prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Fråganom en justering av de s. k. baslinjerna kräver ytterligare överväganden iregeringskansliet. Överbefälhavarensskilda förslag för all personalmässigt förslärka de rustade fartygen ochförbanden kan avgöras genom myndighetsbeslut och för vissa åtgärder genom altavtal träffas mellan arbetsmarknadens parter. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida om personalåtgärder behövs inte. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkännaden inriktning som jag här har förordat för att förstär ka vår förmåga att upptäcka och ingripa mot undervaltenskränk ningar, 2. medge att planeringsramen för det militära försvaret för perioden1988/89-1991/92 som följd härav fär räknas upp med 700 milj. 3. lill förslagsanslaget Marinförband: Ledning och förbandsverksamhetför /89 anvisa ytteriigare , 4. bemyndiga regeringen atl medge all beställningar av materiel m. m. ochutvecklingsarbete för marinförband får läggas ut inom en kostnadsram avytterligare , 5. till förslagsanslaget C 2. Marinförband: Anskaffning av materiel för budgelåret1988/89 anvisa yfteriigare , 6. lill förslagsanslaget F 7. Försvarels /89 anvisa yllerligare , 7. bemyndiga regeringen all medge att beställningar av materiel förkustbevakningen får läggas ut inom en kostnadsram av ytterligare , 8. lill förslagsanslaget F 19. Anskaffning av materiel till kustbevakningenanvisa ytteriigare . 9. i övrigt la del av vad jag har anfört om åtgärder mot främmande undervaltenskränkningar. 1987/88: 150 Bilaga 8 Sammanfattning av överbefälhavarens utredning omubåtsskydd Regeringenuppdrog åt överbefälhavaren att utvärdera och redovisa vårsamlade förmåga atl upptäcka och möta undervaltenskränkningar.Överbefälhavaren framhåller i sammanfattning i sin redovisning till regeringenföljande. Ingeti den av regeringen anbefallda utredningen pekar på något avgörande skäl förall förändra den grundläggande principen för ubåtsskyddets uppbyggnad somredovisats tidigare i överbefälhavarens plan för ubälsskyddels fortsatta ulveckling.De förslag som överbefälhavaren nu redovisar utgör sålunda en översyn avnuvarande planering mol bakgrund av erfarenheterna frän ubåtsskyddet saml fränforskning, ulveckling och maleri-elframtagning. Delligger i sakens nalur atl kapaciteten hos nuvarande resurser inte kan mätas imatematiska termer, lika litet som effekten av ytterligare satsningar på ubätsskydd.Vad som kan göras, är atl härleda upplevda brister i hillills vidtagna ochplanerade åtgärder och värdera betydelsen av yllerligare åtgärder. I de fallhärledda brister innebär obalanser i värt skyddssystem torde del vara särskilteffektivt all täcka dessa brister. Värdering måsle ske mol någon lyp avkriterier. Iregeringens uppdrag anges inledningsvis all "den samlade kapaciteten förall upptäcka och möta undervaltenskränkningar skall redovisas ochvärderas". Längre fram anges alt "möjligheterna atl tidigareläggaåtgärder skall redovisas och vilken effekt detta leder lill". talarför alt kriterierna skall härledas ur elt mäl för den totala ubätsskyddsverksamhelen. annan punkt anges alt redovisningen skall omfatta "eventuella förslagtill förändringar som är riktade mol alt klarlägga verksamhetens omfattning,inriktning och ursprung". Ytligt sell kan della i första hand peka påspecifika åtgärder inom underrättelsetjänsten och analysverksamheten. Vissaåtgärder inom dessa områden kräver också exklusiva resurser och metoder. Deanalysresurser som krävs för att ge underlag för all fastställa verksamhetensomfattning och inriktning, liksom resurser för all fä en sä långt möjligtentydig nationsbestämning, överensstämmer emellertid med de resurser som krävsför övrigt ubätsskydd. Värderingskriterierna kan därför i allt väsentligt ulgåfrån målet med det totala ubålsskyddet. Målethar angivits vara alt vi skall få den främmande undervattensverksamheten atlupphöra. Meningen med della måste utvecklas. Vi kan knappast, lika litet som iluften, förhindra varje kränkning. Även andra nationer måste acceptera en vissrisk bl. a. för alt deras territorialvatten kränks av ubåtar. I första hand måste vi fåde mot vår integritet mest utmanande kränk- Prop. 1987/88: 150 ningarna atlupphöra. Hit hör kränkningarna av våra basområden Bilaga 8 och inrevatten vid befolkningscentra. Denna inriktning sammanfaller i många avseendenmed ett annat syfte, nämligen att skydda våra fasta installationer i havet ochkustnära sådana av belydelse för invasionsförsvaret. Områden av detta slag finnspå många platser i värt land. Härutöverbör vi ha kapacitet atl kraftfullt beivra kränkningar av våra yttre vatten.Denna förmåga bör visas upp i alla delar av vårt sjöterritorium. Därmed skapasförtroende för vår vilja och förmåga att hävda vär neutralitetspolitik. Detförsta syftet kan i väsentliga delar nås genom effektiva underval-tensbevakningssystemkombinerade med bekämpningsresurser på såväl inre som yttre . Behovet avresurser för det senare sammanfaller med de rörliga ubätsjaktresurser som krävsför att efter läge beivra kränkningar av yttre vatten i olika delar av vårtsjöterritorium. Somsituationen har utvecklat sig torde vi emellertid inte nå etl nöjaktigt läge idessa avseenden - förutsatt att inkräktare betraktar en nationsbestämning somavgörande - förrän vi antingen säkrat sådana bevis eller fått inkräktare attuppleva risken för detta så stor att nyttan av kränkningarna inte uppvägerdenna risk. Vilkaresurser detta kräver är omöjligt atl kvantifiera. Vad vi kan göra är, attsuccessivt bygga ut vär förmåga kvalitativt och kvantitativt till en sådannivå, där vi själva anser att ovan angivna mål har nätts. Detär angeläget alt vi når denna situation så snabbt som möjligl. De åtgärder vividtar bör därför i första hand dels inrikta sig pä att skydda våra viktigastemarina basområden och vissa inre vatten i övrigt, dels de åtgärder som tjänarsyftet atl få en så entydig nationsbestämning till stånd som möjligt. Detsenare torde bäst nås om vi kan hålla kvar en främmande undervatlensfarkost påsvenskt för identifiering och öppen information. Atthålla kvar en undervatlensfarkost för identifiering kräver antingen att vi kantvinga upp den till ytan och därefter hålla kvar den på svenskt territoriumeller skada den så all vi kan få den att lägga sig på bollen för bärgning.Delta kräver atl vi kan bekämpa undervatlensfarkoslen. Fördetta krävs etl komplett system för Högsteffekt nås om våra system är balanserade kvalitativt och kvantitativt på helabredden. Angelägenhetenatt åsladkomma snabba resultat leder till ätgärder som snabbt kan omsättas ieffekt. Med hänsyn lill svårigheten alt uttala sig om hur mycket resurser ochhur som krävs innan vi nått uppsatt mål, bör emellertid inteåtgärderna begränsas på della sätt. Förberedande åtgärder för att genom senarebeslut ytterligare bygga ul vär kapacitet bör också övervägas. Dennu gällande planeringen ger inte en uppbyggnad helt i enlighet med 8 Grunden för de tvä stegen, som redovisas Prop. 1987/88: 150 nedan,utgörs av kompletteringar inom ramen ärs försvarsbeslut. Bilaga 8Detta innebär att först sker en återläggning av de åtgärder som p. g. a. fördyringarmåst ulgå eller senarelagls i planeringen. En viss omdisponering av åtgärdernabör dock ske p. g. a. vår ökade kunskap samt för atl fä erforderlig balans.Dessa åtgärder genomförs så snart det är praktiskt möjligt. Iell första steg redovisas därutöver kompletterande åtgärder inom ramen förinriktningen enligt försvarsbeslutet, som beror pä ytterligare erfarenhetereller härledda obalanser i det totala systemet. Här ingår möjliga åtgärder föratt förbättra underrättelsetjänsten och analysverksamhelen, utbildningen,skyddet av vissa inre samt ökad tillgänglighet och ytterligare kvaliteti befintliga system. Iett andra steg redovisas möjliga åtgärder för en kvantitativ ulbyggnad av faslaoch rörliga ubätsskyddssyslem. StegI och 2 redovisas uppdelat på investeringar och de ökade driftkostnader somsuccessivt blir en följd av genomförda investeringar. Möjligheten tillsuccessiva beslul redovisas. Förde olika stegen värderas deras effekt mol bakgrund av mål som angetts tidigare.Effekten för underrättelsetjänsten redovisas särskill. Därefterredovisas möjligheterna att finansiera dessa åtgärder inom i försvarsbeslutet1987 given planeringsram och konsekvenserna för övrig verksamhel av en sådan omplanering. Dellar tid atl pä bredden åter bygga upp en förlorad förmåga. Vi har varithänvisade till att i stor utsträckning inköpa utländsk materiel, som inle varithelt anpassad lill de speciella miljöförhållanden som råder längs våra kuster.Varken vår utbildningsnivå, fartygs- och malerieltillgängar eller vårledningsförmåga har varil tillfyllest för atl på ett adekvat sätt hantera denutökade ubåtsskyddsverksamheten. Försvarsbeslutet1987 innebar bl. a. att en tidig förstärkning av ubålsskyddet prioriterades.Denna inriktning har varit vägledande för planeringen. Det bör dock i dettasammanhang beaktas all uppbyggnaden av våra resurser går långsamt. Utbildningav personal saml noggrann utprovning måste genomföras för atl få balans isystemet och för atl undvika felsals-ningar. De ekonomiska satsningar päubåtsskydd som ingick försvarsbeslut har i huvudsak inplanerats. Förbättringarhar skett inom mänga områden. Ledningenav de taktiska förbanden har påtagligt förbättrats, särskilt samspelet mellanlokal chef och förbanden. Även inom den övergripande ledningen harförbättringar skett. Vårkunskap om undervattensverksamheten blir successivt bättre. Därmed kan ävenprioriteringar av önskad tillförsel av materiel ske med större säkerhet. Denmateriella utvecklingen hos förbanden har börjat ge resultat. flertal lydligaobservationer och tekniska indikationer har erhållits vid Prop. 1987/88: 150insatser med våra ubålsskyddsförband. Detta har även bekräftats vid Bilaga 8övningar och prov, även om förbanden ännu inle fullt ut har tillförts avseddmateriel. Värförmåga atl bevaka våra viktigaste områden har successivt blivit bättre. Detmåste också konstateras alt en läckande undervaltensbevak-ning längs hela vårkust är tekniskt/ekonomiskt omöjlig all nä. Etlubålsskyddsföretag är en lill tiden utdragen verksamhet. Våra möjligheter attunder skapa osäkerhet för inkräktare är begränsade. Detta som en följdav bristande allsidighet i våra samlade ubålsskyddsförband, kvantitativabegränsningar samt begränsningar i vår personella och materiella uthållighet. Vårförmåga att uthålligt och kraftfullt kunna ingripa mol undervaltenskränkningarpå mer än elt ställe är sålunda starkt begränsad. Vår förmåga ärsärskilt låg under de delar av året då personalen får ul sin semester och annanledighet. Våranuvarande regler för alt ingripa mol den som otillbörligt utnyttjar vårt terriloriumär förhållandevis ändamålsenliga. Del finns dock anledning att yllerligare seöver dessa och förenkla tillämpningen av dem. Likaledes påverkar vissa arbelsrältsligaavtal m. m. våra möjligheter atl utnyttja våra förband effektivt och utan en omständigadministration. 3 Plan till 1992 Under1988 inträffar inga stora förändringar jämfört med . Först under slutet avförsvarsbeslutsperioden kan en mer påtaglig effektökning påräknas, som etlresultat av pågående systemutveckling. Denalltmer ökande kunskapen om kränkande enheter samt träningen av ledningsorganisationenkommer att ge positiva effekter. osäkert moment är härvid inkräktaresmöjliga taktikanpassning. Undervaltensbevak-ningen av vissa prioriteradeområden förbättras. Prioriterade inlopp och hamnar får etl ökat skydd.Personal, drift och underhållet kommer dock även i fortsättningen att utgöraallvarliga begränsningar för uthålligheten och kunskapsbredden i systemet. Deåtgärder som är inplanerade avser främst ell antal slora materielsystem.Flera angelägna materielobjekt kan inte anskaffas p.g. a. medelsbrist. Ubätsjaklkan frän 199Ö/9I ske i tvä områden . Uthållig insats kan dock endastske i etl område. För värt försvar viktiga kustområden kommer alltjämt att varaobevakade under ytan. 3.2 Forskningoch utveckling Prop. Forskningoch ulveckling inom ubåtsskyddsverksamheten är starkt projeklinriklad. Inomförsvarets forskningsanstalts ubåtsskydds-projekt, som går in pä sill tredjeär, förekommer också grundforskning. Kunskapenom undervaltensleknologi vid , försvaretsforskningsanstalt och vid svensk industri blir successivt bättre. 4 Möjliga förändringar och tidigareläggningar Inför1987 års försvarsbeslut diskuterades ubälsskyddels inriktning på olikaekonomiska nivåer. I försvarsbeslutet blev del ekonomiska tillskottet för ubätsskydd400 Mkr. Fleraav de förutsatta åtgärderna innehöll tekniska och ekonomiska osäkerheter.Särskilt har kostnaderna för den fasla undervallensbevak-ningen, kabelhydrofon fillkustkorvellerna samt för ubålsjaklflygplanet stigil. De stigande kostnaderna iövrig planering har bl. a. medfört atl etl av de två ubålsjaklflygplanen måstutgå ur planeringen. Ytterligare medel behöver tillföras för altgenomföra ubätsskyddsätgärderna i försvarsbeslutet. Ensådan återläggning skulle medföra alt utbyggnaden av skyddet av vissa områdenkan påböijas tidigt, alt tvä palrullbåtsdivisioner får hydro-fonutrustning, atlpassiv förmåga tillförs kustkorvellerna samt all ett ubätsjaklflygplan får enbättre radarulrustning. Sammantaget skulle detta framför allt stärka värbevaknings- och spaningsförmåga. Sedanbeslutet fattades har vi fåll ökad kunskap om hotel och om våra brister. Överbefälhavarenanser därför atl vissa ambitionshöjningar samt omdisponeringar i förhällande lillförsvarsbeslutet måste ske för all undvika obalanser. Ulöver atl ell ubätsjaklflygplanföreslås anskaffas först i högre ekonomiska nivåer, bör en viss omdisponeringav utbyggnaden av den fasla undervallensbevakningen ske. Påbörjade utbyggnaderav fast undervattensbevakning bör färdigställas med hög prioritet. Bevakningsbä-larnahar befunnits vara en viktig del i den fasta undervallensbevakningen, varförresurser bör avsättas för atl komplettera nu beslutad ombyggnad av dessa. Nuvarandeplanering ger inle en helt balanserad lösning mellan de olika ätgärdsomrädena underrätlelseljänst, fast bevakning, rörliga resurser för inre vatten, rörliga resurser för territorialhavel, vapen, utbildning och forskning. Yllerligare resurser behöver tillföras. Annars mäste nägol eller flera av de nämnda ätgärdsomrädena planeras pä en lägre nivå, vilket leder lill uppenbara svagheter inom älgärdsomrädel och för balansen i hela systemet. Överbefälhavaren har prövat följande balanserade ambitions nivåer. Dessa bör läggas till grund för fortsatta överväganden. Steg 1 ären sammantagen balanserad nivå för och mellan de olika Prop. 1987/88: 150 ätgärdsomrädena.Grundläggande kvalitativa förbättringar i den befintliga Bilaga 8organisationen genomförs. Dessutom har tillgänglig "tid lill sjöss"ökats genom personalförstärkningar m.m. Skyddet av vikliga områden förstärks. Resurser för ökad miljökunskap avsätts. Den långsikliga forskningensamt utvecklingen av materiel förstärks. Steg 1 kan betraktas som atl försvarsbeslutets intentionerfullföljs och utvecklas vidare. I steg 2 sker begränsade kvantitativa förstärkningar föratt möjliggöra ubåtsskyddsoperalioner i två områden . Fortsaltutbyggnad av del fasla ubåtsskyddet på flera platser kan genomföras. Vid en utökning av fasla undervatlensbevakningssyslem böri första hand skyddet runt nu prioriterade områden saml bevakningssystemenbyggas ul. Innan ytterligare fasla system byggs ut, bör dock de rörligasystemen kompletteras, sä alt en bättre uthållighet vid samtidiga förelag i tväområden uppnås. innebär all minst ytterligare ell ubätsjaklflygplan medkvalificerad spaningsulruslning bör anskaffas. Även antalet fartyg förkvalificerad ubätsjakl på territorialhavel bör utökas. Förmåga atl uppträda i tvä områden med en allsidigtsammansatt ubålsskyddsresurs kan åstadkommas genom en snar tilläggsbesläll-ningav tvä fartyg i Göleborgsserien. I så fall kan 8 kuslkorveller vara operativa1993. Göleborgsserien ersätter efter hand utgående torpedbåtar.Även övriga fartyg behöver av åldersskäl efter hand ersättas. Särskill kritisktär läget för minröjningsfunktionen. Mot bakgrund av de framlida ersällningsbehoven harstatsmakterna försvarsbeslut angett att underlag för ulveckling avnya slridsfar-tyg skall föreligga års försvarsbeslut. Inom ramen fördetta utvecklingsarbete prövas möjligheterna att åstadkomma en familj avyl-stridsfartyg som flexibelt kan användas för olika uppgifter i fred, kris,neutralitet och krig. En optimal sammansättning för de skilda situationernaeftersträvas. Mot bakgrund av den obalans som redan råder förkapaciteten för ubätsjakl i fred och krig saml för minröjning bör del övervägasall - i slället för en lilläggsanskaffning i Göleborgsserien - forcera ulvecklingenav ett fartyg inom den tidigare nämnda familjen av nya ylslridsfarlyg medhuvudinriktning ubälsjakt/minröjning, så atl en beställning kan läggas tidigtunder 90-talet. I varje steg måste balans råda mellan personal, materielanskaffningsamt drift- och underhållskostnader. Till varje engängsinveslering i materieltillkommer därför elt ärligt medelsbehov för drift. De hittillsvarande kostnadernaför drift har blivit större än beräknat. De i försvarsbeslutet avsalta medlenhar sålunda redan måst förslärkas avsevärt. Den föreslagna utökade "tiden lill sjöss" göralt ytterligare medel behö ver avsättas för ökade driftkostnader. Dessa ökar successivt beroende av tillförseln på personal. Grunden för de två stegenmed kvalitativa resp. kvantitativa förbättring- Prop. 1987/88: 150 ar utgörssåledes av en återläggning av 250 milj. kr. för att kunna uppfylla Bilaga 8huvuddelen av intentionerna i försvarsbeslutet. Förall ocksä påbörja den kvalitativa materiella förstärkningen i steg 1 erfordrasunder ca 300 milj. kr. För hela stegels genomförandeerfordras ca 580 milj. kr. Därtill kommer successivt ökande driftkostnader.Dessa förutses öka med 75-100 milj. kr./år. Sammantagetinnebär steg I, inklusive försvarsbeslutsåtgärderna, att ca 300 milj. kr./årerfordras . Steg2 erfordrar ytterligare ca 200 milj. kr. samt ca 300milj. under de därpå följande. Sammanlagetinnebär steg 1 och steg 2, inklusive försvarsbeslulsålgär-derna, atl ca 400milj. kr./år erfordras till 1992. Denmateriella utvecklingen går fort. ökar vår kunskap om hotelsuccessivt. Överbefälhavaren anser därför alt del är angelägel atl kunnaupprätthålla en handlingsfrihet alt successivt överse inriktningen av ubålsskyddet. Huvuddelenav åtgärderna i stegen leder lill ell tidigt betalningsmedelsbehov. Andraåtgärder är av mer långsiktig karaktär vad avser anskaffningen, medan ulvecklingenkan igångsättas med beslut om anskaffning först . För vissaanskaffningar kan seriebeställning ske uppdelat för atl tillförsäkra ossmöjligheter all genomföra eventuella anpassningar. Steg1 innebär sålunda atl vi till 1992 på en viss nivå nätt balans mellan de olikaåtgärdsområdena i syfte atl nä målet att kunna skydda de för vår territoriellaintegritet vikligasle geografiska områdena. Steg2 innebär atl vi lill ca 1992 har fåll förmågan all genomföra uthålliga ubåtsskyddsoperalioneri två områden i syfte atl öka tilltron lill vår vilja och förmåga atthävda vår neutralitet. Överbefälhavarenhar undersökt möjligheterna all omplanera inom försvarsmaktens ram underförsvarsbeslutsperioden , för all finansiera redovisade möjligaförbättringar av ubåtsskyddet. Med hänsyn lill atl repefitionsutbildningenredan ligger under en kritisk nivå, liksom nybyggnation ochfastighetsunderhåll, har möjligheterna begränsats lill mate-rielområdel. Malerielanslagenär ocksä lill stor del intecknade av redan gjorda beställningar eller sädanlöpande verksamhel som är nödvändig för organisationens fortbestånd. Förnärvarande finns emellertid inga bindande beställningar för mark-målsvapen tillflygplan JAS 39, lunga kustrobotar och produktionen av nästa ubåtsserie samtluftvärnsrobotar med medellång räckvidd och den svenska jaklrobotutvecklingen. Samtligaobjekt tillhör naturligt nog den särskilda inriktningen försvarsbeslut. Läget är sådant, att överbefälhavaren ändå i planeringen måsle överväga reduceringar och senareläggningar av bl. a. dessa objekt. Därutöveranser överbefälhavaren all vissa induslrikonsekvenser av 1987 Prop. 1987/88:150 års försvarsbeslut måste bli föremål för särskilda åtgärder. Medel för della Bilaga 8 måste las frän de redovisade objekten. Inom samtliga vapengrenar kommer således delar av de avsallaresurserna för de angivna malerielobjeklen all behöva utnyttjas för allvidmakthålla en rimlig balans. Det är således ofrånkomligt atl ambitionsnivån,som angavs försvarsbeslut, redan i grundplaneringen ej fullt ul kangenomföras. En omplanering skulle få konsekvenser för försvarelsframtida utveck ling. De sammanlagda konsekvenserna av detta innebär all försvarsbeslu tet skulle behöva omprövas i första hand för anskaffningen av ubåtar och lunga kuslrobotar. Anskaffningen av markmålsvapen lill JAS-systemel saml förstärkningen av luflvärnsfunklionen skulle ocksä behöva begränsas eller senareläggas. ' En sådan förändring skulle innebära en inte oväsentlig -om än inle entydig - förändring försvarsbeslut från effekt i invasionsförsva-reltill effekt i fred och under neutralitet. Från effektsynpunkl (i invasionsförsvaret) kan inte denförbättrade förmågan till ubåtsskydd av våra basområden och övrigainstallationer av belydelse för invasionsförsvarel uppväga den effektminskningi invasions-försvaret som uppslår om ovan redovisad omplanering måstegenomföras. Detta skall då vägas mot den säkerhetspolitiska betydelsenav all vi kan hävda vår lerritoriella integritet redan i fred mol undervaltenskränkningar. 6 Åtgärder inom personalförsörjningen Förbättrade förutsättningar måste skapas för atl tidigtkunna personaiför-stärka saml för alt ästadkomma handlingsfrihet pä läng sikt.Överbefälhavaren avser därför förändra framför allt personalförsörjningen samttill vissa delar utbildning och ledning. Alla förändringar fordrar inte statsmakternas beslut. är våra möjligheter all före mobiliseringbemanna tillgängliga förband begränsade. All personellt förslärka marinensrustade förband genom alt la officerare från staber, förvaltningar och skolorär en metod som tillämpats . Dessa möjligheter är i det närmasteuttömda. Ett antal okonventionella metoder kommer därför att prövas. Därutöver avser överbefälhavaren atl se över gällandeavtal, dels när det gäller tillämpningen, dels belräffande möjligheterna attkomplettera avtalen. I deUa sammanhang vill överbefälhavaren understrykanödvändigheten av atl pågående förhandlingar om arbelstidsregler snarastfullföljs. De förutsedda åtgärderna kommer all ta viss lid allgenomföra. För att tidigt få ökad effekt i ubålsskyddet kommer överbefälhavarenalt pröva även andra åtgärder för all på kort sikl kunna förbättrauthålligheten och det fackmässiga kunnandet. kommer främst atl beröraledningen saml uppföljning och erfarenhelsöverföring till och från våraubåtsskydds-förband. 7 Regelverk pp- '87/88:150 Våranuvarande regler för ingripande mot otillbörligt utnyttjande av vårtterritorium är förhållandevis ändamålsenliga. Under utredningen har överbefälhavarenprövat tillämpningen. Det finns mot bakgrund av denna prövning anledning altse över gällande regler, främsl för att få en enklare tillämpning, men även föralt underlätta identifieringen av en inkräktare. Överbefälhavarenföreslär således en förändring av den s. k. IKFN-förordningen med innebörd atlgällande bestämmelser skärps. Grundprincipeni förslaget bygger på att reglerna för ingripande mol ubåtar kan ges sammautformning och innebära samma åtgärder såväl på svenskt inre vatten som på territorialhavel.Strävan bör vara atl en kränkande ubåt med insats av alla vapen förhindrasfortsatt verksamhel och kan identifieras. Härvid fär vapeninsatsen vid behovske med risk atl ubåten sänks. På territorialhavel skall dock, som ,varning först avges. Denna varning bör ges ändrad innebörd, nämligen all påträffadubåt skall inta ylläge och därmed identifiera sig.