prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — för utredningens övergripande bedömning, nämligen attöverskottsproduktion av spannmål är elt åtminstone på kort och medellång siktett problem och atl läckagel av näringsämnen samt bekämpningsrester måsteminskas. I en del fall bör detta göras kraftigt med tanke på såväl terresl(inkl. grundvatten) som marin miljö. 2.23 Statens maskinprovningar: Maskinprovningarnashuvudsakliga invänd ningar mot arbetsgruppens förslag kan sammanfattas i fyra satser: alt gruppen inte starkt betonat behovet av tekniskutveckling och tekrusk provning av utrustning för mera miljövänlig spridning avväxtnäring och kemiska bekämpningsmedel. atl gruppen inte tydligt markerat att en kommande tekniskutvärdering och konsekvensanalys måste utföras av någon officiell institutionsom är fristående från de institutioner som har till uppgift att forska framnya metoder och bedriva teknisk utveckling av utrustning för rationellt, miljövänligtjordbruk. atl gruppen inte betonat att man genom att konsekventtillämpa en balanserad växtföljd med en stor andel vall och höstsådda grödorfår mindre växtnäringsläckage än om man har en växtföljd med liten eller ingenandel vall och en stor andel vårsådda grödor. att gruppen inte betonat hur starkt årsmånen påverkar deenskilda lantbruksföretagens produktion och ekonomiska resultat. 2.24 lantbruksuniversitet:Lantbruksuniversitetet anser liksom utred ningen att vägar måste sökas för att minska jordbrukets bidrag till föroreningar av vattenområden och för alt minska spannmålsöverskotten. Lantbruksuniversitetetanser dock atl en generell sänkning av intensiteten (dvs. enligt utredningens definition minskad användning av kemiska medel och han delsgödsel per arealenhel) är en såväl ineffektiv som kostsam väg för attåtgärda överskottet. Denna slutsals gäller även kväveutlakning och miljörisker i an vändningen av kemiska medel. 2.25 Skogs-och jordbrukets forskningsråd: instämmer i den grundläggan- Prop.1987/88:128 de tankegången atl överanvändningen av kvävegödselmedel och bekämpnings- Bilaga 2 medel måste bort. Rådet bedömer mot bakgrund avutvecklingen inom bl. a. forskningen atl produktionen i ett mer långsiktigtperspektiv inte kommer att minska nämnvärt. Bättre behovsanpassadkvävetillförsel, nya sorter i kombination med nya odlingssystem verkar på siktproduktionshöjande. I dessa avseenden kan inte vi heller avskärma oss frånutvecklingen i vår omvärld. anser att en övergång till mindre kemikalieberoendeproduktion är en relativt långvarig process. 2.26--------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : ser positivt på att utredningen nu tagit upp frågorna om avgifter och bidragoch om minskning av intensiteten i jordbruket, samt alt utredningen föreslårökade resurser för rådgivning, forskning och utveckling. 2.27 i län:Såväl spannmålsgruppens som intensitetsgruppens överväganden och förslag visarhur svårt del är alt inom ramen för vårt regleringssystem kraftfullt och snabbtlägga om kursen i enlighet med miljö-och resursmålen i 1985 ärs riksdagsbeslut.Å andra sidan kan regleringssystemet tillsammans med ekonomiska styrmedel inomt. ex. energiförsörjning, samfärdsel och transporter bidra till att jordbruketoch dess markanvändning anpassas till en produktion som får utvecklas på eltekologiskt och samhällsekonomiskt sätt med god nationell hushållning mednaturresurserna. Vad som krävs är en vidgad helhetssyn, där kostnaden förimporten av handelsgödsel och bekämpningsmedel samt av oljeprodukter och koljämte våra kostnader för förädling och export av spannmål till världsmarknadenspriser vägs in och där hänsyn även tas till nuvarande och framtida kostnaderför försurning och förgiftning av vår miljö och utarmning av flora och faunasamt riskerna för ohälsa hos människor och husdjur. Beredskapsförsörjningenmåste även ingå i helhetssynen. 2.28 i län:Länsstyrelsen delar i huvudsak de bedömningar arbetsgruppen gjort ochtillstyrker i allt väsentligt redovisade åtgärds-förslag. En omställning till miljövänligareproduktionsmetoder är nödvändig. För att uppnå detta mål är ökad rådgivning ochintensifierad forskning inte tillräckliga åtgärder. Bland tänkbara styrmedelför att uppnå en miljövänligare jordbruksproduktion anser alt denav arbetsgruppen föreslagna avgiftshöjningen pä kväve och bekämpningsmedel ärden enda åtgärd som kan genomföras relativt snabbi utan attallvarliga företagsekonomiska konsekvenser uppstår. På bör dockandra, effektivare styrmedel övervägas. 2.29 i län:Länsstyrelsen är positiv till åtgärder som leder till en minskning avspannmålsöverskottet och till att de miljöproblem som en intensivjordbruksproduktion ger upphov till försvinner. Åtgärderna måste emellertidutformas även med hänsyn till den regionala betydelse som jordbruket har för sysselsättningen. 2.30 Länsstyrelseni : delar arbetsgruppens upp- Prop. 1987/88:128 fattning att det är angeläget alt minska kväveläckaget vidjordbruksproduktion Bilaga 2 men anser att det är tveksamt om avgiftshöjning påhandelsgödselkväve leder lill väsentligt lägre användning och därmed minskat kväveläckage.I betänkandet saknas enligt elt tillräckligt underlag för attbedöma hur stora effekter på kväveullakningen avgiftshöjningen i olikajordbruksregioner har och vilka de ekonomiska konsekvenserna blir för enskildajordbrukare. anser alt man inte kan isolera insatserna avenskilda produktionsmedel, exempelvis kvävegödsling, när man bedömerintensitetens betydelse för ekonomin i den enskilda grödan. I stället rör detsig om ett samspel mellan en rad olika odlingsåtgärder och användningen avolika produktionsmedel, exempelvis gödselmedel och växtskyddsmedd. Enligtlänsstyrelsen borde en utökad rådgivning till enskilda jordbrukare omanvändning och spridning av handelsgödsel och även stallgödsel samt odling avfånggrödor medverka till atl begränsa kväveläckaget till havet. När det gäller att kunna klaraspannmålsöverskottet torde det vara nödvändigt att del av åkermarken tas urproduktion. Odling av alternativa grödor eller skog på , lokaliseradmed hänsyn till naturvård och friluftsliv, är elt verksamt medel mot överskollsproduktionoch näringsläckage. 2.31 Länsstyrelseni : Arbetsgruppen konstaterar att användningen av handelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel har stor betydelse för avkastningen hos de flesta lantbruksväxter. Behovet av handelsgödselkväve sam manhänger lill stor del med atl kväveutbytet i växtodlingen är lågt, och genom tillförsel utifrån måste ersätta förlusterna till luft och vatten. Dessaför luster skapar också problem i den externa miljön. Ser man lill jordbrukspro duktionen i sin helhet dvs. inkl. djurhållningen är förlusterna väsentligthögre än % de som angetts för växtodlingen. Det hade därför varit merakonstruktivt alt angripa problemet med målsättningen att nå ett meraslutet kvävekretslopp för jordbruket i sin helhet. En förbättrad kvävecirkulationmed mindre förluster skulle leda till ett lägre behov avhandelsgödselkväve. En rad växtodlingsåtgärder, t. ex. intensiteten i jordbearbelningen,nedplöjning eller utnyttjande av halmen utanför jordbruket liksom vissaåtgärder i djurhållningen hade då varit naturliga att behandla.Åtgärdsprogrammet skulle därigenom syfta till en förbättrad resursanvändning,lägre handelsgödselförbrukning ( = minskad intensitet) utan alltför drastiskaeffekter på avkastningen. När det gäller de kemiska bekämpningsmedlen redovisargruppen deras inverkan på skördeutbytet men något underlag för den miljömässigabedömningen presenteras inte. finner att arbetsgruppen inte har utformatnågot "konkret sy stem för hur spannmålsproduktionen skall kunna minskas genom sänkt intensi tet" enligt direktiven men presenterat vissa tankegångar och förslag somär väl ägnade alt begränsa miljöpåverkan. 2.32 i : Det ärlänsstyrelsens uppfattning att de frågor som tagits upp i betänkandet kring handelsgödsel och bekämpnings medel mycket väl belyser de allvarliga problem för miljön som användningen av 5 '1987/88. 2.33 Länsstyrelseni län: Utredningen är enligt bedömning Prop.1987/88:128 välgjord. ställer sig bakom de slutsatser samt behov av ochmöjlig- Bilaga 2 heter till de styrmedel som redovisas för alt minska påanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel. 2.34 i : I skallde areella näringarna involveras i den regionalpoliliska bedömningen. behöver ett aktivt jordbruk för att behålla det öppna landskapet och få underlag förverksam heter i hela länet. Detta är en avgörande fråga för icke minst turismen, som ärelt så tungt näringsfång för särskilt norra och västra . ärdet en stark nedgång av mjölk- och köttproduktionen i länet och många enheter inom denna produktion beräknas försvinna . Denna bakgrund bör finnas med då man bedömer hur läckaget av kväve skall förebyggas. Etteventuellt läckage av kväve sker i första hand genom årsgrödor och då arealmässigt mest spannmål. En ökad övergång till vallodling med betesdrift och energigräs är som expertgruppen framhåller en effektiv väg för att hindra läckage. Den förändring en passar således bra för . Likaså bör s. k. alternativ odlingges ökat stöd och stimulans. Detta passar också länet bra med sin övergripande småskaliga jordbruksstruklur. Sammantaget är det angeläget atl läckagel från jordbruketdras ned till elt minimum. Växtnäringen måste stanna i jorden och deproducerade växterna. Växtodlingen och djurhållning måste harmoniseras så attde kan dra nytta av varandra. Då kan också stallgödseln utnyttjas som en resursoch inte bli etl "kvittblivningsproblem". Därigenom kan ocksåanvändningen av handelsgödsel minska. För delta talar inte bara miljösynpunkterutan också beredskapsskäl. 2.35 i : Det finns ingenanledning belasta ett ekono miskt hårt pressat jordbruk som bedrivs av främst regionalpolitiska skäl med avgifter som införs mot bakgrund av förhållanden i de jordbruksintensiva delar na av landet. betalar jordbrukarna i 4 milj. kr. i prisreglerings- och miljöavgifter på handelsgödsel och kemiska bekämpningsme del utan att förorsaka spannmålsöverskott. I bakgrundsmaterialet till rapporten framgår att användningenav kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel är betydligt lägre i norraSverige än i landet som helhet vilkel är fördelaktigt ur miljösynpunkt. 2.36 Agrifack: Agrifack anser att de föreslagnaåtgärderna är trubbiga instru ment för att uppnå de uppsatta målen, och bara kommer förbättra situationen marginellt. Dessutom kommer förslagen att ge vissa negativa effekter. 2.42 : Arbetsgruppen konstaterar attjordbruket bidrar till föroreningen av vattenområden som det föreliggerproblem med överskott av spannmål. KF anser alt det därför var befogat attutreda huruvida en intensitetssänkning skulle kunna påverka båda problemen på ellpositivt sätt. Rapporten utgör således inte någon totalbedömning av varesig spannmåls- eller miljöfrågorna men är ändock av stort intresse då den behandlar viktigadelar av de båda frägekomplexen. KF vill understryka att konsumentmålel måste få en meraframskjuten och Prop. 1987/88:128 prioriterad ställning i jordbruks- ochlivsmedelspolitiken. Del kan uppfattas som Bilaga 2 en självklarhet attjordbruksproduktionen och den vidare förädlingen av livsmedlen måste ha somhuvudsyfte alt tillfredsställa konsumenternas olika krav såväl när det gällervarornas kvalitet och pris som framställningssätten miljökraven.Verkligheten bekräftar dock ofta att denna fundamentala målsättning ickeföljes. Producenternas berättigade krav på god lönsamhet kan uppnås först i ensituation då produktionen är anpassad till konsumentkraven inte tvärtom. Såväl i direktiven som i arbetsgruppens rapport saknar KFmycket av en konsumentpolitisk grundsyn. 2.43 : LRF instämmer iutredningens slutsals, atl en sänkt intensitet inte är en realistisk väg alt lösa överskottsproblemen. Vadgäller miljöfrågorna anser LRF att en tolalsyn saknas i utredningen. Det övergripande miljömålet bör vara att sä långt del är möjligt minska föroreningarna av vatten och luft. I utredningen framstår det i stället som elt primärt mäl att minska användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel. En utvärdering av de samlade miljöeffekterna borde iutredningen ha skett med en modell som, förutom inlensitetsnivån, även beaktademöjligheterna att påverka markanvändningen, grödfördelningen, odlingssystemensamt hanteringen av stallgödsel. En jordbruksproduktion på nuvarande intensitelsnivåmed ökat inslag av och höstsådda grödor, men med totalt sett mindreåkerareal, ger elt minskat kväveläckage om överskottsarealen användsför skog, energiskog eller extensivt bete. LRF vill erinra om att animalieproduktionen och därmedstallgödseln torde ha en avgörande betydelse för storleken av växtnäringsläckaget. 2.44--------------------------------------------------------- Samarbetsgruppenför alternativ odling: SAO delar uppfattningen att vi måste ha elt långsiktigt mål för svenskt jordbruk.Målet är att åter verka för etl självförsörjande och resursbevarande jordbruk.För delta krävs all en långsiktig omläggningsplan upprättas. Flera olika åtgärderkrävs för att nå målet. En viktig åtgärd är att all odlingsbar åkermarkbibehålls och hålls odlad. så skall strävan vara att minimeraanvändningen av inköpta insatsmedel såsom handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. 2.45 : Den i uppdraget ålagda uppgiften attnärmare utreda effekterna för såväl produktionen som för miljön av en lägre intensitet i växtodlingen är mycket komplicerad och där de uppställda målen delvis står i biologisk konflikt med varandra. Utredningen har dock på etl förtjänstfullt sätt analyserat kom plexet och kommit med värdefulla synpunkter och förslag. Intensitetssänkning i växtodlingen är i sig inget mål somsjälvfallet leder till lägre växtnäringsläckage från . Detsamma gäller vidövergäng till annan produktion som t. ex. ökad baljväxtodling. bli utgångspunkt för åtgärderna. För många av deföreslagna åtgärderna behöver hela jordbruket omställningstid. Angelägel är atttid finns för erforder liga förberedelser i hela produktionskedjan och att målen är entydiga ochklara. 2.46 för lantbruksmasldner:LELA anser betänkandets Prop. 1987/88:128 utredande del vara objektiv samtväl balanserad. 2.47 Svenska cellulosa- ochpappersbruksföreningen: Om betänkandets skisserade förslag genomförs skulledet få oönskade konsekvenser för såväl skogsnäringen som samhället.Gödselmedelsavgifterna för skogsgödsling har automatiskt följt avgifisutvecklingenpå jordbrukssidan. Detta är inte längre acceptabelt och i vårt yttrandeföreslår vi avslutningsvis ett nytt system för hur gödselmedels-avgifter från skogsbruksseklorni fortsättningen bör hanleras. Vifinner ingen anledning närmare kommentera den jordbrukspolitiska pro blematiken och överskottsproduktionen i denna sektor. 2.49Svenska kommunförbundet: Det är således inte rimligt alt ha en överproduktionav spannmål med avseende på de miljöskador detta ger upphov till. Kommunförbundelsstyrelse delar därför utredningens uppfattning atl ål-gärder bör vidtas snarastsom begränsar spannmålsodling till fördel för t. ex. vallodling. Vidare ärskogsplantering ett intressant alternativ vilket också ger en ökadsyreproduktion som följd. Även en anpassning av djurhållningen till åkerarealenkan ur miljösynpunkt vara nödvändig. 2.49 aReservation av Svenska kommunförbundets moderata och centerpartistis- ka ledamöter: Det anses att jordbrukets användning av handelsgödsel och i vissa fall bekämpningsmedel utgör en allvarlig belastning på miljön men även en balanserad gödsling leder till spannmålsöverskott med nuvarande arealanvänd ning. Kommunförbundetsstyrelse delar dock utredningens uppfattning atl åtgärder bör vidtas snarastsom begränsar spannmålsodling till fördel för t. ex. vallodling ochskogsplantering vilket också ger en ökad syreproduktion som följd. Även en anpassningav djurhållningen till åkerarealen kan ur miljösynpunkt vara nödvändig. 2.50 : Förbundet delar i princip arbetsgruppens ställningslagande att en omställning av jordbruksproduktionen bör ske till miljö vänligare metoder i det långsiktiga perspektivet. Uppfattningen att en omställ ning av jordbruksproduktionen också måste medföra en minskning av spann målsproduktionen har förbundet framfört vid åtskilliga tillfällen. Att genom pålagor söka all generellt sänka intensiteten i produktionen strider motnaturliga och nödvändiga strävanden alt ständigt utveckla sin verksamhet. Förbundetvill därför förorda åtgärder som är positiva till en förändrad arealanvändningoch även lill en förändrad användning av produktionen, exempelvis ökadenergiproduktion. 2.51 : Det nu föreliggande betänkandet från in lensilelsgruppen har utarbetats under stor tidspress. Med tanke på detta har arbetsgruppen presenterat etl intressant och värdefullt underlag. ens mening skulle det dock ha behövts en betydligt noggrannare utredning. avförslagen från arbetsgruppen är egentligen endast lösa utkast, som dock skulle 68 fålångtgående konsekvenser för jordbrukets totala struktur i landet. En om- Prop.1987/88:128 läggningav jordbruket till mera miljövänlig produktion är mycket angelägen och Bilaga 2 harförespråkals av föreningen , bl. a. i det ovannämnda förslaget från 1985.Hur en sådan omläggning i detalj skall gå till skulle dock behöva Föreningen anser alt det är nödvändigtmed ett principiellt beslut omen ändrad inriktning på jordbruksproduktionen till mera miljövänliga metoderoch atl regeringen sedan tillsätter en utredning med uppgift alt närmare preciseramålet och formerna för en omläggning. Arbetsgruppen hade i uppgift alt bl. "utforma etlkonkret syslem för hur spannmålsprodukfionen skall kunna minskas genom sänktintensitet". Enligt föreningens mening har gruppen inte lyckats i dettaavseende. Gruppen har i första hand studerat möjligheterna att minskaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel samt effekterna av detta påproduktionen och på miljön. Som styrmedel har gruppen diskuterat höjningar avmiljö- och prisregleringsavgifterna. Arbetsgruppen har dock inte närmare velatföreslå hur mycket avgifterna bör höjas utan nöjt sig med ett mera allmäntresonemang. Detta gör att del inte finns underlag för en bedömning av vilkaeffekter på spannmålsöverskottet och på miljön som gruppens förslag egentligenfår. Detsamma gäller effekterna av gruppens allmänt formulerade förslag om ettmera långsiktigt miljömål för jordbruket. 2.54 kemiska industrikontor: Regeringensdefinition av begreppet "sänkt intensitet" har uppenbarligen deninnebörden att man genom minskad användning av två produktionsfaktorer växtskyddsmedeloch handelsgödsel önskar sänka produktionen i jordbruket. Kemikontoret finnerdenna definition oacceptabel. Den lösning på svårigheterna, som erfarenhetsmässigt visatsig vara den enda samhällsekonomiskt långsiktigt riktiga och som förr ellersenare har tvingats fram, är en justering av själva näringen, såväl däriinvesterat kapital som antalet sysselsatta. Minskad intensitet i den betydelsen direktiven ger dettabegrepp måste innebära detsamma som lägre effekfivitet och lägre produktivitetgenom atl man begränsar jordbrukets användning av två viktiga insatsvaror. Det innebär att man medvetet går ifrån en effektiv,rationell och konkurrenskraftig produktion i jordbruket, en produktion somanvänder moderna metoder och produktionsmedel. Det är såvitt känt första gångensom man tagit ett sådant beslut för en näringsgren i vårt land. Det kan liknasvid att gå tillbaka jordbruk. Ett mer logiskt och rationellt grepp på problemen hade varitattförutsättningslöst se på jordbrukets överskottsproblem på ett traditionelltsätt när en näringsgren sysselsätter för stora resurser av kapital ocharbetskraft. 2.55 : SLIM ansluter sigtill utredningens upp fattning att elt mera långsiktigt mål bör vara att jordbruket ställs om till miljö vänligare produktionsmetoder med ett optimalt växtnäringsutbyte i växtodling en. 2.56 : När nu arbetsgruppens förslag om in- Prop. 1987/88:128 tensiletssänkandeåtgärder presenteras kan förbundet och klart kon- Bilaga 2 stateraatt dessa som befarats får mycket långtgående och direkt oförtjänta negativakonsekvenser för trädgårdsodlingen. Realiserasarbetsgruppens förslag läggs ytterligare avgifisbördor på en redan avgifts- ochkostnadslyngd och konkurrensutsalt näring. Den svenska yrkesmässigaträdgårdsodlingens konkurrenssituation torde vara väl känd för departementetutan att vi därför här ytterligare i detalj behöver redogöra för denna. Sammanfattningsviskan ändå framhållas att har det lägsta nationella konkurrensskyddetbland de av världens länder som har en modern och utvecklad trädgårdsproduktion. 2.58Småbrukare i Väst: Sedan ledande politiker hänvisat till denna utredning,som en lösning pä jordbrukets växande miljöproblem, är det en stor besvikelseatt ta del av den. Del moderna jordbrukets ödeläggelse av dricksvatten, jord,luft och även havsområden tas inte på allvar av utredarna. I stället försökerman framställa gifter och kemikalier som något mer eller mindre naturligt inom Del är medandra ord en mycket feg utredning. Vihar med bäde ilska och bestörtning konstaterat att såväl SUPRA som det Iransnationella, västtyska gift- och kemibolaget har haft representanter i utredningen, medan däremot de biologiska odlarföreningarna eller den nyinsfif- tade jordbruk på inte är representerade. Småbrukare i Väst anser det helt otillständigt att växtgifts-och kemibolagen skall få vara företrädda i en statlig utredning och styra den eftersina kortsiktiga rent kommersiella intressen. 3 Intensitetssänkning för att minska överskottet 3.1Kommerskollegium: Det är av vikt att har ett rationellt och effektivtoch i internationell jämförelse konkurrenskraftigt jordbruk som är rätt dimensionerat till den efterfrågan som skall täckas. En sådan utveckling mot verkas emellertid om intensiteten i den svenska växtodlingen sänks eftersomdetta leder till minskad produktivitet och effektivitet i jordbruksproduktionen. För atl komma till rätta med ett av de problem som utredningen behandlar, nämligen spannmålsöverskotten, bör därför enligt kollegiet andra och mer logiska och rationella lösningar sökas som direkt angriper själva grundproblemet. 3.4Lantbruksstyrelsen:---- I betänkandet utgår man från att en 30 "Vo sänkt kvävegiva leder fill sänktskörd . Flera lantbruksnämnder menar att effekten på skörden blir större. Man menar att försöken representerar bättre jordar än genomsnittet. Försöksplatsernas bördighet och jordarnas förmåga att leverera kväve skulle därmed vara bättre. Effekten av detta blir attutbyteskurvan ofta blir flack kring optimum och den skördesänkande effekten av minskad gödsling relativt Uten. Jordar med lägre bördighet uppvisar som regel brantare och toppigare utbyteskurvor. I sådana fall får en sänkt kvävegiva större effektpå skörden. Ohkajordar uppvisar olika utbyteskurvor. Bördiga lerjordar får som regel Prop.1987/88:128 flacka kurvor medan magra sandjordar som regel får toppigautbyteskurvor. Bilaga 2 Försöksmalerialel domineras av lerjordar. Studerarman de försök som legat på sandjord finner man att effekten av minskad kvävegivaär större än motsvarande effekt på lerjord. Lantbruksstyrelsendelar i huvudsak de synpunkter som nämnderna framfört angående effekten påskörden av minskad kvävegödsling. Den förda diskussionen i betänkandet byggerdessutom på att all mark skulle gödslas optimalt enligt försöken. Så är dockinte fallet. Betydande arealer gödslas mindre. Effekten av en minskning blir dåstörre än om man vidtar motsvarande minskning utifrån optimal giva. Dettagäller oavsett om man tillämpar försökens produktions-funktion för genomsnittetav alla försök eller delar försöksmalerialel utifrån jordarter eller på annatsätt. Slutligenvill styrelsen påpeka att oavsett om man väljer 5 "lo eller skördeminskningav en 30 "la reducering av kvävegödslingen försämras lönsamhetenväsentligt. Vid större negativ effekt på skörden blir denna försämring givetvisännu större. 3.8Statens jordbruksnämnd: Som framgår av intensitetsgruppen krävs detmycket höga avgifter på handelsgödselkväve för att användningen skall minskaså mycket alt spannmålsöverskottet försvinner.