prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Även ur produktionsbalans- ochregleringsekonomisk synpunkt synes det därför vara negativt om rågodlingenminskar. Lantbruksslyrelsen tillstyrker förslaget men tvivlar påall slråstyva rågsorter finns tillgängliga . Man bör därför varainställd på att del kan vara nödvändigt att tillåta slråförkortningsmedel underen längre övergångsperiod än . Styrelsen vill även peka på möjligheten att höjarågpriset. Man skulle då kunna 103 fålönsamhet i odlingen vid lägre kvävegödsling. Behovet av stråförkortningsme- Prop. 1987/88:128 del minskar därmed. 7.6Statens livsmedelsverk: Vid all framställning av livsmedel måste enligllivsmedelsverket som en grundläggande princip gälla att onödig användning avsådana kemiska ämnen som kan medföra hälsorisker för konsumenterna inte börtillåtas. Av säkerhetsskäl bör den principen gälla även om en normal användningav ett kemiskt ämne inte ger upphov till sådana halter av ämnet i livsmedlenalt några hälsorisker kan befaras. Slråförkortningsmedel behöver, med visstundantag, inte användas i vårt land för alt producera den spannmål som krävsför att tillgodose konsumtionen av bröd och andra spannmålsprodukter. Åvenom en toxikologisk bedömning av stråförkortningsmedlen skulle ge vid handen attlåga resthalter av dessa medel i spannmål eller i mjöl skulle kunna tolererasfrån hälsosynpunkt, bör slråförkortningsmedel med hänsyn till den angivnaprincipen inte tillåtas vid odlingen av spannmål. Då därtill kommer alt användningenav slråförkortningsmedel kan leda till miljöolägenheter, bör såsom arbetsgruppenföreslagit det nuvarande förbudet kvarstå. På de av arbetsgruppen anfördaskälen anser också livsmedelsverket att undantag från förbudet bör göras förrågodlingen . Påförekommen anledning bör frågan om import av spannmål som kan inne hålla resthalter av slråförkortningsmedel uppmärksammas av regeringen vid prövning av frågan om förlängning av det nuvarande förbudet. 7.8Statens jordbmksnämnd: har i stort sett inget atterinra mot gruppens förslag i fråga om slråförkortningsmedel för andra grödorän råg. Troligtvis behöver dispensen för råg omfatta . Det kan trotsdetta vara lämpligt att besluta . Beslutet kan sedan omprövasnär perioden gått lill ända. 7.14Statskontoret: När det gäller fortsatt användning av slråförkort ningsmedel i råg bör det vara kemikalieinspektionen som avgör om olika växt skyddsmedel skall förbjudas på toxikologiska grunder. Det borde vara angeläget för växtförädlingen att få besked i denna fråga. 7.24Sveriges lantbraksuniversitet:---------------------- Remissgruppen delar istort utred ningens bedömning. Då det gäller stråförkortningsmedel i rågodlingen finns inte tillräckligt bärande skäl till förbud och rägodlingen kan äventyras. 7.27 Länsstyrelseni : Förbudet mot stråförkort ningsmedel ser som en berättigad markering mot en teknokratisk utveckling av växtförädlingen. Eftersom förbudet inte synes betingat av riskerur hälsosynpunkt och tills vidare medför behov av import av råg (behandlad med stor kemikaUeinsals) och dessutom rågodlingen är positiv ur kväveurlaknings- synpunkt tillstyrker en ändring i nu gällande förbud. 7.29 iKristianstads län: tillstyrker arbets gruppens förslag om att stråförkortningsmedel vid rågodling bör få användas vill emellertid inte precisera övergångs- Prop.1987/88:128 tiden utan anser att denna skall gälla tills det finns sorter medtillräckligt hög Bilaga 2 slråstyrka. 7.30Länsstyrelsen i : I betänkandet konstateras atl till räcklig bakgrundsinformation saknas för elt slutligt ställningstagande tillhälso riskerna vid användning av stråförkortningsmedel. Förbudet mot användning av stråförkortningsmedel föreslås kvarstå med undantag för rågodling. I rågodling föreslås att stråförkortningsmedel bör få användas , förslagsvis fem är. delar denna uppfattning och viU erinra att de båda skånelänsstyrelserna i samråd med lantbruksnämnderna och Hushållnings sällskapen i och redan innan förbudet mot slråför kortningsmedel trädde i kraft den I maj.1987, hemställde om dispens för an vändning av stråförkortningsmedel vid rågodling i . Vidare anser länssty relsen alt förbud mot användning av slråförkortningsmedel i bör kombi neras med ett förbud att importera spannmål som behandlats med slråförkortningsmedel. 7.38Tjänstemännens centralorganisation: 1 likhet med utredningen an ser TCO det vara ofrånkomligt att tillfälligtvis undanta viss spannmålsodling från förbudet mot att använda stråförkortningsmedel. Annars torde det exem pelvis vara omöjligt att få fram inhemsk råg med acceptabel kvalitet. Däremot är organisationen inte alldeles övertygad om alt det ärnödvän digt med ett generellt undantagande. Alternativet vore alt spannmål förändamål, där det ställs speciella kvalitetskrav, blir föremål för kontraktsodling ochatt de kontraktsslutande parterna ges möjlighet att begära dispens från förbudet mot att använda stråförkortningsmedel. Att det därigenom skulle stå klart för med vetna konsumenter vilka spannmålsprodukter som förutsätter stråförkortnings medel borde i sig ulgöra ett kraffigl incitament att utveckla utsäden och odUngs- metoder, som gör dessa medel onödiga. 7.41 : Förbundet instämmer i gruppens konstaterande att det saknastillräcklig bakgrundsinformation för ett slutligt ställningstagande tillhälsoriskerna beträffande stråförkortningsmedel. Då det har visat sig att detimporteras spannmål som innehåller rester av stråförkortningsmedel anser videt orimligt med ett förbud som enbart drabbar den inhemska odlingen.Rågodlingen har drabbats särskilt hårt av detta förbud och vi stöder därförutredningens förslag till fortsatt användning av stråförkortningsmedel i rågodlingen. 7.42 : KF fillstyrkerarbetsgruppens förslag att förbudetmot användning av stråförkortningsmedel i spannmålsodlingen med undantag förrågodlingen kvarstår. För rågen omprövas frågan . 7.43------------------------ : LRF ifrågasätter förslaget om förbud motslråförkortningsmedel då det är synnerligen dåligt underbyggt. Utredningsmaterialetstyrker således inte att förslaget är motiverat vare sig med tanke på hälsorisker eller effekterpå spannmälsöverskottet. Om man av andra skäl villförbjuda stråförkortningsmedel är det enligt LRF:s Prop. 1987/88:128 meninginte trovärdigt gentemot konsumenterna att behandla spannmålsslagen Bilaga 2olika. Som en konsekvens av ett förbud mäste följa atl även import av spannmål sombehandlats med stråförkortningsmedel förbjuds. Hösten1987 genomförde lantbrukare från mellan-Sverige två spontana bojkottaktionermot import av råg, som efter analys visade sig vara behandlad med stråförkortningsmedel.Anledningen fill aktionen var jordbrukarnas upprördhet över att beslutet omförbud mot stråförkortningsmedel innebar konkurrens mot importvara på ojämlikavillkor. LRFanser det vara mycket angeläget atl de ekonomiska konsekvenserna av elt förbudmot stråförkortningsmedel utvärderas. Effekterna blir olika och efterföljandeår, beroende på olika förutsättningar för jordbrukarna vid planeringen avväxtodlingen. Då förbudet infördes med kort varsel innebar del attjordbrukarna hade begränsade möjligheter till anpassning av gödselgivor etc. Ettförbud mot stråförkortningsmedel får olika ekonomiska konsekvenser för olikaspannmålsslag. För att rågodlingen skall kunna behållas i landet krävs mycketkraftiga höjningar av rågpriset. En återgång till äldre, lägre avkastande rågsorterblir i ett sådant fall nödvändig. Åvenför odling av vårvete i mellan-Sverige har stråförkortningsmedel för närvarandeen stor betydelse. Utan tillgång till slråförkortningsmedel torde vår-velesortenKadett få bytas mot andra sorter med lägre skörd och lägre proteinhalt (ävenmindre resistens mot mjöldagg, vilket innebär atl användningen av svamp-bekämpningsmedelkommer alt öka). Beträffandehöstvete anger utredningen att ett slopande av stråförkortningsmedel inte börpåverka avkastningen. Detta motsägs dock av det material som tagits fram avHushållningssällskapet i avseende odlingen i södraslättbygder. Materialet visar alt användningen av stråförkortningsmedel ärkopplad till högre kvävegödsling och därmed högre avkastning och en högrelönsamhet i odlingen. Regionalt kan de ekonomiska effekterna sålunda bli kännbaraför enskilda förelag, medan det på sektorsnivå leder lill enbart en mindrepåverkan på överskotten. 7.45Svalöf AB:-- Utredningsförslaget att få användaslråförkortningsmedel i rågodlingen tycker vi är riktigt och det bör medverkatill alt upprätthålla en konkurrenskraftig rågodling. 7.49Svenska kommunförbundet: förbudet mot användning av strå förkortningsmedel i spannmålsodlingen med undantag för rågodling bör kvarstå. 7.50--------------------------- : - Förbundet tillstyrker förslaget om enforisatt användning av stråförkortningsmedel i rågodlingen under en femårsperiodi avsikt alt få fram sorter som mer framgångsrikt kan odlas utan användning avstråförkortningsmedel. 7.51---------------- : När det gäller frågan om fortsatt användning av stråförkortningsmedelvill vi framhålla att stråstyvhel varit ett viktigt '"" förädlingsmål i arbetet på . Som etl resultat Prop. 1987/88:128 av dessainsatser har vi kunnat lansera sorter med bästa lill- Bilaga 2 gängliga stråstyrka på den svenska marknaden. Det gäller höstveteKosack och vårkorn , och . För den relativt omfattande vårveteodlingen i ärdock behovet av stråförkortning större. Omfattande försök genomförda avSveriges har visat att stråförkortningen ökarmöjligheterna att producera ett vårvete med god kvalitet i detta odlingsområdemed nuvarande sorter; speciellt gäller detta sorten Kadett. En tidsbegränsaddispens för användningen av stråförkortningsmedel i vårveteodling ärdärför motiverad. Nya sorter med bl. a. bättre stråstyrka är dock på väg ochkan vara i odling . På rågsidan är stråstyrkan hos nuvarande sortmaterial påsvenska marknaden otillräcklig. Preliminära resultat tyder dock på en störrevariation i stråstyrkan hos nya hybridsorter som börjar provas i svenskaofficiella försök. Del återstår ännu atl utvärdera om det är kommersielltmöjligt alt producera utsäde av dessa hybridsorter i . Dessutom måste enodlings- och kvalitetssäker rågsort också ha en förbättrad axgroningsresistens.Bl. a. i kommande hybridsorter skulle i ett längre perspektiv kunna finnas ettalternativ till användning av slråförkortningsmedel. Förmodligen kommer ej att räcka för atl hinna få fram dessa till allmän odling. 7.58 Småbmkare i Väst:--- I ell avseende innebärutredningsförslaget t. o. m. en fillbakagäng, nämligen då det gäller förbudetmot stråförkortningsme del. Utredningen föreslår atl det las bort för råg under den kommande femårspe rioden. Det går fint att odla råg med biologiska metoder utan stråförkortningsmedel.Därför kräver Småbrukare i Väst ett fortsatt totalförbud för slråförkortningsmedd. 8 Forskning, försök och utveckling 8.3--------------------------------------- Statens pris-och kartellnämnd: Nämnden har inget atl erinra mot arbetsgruppens förslag att ekonomiska resurser satsas påutökad rådgivning, utvecklingsprojekt och forskning inom här berörda områden. Behovet av medel för utökad rådgivning, forskning etc. böri första hand tillgodoses inom ramen för influtna miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Om en generell avgiftshöjning påhandelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel inte genomförs och medlendärför inte skulle räcka kan man enligt nämndens mening överväga atl ställabudgetmedel lill förfogande. 1 delta senare fall kommer således forskningeninom här berörda områden att få konkurrera om ekonomiska resurser medforskningen inom andra sektorer och statsmakterna fär därvid göra de nödvändigaprioriteringarna. 8.4--------------------------- Lantbruksstyrelsen: Arbetsgruppenföreslår att lantbruksslyrelsen tilldelas5 milj. kr. för försöks- och utvecklingsprojekt på växtnäringsområdet. Gruppenpekar på behov av utvecklingsprojekt om odlingssystem, odlingsteknik, 107 Istyrelsens yttrande över aktionsplanen mot havsföroreningar föreslog styrel- Bilaga 2 sen, utöver vad somframgick av aktionsplanen projekt om växtnäringsstyrning, praktisk teknik vidstallgödselspridning och medel för snabbi uppkomna problem Det är lämpligt atl styrelsen disponerar medel försådan verksamhet som arbetsgruppen föreslagit.Inom ramen för delta bör även projekt av den typ styrelsen angett i sittyttrande över aktionsplanen mot havsföroreningar kunna ingå.Lantbruksstyrelsen avser att i första hand använda medlen lill projekt som tar sikte pä att anpassa nyarön till praktisk tillämpning. 8.8----------------------- : tillstyrker de förslag somlämnas i utredningen angående forskning och rådgivning. Insatser av forskningoch rådgivning torde i speciellt utsatta områden ge snabbare resultat än de effektersom kan uppnås genom en mera generell åtgärd, typ handelsgödselavgifter. 8.9---------------------------------------- konsumentdelegation: KD har inget atl erinramot gruppens förslag i fråga om ökade resurser till forskning och rådgivning imiljöfrågor. 8.14--------------- Statskontoret: Utredningenföreslår att lantbruksverket får medel förförsöks- och utvecklingsprojekt. Vi anser alt forskning bör utföras av universitetoch högskolor. Lantbruksverkels roll som beställare kan däremot behöva förstärkas. 8.15------------------- : Arbetsgruppenföreslär att ytterligare 5 milj. kr.tilldelas lantbruksnämnderna för rådgivningsinsatser. Rådgivning om optimala handelsgödselgivorbör i första hand ha effekt på övergödningen. En minskning av detta till denoptimala nivån ger, som arbetsgruppen påpekar, företagsekonomiska fördelar.Rådgivning med en sådan inriktning bör enligt RRV inte bekostas med statligamedel. I övrigt har den statliga rådgivningen avlastats uppgifter under senareår, varför ökad miljöinriktad rådgivning bör kunna finansieras genomomfördelning av befintliga resurser. Därför avstyrker RRV att ytterligare medeltillförs rådgivningen. 8.17Statens naturvårdsverk: tillstyrker ökade anslag förförstärkt rådgivning avseende växtnäring och bekämpningsmedel. a. för att genomföra den kursändring inom jordbruket som är nödvändig föratt minska spannmålsöverskottet. 8.19Kemikalieinspektionen: En övergäng till ett mindre kemikaliebero ende jordbruk kräver forsknings- och utvecklingsinsatser i betydande utsträck ning. För att få till stånd sådana inom bl. a. näringen, högskolan och hosmyndig heterna krävs politiska och ekonomiska styrmedel. Inspektionen efterlyserdärför jordbrukspolitiska ställningstaganden som anger en sådan inriktning av det 108 framtidajordbruket och som ger ekonomiska förutsättningar för nödvändigt Prop.1987/88:128 forsknings- och utvecklingsarbete. Forsknings-och utvecklingsinsatser behövs också för att t. ex. utveckla odlingssystem somär mindre beroende av kemikalier. Det behöver också utvecklas appliceringssystemsom minimerar förbrukningen av bekämpningsmedel. 8.211Forskningsrådsnämnden: FRN vill i sammanhanget notera att vad vitalar om är inte bara beredningen av ett kunskapsunderlag som redan finns, utan i än högre grad alt genom forskningsinsatser bygga ett bättre underlag för beslut . Detta är ingen kortsiktlig verksamhet och den kräver betydande ' resurser och en ordentlig uthållighet. FRN delar utredningens uppfattning omatt "ytterligare insatser behövs inom växtförädlingen med målsättning att tafram sorter som medger en miljövänligare produktion med mindre användning av bekämpningsmedel." Delta är emellertid ingen liten uppgift, inte minst mot bakgrund av att forskningen på detta område inriktats mot produkfionsmaximering. Det gäller nu atl medvetet växla in på en inriktning med en mer komplex kriterieuppsältning i vilken naturliga skydd hos växten mot skadegörare betonas. 8.22 :-------------------- biträder de önskemål och förslag som lagts fram i belänkandet ifråga om växtförädling och framtagandet av sorter med sådana för odlingsmiljönoch för samhället viktiga egenskaper som bl.a. resistens, slråstyrka ochnäringsvärde.-------------------- 8.23 Statens maskinprovningar:---- EnligtMaskinprovningarnas uppfattning krävs det en malmedvetensatsning på utveckling och opartisk provning av teknisk utrustning förspridning av stallgödsel, konstgödsel och bekämpningsmedel. Detta kommer attge större förutsättningar för all skapa ett effektivt jordbruk som kan bedrivasi harmoni med miljön än om motsvarande resurser används för grundläggandebiologisk och naturvetenskaplig forskning. Maskinprovningarnainstämmer helt i arbetsgruppens uppfattning, att en om ställning av jordbruket fill en mera miljöanpassad produktionsteknikförutsätter tillgång till en objektiv och avgiftsfri information och rådgivning. För altråd givningen skall vara meningsfull är det dock enligt Maskinprovningarnas upp fattning en förutsättning, att forskning och provning ges resurser att ta framfakta som rådgivarna kan föra ut till odlarna. Delta gäller i särskilt hög grad, närny teknik införs.-- 8.24-------------------------- Sverigeslantbraksuniversitet: menar att utredningen formulerat behovetav en omfattande driftsomläggning i jordbruket med ändrad produk tionsinriktning, men ej tillräckligt lyft fram de genomgripande behoven av ny kunskap som etl större åtgärdsprogram medför. För alt lyckas med sådana program är det nödvändigt att resurserna samordnas och integreras i den forsk nings- och försöksverksamhet som finns inom så atl till gänglig kompetens utnyttjas optimalt. anser det därför 109 mindrevälbetänkt att anvisa forskningsmedel lill rådgivnings- och tillsynsmyn- Prop.1987/88:128 digheter. En mängd nya frågor kommer alt kräva sin lösning ochdärmed ytterligare forskningsverksamhet, rådgivning och utbildning. Dettakräver både tid och resurser. 8.29 i län: Länsstyrelsenvill vidare framhålla att resurser bör satsas på att förändra den nuvarandehanteringen av stallgödsel. Lämpliga åtgärder är bl. a. en utveckling avspridningstekniken för stallgödsel (fasta och flytande), föreskrifter omanalys av stallgödsel före varje spridningsperiod, föreskrifter om regelbundenmarkkartering och ökad stunulans till handeln med stallgödsel. En förstärkningav prövnings- och tillsynsverksamheten bör därför ske på det regionala planet. 8.30 i : Länsstyrelsenstöder arbetsgruppens förslag att bevilja 5 milj. kr. till försöks- ochutvecklingsarbete och 5 milj. kr. för utökad rådgivning om användning avväxtnäring. Försöksverksamheten behöver ökas för att ge bättre underlag förrådgivningen i intensiletsfrågor, miljövänliga odlingsmetoder, alternativodling m. m. 8.34 i : Vad som iövrigt framhålls om a. ökade insatser beträffande forskning,utvecklingsarbeten och rådgivning tillslyrkes av . 8.36----------------- Agrifack:-------------- Agrifackanser att ökade forskningsinsatser krävs för att få ökade kunskaper om val av grödor,anläggningsteknik och effekterna av mellangrödorna pä huvudgrödans sundhet ochavkastning. Vidare anser vi att ökade resurser bör satsas på forskningoch rådgivning för att rätt kunna utnyttja stallgödseln i svensk växtodling. 8.37--------------------------------------- Landsorganisationeni : LO tillstyrker atl lant bruksslyrelsen ges särskilda resurser för försöks- och utvecklingsprojekt inom växtnäringsområdet. 8.40----------------------------------------------------- Handelnssamarbetsorgan i jordbraksfrågor: tillstyrker arbetsgruppens förslag när det gäller utveckling avhanterings- och spridnings tekniken liksom förslaget till utökad prognos- och varningsverksamhet, som bör kunna leda lill att jordbrukarna får bättre möjligheter atl närma sig enoptimal användning av bekämpningsmedel. 8.41---------------------------------------- : Försöks- och utvecklingsprojekt bör som genomföras inom den officiellaförsöksverksamheten vid SLU:s försöksavdelningar, förslaget atl splittraresurserna genom att ge resurser för försöksverksamhet till lantbruksslyrelsenmotsätter sig förbundet helt. Hushållningssällskapen i de flesta län bedriver lantbrukvid egna försöks gårdar. Till demonstrationsgårdar av del slag gruppen talar om passar dessa utmärkt. 8.42------------------------------ : KF tillstyrker utredningens förslag att råd- Prop. givningsinsatserna om användning av växtnäring utökas samtatt särskilda resur- Bilaga 2 ser ställs till lantbruksstyrelsens förfogande förförsöks- och utvecklingsprojekt inom växtnäringsområdel. KF tillstyrker utredningens förslag om ökade insatser inomväxlförädlingsom-rådet. En intensiv satsning där man kombinerar traditionellväxtförädling med den moderna bioteknikens möjligheter borde även på relativtkort sikt kunna ge växtslag med resistens mot olika skadegörare (som bl. a.visats i och ). och bör få i uppdrag att stödja projekt somanvänder de förnyelsebara jordbruksråvarorna i industriella processer förframställning av fin-och specialkemikalier. (KF har här redan satsat genom denforskning stöder). 8.43----------------------------------- : Den lämpligaste vägen alt ytterligare sänka kväveläckaget är enligt LRF:s mening att dels sättain åtgärder i de regionalt avgränsade problemområdena, dels satsa på ökadrådgivning och försöksverksamhet. Självklart är det nödvändigt att kompenseraberörda jordbrukare för ökade kostnader till följd av olika restriktioner. 8.45 :----- Vid sidan av odlingsteknik,utvecklings- och försöks verksamhet framstår växtförädling i allmänhet, och resistensförädling i synner het, inom såväl jordbruk som trädgård som särskilt angelägen. , som bedriver en omfattande växtförädling inom såväl jordbruk som trädgård, kan öka insatserna vad gäller förädling och närliggande odlingsteknisk utveckling under förutsättning att verksamheten kan påräkna en uthållig och stabilfinansie ring. Sett ur synvinkel framstår det därför som angeläget att de statsmedel som blir tillgängliga genom eventuellt höjda avgifter striktreserveras för odlingsteknisk utveckling och växtförädling med anknytning till de här be rörda miljöproblemen i den mån medel inte direkt återföres lill berörda odlare. 850 : Det är förbundetsbestämda upp fattning att ett högproducerande effektivt jordbruk, som kräver hög grad av gödsling, inte behöver stå i motsatsställning till en miljöbevarande produktion. Förbundet vill därför som synnerligen angeläget framhålla vikten av en kraftigt utökad satsning på forskning och försök med kväveanvändning anpassade till odlingssystem och markförhållanden. Inte minst måste tekniken vid spridning av såväl handelsgödsel som stallgödsel bli föremål för utveckling. Det framstår också som angeläget att genomföra mergenomgripande analyser av läckage vid alternativa odlingar i jämförelse med denkonventionella jordbruksdriften. Likaså bör forskningen i ökad utsträckninginriktas på de långsiktiga effekterna av sänkt gödsling i avseende pååkermarkens avkastningsförmåga. 9 Rådgivning Prop. Bilaga2 9.4 Lantbmksstyrelsen: Betänkandet framhåller rådgivningens möjlig heter att påverka såväl gödsling som bekämpningsmedelsanvändning. bruksslyrelsen delar uppfattningen att man med rådgivning har stora möjligheter att påverka användningen av olika produktionsmedel. Föratt detta skall fungera krävs dock elt tillfredsställande rådgivningsunderlag.Underlaget består huvudsakligen av officiella forsknings- och försöksresultat.Utan en relevant verksamhet av tillräcklig omfattning på detta område får rådgivningensvårt att verka. Ytterligareen viktig förutsättning för en framgångsrik rådgivning är att den utgår fränjordbrukarens mål och syften med sin verksamhet. Liksom i annan företagsamhetär ett gott ekonomiskt resultat som regel ett viktigt mål. Om således ettföretagsekonomiskt optimalt eller gott resultat ej stär i samklang med miljömålenoch/eller mål beträffande produktionsbalansen är rådgivning som regel etlmindre effektivt styrmedel. I sådana fall bör man överväga andra styrmedel t.ex. avgifter, stimulanser, begränsningar, förbud etc. På så sätt påverkas degrundläggande förutsättningarna för produktionen så att rådgivningen åter kanbli ett verksamt medel.