prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:144 Regeringenförelägger vad som har lagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och del ändamål somframgär av föredragandens hemställan. Ipropositionen lägger regeringen fram förslag lill en ny lag om kyrkomusiken isvenska kyrkan. Den är avsedd att ersätta både lagen (1947:275) om kyrkomusikeroch kyrkomusikerförordningen (1950:375). Dennya regleringen innebär en väsentlig förenkling av bestämmelserna på området.Den syftar till all skapa förutsättningar för en smidig och till de lokalaförhållandena anpassad organisation. Enligtden nya lagen skall pastoraten svara för den kyrkomusikaliska verksamhet sombehövs i församlingarna. Kyrkomusikertjänslerna, som är statligtreglerade, föreslås i fortsättningen bli rent kyrkokommunala. De nuvarandeskolkantorsljänsterna avvecklas . Etlvisst statligt inflytande över kyrkomusikerorganisationen behålls. Lageninnehåller sålunda föreskrifter dels om vissa obligatoriska inslag i denkyrkomusikaliska verksamheten och olika behörighetskrav för kyrkomusiker, delsom att domkapitlen skall pröva vissa behörighetsfrågor och yttra sig vidtjänsletillsältningar och vid fastställandet av reglementen för denkyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten. Dennya lagen föreslås träda i kraft den . Ipropositionen behandlas också vissa övergripande frågor om utbildningen avkyrkomusiker. Utbildningenav kantorer bör i första hand ske vid Sköndalsinsfitutet och inomfolkhögskolans ram. Frågan om den särskilda sommarkursverksamhet m. m. som förnärvarande bedrivs av med inriktning bl. a. på all gelärare kantorsbehörighet kan ersättas av en kyrkomusikalisk tillvalsmöjlighelpå högskolans ellämnesutbildning i musik utreds närmare. I 1987/88. Högskolansorganislutbildning bör enligt propositionen ses över av Prop. 1987/88:144universitets- och högskoleämbetet för atl vidga möjligheterna till fyllnadstjänstgöringsom musiklärare för organister. Propositionens lagförslag Prop. Lag om kyrkomusiken i Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde m. m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om denkyrkomusikaliska verk samheten i territoriella församlingar. Regeringen får före skriva att lagen skall tillämpas ocksä på icke-terriloriella församlingar. I lagen avses med kyrkomusikalisk verksamhet musikverksamhelen hos församlingar, kyrkomusiker den som är behörig all anställas pä en tjänstsom kantor eller som organist. 2 § Pastoratenskall svara för den kyrkomusikaliska verksamheten. 3 § I denkyrkomusikaliska verksamheten ingår bl. 1. orgelspel vidgudstjänster och övriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller försvenska kyrkan, 2. främjande avkyrkosången, 3. frimusikundervisning med inriktning på kyrkans musikverksamhel samt 4. vård av deorglar som finns hos församlingarna. 4 § För sådan verksamhet som anges i 3 S skall pastoratetförordna en eller flera kyrkomusiker. får dock, när del finns särskilda skäl, medgeall pastoratet förordnar någon annan. Medgivandel får begränsas till alt gällaen viss gudstjänstlokal eller en viss kyrkomusikalisk uppgift. 5 § Tjänster somkyrkomusiker i etl pastorat är tjänster som organist eller som kantor. 6 S I varje pastoralskall det finnas minst en tjänst som organist, om inte medger någotannal. får lämna medgivande enligl första stycket, omde kyrkomusikaliska arbetsuppgifterna är av liten omfattning eller om del avorganisatoriska skäl inte är lämpligt all anställa någon organist. Domkapitletfår begränsa medgivandet till atl avse . 7 § I det pastoral där stiftets domkyrka är belägen skalldel finnas en tjänst som domkyrkoorganisl. 8 § Behörig alt anställas på en tjänst som organist ärden som har avlagt 3 högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen. 9§ Behörig alt anställas på en tjänst som kantor är Prop. 1. den som har avlagt organist- och kantorsexamenoch som med godkänt vitsord har genomgått pedagogisk kurs för kantorer, 2. den som haravlagt högskoleexamen för musiklärare med kyrkomusika-liskt tillval saml 3. den som ärbehörig att anställas som organist. 10 § kan förklara en sökande som inteuppfyller villkoren i 8 och 9 SS behörig alt anställas på en tjänst som organist eller kantor, om han med hänsyn till sin utbildning och yrkeserfarenhet är att anse som jäm ställd med den som uppfyller dessa villkor. 11 § Tjänster somkyrkomusiker tillsätts i ett enförsamlingspastorat av kyrkorådet och i ettflerförsamlingspastorat av den tillsättningsnämnd som anges i 7 Sprästanslällningslagen (1988:000). 12 § Innan entjänst som kyrkomusiker tillsätts, skall pröva vilka sökande som ärbehöriga samt yttra sig över deras kyrkomusikaliska skicklighet. 13 S Församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige skallfaställa elt reg lemente för den kyrkomusikaliska verksamheten. Av reglementet skall framgå hur de uppgifter som anges i 3S skall tillgodoses. Utförs sådana uppgifter av flera, skall reglementet angehur uppgifterna är fördelade mellan dem. 14 § Innan reglementet fastställs, skall yttrande inhämtasfrån försam lingarna i pastoratet och . Av yttrande skall sär skilt framgå huruvida förslaget till reglemente står i överensstämmelse med vad som har beslämts om gudstjänster i församlingarna. 15 S Den somenligt reglementet har alt svara för vården av en orgel skall till pastoratetanmäla sådana brister som han inte lämpligen själv kan avhjälpa. 16 S Innanpastoratet tillåter någon annan än den som är förordnad enligl 4S all användaen orgel, skall yttrande inhämtas frän den som enligt reglementet har all svaraför vården av orgeln. 17 S Innehavaren av en tjänst som kyrkomusiker år skyldigall fullgöra fyllnadstjänstgöring hos en annan arbetsgivare i den omfattning som följer av anställningsavtalet. 18 § Vid handläggningen av ärenden enligt denna lag får biträdas av en eller flera musiksakkunniga. Behörigatt vara musiksakkunnig i är domkyrkoorganisten eller någon annansom är behörig alt anställas på en tjänst som organist. Stiftsstyrelsenskall förordna en eller flera musiksakkunniga efter yttrande av . 19 § Domkapifiets beslut enligt denna lag får överklagas hos regeringen. beslut enligt 4 S andra stycket och 6 S andra stycket får överklagas endast avpastoratet. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1990. Genom lagen upphävs lagen(1947: 275) om kyrkomusiker saml kyrkomusikerförordningen (1950: 375). Om det i en lag eller någonannan författning hänvisas lill en föreskrift som har ersatts genom enföreskrift i denna lag, skall i stället den nya föreskriften tillämpas. Den som enligt äldreföreskrifter eller beslut är behörig lill en tjänst som organist ellerkyrkokantor skall anses vara behörig till motsvarande tjänst även efterikraftträdandet av de nya föreskrifterna. Detsammagäller den som enligt äldre föreskrifter är behörig till en tjänst som extrakyrkokantor och som i miiisl innehaft en tjänst som kyrkomusiker medminst av heltidsanställning. Den som vid ikraftträdandet äranställd på en kyrkomusikerljänsl med fullmakt eller konstitutorial eller medförordnande för en bestämd tid som ännu löper är skyldig atl utöva sin tjänstgenom atl utföra i huvudsak samma arbetsuppgifter som tidigare hos pastoratet. För den som vid utgången av år1989 alltjämt innehar en klockar-, organist- eller kyrkosängarbefaltning, somfanns inrättad i församlingen före , skall andra stycket 1övergångsbestämmelserna till lagen (1947: 275) om kyrkomusiker fortfarandetillämpas, så länge innehavaren kvarstår på befattningen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , R. , ,, , , G. , , Proposition om musiken i 1 Inledning Tillsammansmed kyrkokommitté (Kn 1985:05) har kyrkomusi-kerulredningen (Kn1980:04, utredare f.d. statsrådet, lektorn ) avgelt delsdiskussionsbetänkandel (SOU 1983:55) Försarnlingen i framliden, delsremissammanställningen (SOU 1984:75) Församlingarna om framliden. Utredningenhar dessutom överlämnat slulbetänkandet (SOU 1985:55) Musiken i svenska kyrkan.I slulbetänkandet redovisas överväganden rörande grunden för indelningen av denkyrkomusikaliska verksamheten och behovet av en ny tjänsteorganisation samtangående instruktioner, tjänsteåligganden och anställningsformer förkyrkomusiker. Vidare har utredningen övervägt vad som bör gälla i fråga ominrättande och tillsättning av kyrkomusikertjänsler, behörighetsvillkor ochbefordringsgrunder samt frågor om utbildningen av kyrkomusiker m. m.Belänkandet innehåller förslag till lag om kyrkomusikalisk verksamhet i samt till förordningar om lärares fyllnadstjänstgöring som kyrkomusikerm.m. och om förordnande av skolkantorer på tjänster som lärare m. m. Tillprotokollet i defta ärende bör som bilaga 1 fogas den sammanfattning avslutbetänkandet som finns i SOU 1985:55. Detlagförslag som har lagts fram i belänkandet bör fogas lill protokollet sombilaga 2. En förteckning över remissinstanserna och ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 3. Ifortsättningen av mitt anförande kommer jag alt först ange några enligl minbedömning viktigare utgångspunkter för en reform av den kyrkomusikaliskaverksamheten. Därefter kommer jag alt ta upp de lagsfiflningsfrå-gor somföranleds av utredningens förslag och som gäller kyrkomusikerorganisationen.Slutligen redovisar jag vilka riktlinjer som enligt min mening bör gälla ifråga om den framfida utbildningen av kyrkomusiker. I utbildningsfrågorna harjag samrått med chefen för och med statsrådetGöransson. 2 Allmänmotivering Prop. I13 kap. kyrkolag föreskrivs att man i församlingarna skall lova Gudmed sång, spel och musik. Över sängen och musiken skall enligl kyrkolagenkyrkoherden ha inseende. 1övrigt finns de grundläggande bestämmelserna om den kyrkomusikaliskaverksamheten i lagen (1947:275) om kyrkomusiker (ändrad senast 1970:941). a. all för kyrkomusikens uppehållande skall för varjeterritoriell församling finnas anställd kyrkomusiker. Lagen föreskriver ocksåatt sådana anställnings- och arbetsvillkor som får bestämmas genom avtal skallfastställas under medverkan av regeringen eller av myndighet som regeringenbestämmer. Kyrkomusikertjänsler är alltså statligt reglerade. Närmarebestämmelser om den kyrkomusikaliska verksamheten finns ikyrkomusikerförordningen (1950:375, omtryckt 1973:681, ändrad senast 1987:549).Förordningen innehåller bestämmelser om kyrkomusikerdi-strikl. Etl sådantdistrikt utgörs i regel av en församling. I princip skall det i varje distriktfinnas en kyrkomusiker. Förordningen innehåller bestämmelser om olika slag avkyrkomusikertjänsler och om behörighetsvillkoren för sädana tjänster. Vidareinnehåller den en detaljerad reglering av de åligganden som år förenade medolika tjänster och om hur omfattningen av dessa skall beräknas.Arbetsgivarfunktionerna år fördelade mellan det lokala kyrkorådet ochdomkapitlet. En rad förvaltningsuppgifter, bl. a. att fastställa instruktionerför varje tjänst, fullgörs av . Kyrkomusikerförordningenhar förut setts över, men några genomgripande förändringar har inte kommittill stånd. Dess regler är stela, detaljerade och komplicerade. De framstår som starkt föråldrade. har också gjorts en radframställningar lill regeringen om att reglerna skall revideras. Sådanaframställningar har kommit från kyrkomötet, från såväl arbetslagar- somarbetsgivarhåll saml från domkapitel och andra myndigheter. Iflera vikfiga avseenden har tiden gått förbi den nuvarande organisationen. Jagvill här nämna.de förändringar som skett på del arbelsrältsliga området, påutbildningsområdet och framför allt i fråga om kyrkans egen organisation. Detkyrkliga reformarbetet har präglats av en strävan atl gesvenska kyrkan en större inomkyrklig frihet alt själv besluta om resursanvändningoch resursfördelning. Reformarbetet har också präglats ay en medveten strävanatl decentralisera viktiga delar av förvaltningen och att minska det statligainflytandet på olika områden. Deförslag lill en reformerad kyrklig organisation på det lokala planet och påstiftsnivån som lagts fram för pä grundval av 1982 årskyrkokommittés förslag (prop. 1987/88:31) bildar en vikfig bakgrund till minaställningstaganden i det följande. Dengrundläggande enheten inom är församlingen. ärförsamlingens gudstjänst och församlingslivet i övrigt som utgör grund- 7valen för verksamhet. Församlingarnas behov av kyrko- musikaliska insatser ochönskvärdheten av att upprätthålla en god kyrko- Prop. 1987/88:144musikalisk standard är viktiga utgångspunkter för mina överväganden. Vid enreform av den kyrkomusikaliska organisationen måste också beaktas samhälletsintresse av etl rikt förgrenat och differentierat musikliv. Kyrkomusikensanknytning lill församlingens gudstjänst och församlingslivet för med sig enviss koncentration av de kyrkomusikaliska uppgifterna . Denförgrenade församlingsstrukluren kan därför ofta innebära svårigheter allbereda underlag för kyrkomusikaliskl heltidsarbete. Möjligheterna all förenakyrkomusikalisk tjänst med andra tjänster i kyrka och samhälle bör därförförbättras. En reform måste också ta sikte på all la tillvara och bättre än nuutnyttja kyrkomusikernas kyrkomusikaliska kompetens. Delär med dessa utgångspunkter viktigt all finna en lokal organisation avverksamheten som ger förutsättningar atl förbättra utnyttjandet av befintligaresurser och därmed höja musiklivet inom församlingarna liksom musiklivet iallmänhet. Densvenska kyrkomusiken har stor bredd och engagerar mänga. Den håller en myckethög standard, även vid en internationell jämförelse. Kyrkorna erbjuder enomfattande konsertverksamhet. Denna har bidragit lill elt tilltagande intresseför orgelmusik. Den kyrkomusikaliska verksamhet som bedrivs i svenska kyrkansoch andra trossamfunds regi utgör en tillgång som måste tas till vara. Statenhar elt övergripande ansvar för alt verksamheten kan bedrivas. Förattkvaliteten i den kyrkomusikaliska verksamheten skall garanteras även iframtiden bör därför etl visst statligt inflytande finnas kvar. 2.2 Grunden för indelningen av den kyrkomusikaliskaverksamheten Mittförslag: Den kyrkomusikaliska verksamheten i församlingarna skall organiseraspastoratsvis. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med milt. Utredningen har dock lämnat ellutrymme för alt undanlagsvis använda någon annan indelningsgrund än pastoratet. Remissinstanserna:Del övervägande antalet remissinstanser tillstyrker förslagets princip. församlings- ochpastoratsförbund och . Några remissinstanser somlillstyrker förslaget framhåller vissa svårigheter med detta, t. ex. att detkan bli många tjänstgöringsställen och långa resor, vilkel fordrar särskildplanering och samordning beträffande gudstjänsltider. Musikaliska akademienanser bl. a. att det behövs normer beträffande pastoralens storlek. Sambandetmed församlingsverksamheten har framhållits av åtskilliga remissinstanser.Delta samband synes ha varil del avgörande skälet för de remissinstanser somavstyrkt förslaget. Bland dessa märks flera församlingar och pastorat. Många avdessa har uttryckt farhågor för alt del kommer all innebära en Prop.1987/88:144 minskning av antalet kyrkomusikertjänsler, som kan komma alt gå ulöver de små församlingarnas gudstjänstliv. Skälen för mitt förslag: Omfattningen av denkyrkomusikaliska verksamheten varierar starkt mellan olika församlingar.Särskilt tydligt framgår detta vid en jämförelse mellan större tätorter ochlandsbygdsförsamlingar. Beträffande många församlingar på landsbygden färindelningen bl. a. lill följd alt kyrkomusikertjänslen inte sällan har enmycket liten omfattning och ibland inte kan tillsättas. särskilt problemutgör här det stora antal skolkantorsljänsler, som inte är tillsalla på delsätt som från början varil avsett. En viktig orsak till dessa problem äranknytningen till församlingen som grund för indelningen ikyrkomusikerdislrikt. Antalet församlingar är och torde under överskådlig lidkomma alt förbli stort.Även om problemen i någon mån undanröjts genomsammanslagning av två eller flera församlingar till elt kyrkomusikerdislrikt,slår det klart att de väsentliga svårigheterna skulle komma all kvarstå medförsamlingarna som kyrkomusikerdislrikt. Enligt min mening måste därför församlingen överges somgrund för indelningen i kyrkomusikerdislrikt. Del gäller alltså att finnastörre enheter som är så stora atl möjligheterna lill kombinationer av olikatjänster i kyrka och samhälle kan tas lill vara på ell enkelt och smidigt sätt.Del gäller alltså all se lill atl organisationen blir så flexibel som möjligt. I sistnämnda krav ligger att organisationen skall kunnaanpassas till de lokala behoven och en lämplig fördelning av arbetsuppgifternakunna göras när det finns flera kyrkomusiker. Men det gäller också alt skapaförutsättningar för alt på etl smidigt sätt kunna möta från tid till annanuppkommande behov. Del måste också finnas sådana adminislrafiva resurser allen effektiv och smidig handläggning av kyrkomusikerärenden kan uppnås.Samtidigt måste kyrkomusikerna ha kvar en nära anknytning till församlingarnaoch församlingslivet. Utredningen har förordat pastoraten som nyaorganisatoriska enheter för den kyrkomusikaliska verksamheten, en tanke som förövrigt tidigare förts fram vid översyner av kyrkomusikerorganisationen.Enligl min mening har tiden nu mognat för en sådan reform. Vid en övergång lill pastoratet som grund för denkyrkomusikaliska verksamheten skulle antalet sådana enheter komma alt minskafrån ungefär 2 500 lill ungefär I 100. Del slår klart atl förutsättningarnaför en ändamålsenlig och flexibel organisation därigenom skulle förbättras avsevärt.Det kan naturligvis övervägas atl gå längre och bygga en ny organisation kringkontraktet som enhet. Då skulle man dock enligl min mening avlägsna sig alltförlångt från församlingarna. Pastoratet är dessutom från bl. a. administrativsynpunkt en mera naturlig enhet. Jag vill idetta sammanhang erinra om innebörden av de förslag som regeringen lagt fram för genom proposifionen 1987/88:31 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i . En bärande prin cip i dessa förslag är atl slå vakt om församlingen som kyrkans grundläg gande enhet. Förslagen innebär att det lika lite i framliden som skall finnas några i författning angivna gränser för församlingarnas storlek, vare 9 sig nedåt eller uppåt. Huruvida en församling är stor nogför att fungera Prop. 1987/88:144 beror i första hand påförsamlingsmedlemmarnas engagemang och vilja till frivilliga insatser.Propositionens förslag till ansvarsfördelning mellan församling och pastoratär emellertid inriktade på en ökad samverkan mellan församlingarna iflerförsamlingspastorat. Avsikten är all uppnå en förbättrad resursanvändningoch jämnare kostnadsfördelning. Genom atl församlingarna i eltflerförsamlingspastorat skall svara gemensamt för tunga ekonomiska åtagandenfår de enskilda församlingarna en påtaglig ekonomisk avlastning och kan bättrekoncentrera sig pä församlingsverksamheten. Därigenom skall församlingens möjligheteratt ta ansvar för bl. a. kyrkans gudstjänstliv och undervisning stärkas.Förslagen är alltså av avgörande betydelse inte minst för de småförsamlingarnas möjligheter alt beslå som självständiga enheter. I propositionen 1987/88:31 (s.89) harjag gjort bedömningenall det är rationellt atl pastoralssamfällighelen tar över arbetsgivaransvaretför församlingsanställd personal som diakoner, församlingsassistenter,lokalvårdare och kyrkogårdsarbetare. Pastoralssamfällighelen har enligl mittbedömande bättre förutsättningar än de enskilda församlingarna atl svara förde personaladministraliva frågorna. Syftet för framtiden är också att pastoratenskall ha en sådan storlek att de verkligen kan bära de ekonomiska bördorna. För alt en hög kyrkomusikalisk standard skall kunnaupprätthållas och utvecklas är del viktigt atl man kan inrätta tjänster med ellså stort kyrkomusikaliskl innehåll som möjligt. sådana tjänster kommer mani längden inte all kunna upprätthålla de krav på utbildning och yrkesskicklighetsom är en förutsättning för en sådan standard. som enhet breddasundertaget för de kyrkomusikaliska uppgifterna. Möjligheterna all inrättakvalificerade kyrkomusikertjänsler blir därmed större: I några remissyttranden har del framförts farhågor för altantalet kyrkomusikertjänsler kommer atl minska vilkel kan komma all gå ut övermindre församlingar och musiklivet där. För egen del anser jag dessa farhågoröverdrivna. Som jag ser del torde snarare behovet av högt kvalificerade tjänsteröka. För de små församlingarnas del är del viktigt atl det så långt möjligttillskapas kvalificerade tjänster med ell så stort kyrkomusikaliskl innehållsom möjligt. Endast på del sättet kan man enligt min mening garanteraall även de mindre församlingarna får tillgång lill kyrkomusik av högkvalitet. Utredningenhar lämnat ett visst utrymme för all undanlagsvis bedriva den kyrkomusikaliska verksamheten i mindre enheter än pastoral. Också en del remissinstanser har förordat alt församlingen undanlagsvis, exem pelvis efter dispens av , skall kunna utgöra enhet för den kyrkomusikaliska verksamheten. Som argument för detta har framför allt framhållits förhållandena i pastoral med många församlingar eller stor ytvidd. Man har varnat för alt del kan bli många Ijänslgöringstillfållen och långa resor och för all kyrkomusikern kan mista kontakten med försam lingslivet. Jag har förståelse för dessa synpunkter. I detta sammanhang vill jag emellertid betona all en övergång lill pastoratet som enhet för den kyrkomusikaliska verksamheten inte innebär all pastoratet ersätter för- 10 samlingensom kyrkomusikerdislrikt i den nuvarande meningen. Som jag harframhållit är del i stället fråga om atl med pastoratet som enhet bygga upp enflexibel kyrkomusikerorganisation som skall tillgodose församlingarnas behov. I den förut nämndapropositionen 1987/88:31 har jag anfört atl det förhållandet att personal somsysslar med församlingsarbete blir anställd hos pastoralssamfällighelennaturligtvis inte utesluter alt många ändå kan ha sin tjänstgöring helt ellertill väsentlig del förlagd till någon viss församling inom pastoratet. Ensådan ordning kommer säkert alt tillämpas även för kyrkomusiker. I sädana fallär det fullt möjligt att också låta församlingen ta det närmaste ansvaret förarbetsledningen. Emellanåt kan del finnaselt behov av all bedriva den kyrkomusikaliska verksamheten i samverkan över enpastoralsgräns. Inte heller för detta fall anscrjag att det finns något behovav att skapa särskilda lösningar. Som jag längre fram kommer all redogöra förkan en samverkan mellan pastoraten åstadkommas på frivillig väg genom avlalangående fyllnadstjänstgöring, varvid likväl en berörd tjänst organisatoriskthör lill ettdera pastoratet. En kyrkomusiker kan givetvis också, liksom förnärvarande, inneha flera deltidstjänster. 2.3 Den statliga detaljregleringen avskaffas Mittförslag: Den statliga detaljregleringen av kyrkomusikertjänslerna slopas.Tjänsterna skall inte heller längre vara statligt reglerade ulan blir iframliden rent kyrkokommunall reglerade. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget alt kyrkomusikertjänslerna skall vara kommunalt reglerade hartillstyrkts av bl. a. , kammarrätten i , någradomkapitel, och församlings-och pastoratsförbund. Flertalet remissinstanser har dock varil emot förslaget.Till dessa hör flera domkapitel. personalförbund.Kyrkomusikernas riksförbund och . En av många framförduppfattning är all ell statligt inflytande genom domkapitlen bör bibehållas avhänsyn till.kvaliteten på kyrkomusiken. Tjånstgöringsföreskriflernas sambandmed dem som gäller för prästerna har framhållits. Vidare har framförts farhågorför sänkt kvalitet på kyrkomusiken eller i vart fall stora skillnader mellanpastoratens ambifionsnivåer, t. ex. i fråga om att inrätta tjänster.