prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Särskilt iflerförsamlingspasloraten kommer atl behövas etl förberedelse- och planeringsarbetenär det gäller alt bygga upp en ny organisation. Samråd måste ske med berördaparter innan den nya tjänsteorganisationen beslutas. Under genomförandeskedetbör bedömningar göras när del gäller di- Prop. 1987/88:144 mensioneringen avverksamheten för framtiden. I de fall del med hänsyn till verksamhetensomfattning eller organisationen i övrigt inte är lämpligt atl ha en organistanställd, bör dispenser från detta krav kunna meddelas redan innan reformenträder i kraft. Likaså bör domkapitlen kunna yttra sig överförslag lill reglementen för den kyrkomusikaliska verksamheten i pastoralen.Pastoral med god framförhållning bör ju ha möjlighet att före reformensikraftträdande fastställa reglemente som skall gälla för liden därefter. Föratl dessa administrativa åtgärder skall kunna vidtas innan lagen tråder i kraftkrävs inga särskilda övergångsbestämmelser (jfr lagrådels yttrande i prop.1983/84:30 s. 172 f). Nyakollektivavtal träffas: Milt förslag innebär bl. a. alt kyrkomusikerna intelängre skall ha statligt reglerade anställningar. Avlöningsförmåner skallsåledes inte längre fastställas under medverkan av staten. Detta för med sigatl den nuvarande avtalsregleringen måste ersättas med en ny. Avtalen måsteträffas mellan kyrkomusikernas fackliga organisafioner och pastoratensarbetsgivarorganisation. Detförut sagda innebär också all de arbelsrältsliga författningar som avserstatligt reglerade anställningar inte längre kommer att tillämpas päkyrkomusikerna. Den nuvarande författningsregleringen i dessa avseenden,liksom regleringen av kyrkomusikernas tjänsteåligganden m.m. bör ersättas meden reglering i kollektivavtal. Detblir nödvändigt atl de nya kollektivavtalen träffas innan reformen träder ikraft. Tjänstertillsatta med konstitutorial m. m.: Mina förslag medför, som jag har sagt,alt den statliga regleringen av kyrkomusikertjänslerna upphör och attpastoraten blir huvudmän för verksamheten. De förutvarande kyrkomusikerdislriktenkommer inte längre att finnas kvar. Inför övergången kommer innehavarna avkyrkomusikertjänsler alt få sägas upp frän sina statligt regleradeanställningar för att sedan anställas på nya tjänster inom pastoraten. finns del emellertid innehavare av tjänster, som hartillsatts med fullmakt eller konstitutorial. Sådanaarbetstagare kan inte fråntas sina tjänster genom arbetsgivarens ensidigabeslut annat än i vissa undantagsfall. Delsamma gäller dem som har förordnandeför bestämd lid, som utlöper efter tidpunkten för pastoratens övertagande avverksamheten. Jag förutsätter att alla arbetstagare som är anställda på destatligt reglerade kyrkomusikertjänslerna vid lagens ikraftträdande kommer atterbjudas sådan anställning inom pastoratet som de skäligen bör kunna godta. Delkan dock antas att några av dem som här avses kommer atl vilja behålla sinastatligt reglerade tjänster. Det kommer emellertid inte efter lagensikraftträdande all finnas möjlighet atl bereda dem motsvarande arbetsuppgifterpå annal häll än i de pastorat i vilka kyrkomusikerdislrikten uppgår. Mot dennabakgrund bör genom en särskild övergångsbestämmelse i lagen föreskrivas enskyldighet för en sådan arbetstagare alt fullgöra sin tjänst genom all utföra ihuvudsak samma arbetsuppgifier som tidigare hos det pastoral, inom vilket hanhar sin tjänst. Fortsattbehörighet enligt äldre bestämmelser: Utredningen har ansett att 52 den som inte uppnått fullbehörighet till tjänst som kyrkokanlor, men som Prop. 1987/88:144 har avlagtorganist- och kanlorsexamen samt förvärvat en betydande praktisk erfarenhetsom kyrkokanlor bör anses behörig som kantor vid ikraftträdandet utan särskiltdispensförfarande. Den prakfiska erfarenheten bör enligl utredningen beslå itjänstgöring som kyrkomusiker med av hdtidsljänslgöring iminst . Någon kritik mot förslaget har inte framförts underremissbehandlingen. För egen del ansluter jag mig till utredningensöverväganden och förslag på denna punkt. Iövrigt bör de som enligt äldre bestämmelser har varit behöriga till tjänst somorganist eller kyrkokantor eller har förklarats behöriga lill sådana tjänsteranses vara behöriga till motsvarande tjänster i den nya organisationen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lagom kyrkomusiken i . Lag om kyrkomusiken i Lagens tillämpningsområde m. m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om denkyrkomusikaliska verksamheten i territoriella församlingar.Regeringen får föreskriva att lagen skall tillämpas också påicke-territoriella församlingar. I lagen avses med kyrkomusikalisk verksamhet musikverksamheten hos församlingar, kyrkomusiker den som är behörig atl anställas på en tjänstsom kantor eller som organist. I paragrafens _/(9/-.s-rfl stycke anges atl lagen ärtillämplig på de territoriella församlingarna. Andra meningen innehåller ellbemyndigande för regeringen all utsträcka lagens tillämpningsområde till eneller flera av de icke-terriloriella församlingarna. Förutom de territoriella församlingarna finns det i riketfem icke-terriloriella församlingar; Hovförsamlingen, de tyska och finskaförsamlingarna i , i saml Kungl.amiraliietsförsam-lingen i . Dessa bildar särskilda pastoral. EnligtI S i nu gällande kyrkomusikerlag skall del finnas kyrkomusiker anställd förvarje lerri-loriell församling. Föreskriften gäller enligl I a S samma lag ävenicke-terriloridl församling i den mån regering och riksdag beslutar del.Sådant beslut finns bara beträffande amiralitelsförsamlingen, där det finns enorganistljänst. 1 andra stycket definieras begreppen kyrkomusikaliskverksamhet och kyrkomusiker. Med kyrkomusikalisk verksamhet förslåsmusikverksamheten hos församlingar. Annan musikverksamhel inomsvenska kyrkan omfattas alltså inte av begreppet. Begreppet kyrkomusiker är ilagen förbehållet dem som är behöriga atl anställas på en tjänst som organisteller kantor. Vilka som är behöriga alt anställas pä sådana tjänster framgår av810 SS. 2 S Pastoraten skall svara för den kyrkomusikaliskaverksamheten. I paragrafen åläggs pastoraten all svara för denkyrkomusikaliska verk samheten i församlingarna. Den kyrkomusikaliska verksamheten har tidi gare varil organiserad inom s. k. kyrkomusikerdislrikt, vilka i allmänhet utgjorts av församlingar. Att pastoratet i fortsättningen skall vara enhet för verksamheten blir av praktisk betydelse framför allt i flerförsamlingspaslo raten. Bestämmelsen tar sikte på verksamhetens organisation och bedri vande. 3 S I denkyrkomusikaliska verksamheten ingår bl. a. Prop. 1. orgelspelvid gudstjänster och övriga kyrkliga handlingar enligt den ordning som gäller för , 2. främjande av kyrkosången, 3. fri musikundervisning medinriktning på kyrkans musikverksamhel saml 4. vård av de orglar som finns hosförsamlingarna. Iparagrafen urskils vissa inslag som alllid skall ingå i den kyrkomusikaliskaverksamheten. Del är alltsä fråga om obligatoriska kyrkomusikaliska uppgiftersom måste fullgöras i varje pastorat. Dessa uppgifter har sina motsvarigheter ivissa bestämmelser i kyrkomusikerförordningen, där de emellertid är knutna tillolika kyrkomusikertjänsler som tjänsteåligganden för innehavaren. Den nya lagenåterspeglar ett helt annal synsätt. Tanken är atl pastoraten skall ha elt betydandeutrymme för alt bygga upp den kyrkomusikerorganisation som bäst passarförsamlingarnas behov och därvid göra en lämplig fördelning avarbetsuppgifterna mellan kyrkomusikerna i de fall där del finns flera sådana. Ifråga om de överväganden som varil avgörande för urvalet av de obligatoriskakyrkomusikaliska uppgifterna hänvisas lill de allmänna motiveringarna, avsnitt2.4. I förhållande lill åliggandenas beskrivning i kyrkomusikerförordningen ärbeträffande punkten två atl märka all främjande av kyrkosången normall skergenom alt kyrkomusikern övar och leder en eller flera kyrkokörer. Denna punktinnefattar även uppgiften att undervisa konfirmander i psalmsång. Beträffandepunkten tre, som avser den s. k. fria musikundervisningen, bör framhållas allskyldigheten endast gäller församlingsmedlemmar. De övriga bägge punkternainnefattar inga principiella nyheter. 4 §För sådan verksamhet som anges i 3 S skall pastoratet förordna en eller flera kyrkomusiker. Domkapitletfår dock, när det finns särskilda skäl, medge att pastoratet förordnar någonannan. Medgivandet får begränsas till att gälla en viss gudstjänstlokal elleren viss kyrkomusikalisk uppgift. Paragrafens/ön7«stycke återspeglar det grundläggande synsättet, all del bör finnas stor frihetför pastoraten atl bygga upp en lämplig lokal organisation. Lagen anger endastde minimikrav på verksamheten, som skall garantera en hög och så långt möjligtlikvärdig standard. Av paragrafen framgår all pastoratet för den obligatoriskakyrkomusikaliska verksamhet som särskilt angetts i tredje paragrafen skallförordna en eller flera personer som har föreskriven kyrkomusikaliskbehörighet, nämligen antingen organislutbildning (8S) eller kantorsulbildning(9S). Genom ell sådant förordnande kan en kyrkomusiker anställas antingen på enkyrkomusiker-tjänst eller på ett vikariat. Uppgifterna kan också anförtros enkyrkomusiker i form av elt uppdrag som inte innebär en anställning.Den föreslagna bestämmelsen hindrar inte alt kyrkomusikaliska uppgifter vidsärskilda tillfällen utförs av andra. Iparagrafens andra stycke finns ett undantag från den angivna principen omfull kyrkomusikalisk behörighet. vara möjligt fördomkapitlet atl medge all pastoratet förordnar en orgdspe- Prop. 1987/88:144lare eller nägon annan som inte har den föreskrivna kyrkomusikaliskabehörigheten. I första hand bör dispenserna avse de fall, där gudstjänstlivetsbehov medför all orgelspelare måste anlitas. Vid prövningen bör domkapitletförvissa sig om atl den som dispensen avser lämpligen kan anförtros deorgelverk som finns i pastoratet. Medgivandet kan begränsas med slöd av regelni paragrafens sista mening lill att gälla en viss gudstjänstlokal eller enviss kyrkomusikalisk uppgift. I allmänhet bör medgivandet endast avseuppgifter enligl 3§ 1. Dispens bör liksom nu endast meddelas när del finnssärskilda skäl. Förutom de organisatoriska förhållandena i pastoratet kan ettsådant skäl vara att det inte finns behöriga kyrkomusiker atl tillgå. Vidbedömningen av denna fråga får vägas in huruvida pastoratet har ansträngt sigalt skaffa en behörig kyrkomusiker, t. ex. genom annonsering med tillräckligspridning. I övrigt hänvisas här till avsnittet 2.5. 5 §Tjänster som kyrkomusiker i ett pastorat är tjänster som organist eller som kantor. Enligldenna paragraf finns del endast två slags anställningar som kyrkomusiker,organist eller kantor. Behörighetskraven för anställning framgår av9-12S§. Medelt visst undantag, som gäller en tjänst för varje pastorat (6S), slår delpastoratet fritt atl anställa en eller flera kyrkomusiker som organist ellerkantor eller att avtala med en annan arbetsgivare om fyllnadstjänstgöring förpastoratet. Möjligheten att på detta sätt förordna någon annan behörig personför de obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifterna följer av utformningen av 4Sförsta stycket. En viss valfrihet behövs för all möjligheterna atl anordnakombinationsljänster skall kunna las lill vara enligt vad jag närmare harutvecklat i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6). 6 §I varje pastorat skall det finnas minst en tjänst som organist, om inte medger något annat. Domkapitletfår lämna medgivande enligt första stycket, om de kyrkomusikaliskaarbetsuppgifterna är av liten omfattning eller om del av organisatoriska skälinte är lämpligt alt anställa nägon organist. får begränsamedgivandet lill alt avse . Enligtparagrafens första stycke finns det etl principiellt krav på atl del skallfinnas minst en tjänst som organist i pastoratet. Syftet med bestämmelsen äralt trygga kvaliteten i verksamheten. får dock medge undantagenligt det föreslagna andra stycket. För sädan dispens krävs att dekyrkomusikaliska uppgifterna är av liten omfattning eller all del avorganisatoriska skäl inte är lämpligt att anställa en organist. En utgångspunktför bedömningen kan vara den som gäller enligt kyrkomusikerförordningennämligen all del i princip krävs en organist i varje distrikt med fler än 5000invånare. Vilka övriga omständigheter som bör vinna beaktande vid domkapitletsprövning framgår av den allmänna mofi- veringen (avsnitt 2.5). prövning kan utfallaolika i pastorat Prop. 1987/88:144 med stor ytvidd och i pastorat med ensamlad befolkning, även om antalet invånare är detsamma. Medgivandet kantidsbegränsas, om bedömer att frågan kan komma alt bedömasannorlunda , t. ex. när någon kantor i pastoratet slutar sinanställning. 7 § I del pastoral där stiftets domkyrka är belägen skalldel finnas en tjänst som domkyrkoorganisl. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 S 3 mom.kyrkomusikerförordningen. 8 § Behörig alt anställas på en tjänst som organist är densom har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikerlinjen. Paragrafen reglerar de behörighetskrav som skall gälla föranställning som organist. För behörighet att vara organist krävs liksomtidigare högskoleexamen på kyrkomusikerlinje, s. k. kyrkomusikerexamen. I denäldre kyrkomusikerförordningen angavs även vissa äldre examina som berättigadetill tjänst som organist. Dessa omfattas av övergångsbestämmelsernas punkt 3. 9 S Behörig all anställas på en tjänst som kantor är 1. den som haravlagt organist- och kanlorsexamen och som med godkänt vitsord har genomgåttpedagogisk kurs för kantorer, 2. den som haravlagt högskoleexamen för musiklärare med kyrkomusikaliskl tillval samt 3. den som ärbehörig att anställas som organist. För behörighet all anställas som kantor krävs enligtparagrafen liksom dels organist- och kanlorsexamen, dels en pedagogiskexamen. Detta framgår av p///;A7e« 7. I den äldre kyrkomusikerförordningenangavs ocksä vissa äldre examina som berättigade till tjänst som kyrkokanlor.Dessa omfattas av övergångsbestämmelsernas punkt 3. Enligt mina bedömningar ifråga om den framtida kantorsutbildningen (se den allmänna motiveringen,avsnitt 2.11.1) bör möjligheterna undersökas all inom eltämnesutbildningen imusik utforma sådana tillvalsmöjligheler, att kantorsbehörighet kan erhållasjämsides med behörighet som eltämneslärare i musik. I enlighet med dettaföreskrivs i punkten 2 atl sådan högskoleexamen också ger kanlorsbehörighet.Den som är behörig alt anställas som organist skall enligl punkten 3 ocksåvara behörig atl anställas som kantor. 10 § kan förklara en sökande som inteuppfyller villkoren i 8 och 9 S§ behörig alt anställas på en tjänst som organist eller kantor, om han med hänsyn till sin utbildning och yrkeserfarenhet år atl anse som jäm ställd med den som uppfyller dessa villkor. Paragrafen reglerar möjligheten för attdispensera från de behörighetskrav som anges i 8 och 9 SS. Sådan dispensskall få lämnas om 57 sökandenmed hänsyn lill sin utbildning och yrkeserfarenhet är alt anse Prop.1987/88:144 som jämställd med den som uppfyller de behörighetsvillkor somgäller för anställningen. En i huvudsak motsvarande dispensmöjlighel finns (24 S 5 mom. och 26 S 3 mom. 11 § Tjänster som kyrkomusiker tillsätts i eltenförsamlingspastorat av kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastorat av den tillsättningsnämnd som anges i 7 S prästanslällningslagen (1988:000). Enligl kyrkomusikerförordningen tillsälls organist- ochkanlorstjänsler genom beslut av kyrkoråden i församlingarna. Som en följd avalt pastoratet svarar för den kyrkomusikaliska verksamheten, skall enligtparagrafen kyrkomusikerna i stället anställas genom beslut på pasloratsnivå.Eftersom del är i församlingarna som kyrkomusikerna skall vara verksamma,måste dessa tillförsäkras ell inflytande över lillsätlningarna i ett flerförsamlingspastorat.Delta sker genom alt tillsätlningsbeslutel i elt sådant fall skall fattas avden tillsättningsnämnd som skall finnas i flerförsamlingspastorat enligl den ipropositionen 1987/88:31 föreslagna 7 S prästanställnings-lagen. Denna nämndtillsätter prästtjänster i flerförsamlingspastorat, och är sammansatt på eltsådant sätt att församlingarna får etl inflytande över tillsättningen. 12 § Innan en tjänst som kyrkomusiker tillsätts, skalldomkapitlet pröva vilka sökande som är behöriga samt yttra sig över deras kyrkomusikaliska skicklighet. Reformens syfte är atl garantera en minimistandard på denkyrkomusikaliska verksamheten. Delta syfte tillgodoses bl. a. genomföreskrifter om de behörighetsvillkor som skall gälla för kyrkomusiker(8lOSS). Enligt paragrafen skall behörighetsprövningen ankomma pädomkapitlet. Del innebär alt samma ordning skall tillämpas som i fråga omtillsättning avpräsltjäns-ter. En ansökan om anställning som kyrkomusiker skalldock ges in till pastoratet. Del är alt märka all paragrafen endast avseranställning hos pastoratet. Den gäller alltså inte när någon som är anställdhos någon annan skall anlitas för fyllnadstjänstgöring i pastoratet.Domkapitlets beslut blir bindande och kan inte frångås av pastoratet. Delyttrande som skall avge saknar däremot bindande verkan. 13 S Församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige skallfaställa etl reg lemente för den kyrkomusikaliska verksamheten. Av reglementet skall framgå hur de uppgifter som anges i 3S skall tillgodoses. Utförs sådana uppgifter av flera, skall reglementet angehur uppgifterna är fördelade mellan dem. Paragrafen reglerar pastoratets skyldighet atl fastställareglemente och vad ett sådant reglemente skall innehålla. Som jag harframhållit i den allmänna 58 motiveringen(avsnitt 2.9) bör det, i stället för att ett regionalt organ Prop. 1987/88:144fastställer instruktioner för de enskilda kyrkomusikerna, finnas ett reglementesom utvisar hur de obligatoriska kyrkomusikaliska uppgifterna skalltillgodoses. Syftet med paragrafen är all ge stadga ål organisationen avverksamheten och klargöra arbets- och ansvarsfördelningen mellan kyrkomusikernai ett pastoral. I reglementet kan ocksä meddelas närmare föreskrifter omarbetsledningen. 14 § Innan reglementet faslälls, skall yttrande inhämtasfrån församling arna i pastoratet och . Av yttrande skall särskilt framgå huruvida förslaget lill reglemente slår i överensstämmelse med vad som har beslämts om gudstjänster i församlingarna. Enligl paragrafen skall församlingarna i pastoratet ochdomkapitlet yttra sig över förslaget till reglemente innan det fastställs. Kyrkomusikenär etl väsentligt inslag i gudstjänstlivet och den övrigaförsamlingsverksamheten. Den kyrkomusikaliska verksamheten måste därföranpassas lill församlingarnas behov och resurserna fördelas mellan olikaförsamlingar i ell flerförsamlingspastorat. Detta kan inte ske utan medverkanav församlingarna. Härutöver krävs en samordning mellan prästernas ochkyrkomusikernas tjänstgöring, framför allt vid gudstjänster och övrigakyrkliga handlingar. Denna samordning kan ske genom atl även domkapitletyttrar sig över förslaget till reglemente. 15 § Den som enligt reglementet har alt svara för vårdenav en orgel skall lill pastoratet anmäla sådana brister som han inte lämpligen själv kan avhjälpa. 16 § tillåter någon annan än densom är förordnad enligt 4S all använda en orgel, skall yttrande inhämtas från den som enligl reglementet har alt svara för vården av orgeln. I paragraferna ges föreskrifter om orgdvården ipastoratet. Enligl 15 § åligger det den som enligt reglementet svarar förvården av en orgel alt anmäla sådana brister som han inte själv kan avhjälpa.Motsvarande bestämmelse finns i 11 S första stycket första meningenkyrkomusikerförordningen. Enligl 16 § skall den som svarar för vården av enorgel alllid beredas tillfälle atl yttra sig innan någon annan, som inte ärkyrkomusiker i pastoratet eller anlitas som orgelspelare där, tilläts användaorgeln. Etl sådant yttrande bör innehålla en bedömning av om den lilllänkleanvändaren rent tekniskt är kompetent att spela på orgeln. Yttrandet är intebindande för pastoratet. Regeln motsvarar i huvudsak II S första stycket andra meningenkyrkomusikerförordningen. 17 § Innehavaren av en tjänst som kyrkomusiker är skyldigall fullgöra fyllnadstjänstgöring hos en annan arbetsgivare i den omfattning som följer Paragrafenreglerar en kyrkomusikers skyldighet alt fullgöra fyllnads- Prop.1987/88:144 tjänstgöring hos nägon annan arbetsgivare. Omfattningen av dennaskyldighet får regleras i anställningsavtalet. 18 § Vid handläggningen av ärenden enligt denna lag fårdomkapitlet biträdas av en eller flera musiksakkunniga. Behörig alt vara musiksakkunnig i ärdomkyrkoorganisten eller någon annan som är behörig alt anställas på en tjänstsom organist. Stiftsstyrelsen skall förordna en eller fleramusiksakkunniga efter yttrande av . I paragrafen finns föreskrifter om musiksakkunniga idomkapitlet. Paragrafen motsvarar delvis 18 S kyrkomusikerförordningen. Enligtförsta stycket får biträdas av en eller flera musiksakkunniga vidhandläggningen av ärenden enligl lagen. Beträffande de närmare övervägandenakan hänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt 2.10). 1 andra stycket regleras behörigheten att varamusiksakkunnig i . I första hand är det domkyrkoorganislen som böranlitas. Emellertid kan även andra kyrkomusiker anlitas. Kravet är då alt deneller de andra skall ha behörighet som organist. Musiksakkunniga skall enligl tredje stycket förordnas avstiftsstyrelsen efter yttrande av . Denna ordning ansluter till densom enligt förslaget i propositionen 1987/88:31 skall gälla för sekreteraren idomkapitlet. 19 § beslut enligl denna lagfaröverklagas hos regeringen. beslut enligt 4 S andra stycket och 6 S andra stycket får överklagas endast av pastoratet. Av paragrafen framgår atl beslut enligl lagenfår överklagas hos regeringen. Beslut, varigenom avslagit enframställning från elt pastorat om medgivande enligt 4 S andra stycket eller 6S andra stycket bör kunna överklagas endast av pastoratet. Ikraftträdande m. m. Denna lagträder i kraft den . Genom lagenupphävs lagen (1947: 275) om kyrkomusiker saml kyrkomusikerförordningen (1950:375). Lagen föreslås träda i kraft . Genomlagen upphävs dels lag om kyrkomusiker saml kyrkomusikerförordningen.Upphävandet av den gamla lagen innebär bl. a. alt kyrkomusikertjänslerna intelängre skall vara statligt reglerade anställningar eller i någon annan meningstatligt reglerade. Om del i en lag eller någon annan författninghänvisas till en föreskrift "" som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, skall i stället den nya Den som enligl äldreföreskrifter eller beslut är behörig lill en tjänst Prop. 1987/88:144 som organist eller kyrkokantor skall anses vara behörig till motsvarande tjänst även efterikraftträdandet av de nya föreskrifterna. Detsammagäller den som enligt äldre föreskrifter är behörig lill en tjänst som extrakyrkokantor och som innehaft en tjänst som kyrkomusiker medminst av heltidsanställning. Enligtpunkten 4 skall de som har varil behöriga till tjänst som organist ochkyrkokantor även vara del i fortsättningen. Den som har varit behörig som extrakyrkokantor skall också anses vara behörig till kanlorstjänst, om denneskaffat sig erfarenhet genom tjänstgöring med avheltidstjånslgöring. Densom vid ikraftträdandet är anställd på en kyrkomusikertjänst med fullmakt eller konstitutorial eller med förordnande för en bestämd tid som ännu löper är skyldig alt utöva sin tjänst genom all ulföra i huvudsak samma arbetsuppgifter som tidigare hos pastoratet. Ipunkten 5 föreskrivs en tjänslgöringsskyldighel hos pastoratet för dem som vidikraftträdandet innehar en tjänst som kyrkomusiker med fullmakt ellerkonstitutorial. Beträffande den närmare motiveringen kan hänvisas till denallmänna motiveringen (avsnitt 2.12). Förden som vid utgången av alltjämt innehar en klockar-, organist- eller kyrkosängarbefaltning, som fanns inrättad i församlingen före den , skall andra stycket I övergångsbestämmelserna lill lagen (1947:275) om kyrkomusiker fortfarande tillämpas, så länge inneha varen kvarstår på befallningen. Detfinns fortfarande etl fåtal kyrkomusiker på s. k. äldre stat.