att de beslut som fattas inom EG är mycket viktiga, för svensk sjöfart. Emellertid är svensk fartygstrafik mellan synnerligen begränsad. En anslutning till EG:s överenskommelse skulle knappast öka denna trafikvolym för svenska fartyg. Tvärtom kanbefaras att pä ett helt annat sätt än vad som nuär fallet fär möjlighet attkonkurrera med svenska fartyg i trafik inom , Särskilt de bekvämlighetsflaggadefartyg som ägs av skulle allvarligt hota existensen av svensktkusttonnage. En anslutning till överenskommelsenskulle även innebära en harmonisering vad gäller säkerhetsfrågor, utrustning och bemanning av fartyg. För svenska sjömäns del torde en sädanharmonisering knappast vara en fördel, utansnarare innebära en nedrustning av standarden pä svenska fartyg, - Rent allmäntkan sägas att de beslut sora fattas inom EG är mycket viktiga för svensk sjöfart.Eraellertid är svensk fartygstrafik raellan EG-ländernasynnerligen begränsad. En anslutning till EG:s överenskoraraelse skulle knappast öka denna trafikvolym för svenska fartyg. Tvärtom kan befaras att pä ett helt annat sätt än vad som är fallet får möjlighet att konkurrera med svenska fartyg i trafik inora . Särskilt de bekväralighetsflaggade fartygen sora ägs av skulle allvarligt hotaexisten sen av svenskt kusttonnage. - Förbundet finner att sjöfartsfrägorna har fått en undanskymd plats. Detta gäller inte rainst färjetrafiken, utan vilken varken järnvägs- eller landsvägstrafikpä EG varit av nämnbar storlek. Sjöfartenborde med hänsyn till dess betydelse för svensk importexportha ägnats en nägot mindre fragmentarisk analys. Ett exempel pä frägor där börinta en avvaktande hållning är cabotage, däri dag inte ens EG:s medlemsländer interntär ense. - I de fallrapportens bedömning av utvecklingen för EG:s sjöfartspolitikär riktig (9.5) så är detta självfallet av stor betydelse för bäde svensk sjöfart som näringoch för svensk trafikpolitik. I frägan om sjöfartsfrägorna inom EG:s trafikpolitik villförbundet deklarera sin principiellauppfattning säsora pro frihandel, men anser attSverige inte ska utställa nägra löften i komraande förhandlingar innan det klart framgår vilka lättnaderEG är villigt ge oss. Ett samarbete raedNorge, , är här att förorda. Utredarna saknar kunskaper eller intresse för att närraaretränga in i de fackliga frågorna (arbetsvillkor. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.18 arbetsmiljö, etc). Förbundet kan styrka detta påstående genoraatt citera nägra rader rörande sjöfarten(s. 82): "EG inför före är 1992 frihet för cabotage inora sjöfartsorarädet. Överenskommelsen innebär att alla fartyg, inklusive de bekvämlighetsflaggade ägdaav , har full frihet att bedrivatrafik inora vilket sora helst av EG-länderna.Beslutet innebär vidare att det under en övergångstid även sker en harraonisering vad gäller säkerhetsfrågor, utrustning och bemanning av fartyg." Förbundet trodde att det var allmänt känt att de ombordanställda päbekvämlighetsflaggade fartyg lever ocharbetar under ofta farliga och förnedrandeomständigheter . Uttalanden berörandeinternationell luftfart har gjorts av någraremissinstanser som framhållit luftfartsfrägor-nas växandebetydelse i förbindelserna Sverige-EG. Det ingickinte i utredningens uppdrag att studera luftfartsf rägor . Pä grund av transportindustrins storabetydelse för svensk utrikeshandel mäste framtida samarbete pä transportområdetses ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och intei första hand ur transportbranschensegen synvinkel. Centrala härvid är mark- och luftrans-porter eftersom de är de frärasta transportslagen för såväl gods sora personer mellen EG och . Handelskammaren saknar en beskrivning av luftfartsfrägorna som ärraycket aktuella. Handelskammaren konstaterar att man i departeraentetsrapport helt förbigått den framväxande EG-politiken pä luftfartens omräde.Med hänsyn till det skandinaviskasaraarbetet pä detta oraråde bör Sverigeeftersträva en integration även här. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.18 1987/88: 50 Bilaga 1.19 PRINCIPÖVERENSKOMMELSEOM LOKAL OCH REGIONAL KOLLEKTIV- TRAFIK Pk JÄRNVÄG M.M. Staten, ,och () äröverens om följande principer för lokal och regional persontrafik på järnväg m.m. SJ:s nuvarande verksamhet delas mellan två verk, ett trafikföretag som skall driva person- och godstrafik på järnväg, ett banverk som ansvarar för såväl drift av som investeringar i hela det bannät som förvaltasav SJ. I skall en självständig järnvägsinspektion finnas. SJ:s JÄRNVÄGSNÄT OCH TRAFIKERING SJ:s nuvarande järnvägsnät delas idels stomjärnvägar (s-nätet) för interregional person- och godstrafik, dels läns järnvägar som tillgodoser lokal och regional trafikefterfrågan och härutöver matar trafik till s-nätet. SJ får trafikeringsrätt för gods på såväl s-nät som läns järnvägar. SJ fårockså trafikeringsrätt för persontrafikpå s-nätet, SJ:s trafikeringsrättför persontrafik på läns järnvägarna upphör den förstajuli , 46 1987/88. Statens skall erbjuda trafikhuvudraannen (THM) trafikeringsrätten förpersontrafik på länsjärnväg. Om SJ och THM inte kan träffa uppgörelse ora lokal eller regionaltrafik på s-nätet skall regeringen - efter hörandeav och järnvägsinspektionen - kunna besluta att tilldela THM trafikeringsrätt- för lokal ochregional trafik på s-nätet. Överenskoraraelseraellan SJ och THM ora att viss trafikeringsrätt skall övergå till THM skall godkännas av järnvägsinspektionenför att bli gällande. Uppdelningen pås-nät och läns järnvägar framgårav bilaga 1. Staten skall erbjuda THM att Överta ansvaret förtrafikförsörjningen mellan ändpunkterna på resp. länsjärnväg. Framtida överföringar av bandelar raellan s-nät och lans-järnvägar handläggspå i princip sararaa satt som överföring av vägar mellan statlig och statskoraraunal förvaltning. en bana fraragent överförs från stomnätetoch blir länsjärnväg skall THM erbjudas trafikeringsrätt och ekonomiska villkor enligt denna överenskommelse. Den förändrade ansvarsfördelning, sora följer av denna principöverenskommelse, skall inte innebäranågon kostnadsövervältring frän staten till kommuner och landsting. 3, STATENS KÖPAV TRAFIK Staten skall köpaviss interregional trafik på s-nätet av SJ föratt trygga en tillfredsställande interregional trafikförsörjning. Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.19 staten skall fr.o.m. inte längre-.,köpalokal och regional trafik. genom avtal tar över ansvaret för trafikförsörjningenmellan ändpunkterna på resp. länsjärnväg skallstaten och THM även träffa avtal om vilken statlig ersättning sora skall utgå. Staten skall erbjuda THM att teckna avtal i huvudsaklig 'överensstämmelsmed bilagda normalavtal (bilaga 2). Statens ersättning till THMskall täcka SJ:s kostnad vid övertagandetillfälletför nuvarande trafikutbud. Om statensbanverk ställer krav på visst trafikutbud för fortsatt underhåll skall statens ersättning till THM täckakostnaden för minst det antal dubbelturer pervardag, som kräver. I SJ:s kostnader skall även fasta och rörligaavgifter för banutnyttjandet enligt pkt 8 ingå. Ersättningenskall utgå oavsett THM;s val av färdmedel . Ersättningen till THM skall preciseras bana för bana. Förekommandeavtal mellan resp. THM och SJ sora t.ex, förBohusbanan skall beaktas. I normalfallet skall avtalsperiodens längd vara 10 år.Längre avtalstider skall kunna förekomma ora det ärmotiverat med hänsyn till investeringar för den aktuellatrafiken. Avtalet mellan staten och THMskall ha minst samma tidslängd sora trafikeringsavtalet medSJ. Staten genom statens banverk underhåller såväl befintliga som eventuella nytillkommande länsjärnvägar så länge bandelen trafikeras i rimlig omfattning. Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.19 För läns järnvägar med enbart persontrafik gälleratt de underhålles så länge bandelentrafikeras raed minst fera dubbelturer per dag, raåndag till fredag. I de fall banan också har en tillräckligtomfattande godstrafik kan kravet påantalet dubbelturer minskas. För investeringar i läns järnvägar och byggande av länsvägar samt för bidrag till byggande av statskomraunala vägar och kollektivtrafikanläggningar skall vägverketdisponera ett anslag. Detta anslag skall året1990 uppgå till minst 970 milj. kr. Resp. länsstyrelseskall göra en behovsinventering av objekteni länet. Behovsinventeringen skallligga till grund för en länsram förvarje län för ovannämnda objekt. Det är därefter länsstyrelsernas uppgift att prioritera objekt inorade givna ramarna mellan olika områden. För beredning av ärenden som rörsamordnad investeringsplanering pålänsnivå bör en beredningsgrupp pä tjänstemannanivå inrättas. Företrädare för böringå i gruppen. THM:s beslut om persontrafik på en läns järnväg kan genomsammansättningen av styrelse i praktiken förväntas få en avgörandebetydelse för fördelning av investeringsmedel. Parterna är överens om att THM bör få rätt att överklaga vissa beslut av , vägverketoch samt att frågan om hur en sådan rätt skallvara utformad skall utredas. 1987/88: 50 Bilaga1.19 THM som övertar trafikeringsrätten påen länsjärnväg skall utan kostnad få överta från SJ (eller TGOJ) för trafiken erforderlig rullande materiel av befintlig typ. Statenskall underlätta THM:s nyanskaffning av rullandemateriel genom att erforderliga medel ställstill förfogande för utveckling och teknikupphandling av nya fordon för lokal och regional tågtrafik. THM skall genom SLTF fåmöjlighet att påverka detta utveckl i ngsarbete. THM som driver järnvägstrafik påläns järnväg eller stomnät skall betala - förutom fasta avgifter - rörligaavgifter avseende högst bantyp II. Trängselavgifterskall inte belasta THM vare sig pålänsjärnväg eller på s-nätet. THM skall ha rättatt överklaga till regeringen sådana ogifter .som beslutas av . I entreprenadavtal som träffas mellan THM och SJ skall THM kunna göra förbehåll för trafik på stomnätetom denna har betydelse för den trafikförsörjning somutförs på den aktuella länsjärnvägen. Om SJ förändrartrafikeringen på s-nätet på sådant sätt att förutsättningarna för THM:s trafik pålänsjärnvägen ändras skall avtalet med kunna hävasmed omedelbar verkan. gällande avtal mellan THM och SJ kanbehöva omkonstrueras till följd av föreliggandeprincipöverenskommelse. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.19 Denna principöverenskommelseskall för att bli,.gäl lande godkännasav regeringen efter det att fattat de beslut sora behövs härför särat avstyrelserna för , och . Det ankommer påregeringen - under förutsättning av godkännanide- att vidta de åtgärder som erfordras för att överenskommelsens intentioner skall beaktas av berörda verk och rayndigheter. Under förutsättning att godkänner överenskommelsenskall Svenska lokaltrafikföreningens styrelse rekommendera trafikhuvudraannenatt sluta avtal i huvudsaklig överensstämmelse med bi lagda.normalavtal. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.19 1987/88:50 Bilaga 1.19 Bilaga 1 till principöver-- enskomraelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg . Uppdelningav järnvägsnätet mellan stomjärnvägar och läns järnvägar Järna-Nyköpi ng/neholra-Norrköpi ng- Alvesta-Emmaboda-Kalmar/Karlskröna 188 Kil-Äraål-Olskroken-() 230 ()-Almedal-Borås-Värnamo- Ställdalen-Frövi-Köping (TGOJ) 109 Kolbäck-Eskilstuna-Flen (TGOJ) 70 727 Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.19 Storvik-Falun-Borlänge-Ludvika-Grängesberg-Ställdalen(via Hörken) via Silverhöjden (TGOJ) Valskog~Rekarne (TGOJ) Flens övre-Oxelösund(TGOJ) 665 35 82 19 15 33 20 58 46 121 84 1987/88: 50 Bilaga 1.19 Tillkommer ett 50-tal banor med enbart godstrafik 1987/88:50 Bilaga 1.19 mellan svenska staten och trafikhuvudraannen i .............................. län om övertagandeav ansvaret för och har den .... träffat bilagda principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m. Trafikhuvudraannen i ............................ län, nedan kallad trafikhuvudraannen, övertarfrån staten ansvaret för per sontrafiken mellan orterna ............................ och ......................... från och med den .......................... till och (Anmärkning; Övertagande skall ske fr.o.m. ellerden tidigare tidpunkt varom parterna koramer överens, I normalfallet skall avtalsperiodens längd vara 10 år.Längre avtalsperioder skall kunna förekomma, se principöverenskommelsen Punkt 4. ) För trafikhuvudraännens åtagandeenligt detta avtal läm nar staten ersättning med ......................... milj.kr. till och med år.................. Ersättningen, som utgår oavsett THM:s val av färdmedelunder avtalsperioden, utbetalas utan särskildrekvisition med halva årsbeloppet och medresterande belopp det årersättningen avser. (Anmärkning: Statens ersättning skall årligenjusteras enligt bilaga 1 (utarbetas senare).) Trafikhuvudraannen fårutan kostnad från SJ (eller TGOJ) överta följande rullande materiel: ............................................ Anm: För bansträckan gällersärskilt avtal som måste beaktas. För järnvägstrafik på länsjärnväg eller stomnät skall trafikhuvudmannen betala avgifter enligt gällande taxa. Rörligaavgifter skall debiteras högst enligt avgiftsklass (ban-typ) II. Trängselavgifter skall inte belasta THM vare sig på läns järnväg eller på stomnätet. Statengaranterar att bandelen mellan orterna ....................... och ........................ förvaltas och underhälls med en för trafikhuvudraännens trafik anpassad standard så länge dennetrafikerar banan med minst fem dubbelturer per Jag , (Anmärkning: Som framgär av bilagda princip-överenskomelse punkt 5 kan kravet påfem dubbelturer minskas eller utgåhelt i det fall banan också har en tillräckligt omfattande godstrafik.) Dettaavtal gäller fr.o.m.............................. t.o.m..................... Med hänsyn till dels innehållet i bilagda principöverenskommelse,dels de lokala förhållandena i respektive län kanytterligare frågor behöva regleras. Tvist rörandetolkning eller tillämoning av detta avtal skall avgöras av skiljemänenligt lagen om skiljemän. I övrigt skall bilagda principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafikmed järnväg gälla. Vad som överenskommitsi detta avtal gäller under för behäll att det godkänts av ............................. Detta avtal ärupprättat i två exemplar, av vilket parterna tagit var sitt. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.19 Bilagedeiens innehåll Prop. 1987/88: 50 Bilaga1.1 Transporträdet: Analys av trafikutveckling och kon kurrensförhållanden på person- och godstransport marknaderna ................................... I Bilaga 1.2 Transportrådet:Samordnad investeringsplanering - preliminäranalys av trafikverkens planer.. 45 Bilaga1.3 Sammanställning av remissyttranden över departe mentspromemorian (Ds K 1987:4) "Transportsek torns kostnadsansvar" ........................ 103 Bilaga 1.4 Beräkningarav samhällsekonomiska kostnader a) : Trafikolyckornassamhällsekonomiska kostnader 159 b) : Ekonomisk värderingav luftföroreningar från flyg-, fartyg- och järnvägstrafik .. 179 c) : Rättelse - PMtill departementspromemorian (Ds K 1987:6) "Samhällsekonomisk värderingav bilavgasutsläpp" 227 Bilaga1.5 Sammanställning av remissyttranden över departe mentspromemorian (Ds K 1987:5) "Trafik, luftför oreningar och buller" ........................... 235 Bilaga 1.6 Beslutsunderlagför miljö- och energiavsnittet a) Transportrådet:Energianvändningen inom transportsektorn 320 b) : Redogörelseangående fordons bulleremissioner 338 c) Statens väg- ochtrafikinstitut: Ekvivalentenergiförbrukning och avgasemission 358 Bilaga1.7 : Yttrande över utredningarna "Större investeringsprojekt i järnvägens infrastruktur i " och "Järnvägsprojekt utanför " ......... 389 Bilaga1.8 Sammanställning av remissyttranden över departe mentspromemorian (Ds K 1987:3) "SJ:s kombitra fik" ................................................ 399 Bilaga1.9 Sammanställning av remissyttranden över betänkan det (SOU 1987:25) "Ökat kommunalt väghållnings ansvar och nya finansieringsmöjligheter" och betän kandet (SOU 1987:26) "Enskilda vägar" .. 437 Bilaga1.10 Sammanställning av remissyttranden över departe mentspromemorian (Ds K 1987:7) "Vägbyggnadsbe hovet fram tUl " .................... 483 Bilaga1.11 Sammanställning av remissyttranden över departe mentspromemorian (Ds K 1987:11) "Den tunga väg trafikens kostnader"............................ 501 Bilaga1.12 Sammanställning av remissyttranden över och trafiksäkerhetsverkets redovisning av uppdrag angående vissa frågor om dubbdäck m. m 535 Bilaga1.13 Remissammanställning rörande Svenska Transport arbetareförbundets förslag om reflexsele för yrkes chaufförer ........................................ 539 Bilaga1.14 Uppföljning av de förslag till åtgärder som lämnats av ledningsgruppenför mc- och cykelfrågor 543 Bilaga1.15 Sammanställning av remissyttranden över rapporten (TPR1987:13) "Långväga busstrafik" ..... 553 733 Bilaga 1.16 Sammanställning av remissyttranden över departe- /88'50 mentspromemorian(Ds K 1987: 8) "Avreglering av Innehåll Bilaga1.17 Sammanställning av remissyttranden över betänkan det (Lfv SLUSS -87) "Sekundärlinjeutredning " .......................................... 667 Bilaga1.18 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian (Ds K1987:1) "och EG" 675 Bilaga1.19 Principöverenskommelse om lokal och regional kol lektivtrafik på järnväg m. m................... 721 Bilaga 1.20 Förslag till Lag om ändring i väglagen (1971:948) ... Se propositionens Tryckeri, 1987 '34