prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare har utredningen undersökt möjligheterna att genom organisatoriskaförändringar i administrativt hänseende eller på annat sätt minskapersonalkostnaderna och effektivisera pesonalutnyttjandet. Genomförandet avomorganisationen - som kräver vissa ombyggnadsarbeten - kommer att startaunder . Med hänsyn till de effektivitetsvinster som jag bedömeratt det pågående ralionaliseringsarbetet inom anstalts- och häktesorganisationenkommer atl ge, har jag räknat ned anslaget med 5,8 milj. kr. Ienlighet med vad som anmäldes i förra årets budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 4, s. 84) har en omorganisation skeU av kriminalvårdenstransportverksamhet. Denna innebär bl.a. att kriminalvården ansvarar förtransporter av såväl eget klientel som transporter av personer som det tidigareankom på polismyndighet att utföra. Även förpassningsresor, dvs. resor lillutlandet med personer som inte får kvarstanna i riket skall normalt ombesörjasav kriminalvårdens transportorganisation. Utlands-transporterna harkoncentrerats till transportcentraleni . I samband med omorganisationen har verksamheten fått ettADB-baserat planeringssystem. ADB-stödför ett nytt klientadministrativt system Detnuvarande databaserade klientsyslemet (KUM/SÖK) är utvecklat i början av1970-talet. Den återstående tekniska livslängden för systemet har beräknatstill . Systemet är dessutom alltför begränsat för atl kunna ge underlagför planering och styrning av klientverksamheten eller stöd för den planeradedecentraliseringen inom verket. Jag föreslår mot denna bakgrund attkriminalvårdsstyrelsen får utveckla ett nytt klientadministrativt system ochatt styrelsen erhåller ADB-stöd för detta i form av en ny datoranläggning. Jaghar beräknat medel för en första etapp av utbyggnaden av ADB-stödet. Jag kommersenare att för regeringen anmäla frågan om hur det nya klientadministrativasystemet bör vara utformat och de särskilda förfaUningsändringar som.kan kommaatt behövas. Medhänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen , ,q, beräknar jag anslaget förnästa budgetår till I . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen Bil. alt tillKriminalvdrdsahstalterna för /89 anvisa eU förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 237 545 941 1987/88 Anslag 233 153000 1988/89 Förslag 243 748 000 Från anslagetbetalas kostnaderna för frivårdsorganisalionens och övervakningsnämndernasverksamhet saml ersättningar till övervakare. Frivårdsorganisationenbestår av 61 skyddskonsulentdistrikt. Antalet övervakningsnämnder är förnärvarande 29. En övervakningsnämnd i , som omfattar ,inrättas fr.o.m. den . Beräknad ändring 1988/89 Personal på hotell och (därav lönekostnader) (148 456 000) (+ 9 712 000) Ersättning åt ledamöter m.fl. Bidrag till enskild frivårds- -I- 823 000 -10 595 000 Pris- och löneomräkning m.m. . Som styrelsen har anfört under anslaget E 2. Kriminalvårdsanstalterna bör medel överföras från förevarande anslag till E 2-anslaget för att biträdespersonalenvid vissa lokalanstalter och häkten skall kunna förstärkas (- I . I enlighet med styrelsens yrkande under anslaget E I. beräknas medel för partiellatjänslebefrielser (-(-I . Av det särskilda anslaget förbekämpningen av AIDS som disponeras av Bil. 4 har i slutetav förra budgetåret tilldelats medel förprojektanställning av personer med uppgift att utveckla arbetsmetoderna inomfrivården. Dessa s.k. metodutvecklare är placerade på kriminalvårdsregionernaskanslier. De skall bl.a. tillsammans med frivårdspersonal och anställda inomden kommunala och behandlingshem m.fi. utveckla ocheffektivisera arbetet med att få till stånd adekvata behandlingsåtgärder förfrivårdens narkotikamissbrukare. Ett stort antal kommuner har också erhållitstatsbidrag för anställning av socialsekreterare med uppgift att särskilt arbetamed narkotikamissbrukare inom frivården. Genom dessa insatser förbättras förutsättningarnaytterligare för en praktisk tillämpning av den s.k. normaliseringsprincipen,som fastslogs av statsmakterna i samband med kriminalvårdsreform. Samtidigttorde dessa åtgärder underlätta införandet av den s.k. kontraktsvården fr.o.m.den . Antalet klienter inom fri vården värden 1 oktober1987 ca 12 300. Detta motsvarar ca 30 ärenden per handläggandetjänsteman. En planenlig real minskning av medlen tillkontorspersonal med I % bör genomföras under /89 enligtdet huvudförslag som fastlades inför /87. Jag har därförberäknat en besparing av . Med hänvisning till vad jag har anfört och lill sammanställningen beräknar jag anslagettill . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt tillFrivården för /89 anvisa ett förslagsanslag om . E 4.Maskin- och verktygsutrustning m.m. 1986/87 Utgift 10 053 948 Behållning 5 286 764 1987/88Anslag 14 800 000 1988/89 Förslag 11 300 000 yrkar attanslaget förs upp med . Jag beräknar anslaget till 11 300 000 kr.och hemställer att regeringen föreslår atttill Maskin- och verktygsutrustningm.m. för / 89 anvisa ett reservaUonsanslag om 11 300 000kr. E 5.Engångsanskaffning av inventarier m.m. 1986/87 Utgift 13 203 648 Behållning 16 701 100 1987/88Anslag 10 150 000 1988/89 Förslag 3 350 000 yrkar atlanslaget förs upp med . Jag beräknaranslaget till . och hemställer att regeringen . alt tillEngångsanskaffning av inventarier m.m. för /89 anvisa ettreservationsanslag om . Utbildning av personal m.fl. 1986/87 Utgift 15 373 959 Behållning 1 825377 1987/88 Anslag 15 993 000 1988/89 Förslag 16 085 000. Från anslaget betalas vissa utgifter förutbildning av kriminalvårdsverkets personal, personundersökare ochövervakare saml utgifter för praktikcentra för studerande vid högskoleenhet. Vid beräkningen av ansla get har hänsyn tagits till reservationen vid utgången av / 87. Styrelsen föreslår att huvudförslaget inte.tillämpas med hänsyn till det stora behovet av grund- och vidareutbildning inom verket. 1 det pågående ralionaliseringsarbetet inom arbetsdriftenplaneras en särskild utbildning avca 200 personer med tyngdpunkten pålönsam-hetsfiägor (-|- I . Införandet av ett nytt klientadministrativt ADB-syslem kräver utbildningsinsatserbåde under utvecklingsskedet och när systemet skall tas i bruk. För budgetåret1988/89 yrkas . Ytterligare medel beräknas för utbildning av arbetsledare och frivårdspersonal(-f- . Jag beräknar medel enligt etthuvudförslag med en total real minskningav utgifterna om med fördelningen 1,7, 1,7 och för första,andra resp. tredje budgetåret. Jag beräknar anslaget lill . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtbildning av personal m.fl. för /89 anvisa ettreservationsanslag om . F.RÄTTSHJÄLP M.M. Prop. 1986/87 Utgift 273 257 279 1987/88 Anslag 259 000 000 - 1988/89 Förslag 265 600 000 Från anslaget betalas de rättshjälpskostnader somenligt rättshjälpslagen (1972:429: omtryckt 1983:487) skall betalas avallmänna medel, dvs. framför allt ersättningar till offentliga försvarare,biträden vid allmän rättshjälp samt offentliga biträden. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för /89 till . Denyligen beslutade ändringarna i reglerna om häktning och anhållande kommer altöka kostnaderna för offentliga försvarare. Som jag anfört under anslaget D2. kan emellertid inga säkra bedömningar gör;as på förhand. Jag har tidigare under avsnittet om lagstiftningsfrågornämnt två reformer inom rättshjälpsområdet. Den redan beslutade prop. (1987/ 88:73) om förbättringar inomrättshjälpssystemet innebär omfördelningar av rältshjälpsförmånerna inom givnakostnadsramar. Regeringen kommer att till lagrådet remittera ettförslag som innebär att vissa målsägande som en rättshjälpsförmån får rätt till juridiskt biträde under förundersökningoch rättegång. Jag har vid medelsberäkningen tagit hänsyn till de föreslagna reformerna. Jaghemställer aU regeringen föreslår au till Rättshjälpskostnader för /89anvisa eU förslagsanslag om . Rättshjälpsnämndernahandlägger ärenden om rättshjälp. 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) |6 193 000) 1+ 385 000) har i sittbetänkande (SOU 1985:4) Rättshjälp. Offentliga biträden, organisationsfrågorm.m. behandlat bl.a. rättshjälpens framtida organisation som en följd avkommitténs förslag om ändringar i rättshjälpssystemet. har påregeringens uppdrag utrett frågan om enövergång till ADB-teknik vidhanteringen av rättshjälpsärenden och de förändringar av organisationensom påkallas. Uppdraget har nyligenredovisats. I avbidan på ett ställningstagande till förslaget bör ävenför nästa budgetår medel för rättshjälpsnämnderna beräknas enligt ett ettårigthuvudförslag med en real minskning av förvaltningskostnaderna om I %. Jag hemställer atl regeringenföreslår att tillRättshjälpsnämnderna för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 0 1 000 1 000 1986/87 Utfall 1987/88 Beräknat Intäkter Kostnader Resultat Driftbidrag -2 582 000 De allmännaadvokatbyråernas främsta uppgift är atl lämna biträde Prop. 1987/88:100 ochrådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429: omtryckt 1983:487). 4 Omdet kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagenskall byråerna även lämna annat biträde i rättsliga angelägenheter. Deallmänna advokatbyråerna skall i princip vara självbärande och konkurrera pålika villkor med enskilda advokatbyråer. Det finns 32 allmänna advokatbyråer. Tvä avbyråerna har filialkontor på annan ort. Vid de allmänna advokatbyråernafinns 268,75 tjänster, varav 135,5 föradvokater och annan juristpersonal samt 133,25 för /87 var det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter 209, varav 114 jurister och 95 sekreterare.I jämförelse med /86 innebär detta en minskning med 5 juristeroch 5 sekreterare. Domstolsverketär central förvaltningsmyndighet för de allmänna advokatbyråerna. AnslagetAllmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på I . Under anslagetredovisas kostnader och intäkter för verksamheten vid de allmänna advokatbyråerna. Anslaget får i princip intebelastas. För att lösa likviditetsproblemför uppdragsverksamheten förfogar de allmänna advokatbyråerna över en rörligkredit i . Till följd av ett ökat likviditetsbehov har denrörliga krediten fr.o.m. höjts till 26 milj. kr. Minskningen av antalet inkomnaärenden vid de allmänna advokatbyråerna har fortsalt under /87.Minskningen är dock inte lika kraftig som . Kostnadstäckningsgraden förbyråerna sammantagna är för /87 , vilket är treprocentenheter bättre än /86. För att minska kostnaderna hardomstolsverket under /87 fortsatt med rekonstruktioner ochorganisationsförändringar vid vissa byråer. Verket räknar med att effekternaav detta arbete tillsammans med liknande åtgärder vid andra byråer leder lill att kostnadstäckningen blir /88. Lönsamhetsproblemen vid de allmännaadvokatbyråerna har redovisats för i åtskilliga sammanhang, senast iförra årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 4, s. 98). Minföreträdare redogjorde då bl.a. för de nedläggningar av icke lönsamma byråersom hade skett och uttalade att ytterligare nedläggningar kunde blioundvikliga. uttalademed anledning härav i sitt av godkända betänkande atl utskottet intevar främmande för tanken att, i något enskilt fall, ytterligarenedläggning kunde komma alt aktualiseras (JuU 1986/87:26 s. 15, rskr. Regeringen har uppdragit åtriksrevisionsverkel all utvärdera verksamheten vid de allmännaadvokatbyråerna. bl.a.att utvärderingen bör omfatta en analys av såväl de skäl som föran- Prop.1987/88:100 ledde inrättandet av byråerna och dessa skäls bärkraft somkravet Bil. 4 atl varje byrå skall bära sina egna kostnader. Analysen bör skemed utgångspunkt från dels ett fortsatt statligt huvudmannskap, dels alternativaägandeformer. Utvärderingen skall vidare avse rättshjälpslaxornas utformning,de allmänna advokatbyråernas betydelse för laxesällningen och de principer somi övrigt kan tillämpas för alt bestämma taxorna. Även andra frågor såsomkostnadskontroll och insyn samt tillgång till juristtjänster i hela landet börbelysas. De ekonorniska konsekvenserna av skilda lösningar skall redovisas. Uppdragetskall vara slutfört . Regeringen har efter framställning fråndomstolsverket uppdragit åt verket atl vidta åtgärder för att avvecklaverksamheten vid den allmänna advokatbyrån i . Byrån har under enföljd av år haft en myckel dålig lönsamhet. De samlade förlusterna /87 uppgår till drygt 3 milj. kr. Riksrevisionsverkel harinte motsatt sig nedläggningen. Jag kommer senare alt föreslå regeringen deförordningsändringar som behövs med anledning av nedläggningen av byrån. Jag kommer i ett senare sammanhang att få anledning attåterkomma till i saken. De ändringar i rättshjälpssystemel som jag harredogjort för och som planeras träda i kraft den kan leda till en ökning av antalet uppdrag för deallmänna byråerna. Sedan den tillämpas på försök ett avtal omprestationslönetillägg (bonuslön) vid.de allmännaadvokatbyråerna. Avsikten är alt förbättra de allmänna byråernas lönsamhetgenom att stimulera till goda arbetsinsatser och öka byråernas möjligheter attkonkurrera lönemässigt om goda advokater. Den avveckling av tjänslebrevsrällen fr.o.m. den Ijuli 1988 som chefen förfinansdepartementet har föreslagit avser bl.a. de allmänna advokatbyråerna.Byråerna eriägger redan nu en avgift lillposten som motsvarar värdet av tjänstebrevsrätten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet /89 anvisa ett förslagsanslag om I . Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 1986/87 Utgift 3 016 683 1987/88 Anslag 2 405 000 1988/89 Förslag 2405 000 Från anslaget utgår driftbidrag till de allmänna advokatbyråerna, framför allt för vissa prestationer som byråerna utför av sociala skäl, beräknarmedelsbehovet för /89 till Prop. 1987/88:100 . Jag hemställer atl regeringenföreslär alt tillAllmänna advokatbyråer: Driftbidrag för / 89 anvisa ettförslagsanslag om . F 5.Vissa domstolskostnader m.m. 1986/87 Utgift . 47 457 302 1987/88 Anslag 42 400000 1988/89 Förslag 58 500 000 Från anslagetbetalas vissa kostnader för rättegångsväsendet vid de allniänna domstolarna, deallmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen samt arrende- ochhyresnämnderna. Bland dessa kostnader kannämnas ersättning till vittnen,sakkunniga, målsägande, tolkar, personundersökare ochkonkursförvaltare. Fr.o.m. /89 skall kostnader för sakkunnigavid försäkringsdomstolarna betalas från anslaget. beräknarmedelsbehovet för /89 lill . Ersättningarna för bl.a. resor ochtraktamenten till vittnen m.fi. höjdes denI (SFS 1986:322). Vittnesersättningarna är undantagna fråninkomstskatt (SFS 1986:473). Ersättningarna till vittnen för förlorad arbetsförtjänst, som uppgår till högst . per dag, har varit oförändradsedan år 1982. Jag anser att det är mycket angeläget, inte minst urrättvisesynpunkt, att ersättningar till vittnen m.fi. hälls på en skälig nivå och avser därför att föreslåregeringen att den ersättningen höjs till högst . Detta belopp kan medhänsyn till att ersättningenär undantagen från skatt genomsnittligt sett beräknas täcka en inkomstförlustom . Jag har underanslaget beräknat medel för kostnader för sakkunniga vidförsäkringsdomstolarna. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillVissa domstolskostnader m.m. för /89 anvisa ettförslagsanslag om . Diverse kostnader för rättsväsendet 1986/87 Utgift 12 506 094 1987/88 Anslag 11 000 000 - Hl 1988/89 Förslag 11 000 000 Från anslaget betalas en rad kostnader förrättegångsväsendet i den Prop. 1987/88:100 mån de inte hör under anslagetF5. Vissa domstolskostnader m.m. I vissa Bil. 4 fall betalas från anslagetutgifter för rättegångar där staten är part. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillDiverse kostnaderför rättsväsendet för /89 anvisa ettförslagsanslag om . G.ÖVRIGA MYNDIGHETER Prop i987/88:ioo 1986/87 Utgift 3 588 787 1987/88 Anslag 3 175 0001988/89 Förslag 3 675 000 Justitiekanslern() är regeringens juridiske ombudsman, bevakar statens rätt och har tillsynöver dem som utövar offentlig verksamhet. Hanfullgör också vissa uppgifter enligt bl.a. tryckfrihetsförordningen, 8 kap. , datalagen (1973:289) ochlagen (1977:20) om TV-övervakning. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (2 474 000) -H 517 000 (+ 508 000) + 50 000 + 500 000 Verksamheten hos JK har /87 drivits i samma former som . Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslagsom lades fast inför /87 medfördelningen för vardera första, andra respektive tredje budgetåret. Enreal anslagsminskning enligt det fastlagda huvudförslaget ser JK intesom möjligt att genomföra. De nedskärningar av anslaget som har skett undersenare år har nått dithän att tilldelade medel knappt räcker för attbestrida löpande kostnader för löner. Skall det uppställda sparmålet om enfemprocentig nedskärning av anslaget under de närmaste tre följande budgetårengenomföras kan det endast ske genom en minskning av personalen. En sådanminskning är inte möjlig att genomföra utan att vissa arbetsområden blireftersatta. Under våren 1987har JK sett över organisation, arbetsfördelning och arbetsmetoder. Översynen har skett mot bakgrund av att arbetsläget har blivit alltmer ansträngt till följd av ökad ärendemängd som de ekonomiska resurserna minskats. De problem som föreligger kan i allt väsentligt lösas genom en omorganisation av verksamheten. Därvid bör vissa typer av arbetsuppgifter föras över från handläggarna till personal med annan kompetens. Handläggarna kan då avlastas vissa arbetsupp- 113 8 1987/88. gifter i ej obetydlig utsträckningsamtidigt som övrig personals arbets- Prop. 1987/88:100 uppgifter kan utvecklas. Får handläggarna denna möjlighet tillkoncentration till kvalificerade arbetsuppgifter finns ingetbehov av förstärkning av handläggarpersona-len.En förstärkning av kanslipersonalen med en anställd (-I- .) bedömerJK dock som ofrånkomlig. Därjämte bör JK ha visst utrymme för att anlitaexterna tjänster vid särskilda behov både på kansli- och på handläggarsidan(-(- . Arbetsmetodernahos JK torde kunna effektiviseras avsevärt. Datorstöd har införts ikansliarbetet. På detta område återstår emellertid mycket att göra.Ytterligare ADB-utrustning för bl.a. textbehandling måste skaffas in (-)- ). Denna anskaffning är av engångsnatur. Jag delar JK:s bedömning atttidigare års nedskärningar av JK:s anslag fåttinte önskade konsekvenser för JK:s möjligheter att fullgöra sin verksamhet. JK bör därför undantas frånhuvudförslaget. För attmöjliggöra den av JK föreslagna förnyelsen av har jag beräknat . för ökade personalkostnader och . Föranskaffning av ADB-utrustning har jag som en engångsanvisning fört upp 50 000kr. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillJustitiekanslern för /89 anvisa ett förslagsanslag om . Datainspektionenhar till uppgift att pröva frågor om tillstånd och utöva tillsyn enligtdalalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173)och inkassolagen (1974:182) samt att utfärdalicens enligt dalalagen. Inspektionenskall verka för att automatisk databehandling av person uppgifter inte leder till otillbörligt intrång i enskildas personliga integri tet och atl god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är en ge neraldirektör. Inom inspektionen finns två sakenheter. Den ena svarar för inspektionens uppgifter i fråga om offentlig verksamhet och den and ra för inspektionens uppgifter i fråga om enskild verksamhet. Dessutom finns en administrativ enhet. -7 547 000 -11 094 000 1987/88:100 Bil.4 Licens- ochtillståndsverksamheten innefattar tillståndsprövning enligt datalagen,kreditupplysningslagen och inkassolagen samt handläggning av de anmälningarför licens som avses i 2 § dataförordningen (1982:480). Tillsynsverksamheten omfattar tillsyn enligt de tre lagarna. Informationsprogrammetomfattar information om främst innebördenav de tre lagarna till deregisteransvariga, allmänheten och utlandet. Det totala antalet inkomna /87 var i stort sett detsamma som föregående budgetår. Antalettillsynsärenden var 472, vilket är enökning med 96 ärenden. Antalet licenser enligt datalagen har under budgetåret1986/87 ökat med ca 8 300 tilltotalt 25 500 licenser. Sammanlagt 768 ärenden var vid utgången /87 oavgjorda, vilket är enminskning med 164 ärenden i förhållande till föregående budgetår. Datainspektionenantog 1986 en verksamhetsplan för budgetåreri 1986/87-1988/89. Planeninnehåller bl.a. riktlinjer för en ändrad inriktning av inspektionens arbetemot ökad tillsynsverksamhet. I linje med planen har under /87inletts ett omfattande rationaliseringsarbete i inspektionen i syfte att skapaförutsättningar för en väsentligt ökadtillsyn. Arbetet tar i första hand sikte på att rationalisera rutinernaför handläggningen av tillståndsärendena men också på att lösa en rad komplicerade juridiska frågorav principiell natur. Oklarheten be- Prop. 1987/88:100 träffande dessa frågorhar i hög grad påverkat effektiviteten i inspek- Bil. 4 tionens verksamhet. Somett led i det arbetet har betydande insatser gjorts för att klargöraregisteransvarsfrågan på olika områden i samhället. Härigenom har förutsättningarskapats för både en snabbare handläggning av tillståndsärenden och eneffektivare tillsynsverksamhet på dessa områden. Inspektionenhar tillförts kvalificerad ADB-teknisk personal som tjänstenivån förinspektionens personal generellt höjts. En omorganisation av inspektionen harskett som en ny instruktion trätt i kraft för inspektionen.Datorstödet i inspektionens interna verkr samhet har kraftigt förbättrats genomköp av persondatorer. Ett utvecklingsarbetepågår med sikle på anskaffning av egen dator med samordnat ADB-stöd.Vidare har ett stort antal balanserade gamla ärenden kunnat avslulas. Delta hargjort all handläggningsliderna i tillstånds- och tillsynsärenden har minskats.En informationskampanj har resulterat i att antalet licensinnehavare ökat mednärmare . Dessutom har en dokumentationav inspektionens beslutspraxis inletts. Arbetet syftar bl.a. till att skapa garantier för att lika fall behandlas lika iinspektionen. Datainspektionen har gett ut en årsbok som beskriver /87. Inspektionen /87 fiyttat in i nya moderna lokaler, vilket medfört klartförbättrade arbetsbetingelser. Datainspektionensinkomster uppgick /87 till drygt 7,5 milj. kr. en uppgång i förhållande till föregående budgetär med1,8 milj. kr. Licensdebiteringen har ökat kraftigt. Under budgetåret1986/87 uppgick inspektionens kostnadstäckning till . Utgiftsminskningen följer del treårigahuvudförslaget om sammanlagt som lades fast inför /87 ochuppgår /89 till I %. Med hänvisning till den beslutade verksamhetsplanen och lill den resursförstärkning datainspektionen fick /88för att nå målen i planen anser inspektionen att den bör bli undantagen fråntill-lämpningen av ett huvudförslag. Inspektionen begär inte någon resursförstärkningför /89. Målsättningen i verksamhetsplanen är att inspektionenssamtliga kostnader skall ha täckts genom avgifter vidperiodens slut. Vid fastställandet av detta mål förutsattes en avgiftshöjningsom emellertid inte kommit till stånd på grund av det mellankommande allmännaprisstoppet. Inspektionen anser likväl att strävan bör vara att uppnå en totalfinansiering av verksamheten för åren 1986/87-1988/89. Datainspektionen föreslår att licensavgiften höjstill . Avgiften föreslås gälla för registeransvariga hosstaten, kommunerna och landstingen samt för aktiebolag, handelsbolag,kommanditbolag och ekonomiska föreningar.För övriga registeransvariga föreslås avgiften bli oförändrad.Inspektionen begär ett bemyndigande att medge befrielse från licensavgiften förideella föreningar när särskilda skäl motiverar detta. har isamrådsyltrande tillstyrkt förslaget. Inspektionen harvidare begärt ätt indelningen av verksamheten i pro- Bil. slopas.Inspektionen avser ätt vidta sådana redovisningstekniska' dispositioner som geren bättre kostnadsredovisning och därmed ett nödvändigt underlag för enekonomisk bedömning av inspektionens olika verksamheter. Riksrevisionsverkethar tillstyrkt att programindelningen upphör.