prop · GB0348 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är svårt att uppskatta hur stor denna höjning blir, bl.a.därför att beskrivningen av hur läneitaderlaget skall bestämmas är oklart.Under alla förhållanden kommer låneunderlagsnivån att höjas avsevärt. Om nivånökar med , vilket inte förefaller orimligt, skulle kreditgivningen avbottenlän och bostadslån öka med ca . Det innebär att län medlägre ränta och längre amorteringstid kan användas för att finansiera kostaadersom finansieras med egen insats eller kortfristiga sk topplän med högreräntor. Sparandet i bostadssektorn skuUe alltså minska inte obetydUgt Denandra effekten av arbetsgmpjjens förslag är att säkerheten för långivningenskulle försämras. Anledningen är dels den generella höjningen av låneunderlagsnivån,dels all bestämningen av låneunderlaget i enskilda fall blir osäkrare och delsatt frågan om hur pantvärdena, som bestäiimier lånens placering förmånsrättsordning,inte har behandlats närmare av arbetsgmppen." Fastighetsägareförbundetanser att utgångspunkten för att bestämma låneunderlaget mäste varafastighetens marknadsvärde. HSBavstyricer förslaget om beräkning av låneunderlag. SPAmenar att låneunderlaget bör baseras på produktionskostaaden eftersomkopplingen tUl en schablonmetcxl pressar ned standarden tiU en alltför lågnivå. SPA"tror dcx;k att begränsningen av låneunderlaget till av ett scha- blonberäknat räntebidragsunderlag är olycklig, i varje fall om man behåller en kostaadsprövning för att avgöra om lån skall beviljas. Resultatet blir ju att man bibehåller dagens koppling mellan schablonberäknat låneunderlag och godtagen kostaad som arbetsgmppen sä vältaligt argumenterat för att mantar bort". anmäiker att det av Prop. 1987/88:48 förslaget inteframgår hur den del som avser samlingslokaler skall hanteras. Villaågareförbundetansluter sig tiU principema för alt beräkna låneunderlag. Propositionenshuvudsakliga innehåU.................................. 1 1 Inledning........................................................................ 2 2 Metoden förberäkning av produktionskostaader för bostäder m. m.......................................................... 3 2.1 Byggkosmader....................................................... 3 2.2 Markkostaader...................................................... 5 2.2.1 Tomt-och grundberedningskostnader 5 2.2.2 Lägeslillägg.................................................. 7 2.3 Byggherrekostaaderoch räntor m. m.................... 8 2.4 Regionala kostaadsskiUnader............................... 9 3 Kostaadsprövningen.................................................... 10 4 Räntebidrag ochlån för det s. k. ingångsvärdet vid ombyggnad 11 5 Ekonomiskakonsekvenser........................................... 12 5.1 Nybyggnad........................................................... 12 5.2 Ombyggnad......................................................... 12 5.3 StatsfmansieUaeffekter...................................... 13 6 Schablonerför amortering av underliggande kredit vid beräkning av räntebidrag............................................. 13 7 HemstäUan................................................................... 14 Bilaga 1 Nuvarandemetod för att beräkna produktionskostaader vid nybyggnad................................................... 15 Bilaga 2 Sammanfattningav departementspromemorian (Ds Bo 1987:3) Förenklade metoder att beräkna läne underlag och räntebidragsunderlag för bostäder 19 Bilaga 3 SammanstäUning av remissyttranden över departementspromemorian (Ds Bo 1987:3) Förenklade metoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlag för bostäder................... 22 Tr/ckeri, 1987 40