prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Därvid avser jag bl.a. att lägga framett förslag till kulturminneslag saml föreslå ell handlingsprogram förinsatser mot luftföroreningarnas skador på kulturmiljön. Jag räknar också medatt kunna presentera förslag om förändringar i den stafiiga kulturmiljövårdens resurser som skall göra det möjligt attmöta ökade krav. Civilministerns förslag senare denna dag om vissa förstärkningartill länsstyrelsernaslänsanlikvarieenheler bör ses i detta sammanhang. Jag övergår nu lill att översiktligt presenterakulturinsatserna i årets budgetförslag. Som jag fidigare har nämnt bör medlen tillkulturrådets fria disposition öka med ca 8,5 milj, kr. fill 13,6 milj.kr. för alt ge rådet möjlighet att påbörjaett systematiskt utvecklings- och förnyelsearbete inom kulturområdet. När det gäller den regionala kulturverksamhetenföreslås en ökning av stödet till de regionala museerna med 15 nya grundbelopp ochtill de regionala teatrarna med 25grundbelopp. Därmed har den utvecklingsplan som på mitt förslagbeslutade fullföljts. Budgetförslaget omfattar också andra insatser avbetydelse för den regionala kulturverk samhetens utveckling. Som uppföljning av beslut i . län atl inrätta en regional teater föreslås attteatern tilldelas 15 grundbelopp. Resurserna till folkrörelsearkiven föreslås ökade, reguljärtbidrag lill vård- och konserveringsverksamheten vid Stiftelsen i Kiru- 38 Vissa kostnader isamband med flyttning lill Prop. 1987/88:100 föreslås täckta genom särskildaanslag. Jag vill i delta sammanhang också erinra om altregeringen har uppdragit åt en särskild förhandHngsman atlmed berörda landsting och kommunerförhandla om finansieringen av en ny musikleater i är ännu inte avslutade. Jag utgår ifrån atl Slalen skall bidra med 230 milj. kr. för en nymusikleaterbyggnad. Beloppetmotsvarar närmare hälften av den beräknade byggnadskostnaden för musikteatern.Ett vUIkor för statens bidrag är att berörda landsting och kommunertotalt satsar minst lika mycket som staten. För kulturinstitutionerna har föreslagits enmedelstilldelning som i allmänhet innebär att det s. k. huvudförslaget hareliminerats eller reducerats väsentligt. Inom museiområdet föreslås enbetydande anslagsökning för SverigesTekniska museum för bl. a. ett utvecklingsarbete kring frågan om den s.k.Science Center-verksamheten. Det inkomstbortfall som kommer att drabbaWasavarvet i samband med ombyggnadsarbeten föreslås kompenserat. Vissabasresursförstärkningår bör tillföras bl, a, , etnografiskamuseet och statens historiska museer, VäsenlHgt ökade bidrag föreslås vidare för bl. Stiftelsen i (EMS), , och . Ett viktigt mofiv bakom förslaget liH förstärkningav resurser för utvecklings- och förnyelsearbete ärbehovet atl öka insatserna för barn ochungdomars deltagande i kulturlivet. Jag utgår således ifrån alt de förstärktaresurserna skall ge möjligheter fill ökade insatser på barn- och .ungdomsomrädet, bl, a, pä barnteaterområdet. Det produceras många intressanta barn- öchungdomsfilmer i , gör viktiga insatser liksom barn- ochungdomsorganisationerna, bl, a. genom Kontrast, för attfilmerna skall visas i skolor ochföreningar. På senare lid har skolorna visat ett ökat intresse för att i anslutning till undervisningen ifilmkunskap visa filmklassiker och annankvalitetsfilm- Dessa ansträngningar måste dock förstärkas avsevärt om enmotvikt skall kunna skapas mot det stora utbudet av undermåliga videofilmer. I budgetförslaget föreslås att 6milj. skall kunna disponeras föratl stimulera kvaliletsfilmvisningar bland barn och ungdom. Jag finner det angelägel att kullurpolifiken äveni fortsättningen bedrivs så alt den aktivt främjarkonstnärligt skapande på en kvalilativt hög nivå och ger ökade möjligheter för konstnärerna att nå sin publik. Detta kan enligt min mening bäst ske genom riktadestödinsatser på de konstområden där problemen är störst. Jag kommeri det följande att föreslå förstärkta insatser för bl. a. tonsättare ochdansare. Förhandlingar med upphovsmän nens organisationer ombiblioteksersättningens grundbelopp pågår för när varande. Jag räknar med att senare återkomma till regeringen med förslag i denna fråga. ' TV-sändningarmed hjälp av ny teknik har dragit till sig stor uppmärksam het . Med hjälp av satelliter har det blivit möjligt atl sprida 39 TV-program över många länder . Kabelnät gör detmöjligt att ta Prop. emotflera kanaler än som ryms i fillgängliga frekvenser för marksändning- Bil.10 De nya tekniska möjligheterna har lockat många atlsatsa på gränsöverskridande TV-sändningar. sänds åtminstone etttrettiotal programkanaler ut viasateHil över , Av dessa vidaresänds ungefär ett dussin i kabelnäti , Förväntningarna på snabba ekonomiska framgångarhar emellertid inte infriats. Utbyggnaden av kabelnät har på de flestahåll i gått trögare än vad man från början föreställde sig. som sänder i sateHil iEuropa har stora ekonomiska problem. Programutbudet är i många fallutslätat och ointressant. Utvecklingenger emellertid anledning till några iakttagelser. I flera europeiska länder har den hotandekonkurrensen från satellitprogrammendrivit fram nya marksända kommersiella TV-kanaler. Bakom dessa står i många fall finansgrupper medintressen i kommersiell television i flera olika länder. skymtar enkoncentrafion av den kommersiellatelevisionen till ett fåtal multinationella kedjeförelag. Den viktigaste finansieringskällan både för satellitkanalernaoch för de nya marksändaTV-kanalerna är reklam. I flera fall har det visat sig att intresset frånannonsörernas sida inte har varit tillräckligt för atl kanalernas budget skall gå ihop. Den hårdakonkurrensen mellan TV-kanalerna för med sig en aggressiv satsning på ettpublikfriande programutbudsamtidigt som behovet att håUa kostnaderna nere medför en koncentration på prisbilligt, inköpt material. Imånga av de länder där man redan fidigare tillät reklam i de nationellakanalerna har man erfarit att konkurtensenpå reklammarknaden leder till alt reglerna för reklamens mängd,placering och innehåll hotar att luckras upp. Enkonsekvens av den ökade konkurrensen om reklamintäkterna som ger anledning tUloro är en ökad satsning på program med våldsinslag särskilt när sådana program direkt vänder sig till barn och ungdom. Denslutsats som man kan dra av denna utveckling är alt del både krävs reglerandeåtgärder och satsningar på positiva alternativ. Den svenska lagstiftningen inom detta område angerregler för vidare-sändning ikabelnät av programkanaler från sateHiter i s. k. fast trafik. har på detta område valt en öppen linje.Den som har fått tillstånd till satellitsändningi kabelnät får vidaresända alla programkanaler. Öppenheten innebär emellertid inte att allt som sändskan accepteras. Vidare-sändningar kanförbjudas bl. a. om en programkanal har innehållitvåldsskildringar, pornografi eller hets mol folkgmpp. Den tekniska utvecklingen på satellitområdetinnebär att satelliter med starkare sändare kommer att kunna tas i bruk . Signalerna från sådana satelliter kan komma attbetraktas som rundradiosändningar, vilket leder till att gällande regler för vidaresändning inle är fillämpliga. Detta skulle inte bara ha betydelse förmöjligheterna atl ingripa mol ett program utbud med våldsinslag m, m, utanockså för de övriga skyldigheter som enligt reglema åligger en nätinnehavare. Ett exempel är skyldigheten att kostnadsfritt stäHa en kanal tillförfogande för egensändningar- Radiolags- 40 utredningen har nyligenlagt fram ett förslag om alt justera reglerna i detta Prop. 1987/88:100avseende. Förslaget är på remiss och det är min avsikt all föreslåregering- Bil. 10 en att lägga fram en proposition i sådan fid attändrade regler kan träda i kraft . De möjligheter tiH programutbyle övernafionsgränserna som satellittekniken erbjuder skulle kunna utnyttjas på ettbättre sätt om oHka länder kom överensom gemensamma regler för gränsöverskridande TV-sändningar. deltar aktivt i det arbete som bedrivsinom med sikle på att få fill stånd en europeisk konvention omsådana sändningar. Utvecklingen av satellitsändningar och avkommersiell TV i understrykeremellertid också behovet av svensk television. Huvudansvaret för TV-utbudet i måste även ifortsättningen ligga på ett förelag somstår i allmänhetens tjänst. Det är viktigt all ell sådant företag arbetar effektivt, alt det har en trygg finansiering genomavgifter och tillräckliga ekonomiska resurser. På så sätt kan företagetåstadkomma ett mångsidigt programutbudsom har det svenska samhället och den svenska kulturen för ögonen. De nuvarande målsättningarna förprogramföretagen inom innebär bl. a. atl företagen skall utöva sin sändningsrätt opartiskt och sakligt, att de skall sökatillgodose skiftande behov och intressenoch ge utrymme åt en mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och att programutbudet som helhet skall präglasav folkbildningsambitioner. I en situation då det uppkommer nya kommersiellaprogramkanaler finns det en riskalt den svenska televisionen lockas att anpassa sig till dessa. En sådanförändring är inte önskvärd och skulle enligt min mening knappast kunna förenas med förelagels uppdrag, I då den kommersiella televisionens omfattning verkaröka i är det angelägel alt deföretag som verkar i allmänhetens tjänst samarbetar. Genom ett samarbete där varje nation bidrar på egen gmnd är det möjligt att åstadkomma alternativ till detmassproducerade kommersiella programutbudet. På etteuropeiskt plan sker redan nu ett sådant samarbete inom ramen för Europeiska radiounionen (EBU), EBU:sverksamhet har stor betydelse för att ge radio- och TV-företagen fillgång tillnyhetsmaterial och fill evenemang avolika slag (Eurovisionen), Också inom diskuteras olika åtgärderför att förslärka produktionen av europeiskt programmaterial. Jag vill också i delta sammanhang la upp frågan omnordiskt TV-pro-gramsamarbete via satellit. kommer enligtberäkningarna att kunna sändas upp , Som ett aUernativ tillden samarbetsmodell i två redigeradekanaler som beslöts har andra lösningardiskuterats som skulle möjliggöra att varje deltagande land sände en helprogramkanal. Det visade sig emellerfid inle möjligt att uppnå nordisk enighet om ett förslag om atl efterombyggnad använda satelliten förfyra kanaler. diskuteras i stället att utan ombyggnad utnyttja satelliten för tre kanaler, vilketskulle göra det möjligt att sända en kanal från vardera , Norgeoch . I avvaktan på att det nordiska TV-samarbetet viasatellit kommer i gång distribueras ett finländskt programvia Nackasändaren över Stockholms- 41 området.Eftersom salellituppskjulningen har blivit försenad bör giltighets- Prop.1987/88:100 tiden för den särskildalagstiftningen på området förlängas t. o, m, utgång- Bil. 10 en avår 1989, Under 1980-lalel har videogrammen utvecklats fillen viktig distributionsform för rörliga bilder. Omsättningen förvideouthyrningen uppskattas idetaljistledet till . Antalet personer som ser filmer på videoär mångdubbelt större än biografpubliken, Denna utveckling har många positiva drag. Filmersom har varit fillgängligapå storstädernas biografer kan nu hyras över hela landet. Ett problem äremellertid att videogrammen också utnyttjas för att sprida filmer med grovavåldsinslag. har i uppgift atlundersöka behovet av ytterligare åtgärder för alt förhindra alt framför alltbarn och ungdomar drabbas avskadeverkningar genom, våldsskildringar i rörliga bilder. Utredningen lade ijuni 1987 fram rapporten (Ds U 1987:7) Videovåld. Jag räknar med atlutredningens slutbetänkande kommer att avges . Efter remissbehandling kommer regeringen att kunna taställning fill den fortsattabehandlingen av frågan om åtgärder mot videovåld . De förändringar i lagstiftningen som kan behövagöras räcker emellertid inte. Del ärockså viktigt att videobranschen genom självsanerande insatser söker komma tillrätta med våldsproblemet. Jaghar för avsikt all la kontakt med företrädare för branschen för atlla upp denna fråga. Enligt vad jagerfarit planerar att öka informationen om de bestämmelser som regleraroffentlig visning och uthyrning av filmer och videogram. Chefen förjustitiedepartementet har vidare tidigare denna dag uttalat sig om behovet attgenom ökad övervakning förbättraefterlevnaden av reglerna för vidareuthyrning. Det produceras många intressanta barn- ochungdomsfilmer i . Filminsfitulet gör vikfiga insatser liksom barn- ochungdomsorganisationerna, bl. a. genom Bio Kontrast, för alt filmerna skallvisas i skolor och föreningar. har skolorna visat ett ökatintresse för att i anslutning lillundervisningen i filmkunskap visa filmklassiker och annan kvalitetsfilm. Dessaansträngningar måste dock förstärkas avsevärt om en motvikt skall kunna skapas mot det stora utbudetav undermåliga videofilmer. Ibudgetförslaget föreslås atl 6 milj. kr, skall kunna disponeras för attstimulera kvalitetsfilmvisningar bland barn och ungdom. Utvecklingen av nya distributionsvägar för filmeraktualiserar frågan huruvida deavgiftssystem som finansierar en del av de filmpolitiska åtagandena harlämplig omfattning och utformning. Jag tänker då både på avvägningen mellan biografvisning ochvideogramdistribution och på behandlingarav olika former av kabeldislribution. Jag avser alt återkomma lill dessafrågor i annat sammanhang. tillsatte regeringen enparlamentarisk kommitté dagstidningskommittén (1985:11) -för all se över stödet till dagspressen och föreslå ändringar i reglerna.Einligt regeringens direktiv skulle utred ningen vara slutförd vid årsskiftet1987/88. Av oHka skäl har kommittén blivit försenad i sitt arbete.Enligt vad jag erfarit planerar kommittén alt lägga fram sitt slutbetänkande underförsta . Stödet filldagspressen har i stort sett varit oförändrat . Prop.1987/88:100 har kostnadsutvecklingen varit fortsall kännbar förbranschen. 10 Effekterna har varit särskilt märkbara för tidningar medrelativt sett låga annonsintäkter, dvs.de lågläckningstidningarsom får statligt presstöd i syfte alt upprätthålla konkurrens och mångfald inomdagspressen. Mot bakgrund av vad jag har anfört anser jag detbefogat med en mindre höjning avproduktionsbidraget inom presstödet i avvaktan på dagstidningskommitténsöverväganden och förslag. Jag föreslår i det följande att produklionsbidraget höjs fr, o, m,/89 till en total kostnad av ca 18,65 milj. kr, Taltidningskommiltén (U 1982:5) lade i maj 1987fram sitt slutbetänkande (DsU1987:4) om den fortsatta verksamheten med radio- och kassettidningar.Betänkandet har remissbehandlats. Beredningen av frågan är ännu inte avslutad,och jag avser alt föreslå regeringen att i en särskild proposition inför1987/lämna förslag till i frågan. Taltidningskommitténsarbete har varit framgångsrikt. Kommittén meddelar i sitt betänkandebl, a, att ett femtiotal tidningar nu anmält sitt intresse av en radio- och kassettidning. kommer femton tidningarut i talversion-Jag anser det angeläget all resultaten av kommitténs arbete nutas till vara och förs vidare. Jag avser altföreslå regeringen att verksamheten i fortsättningen inriktas på utgivning avdet femtiotal tidningar som anmält sittintresse. Med hänsyn till de praktiska problem m. m. som kan hänga sammanmed en väsentlig breddning och utveckling av verksamheten ämnar jag föreslå att målsättningen genomförssuccessivt . Iförra årets budgetproposition anmälde jag vissa frågor och bedömningar rörandeutvecklingen i , Kritik hade riktals mot organisationen för bl. a. splittring avarbetsprogrammet och brist på koncentration liksom för ineffektivitet iadministrationen. generalkonferens kundegenomföras i ett klimat av betydande enighet och uppslutning kringorganisationens huvuduppgifter. Ettantal beslul som inger hopp om en båttre framtid har fallals. Dit hör bl.a.val av en ny generaldirektör, förbättringarav budgetplanering och budgetredovisning samt fortsalla insatser för attkoncentrera programmet. Därtill kommer en omfattande och av samsynpräglad diskussion om nästa långtidsprogram, som skall antas avgeneralkonferensen , Alltjämt gäller attUnesco måste återfå sin universalitel. är medlem av underperioden , Mot bakgrund av utvecklingen i Unescooch ansvar i organisationen 43 finnerjag del angelägel atl för ånyo samlat anmäla vissa aktuella Prop.1987/88:100 frågor rörande organisationen. Den kommande tvåårsperioden blir avgörande förutformningen av verksamhetfram . Den nyalångtidsplanen för åren 199095, som är under arbete, kommer inle bara atlstyra programinrikl-ningen ulanockså påverka beslutsorganens funktioner och sekretariatets arbetsmetoder. Förberedelsearbetet har för del bedrivitsi nära samarbete med övriga nordiska länder. uppfattning om planensuppläggning har fått ett betydandegenomslag i andra länder atl döma av debatten under generalkonferensen. strävan är alt uppnåett kraftigt koncentrerat program,inriktat på vissa huvuduppgifter enligt stadga. Följande femområden bör enligt min mening ges prioritet: - kamp mol analfabetism, - utveckling av modern kommunikationsteknologi,dess möjligheter och effekter, - främjande av kulturellt samarbete på alla nivåer, - främjande av forskning och internationelltvetenskapligt samarbete samt - miljöarbete,bl, a, genom stöd till Unescosomfattande forskningsprogram. En strategi för att utrota analfabetismen harantagits. Målet kan te sig omöjligtatt nä men enligt min mening bör ambitionsnivån hållas så hög som möjligt. Utbildning är en grundläggandemänsklig rättighet och förmågan altläsa och skriva en förutsättning för all utveckling. Förslag om att effektivisera Unescosinternationella program för kom-munikafionsutveckling,IPDC, är under behandling, har valts in i IPDCs mellanstatliga råd för perioden ,Dess särskilda konto har beviljatsett nytt bidrag om bå 1987/88, Vidare har en handlingsplan för ett s, k, kulturårtionde(1988-97), proklamerat av 1986, antagits. , i vilkenbl, a, ingår, har tillsalts för att samordna och internationelltdriva verksamheten , Kullurårtiondet bör enligt min mening prägla programverksamhet på kulturområdet underlång tid framöver. Av särskild betydelse i vetenskapligaarbete år miljöfrågor. Genom sinastora forskningsprogram om exempelvis biosfär, geologi, oce-anografi ochhydrologi har organisationen byggt upp en vikfig kompetens, harvärdefulla förutsättningar att på det internationella planet verka förmiljöutbildning och miljöinformation. Ytterligare en fråga av vikt, som på nordisktinitiativ kommer att behandlas isamband med långtidsplanen, gäller en effektivisering av beslutsprocesserna inom , Enligt min meningbör framtida generalkonferenser ihögre grad inrikta sitt arbete på långsikliga frågor. Styrelse och sekretariat bör kunna utarbeta detaljerna i detvååriga program- och budgetdokumenten. Härigenom skulle organisationenvitaliseras och större klarhetskapas i fråga om ansvarsfördelning mellan de olika styrorganen. Svenskaunescorådel har fortsatt en viktig roll att i samverkan med övriga nordiska unescokommissioner förbereda nästa lång- 44 Utvärderingsrapporterrörande insatser på alfabetise- Prop. 1987/88:100 rings- och devetenskapspoliliska områdena har slutförts. De nordiska Bil. 10 förslagenrörande långtidsplanens utformning och innehåll överlämnas i början av februarii år. Ett fortsatt beredningsarbete år planerat för att ta framytlerligare underlag lill generalkonferensen . 3.1 Lärartjänster och lärarfortbildning Riksdagenbeslutade vid 1984/om en ny lärarutbildning för (prop, 1984/85:122, UbU 31, rskr, 366), Utbildningen organiseras som en allmänutbildningslinje inom högskolan, grundskollärarlinjen, Gmndskollärarlinjeninrättas , Genom beslutet om en ny lärarutbildning anpassaslärarutbildningen till dagensgrundskola, Alla lärare som gått igenom den nya lärarutbildningen kommer jämfört med dagens lärare att få en ökadallmän kompelens för sitt arbete iskolan. De kommer bl. a. att få bättre insikter i hur undervisningen lersig för eleverna och hur elever med svårigheter skall undervisas. Lärarna för de tidigare årskurserna i skolankommer att få fördjupade ämneskunskaper. Lärarna för de senare årskurserna kommergenom en bredare ämneskompetens alt få ökade fömtsättningar atl ta etthelhetsansvar både för elevernasundervisning och deras allmänna utveckling. Genom att lärarna utbildas för flera stadier kan stadiegränserna blimindre skarpa. Enligt min mening innebär dessa förändringar attlärarutbildningen nu anpassas fill demål och den läroplan som gäller för . Förutsättningarna blir bättreför en pedagogisk utveckling i , Lärarutbildningsbeslulelär däremot inle ett uttryck för en önskan om merlångtgående organisatoriska förändringar av . Jag ser det t, ex, inte som möjligt atl ändra uppdelningen istadier av . Inte hellerförutsätter reformen i sig några förändringar i lokala organisationi form av t, ex, indelning i skolenheter. Det är enligt min mening inte rimligt att gelärarutbildningsbeslutet en innebörd som i sin föriängning skulle innebära krav på en omfattande om- eller nybyggnad avskolans lokaler. Jag vill understryka delta, bl, a, därför alt del utgören viktig utgångspunkt närtjänstekonstruktionsfrågan och fortbildningsbehoven skall bedömas. Riksdagsbeslutet innebär att alla blivande lärarei får en utbildning med en gemensam grund.Den nya lärarutbildningens uppgift blir all skapa förutsättningar för enutveckling av det pedagogiska arbetet i genom alt alla läraresomjag nämnt ges bättre förutsättningar än atl undervisa elevermed skiftande studieförutsättningar och bakgrund- Praktiskt kommer detta altske genom alt de nya lärarna dels kommer att utbildas för undervisningi fler årskurser än dagens lärare, dels 45 kommer att ha en ämneskompetenssom är annorlunda än nuvarande Prop. 1987/88:100 lärares. Därför börtjänsteorganisationen ges en annan utformning än vad BiL 10 den har . Lärare utbildade pågmndskollärarlinjen kommer inte på ett naturligt sätt att passa in igmndskolans nuvarande klass- och ämneslärar-system. En förändring avtjänsteorganisationen kan enligt min mening ocksåbidra till en utveckling och förnyelse av undervisningen i gmndskolan i enlighet med de intentioner som legat fillgrund för beslutet om ny läramtbildning, I samband med riksdagsbeslutet uttaladeutbildningsutskottet (UbU 31 s.1920) att det borde upprättas en plan över hur olika fortbildningsbehov hos den befintliga lärarkåren skall kunna läckas.Utskottet erinrade därvid om att det finns ett samband mellan den nyalärarutbildningen och en sådan fortbildningsplan. Frågan om anpassning avlärartjänslorganisa-tionen tillförändringarna inom läramtbildningen behandlades dock inte i samband härmed.Det finns därför anledning att för nu redovisa vissa principerför utformningen av tjänsterna. För att få underlag för ställningstaganden ifortbildnings- och tjänsteorganisationsfrågornagav regeringen resp, () i uppdrag att, isamråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), utarbeta förslagtill dels en fortbildningsplan, delsövergången tiU nya tjänstesystem för lärare i resp, gmnd-utbildningför vuxna (grundvux). Regeringen angav i det senare uppdraget att SÖ därvid borde utgå från ett system med sexeller sju olika tjänster i och två eller tre tjänster igmndvux. SÖ har i rapporterna"Fortbildning av nuvarande lärare i gmndskolan och gmndvux i anslutning fill den nya gmndskollärarlinjen" och"Förslag till nya tjänstesystem m.m. för grundskolanresp,grundutbildningen för vuxna(grundvux) i anslutning till reformeringen av lärarutbildningen"redovisat uppdragen till regeringen. Jag återkommer liU dessa i del följande. Av lidsskål har det inte varit möjligt attremissbehandla SÖ:s rapporter. Läramasfackliga organisationer har emellertid vid överläggningar i berelts tillfälle alt lämnasynpunkler på rapporterna.