prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Saknasfillräcklig utredning om alt den bristande tjänstduglighelen beror pä sjukdomeller därmed jämförligt förhållande men framstår della ändå som sannolikl, färprästen åläggas all låta sig undersökas av läkare som anvisas honom. Följerprästen inle åläggandet får han avslängas från arbetet. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 2 § , som gäller för prästerna med stöd av 2 §prästanslällningsförordningen. Föreskriften motsvaras av 27 § första slyckelstatstjänstemannalagen. 38 §Upphör grunden för avstängning enligt 36 eller 37 §, skall avsläng ningen hävas. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 3 § , som med stöd av 2 § prästanställningsförordningenredan tillämpas för prästerna. Regeln har en motsvarighet i 26 § förstaslyckel statstjänstemannalagen. 39 §Närmare föreskrifter för fillämpningen av 36 och 37 §§ meddelas av regeringen. Enmotsvarande bestämmelse finns i 13 kap. 4 § . Regeringen har bl.a. iprästanställningsförordningen meddelat sädana närmare tillämpningsföreskrifter. Handläggningenav frågor som avses 12739 §§ 40 §Bestämmelserna i 14 kap. lagen (1976:600) om offenfiig anställning skall tillämpas vid handläggningen av frågor enligt 27-39 §§. Genomhänvisningen anges atl bestämmelserna i 14 kap. skall gälla i tillämpligadelar. 14 kap. 1 § (i fråga om läkarundersökning) samt 9 och 10 §§ gällerredan för prästerna med stöd av 2 § prästanslällningsförordningen. De övrigabeslämmelserna i 14 kap. motsvarar 21 §, delar av 22 §, 24 §, 26 § andrastycket och 26 § tredje stycket statstjänstemannalagen. Avpraktiska skäl räcker del i dessa delar med en hänvisning till , eftersomkyrkomötets yUrande inle kan anses krävas vid ändring i dessa bestämmelser. 41 § Beslämmmelserna i 11 -14 §§ lagen (1976: 580) om medbestämman de i arbetslivet skall inle fillämpas i fräga om beslul som meddelas med 238 slöd av 27-39 §§. Paragrafen motsvarar 2kap. 5 § andra stycket . 1987/88: 31 42 §Frägor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning prövas av stiftsstyrelsen i det stift där prästen har sin anslällning. Förbiskopen prövas dock frågorna av . Paragrafenanger vilken myndighel som skall handlägga frågor om disciplinansvar m. m. förpräster. 43 §Bestämmelser om rätl för ombudsmän och för justifie kanslern att göra anmälan i ärenden om disciplinansvar, avskedande eller avstängning och om handläggning av sädana ärenden finns i 6 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän och i 6 § lagen (1975:1339) om justiliekanslerns tillsyn. Regeringenhar i proposition (prop. 1986/87:160) om ombudsmän ochjustiliekanslerns ställning som åklagare m.m. föreslagit alt denna hänvisningtill instruktionen för JO och lill lagen om JK:s tillsyn tas in i 13 § 2 mom.1936 ärs domkapildslag. Med hänsyn fill att lag ersätts av en nydomkapitelslag och att inte längre skall handlägga disciplinärendenhar bestämmelsen i stället lagils in i präslanställningslagen (jfr 33 § tredjestycket). 44§ beslår av fem ledamöler. Ledamöterna skall varamedlemmar av . Ordföranden skall vara lagfaren och erfaren idomarvärv. Av de övriga ledamöterna skall en vara biskop. De återståendeledamöterna skall vara lekmän som är förtrogna med del kyrkligaförsamlingslivet. Närmarebestämmelser om nämndens sammansättning och verksamhet meddelas av regeringen. Paragrafen,som har sin motsvarighet i 20 § domkapitelslag, har i enighet med vadkyrkomötet förordat (KL 1987:5 avsnitt 3.3.6) fiyllals från domkapildslagen idel remitterade förslaget lill präslanställningslagen. Ienlighet med vad som gäller för slatens ansvarsnämnd enligt 15 kap. 4 § lagen(1976:600) om offenfiig anställning (, omtryckt 1986:430, ändrad senasl1987: 521) bör det ankomma pä regeringen att bestämma hur ledamöternaförordnas. Del domkapitelslag intagna kravet på en förordnandeperiodav har därför slopats. Vidare har för lekmännen orden "ådagalagtnit och insikt" ersatts av ullryckel "förtrogna med". Ibestämmelsen har förts in ett krav att ledamöterna skall vara medlemmar avsvenska kyrkan. Ansvarför avlöningsförmåner m. m. Prop. 1987/88: 31 45 § Sliflssamfälligheten skall svara för följande kostnader: 1. avlöningsförmånerfill stifts- och kontraklsadjunkter, vikarier på sä dana tjänster saml pastorsadjunkter, 2. arvoden till praktikanter ochhandledare för dessa, 3. prostfillägg. Enligtden nya prästerliga tjänsteorganisationen skall präster pä stiftsnivån ulombiskopen vara anställda hos de nya stiftssamfälligheterna. Som en följd häravföreskrivs i paragrafen all stiftssamfälligheten svarar för kostnaden föravlöningsförmånerna. Kyrkomötet (mol. 1987:92, KL 5 avsnill 3.4.8) har anslutitsig till förslaget all stiflssamfällighelen skall betala kostnaden för arvodenlill praktikanter och handledare för dessa. Delta åliggande bör som kyrkomötetpekat på framgå av prästanslällningslagen. I förhällande till del remitteradeförslaget kompletteras paragrafen därför med en sådan skyldighet för samfälligheten.Vidare skall de kostnader för prosllillägg som enligt gällande ordning betalasur kyrkofonden enligt 13 § 4 förordningen om kyrkliga kostnaderfortsättningsvis belalas av stiftssamfälligheten. Av 8 § 3 i den nyakyrkofondslagcn framgär atl kyrkofonden svarar för avlöningsförmånerna tillbiskopar. 46 §Pastoratet skall svara för kostnader för avlöningsförmåner till inne havare av prästtjänster i pastoratet och vikarier på sådana tjänster samt för tjänstebiträden ål präster. Paragrafenhar delvis sin motsvarighet i 22 § lagen om kyrkliga kostnader. Den nyabestämmelsen innebär att pastoraten även skall svara för kostnader förvikarier pä prästtjänster i pastoratet och kostnader för inte prästvigdatjänstebiträden. Dessa kostnader belalas enligl gällände ordning ur kyrkofondenenligl 13 § 3 och 5 förordningen om kyrkliga kostnader. 47 §Stiftsstyrelsen skall bestämma hur kostnaderna för en prästs avlö ningsförmåner skall fördelas mellan pastoraten, när prästen tjänstgör i flera pastorat eller i elt pastorat och stiftssamfälligheten. Stiftsstyrelsenskall pröva frågan om tillämpningen av föreskrifter om skyldighet alt utöva enannan tjänst. Stiftsstyrelsenskall enligl bestämmelsen i förslå stycket fastställa fördelningen mellanpastoraten av kostnader för avlöningsförmåner när en pasloratspräst har deladtjänstgöring. Fördelningsgrunden kan lämpligen fastställas redan då tjänsteninrättas av stiftsstyrelsen och bör företrädesvis gå ut ifrån en frivilligöverenskommelse mellan berörda pastoral. Tjänstgöringen kan också vara deladmellan elt pastorat och stiflssamfälligheten. har kommnenterals närmare iden allmäna motiveringen (avsnill 3.4.2). Efterpåpekande av kyrkomötet (KL 1987:5 avsnitt 3.4.2) har i andra stycket tagits in en föreskrift om atl del är stiftsstyrelsen, nämligen den i del stift där prästen är anställd, som får falla beslut om skyldighet att utöva en annan tjänst. En sädan skyldighet kan föreskrivas av regeringen eller i 240 kollektivavtal.I övrigt kan här hänvisas till den allmänna motiveringen Prop. 1987/88:31(avsniU 3.4.2). 48 §Regeringen fär besluta all innehavaren av en biskopstjänst skall anvisas tjänstebostad. Ifråga om innehavaren av en tjänst som kyrkoherde eller komminister får pastoratetbesluta alt prästen skall anvisas tjänsteboslad. Om tjänsten är tillsalt färpasloratel meddela eller upphäva ell sädant beslul endast med samtycke av densom innehar tjänsten. Pasloratel skall underrätta domkapifiet ochegendomsnämnden om beslutet. Kostnadernaför en tjänsteboslad ål en kyrkoherde eller komminister skall betalas avpasloratel. Egendomsnämndenfastställer hyran för Ijänstebostaden. Hyran tillfaller pastoratet. Paragrafenmotsvarar delvis bestämmelserna i 23 § lagen om kyrkliga kostnader. Dä den nyakyrkofondslagen väsentligen reglerar hur medel skall tillföras fonden och hurdessa medel skall användas, har bestämmelsen tagits in ipräslanställningslagen. 49 § När en tjänsteboslad har anvisats är prästen skyldig alt bo i den. Beslut om befrielse från skyldigheten all bo i tjänsteboslad fattas av regeringenom beslutet rör en biskop och i andra fall av . Domkapifietskall medge en ansökan om befrielse om pastoratet har tillstyrkt den eller omdet pä grund av prästens eller någon familjemedlems hälsa ellerbostadsförhållanden eller andra särskilda omständigheter framstår som skäligt. Bestämmelsenöverensstämmer i sak med 9 § präslanställningsförordning-en. 50 §Stiftsstyrelsen skall meddela tjänslgöringsföreskrifter för andra präster i stiftet än biskopen, i den mån regeringen inte bestämmer annat. Därvid skall i fräga om pastoratspräsler beaktas vad har föreskrivit om gudstjänsthällningen i pastoratet. Dennya tjänsteorganisationen för prästerna innebär all sliftspräslerna skall varaanställda hos stiftssamfälligheterna och pastoralspräslerna hos pastoraten. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnill 3.2.5) skall stiftsstyrelsen taöver arbetsgivarfunktion att meddela tjänslgöringsföreskrifter förpräster och i samband därmed fastställa deras tjänsteställe. Genom sådanaföreskrifter kan t. ex. arbetsuppgifterna fördelas mellan prästerna isamfälligheten eller pastoratet. Rättegångoch överklagande m. m. I13 § 6 mom. domkapitelslag föreskrivs all mål rörande tillämp ningen av bl. 2 mom. handläggs enligl lagen (1974: 371) om rättegången i 241 16 1987/88. arbetstvister(omtryckt 1977:530, ändrad senast 1987:438). Därvid skall Prop. 1987/88:31enligl domkapildslagen 51 §, 52 § första slyckel och 53 § statstjänstemannalagentillämpas. Tjänsteansvarskommitlénhar i sitt slutbetänkande konstaterat atl hänvisningarna lill 51 § och 52 §första stycket statstjänstemannalagen inte längre fyller nägon funktion ochdärför bör slopas. Hänvisningen till 53 § har kommittén föreslagit skallersättas av en hänvisning lill motsvarande bestämmelser i 16 kap. 2 och 6 §§samt 17 kap. 3 § andra meningen . Kommittén har också föreslagit vissa nyheteri sak. Den anser alt även 16 kap. 3 och 7 §§ skall göras tillämpliga päpräslomrädel. Dessa bestämmelser avser rätt för JO och JK alt söka ändring ibeslul om disciplinansvar m. m. samt rätt till skadestånd för arbetslagaren ivissa situationer. Remissinslanserna har godtagit förslagen. nämnda bestämmelser är enligt 2 § prästanslällningsförordningen lill en delredan tillämpliga på prästerna. 51 §Den som är missnöjd med en myndighels beslul om förflyttning, tidsbegränsning av förordnande, disciplinpåföljd, avskedande, avstäng ning eller läkarundersökning får väcka talan hos tingsrätten eller arbels domslolen enligl bestämmelser i lagen (1974:371) om rättegången i ar betstvister. Paragrafenhar sin motsvarighet i 13 § 6 mom. domkapildslag och 16 kap. 1 § . Kyrkomötet(KL 1987: 5 avsniU 3.4.2) framhåller atl beslul om förflyttning bör kunnaprövas enligt arbetstvisllagen i likhet med vad gäller arbetstagare hos statenoch inle kommunalbesvärsvägen, som föreskrivs i remissen. Jagdelar kyrkomötets uppfattning. Föreskrifterna i 51 och 52 §§ bör utformas ienlighet med della. Vad som sägs om förflyttning i dessa paragrafer omfallarbåde de fall som avses i 10 § som punkl 5 övergångs-bestämmande lill den nyalagen. 52 §Talan som avses i 23 § tredje slyckel skall väckas senast tvä mäna der efter förordnandetidens utgång. Omen präst vill söka ändring i ett beslut om förflyttning, disciplinpåföljd,avskedande eller läkarundersökning, skall han väcka talan fränden dag han fick del av beslutet. Väcksinte talan inom den föreskrivna tiden, är rätten till talan förlorad. Paragrafenhar sin motsvarighet i 16 kap. 2 §, 5 § andra slyckel och 6 § . ex. avstängning finns - liksom enligl däremot inte nägon frist för attväcka talan. 53 § I fråga omrätl för ombudsmän och justitiekanslern atl söka ändring i beslut om disciplinansvar, avskedande eller avstängning tillämpas beslämmelserna i 16 kap. 3 § lagen (1976:600) om offentlig an ställning. Genomhänvisningen lill blir bl. a. vissa bestämmelser om lalefrislen - som - tillämpliga i ärenden där JO och JK för talan. 54 § Bestämmelserna om skadestånd i 38, 41 och 42 §§ lagen (1982: 80) PP-1987/88: 31 om anställningsskydd skall tillämpas, om en myndighel i ärenden om disciplinansvar, avskedande, avstängning eller läkarundersökning bryter motnågon av följande bestämmelser: 1.40 §, sävitt gäller fillämpningen av 14 kap. 1 eller 3-9 § lagen (1976:600) omoffenfiig anställning. 3.föreskrifter enligt 39 § om handläggning av ärende om avstängning ellerläkarundersökning. Ifräga om avvikelser i kollektivavtal från vad som sägs i 41 § lagen omanställningsskydd tillämpas 2 § andra stycket samma lag. Pagrafenmotsvarar 16 kap. 7 § . 55 §Beslut om förflyttning efter avskedande fär inle verkställas förrän beslutet har prövats slutligt efter talan som avses i 51 § eller förrän rätlen till sådan talan har förlorats. Paragrafenöverensstämmer med i 23 § statstjänstemannalagen och 17 kap. I § . Somen konsekvens av mitt ställningslagande vid 51 § lill vad kyrkomötet anför omöverprövning arbetslvistvägen av beslut om förflyttning, bör i förhållande tillremissen föreskriften om verkställighet av beslut omfatta även förflyttning.Lagtexten har därför kompletterats på denna punkt. 56 §Beslul om avstängning gäller . I tvist om avslängningen får domstolen dock för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger bestämma, att avslängningen tills vidare inte skall gälla. Paragrafenmotsvarar 53 § statstjänstemannalagen och 17 kap. 3 § . Dessa bestämmelsertillämpas med slöd av prästanställningsförordningen på präster som enligtgällande ordning är avslängda genom beslul med slöd av 13 kap. 2 § (jfr 37§). 57 §Kyrkorådets, tillsättningsnämndens eller stiftsstyrelsens beslut en ligl denna lag fär överklagas enligl bestämmelserna i 13 kap. 1-7 §§ församlingslagen (1988:000), om inle annal följer av 51 eller 59 §. Avparagrafen framgår atl reglerna om överklagande i 13 kap. den nyaförsamlingslagen skall gälla, dock med några undantag. Delta innebär, att dekyrkokommunala organens beslul om t. ex. präsltillsällning och om tillsättningsnämndenssammansättning endasl kan bli föremål för en formell prövning utifrån degrunder som anges i 13 kap. 1 § nämnda lag. 58 §Domkapitlets beslul enligt 49 § får överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Domkapitletsbeslul i övrigt enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Domkapitletsbeslul om tillsättning av en prästtjänst fär överklagas endasl av den som har sökl tjänsten. Överklagandet skall ha kommil in lill från den dag då beslutet tillkännagavs genom 243 Förstastycket motsvarar delvis 9 § prästanslällningsförordningen. Prop.1987/88: 31 Andraoch tredje styckena innebär ingen ändring i förhållande till gällande ordning. 59§ centralstyrelses och stiftsstyrelsens beslul om inrättandeeller indragning av en prästtjänst fär inle överklagas. Bestämmelsenmotsvarar vad som gäller enligl 18 § inrätlandeförordningen. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1989. Genom lagen upphävs lagen(1957:577) om präslval. Om förfarandet för fillsättning av tjänst som avsesi denna lag har påböljats före den Ijuli 1989 skall lillsäUningsärendethandläggas enligl äldre bestämmelser. Den turordning som enligt äldre bestämmelser varitavgörande för hur en kyrkoherdetjänst fillsätls ändras inle genom denna lag. Utan hinder av bestämmelserna i denna lag fårregeringen var tredje gång en kyrkoherdetjänst är ledig i etl pastorattillsätta tjänslen genom att till denna förflytta en präst som är anställd medfullmakt. Sådan förflyttning fär ske endast om del är nödvändigt avorganisatoriska eller andra synnerliga skäl. Vid tillsättning som sagtsskall i övrigl alltjämt tillämpas bestämmelserna i 37-39 §§ lagen (1957:577)om prästval. Äldre bestämmelser gäller fortfarande vidtillsättning av tjänster som präst i icke-teritoridla pastoral. Den som med fullmakt innehar en statlig tjänst somkyrkoherde för döva skall utöva sin tjänst genom all fullgöra motsvarandearbetsuppgifter hos stiftelse för rikskyrklig verksamhel. Den1 - då den nya organisationen på lokal- och stiftsplanet i träder i kraft kommer de nya stiftssamfälligheterna ännu inte all hanågra organ som kan föra förhandlingar med de fackliga organisationerna ochanställa präster. Stiftssamfälligheterna och deras organ bör ges viss lid allplanera och besluta om sin närmare organisation och om sitt kansli innan deanställer präster eller beslular i andra frågor som enliglpräslanställningslagen ankommer pä dem. Lagen bör därför i sin helhet träda ikraft den Ijuli 1989. Omen prästljänsl, med undantag av biskopstjänst, som avses i denna lag harkungjorts eller annars förklarats ledig till ansökan före lagens ikraftträdande,skall lillsäUningsärendet även efter del all lagen trätt i kraft handläggasenligt de bestämmelser som gällde när ärendet påbörjades. Vidbestämmandet av om en kyrkoherdetjänst skall anses ledig för första, andraeller tredje gången i ett pastoral skall man ulgå från den turordning som förnärvarande gäller i pastoratet. Punkt 5 Prop. Enligtnuvarande föreskrifter i 4 och 5 §§ präslvalslagen kan regeringen filisätta enkyrkoherde- eller komministertjänst som blir ledig för tredje gången i ett pastoralgenom att till denna förflytta en präst, som innehar en annan prästtjänst.Vidare föreskrivs i 11 § prästanställningsförordningen att präst som äranställd med fullmakt är skyldig att låta sig förflyttas till annan prästtjänstsom lillsätts med samma anställningsform, om del är nödvändigt avorganisatoriska eller andra synnerliga skäl. Bestämmelsen gäller inte biskop." Präslvalslagenupphävs genom denna lag. Vid tjänsleindragning eller annan förändring itjänsteorganisationen gäller allmänna regler om bl. a. uppsägning, eftersomsamtliga prästtjänster - ulom biskopstjänsten -fortsättningsvis skalltillsättas med förordnande. De församlingspräster som innehar prästljänsl medfullmakt kan dock inle sägas upp. De måste ändå kunna omfattas av ändringar i tjänsteorganisationen.Särskilt gäller detta kyrkoherdetjänsterna, som i första hand påverkas avändringar i pastoratsindelningen. Regeringen får övergångsvis behålla sinnuvarande befogenhet att förflytta en präst som är anställd med fullmakt kyrkoherdetjänst tredje gången den är ledig i ett pastorat. Bestämmelseninnefattar samlidigl en skyldighet för den präst som är anställd med fullmaktatl låta sig förflyttas om dessa förutsättningar är uppfyllda. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 1 och 3.5.1) skall en arbetsgruppgöra en översyn av bl.a. beslämmelserna om fillsättning av tjänster i deicke-tcrtitoridla pastoralen. Detta innebär aU föreskrifterna i präslvalslagenövergångsvis behålls för dessa fall. Kyrkoherdarnaför döva har statliga tjänster tillsatta med fullmakt. Tjänsterna är enligtgällande ordning knutna till domkapitel. stiftelseför rikskyrklig verksamhet bedriver ett rikstäckande arbete bland döva.Eftersom domkapitlens arbetsuppgifter skall begränsas bör - som konstateras iden allmänna mofiveringen (avsnitt 3.4.3) - den rikskyrkliga organisafionen taöver hela ansvaret för verksamheten bland döva. Eninnehavare av tjänst med fullmakt är inte uppsägningsbar. Därför behövs enföreskrift om skyldighet för kyrkoherdarna atl utöva sin statliga tjänst genomatl arbeta åt stiftelsen. 6.8 Förslaget till församlingslag Lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter (LFKS, ändrad : 1138), ersätts av en ny församlingslag. Till den nya lagen har, med de ändringar som föranleds av förslaget om en ny organisa tion på kyrkans lokal- och stiftsplan, förts över de nuvarande bestämmel serna i LFKS. Belräffande innebörden av de överförda bestämmelserna 245 kan hänvisas fill den gamla lagens förarbeten (prop. 1982/83: 19, KU 8, rskr. Den nya lagen inleds medett kapitel med allmänna bestämmelser. 2 kap. Prop. 1987/88: 31 innehällerbestämmelser om kyrkofullmäktige i församlingar. I 3 kap. finns bestämmelser omkyrkostämma. 4 kap. handlar om församlingsdelegerade och 5 kap. omkyrkofullmäktige i kyrkliga samfälligheter. I 6 kap. behandlasstiftsfullmäktige. Bestämmelser om kyrkorådet och övriga nämnder i församlingarfinns i 7 kap. Motsvarande bestämmelser för kyrkliga samfälligheter finns i 8kap. I 9 kap. finns bestämmelser om sliftsslyrdsen och övriga nämnder istiftssamfälligheten. Ekonomisk förvaltning och revision behandlas i 10respektive 11 kap. I 12 kap. finns bestämmelser om församlingsskatt. Den nya lagenavslutas med bestämmdserom kommunalbesvär i 13 kap. LFKSoch den nya lagen bygger i många delar på kommunallagen (1977:179, ändradsenast 1987:441). Kommunallagen är föremål för en översyn avkommunallagsgruppen (C I986:A). Dess arbete beräknas vara slutfört under delförsta . De ändringar i kommunallagen som kan föranledas avarbetsgruppens förslag kommer alt få återverkningar också på den nyaförsamlingslagen. Kapifietinnehåller bestämmelser bl. a. om lagens tillämpningsområde, om församlingar,pastorats- och stiftssamfälligheter och deras befogenheter samt om beslutande,förvaltande och verkställande organ. Kyrkligakommuner m. m. 1 §Denna lag gäller för församlingar och kyrkliga samfälligheter inom . Dessa är kyrkliga kommuner. Paragrafenöverensstämmer med 1 kap. I § LFKS. 2 § Riket är indelat i församlingar (lerritoriella församlingar). Omändring i församlingsindelningen finns bestämmelser i kyrkliga inddningslagen(1988:000). Iriket finns även icke-territoriella församlingar. Denna lag gäller ifill-lämpliga delar också för sådana församlingar. Paragrafenmotsvarar 1 kap. 2 § LFKS. 3 §En församling fär själv eller i samverkan med andra församlingar sköta sina angelägenheter. Medförsamlingsangelägenheter avses frågor om 1. främjande av kyrkansgudstjänstliv och undervisning samt diakoni och evangelisation, 2. anskaffande och underhäll avlös egendom som, utan alt vara byggnadstillbehör, är avsedd för kyrkobyggnad, församlingshusoch andra församlingslokaler eller annars för kyrkliga ändamål, 3. anskaffande och underhåll avkyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler, 4. anskaffande och underhåll avandra byggnader och lokaler samt annan mark för kyrkligt ändamål än som anges i3, 1. anskaffande av lös egendom, sominle är byggnadsfillbehör, för kyrk- Prop. 1987/88: 31 ligt ändamål till debyggnader och lokaler som anges i 4, 2. anläggande och underhåll avbegravningsplatser, om inte regeringen för särskill fall beslular att uppgiftenskall ankomma på en borgerlig kommun, och underhåll av kyrkotomt, 3. avlöningsförmåner förarbetstagare hos församlingen. Omvissa angelägenheter som ankommer på församlingarna finns särskildabestämmelser. Förstastycket motsvarar 1 kap. 3 § första stycket LFKS med det tillägget att enförsamling får sköta sina angelägenheter också i samverkan med andraförsamlingar. Härigenom markeras all en församling kan överlåta skötseln avförsamlingsangelägenheter till nägon av de samverkansformer som lagen tillåter,nämligen antingen till en kyrklig samfällighet eller lill etl gemensamtkyrkoråd. I det första fallet utan egen utdebileringsrätl för angelägenheternaoch i del senare fallet med bibehållen utdebiteringsrätt. De församlingar som ingåri etl flerförsamlingspastorat skall obligatoriskt utgöra en kyrkligsamfällighet för alt sköta vissa församlingsangelägenheter. regleras i 1kap. Iandra stycket är församlingsangelägenheterna uppräknade. Uppräkningen avsesinle innebära någon saklig ändring i förhållande lill vad som gäller i frägaom församlingarnas kompetens. Uppräkningen sker av systematiska skäl i flerpunkter än i LFKS. Punkterna 1 och 2 anger de angelägenheter som en församlingalllid själv kan sköta, oavsett om den ingär i ett flerförsamlingspastorateller inte. Punkterna 3-8 anger de angelägenheter som inte får skötas på lägrenivå än pasloratsnivån. Del innebär att en församling i etlenförsamlingspastorat alltid själv kan sköta dessa angelägenheter, medan församlingarnai ett flerförsamlingspastorat alllid måste samverka i en kyrklig samfällighetför skötseln av dessa angelägenheter. Föreskrifter härom ges i 1 kap. 5-7 §§. PunktI motsvarar punkt 3 i I kap. 3 § andra stycket LFKS.