prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är så fundamentala krav atl de börges hög dignitet genom all finnas införda som gmndläggande bestämmelser idjurskyddslagen. Ett nytt krav bör införas i lagen nämligen atl foder ochvatten skall vara inle bara i tillräcklig mängd ulan även av "godtagbarkvalitet" i paritet med all utrymme och skydd skall vara Ullräckligt.Paragrafens medgivande för regeringen all meddela bestämmelser bör utformas såatt det sker i begränsad omfattning och endast avser de myndigheter som hargenerell Ullsyn över djurskyddslagsUflningen. 5.17Länsstyrelsen i län: Lantbmksstyrelsens förslag innebär all nuvarandebestämmelser om all stall eller annat förvaringsrum för djur skall hållastillfredsställande rent, utgår. Vidare har bestämmelsen om alt djur skallförses med erforderligt foder och tagits bort. Orsaken alt dessabestämmelser föreslås utgå har ej motiverats. Lanlbmksstyrelsen antyder all dekommer alt införas i särskilda av lanlbmksstyrelsen utfärdade kungörelser.Enligt mening har dessa frågor en myckel stor betydelse vidhandläggningen av djurskyddsärenden. De bör därför finnas kvar i ramlagen elleralternativt möjligen i den föreslagna djurskyddsförordningen. 5.20Länsstyrelsen i : Denna paragraf är väsentligt nedkortad iförhällande nu gällande och del kan ifrågasättas varför i lagen inte fårstå om foder, vatten och renhållning. Detta är ju så gmndläggande ochsjälvklara krav för en rimlig djurhållning. 5.34Sveriges veterinärförbund: Detaljföreskriftema i gällande lag (2-4 §§) har fallit bort och återfinns varken i förslaget till lag eller förordning. Det har från tillsynsmyndigheternas sida ofta påtalats ett behov av alt mera detaljerade föreskrifter utfärdas för djurhållningen. Utförligare föreskrifter i de nämnda avseendena bör på gmnd av sin dignitet tas in i djurskyddsför ordningen för all tjäna som underlag för t. ex, hälsovårdsnämnds beslut om föreläggande. Det är förbundels mening att lantbmksstyrelsens råd och anvisningar på gmnd av sin rådgivande karaktär inte är lillfyllest, när det 119 gälleratt åstadkomma rättelse av missförhållanden. Inom ramen för den Prop.1987/88:93 redaktionella översyn som lanlbruksstyrelsen föreslår, börföreskrifterna Bilaga 2 tas upp i 1 kap. De bör enligt förbundets meningsamtidigt ges en modernare form. Föratt en önskvärd grad av fullständighet skall uppnås, bör de kompletteras medytterligare föreskrifter vad avser djurhållning. En konsekvent förteckning avföreskrifter bör således finnas i djurskyddsförordningen med avseende på skydd,byggnader med inredning, utrymme, renhållning, foder, vatten, ventilation,buUer, tillsyn och skötsel. I stort sett kan de av lantbmksstyrelsens råd ochanvisningar som är gemensamma för olika djurslag tjäna som förebild ochöverföras till förordningen (LS 1974:30, avsnitt 2.1-2.141 urval). Denföreslagna lydelsen av 3 § bör kompletteras med följande inledande mening:"Djur skall inhysas och skötas så alt varje djurarts specifikafysiologiska behov och beteendemönster tUlgodoses, Stall eller ,,. Motivetför denna komplettering är dels att poängtera de övergripande principer sommåste gälla i all husdjurshållning, dels att de nya bestämmelserna bör slå iöverensstämmelse med den av ratificerade omskydd för lantbmkets husdjur. 4§ En djurart som normalt inte hålls som husdjur i riket får hållas i fångenskapendast i djurparker eller liknande anläggningar. Regeringenfår meddela bestämmelser om undantag från första stycket. 6.6Universitets- och högskoleämbetet: Här diskuteras "djurparker och liknandeanläggningar'', vilket kan missleda läsaren att tro att det endast är fråga omutomhusförvaring. Eftersom det också rör sig om inomhusförva-ring av vissadjurslag anser UHÄ att första stycket bör få följande lydelse: "En djurartsom normall inte hålls som husdjur i riket får.hållas i fångenskap endast idjurparker, försöksdjurslokaler, tertarier och akvarier eUer liknandeanläggningar." 6.8 : Enligt 4 § i förslaget får endjurart som normalt inte hålls som husdjur, endast hållas i fångenskap idjurpark eller liknande anläggning. De svenska fiskodlingar som producerar fiskför utplanlering är beroende av vild fisk för sin romtäkt. Fisken fångas vidlektid och i regel förvaras den sedan på anläggningen fram tiU dess att romenkramas. denna verksamhet förhindras kommer detta att medföra storasvårigheter för fiskevårdsarbetel i landet. 6.9 : Med djurpark eller liknandeanläggning bör enligt verkets mening jämställas vilthägn, anläggning för avelmed utrotningshotade djur eller för tillfälligt tillvaratagande och vård avskadade djur saml anläggning för uppfödning eller övervintring av vilt.MunUigen har verket erfarit alt dylika anordningar förbigåtts av rentförbiseende. 6.10 Hovrättenöver och : Stadgandet torde fömtsätta ett Prop. 1987/88:93 uttryckligt undantag för cirkusdjur i 4 kap. djurskyddsförordningen, vUket Bilaga 2 saknas i förslaget. Alternativt kan första stycket i paragrafen förses med tillägget"samt vid cirkus", vilket har den fördelen ätt begränsningarna i möjligheternaatt förevisa djur vid cirkus uttömmande kommer all framgå av 4 kap. 4 §djurskyddsförordningen. 6.11 Kammarrätten i : Såvitt gäller 4 § ilagförslaget viU kammar? rätlen peka på all man i motiven synes i huvudsak avsevUda djur medan lagtexten avser alla djur som normall inle hålls som husdjur iriket. Oklarhet föreligger således om stadgandets materiella innebörd.Ytterligare översyn av lagrummet är erforderlig, 6.12 : SLU är tveksam tillden föreslagna Qärde paragrafen av innebörd alt en privatperson inle skallkunna omhänderta moderlösa vilda djur. Detta är inle alltför ovanligtoch görs av humanitära skäl. Det vore olyckligt om en sådan åtgärd skulle kommaatt vara i strid med djurskyddslägen, 6.13 : Enligt §4 ochstyrelsens bedömning av vilka djurarter som normall håUs inom riket somhusdjur kommer bl. a. reptiler atl få hållas endast inom djurparkereller liknande anläggningar, dvs. i detta fall tertarier. På goda grunder ansersig styrelsen inte kunna föreslå ingripanden mol "dem som vid lagensikraftträdande innehar reptiler", men föreslår att det framledes skallvara förbjudet all införskaffa och hålla sådana. Med hänsyn till atl delsålunda för en överskådlig framlid kommer att finnas reptiler - ochreproducerbara sådana i legitim ägo hos privatpersoner torde det föreslagnaförbudet ej helt få önskad effekt. 6.15Länsstyrelsen i : Hela paragrafens lämplighet och restriktivitetifrågasattes. Vilda djur t. ex. övergivna hamngar, skadade fåglar etc. tas oftaom hand för vård, fasaner, som inte räknas som husdjur, föds upp förutsläppning etc. Det kan inte vara rimligt att regeringen skall behöva getillstånd till sådant. Elefanter,kameler, lamadjur etc. är sedan många århundraden husdjur i andra länder.Problem i samband med transport och förvaring måste regleras på annat sätt.Den i accepterade djurhållningen beträffande bl. a. kor och tjurar medkedja om halsen i mörka ladugårdar och utan moUon , höns i burunder hela sin livslid etc, skiljer sig inte principieUt från alt hålla enelefant med kedja om foten. Om lanlbruksstyrelsen meden bestämmelse som innebär generellt för bud i för vissa djur, trots att de i andra länder hålls som husdjur, avser att påverka dessa länders opinion torde metoden med förbud vara felaktig. Konkreta och sakligt moUverade regler för hur dessa djur skall transporteras, förvaras och skötas torde vara mera vägledande i delta sammanhang. Om sedan reglerna inle följs i kan ju resultatet bli förbud i varje särskilt fall. Såvitt bekant har man på en del håll i utlandet 121 tagit del av och ävenförsökt följa de svenska reglerna för djurparker. 1987/88:93 hadeknappast blivit följden om valt förbudsvägen beträffande Bilaga 2djurparksdjur. Tidigareförslag till djurskyddslagstiflning eller ändringar därav har i regel föregåttsav ingående utredningar och överväganden. Så synes inte vara fallet denna gång.Ändock innehåller förslaget ganska påtagliga ändringar såsom i denna paragrafmed nya direkta förbud mot användandet av vissa djurslag. anseralt förbud av denna typ behöver vara väl underbyggda av sakskäl som bland annatvärderar andra metoder atl undanröja de problem som åberopas. Dessutom bordeintemationellt förekommande beteendeforskning avseende dessa djurslagredovisas. 6.16Länsstyrelsen i : En djurart som normalt inte hålls somhusdjur i riket får enligt 4 § hållas i fångenskap endast i djurparker ellerliknande anläggningar. I kommentarerna till lantbruksstyrelsens framställninguppräknas de djur som lantbruksstyrelsen anser skall räknas som husdjur. Detsynes vara önskvärt atl det i följdförfattningarna anges vilka djur som skallräknas som husdjur. Enligt kommentarerna till lagförslaget anserlanlbmksstyrelsen all vissa uppräknade djurslag, dock ej fiskar är att anse somhusdjur. Hållande av akvariefiskar skulle därmed inte vara tillåtet annat än idjurpark eller liknande anläggning! 6.18Länsstyrelsen i : Tillkomsten av denna paragraf möjliggör ettförbud mot privatpersoners innehav av. t. ex. ormar och apor, vilka djurhittills orsakat mycken olägenhet för omgivningen och beträffande vilkahälsovårdslagstiftningen inle kunnat tillämpas. Det torde dock komma alluppslå en del bevisproblem vad gäller frågan om förvärvet skett före ellerefter lagens ikraftträdande. Någon form av övergångsbestämmelser tordeerfordras här. Länsstyrelsenmenar att de undantag, som lanlbruksstyrelsen enligt 1 kap. 5§djurskyddsförordningen skall kunna medge, i stället bör kunna meddelas avlänsstyrelsen, som har bättre möjligheter alt bedöma de lokala förhållandena. 6.23Naturvetenskapliga forskningsrådet: Bestämmelserna i denna para graf kan medföra mycket stora svårigheter för biologisk, särskilt ekologisk och jämförande fysiologisk forskning. Här stadgas att djur som normalt inle hålls som husdjur får hållas i fångenskap endast i "djurparker och liknande anläggningar". I kommentaren anges att med "liknande anlägg ningar" främst avses terrarier. Det finns ur vetenskaplig synpunkt ofta anledning all vid biologiska och medicinska institutioner i längre eller kortare fångenskap hålla ett stort antal andra djurarter. .Grodor är exem pelvis mycket vanliga som försöksdjur, och vaktel, lax och torsk tämligen vanliga. Visserligen stadgas i paragrafens 2:a stycke att regeringen får meddela belämmelser med undantag från denna begränsning. Det är dock en onödig byråkralisering all för varje försöksdjur som fångas för en sådan undersökning, begära regeringens tillstånd. Det bör påpekas alt kommen taren UU denna paragraf är mildare än lagtexten. I kommentaren anges 122 nämligen att endastprivatpersoner inle får hålla djur i fångenskap, medan Prop. 1987/88:93lagtexten tycks inkludera förbud även för institutioner. Där bör därför stå. Bilaga 2 "liknande anläggningar (t. ex. för djurförsök)". Ävenur andra synpunkter är gränsdragningen mellan vilka djur som får hållas ifångenskap och inle någol godtycklig. Husdjur som tillhör vår svenska traditioninom området är sålunda tillåtna exempelvis på cirkus, men däremot inte sådanadjur som hålles som husdjur i andra länder. Eventuellt lidande för djuren tordeju inte vara beroende av i vilket land de hålles som husdjur. KommentarenUll §4 djurskyddslagen innehåller en uppräkning av djurarter som räknas somhusdjur. Dels är listan ofullständig, dels är arterna inte klart definierade.Ur vetenskaplig synpunkt kan nämligen gäss och duva omfatta åtskilliga arter,likaså är det svårt att klart definiera vad som menas med burfåglar. Avsessådana fåglar som normalt bmkar hållas i bur eller vilt levande fåglar som avnågon anledning sättes i bur? Beteckningen vita råttor bör ändras till enbart råttor,eftersom det gäller ett stort antal raser som inte alla är . Vidaretorde rödräv, som saknas i förteckningen, vara ungefär lika vanliga irävfarmer som blå- och silvertäv, vilka nu finns nämnda i texten. Delär tveksamt vad som menas med "i fångenskap". Avses även infångandeav djur för märkning (ringmärkning, faslsällande av radiosändare etc), vilketkan inkludera bedövning och förvaring eller någol dygn förefterkontroll? 6.25Svenska djurskyddsföreningen: Förslaget synes innebära förbud mot all la handom skadade vilda djur och fåglar. Eftersom del finns sammanslutningar, som harsådan verksamhet på sitt program och med framgång driver denna, bör av lagenframgå, all det är tillåtet att ta hand om skadade vilda djur och fåglar.Jämför även med vad som säges i § 5 om sjuka och skadade djur. 6.27Cirkusakademien: Cirkusakademien har vidare stora betänkligheter mol den i 4§förslaget tUl djurskyddslag intagna, bestämmelsen, som ger djurparker ochliknande anläggningar (framför allt tertarier) ett förmodligen i hela världenunikt monopol atl hålla sig med djurarter som normalt. inte är husdjur i riket.Ett införande av denna bestämmelse skulle alltså få till följd att allaprivatpersoner förbjuds att la sig an ett i naturen påträffat djur som blivitskadat eller atl införskaffa ett i andra länder än vanligt husdjur. Denomständigheten all lanlbruksstyrelsen beräknas få en befogenhet alt meddelaundantag från den föreslagna förbudsbestämmelsen torde inle utgöra någon somhelst garanti för att sådana undantag verkligen kommer att medges. Rentskrämmande cynisk ter sig mot denna bakgrund lantbmksstyrelsens inställningalt - utan tvekan med hänsyn till kommersiella intressen tillåta var och en ivårt land all hålla sig med sådana burdjur som "smågnagare (marsvin,hamster, vila råttor, möss, ökenråtlor), burfåglar samt blå- och silvertäv,mink och chinchilla". Cirkusakademiensfrämsta anmärkning mol den föreslagna bestämmel- 123 seni 4 § djurskyddslagen är emellertid att den hindrar alla cirkusar att utanProp. 1987/88:93 lantbruksstyrelsens medgivande, som alltså aldrig ärgaranterat, hålla sig Bilaga 2 med ett stort antal djur som varken förnärvarande eller enligt förslaget tUl en ny djurskyddsförordning (4 kap. 4§) ärförbjudna att visas på cirkus. Denna olägenhet måste enligt akademiensuppfattning under alla förhållanden undanröjas genom alt cirkusarna ilagtexten uttryckligen likstäUs med djurparker eller liknande anläggningar. 6.28Föreningarna djurens vänners riksorganisation: Enligt lantbmksstyrelsensbedömning skall de djurarter som normalt hålles inom riket som husdjur äveninkludera blå- och silverräv, samt mink. Del finns inga skäl, mer än möjligt ekonomiska, för att del skaU varatillåtet att uppföda räv och mink i trånga burar en djurhållning som heltavviker från del normala för arterna. Därför anser vi att detta skall förbjudas. 6.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Det obestämda "liknandeanläggningar" bör strykas. Tertarier och zooaffärer är oftast ingen goddjurmiljö. Djurparker måste, för att över huvud taget accepteras, underkastasmyckel strängare regler vad avser en etologiskt riktig miljö för djuren. Rävar,minkar och chinchUlor bör inte få hållas i fångenskap, även om de "normalt"gör del. Det är inte acceptabelt atl inskränka djurens rörelsebehov bara föratt producera lyxvaror. Ej heller bör exotiska sällskapsdjur, inkl. burfåglar,få hållas inom landet. 6.33 : Vadlanlbruksstyrelsen skriver i motiveringen denna paragraf finnerriksförbundet vara av utomordentlig betydelse och instämmer helt i vad däranföres. 6.34 : Paragrafen är så striktformulerad att den måste ge upphov UU lolkningssvårigheter. Fasan räknas intetill husdjur men föds ju ofta upp för all släppas; oljeskadad fågel las in föratt botas osv. Skall regeringen behöva ge tillstånd till detta? Elefanter,kameler, lamadjur etc. är ju sedan många århundraden husdjur i andra länder.Problem med transport etc. då del gäller dessa djur måste kunna regleras påannat sätt. 5§ Sjuka eller skadade djur skall tas om hand för nödvändig vård så snart det ärmöjligt, om inte sjukdomen eller skadan är så svår att de bör avlivasomedelbart. 7.10 Hovrätten över och : För att undvikaatt bestämmelsen för tankarna liU sådant omhändertagande av djur som avses i 21§ bör uttrycket "tas om hand" bytas ut mot "beredas". 7.11 Kammarrätten i : I 5§ i lagförslaget angesatt sjuka eller skadadedjur skall tas om hand för erforderlig vård. Vem eller vUka denna 124 skyldighetåvilar framgår varken av den föreslagna bestämmelsen eller Prop. dessmotsvarighet i nu gällande djurskyddslag. Någon ledning i motiven Bilaga 2 står inteheller att finna. Inte heller framgår vem som har kostnadsansvaret för denerforderliga vården. Det bör här också framhållas att i 23§..i förslagetföreslås, utan närmare motivering, atl den som uppsåUigen eUer avoaktsamhet bryter mot bl. 5 § skall straffas med böter. av detanförda är stadgandets utformning oUllfredsställande och bör bli föremålför ytterligare överväganden. 7.13 : I §4 begränsasmöjligheterna att hålla andra djur än sådana som normalt utgör husdjur i fångenskapannat än i djurparker eller liknande anläggningar. I sina specialmotiveringartill detta stadgande framhåller lanlbruksstyrelsen att vilt djur alltså ickefår tas om hand av privatpersoner och hållas i fångenskap om inte lantbruksstyrelsenmedger undanlag. Å andra sidan skall sjuka eller skadade djur enligt §5 tas omhand för nödvändig vård: så snart del är möjligt, om inte sjukdomen ellerskadan är så svår all de bör avlivas . Del är emellertiderfarenhetsmässigt mycket vanligt att privatpersoner omhändertar främst unga,skadade, individer av fåglar, harar, ekortar o.d. som påträffas i naturen, ochvårdar dem i hemmet. Dessa djur förblir ofta tama och kvarstannar i många falli den omhändertagande familjens bostadsmiljö. Här skapar med andra ordförslaget möjligheter till atl man genom åtlydande av §5 bryter mot den §4.Denna olägenhet kunde möjligen undanröjas genom atl man i § 1 inför en klardefmiUon av begreppet fångenskap. 7.23 : I paragrafenfinns en språkUg felsyftning. Sista raden bör för alt ej kunna missförstås lyda"så svår atl djuren bör avlivas ". 7.26 : LRF anser att paragraferna5 och 6 är motsägelsefuUa och i vissa fall kan motverka varandra. Får manexempelvis ta hand om skadat vill och ge det vård hemma på gården eller måstedjuret fraktas till ett djursjukhus där del på gmnd av bristanderesurser blir avlivat. 7.28 Föreningarna djurens vänners riksorganisation: Begreppet"så snart som möjligt" är diffust och bör ersättas medorden "utan dröjsmål". 7.30 mot plågsamma djurförsök: "Såsnart del är möjligt" är vagare än "utan dröjsmål" (gällandelag). Det senare bör stå kvar. 6 § Påträffas ett djur så svårt sjukt eller skadat att detbör avlivas , får en veterinär eller polisman och i trängande fallvarje person genast avliva djuret. När djuret är avlivat skall ägaren eller Innehavareneller, om detta inte är möjligt, polismyndigheten underrättas av den som avlivat djuret. ' 8.11 Kammarrätten i : Beträffande 6 § i förslagetanges i motiven Prop. 1987/88:93 all den motsvarar 20 § i gällande lag. Vid enjämförelse mellan lagförslaget Bilaga 2 och gällande lag finner man dock atttvå sakliga förändringar vidtagits. Dels har ordet "synnerligen" ilokuUon "synnerligen trängande" tagits bort och dels har i förslagetockså uteslutits kravet på att ägarens eller innehavarens mening om möjligtskall inhämtas före del djuret dödas. Enligt motiven till motsvarande nugällande bestämmelse betingades stadgandets utformning av en önskan alt sålångt möjligt förhindra missbruk. Den nu föreslagna bestämmelsen utvidgarrätlen för envar att döda sjuka eller skadade djur ulan ägarens medgivande.Några skäl för denna förändring har inte angivils. Kammartätten finner dettveksamt om någon ändring är påkallad i nu aktuellt avseende. 8.13 : Till de i I§ uppräknade djurslagen, från däggdjur ned till akvariefiskar, hänvisassedan i lagtexten allmänt som djur. Som en konsekvens av atl de senare enligt 1§ begränsas till att gälla djur som normall hålles i fångenskap kommerbestämmelserna i 6§ väl alt omfatta akvariefiskar men icke trafikskadat vilt,vilket senare torde vara det vanligaste objektet för veterinärs eller polisingripande då sjuka eller skadade djur påträffas. 8.15 i : Formuleringen inuvarande 20 § med bland annat orden "uppenbarligen" och"synnerligen" bör bibehållas för all undvika all bestämmelsen utnyttjas"i fel riktning". I paragrafen bör införas att djurägaren om möjligtbör undertättas redan före avlivandet. 8.17 i län: I motsvarande bestämmelsei gällande djurskyddslag är det särskilt föreskrivet följande: "Om så kanske, bör ägarens eller innehavarens mening inhämtas." Denna föreskriftåterfinns inte i lagförslaget. Motivering härtill saknas. Bestämmelsen börenligt mening kvarstå i lagen. 8.26 : Paragrafen är oklartskriven och kan ge upphov till tolkningsproblem. Hur ska en enskild personkunna avgöra vad som är trängande fall? 8.30 mot plågsamma djurförsök:Förslaget innebär en klar förbättring i förhållande till gällande bestämmelser. 8.34 : Djurägaren måste, om så ärmöjligt, kontaktas redan innan djuret avlivas. Rättssäkerheten kan annarskomma i fara. 7 § Operativa ingrepp av någon betydelse eller andrabehandlingar i syfte att bota sjuka eller skadade djur skall utföras avveterinär, om behandlingen orsakar lidande som inte är obetydligt. Regeringen får meddela bestämmelser som förbjuder ellerställer upp särskilda villkor för kupering eller annan stympning av djur. 9.6 Universitets- ochhögskoleämbetet: Texten i denna paragraf verkar Prop. skriven i huvudsak médtanke på animalieprodukUonens djur, sällskaps- Bilaga 2 djur och omhändertagnadjur. De djur som används som försöksdjur har efter anmälan eller etiskprövning försatts i en annan situation och del är därför många gångerförsöksledaren eller medhjälpare som snabbi och anpassat kan bidraga medrikUga åtgärder. förslag till konvenUonstexl, som ovan nämnts (se 1.6), används uttrycket"compelenl person". UHÄ föreslår att paragrafens första styckekompletteras enligt följande: "Operativa ingrepp av någon betydelse ellerandra behandlingar i syfte all bota sjuka eller skadade djur skall utföras avveterinär eller särskilt sakkunnig, om behandlingen orsakar lidande som inle ärobetydligt". I specialmotiveringarna till lagen bör utvecklas att"särskilt sakkunnig" avser försöksledare eller annan medverkande viddjurförsök. 9.11Kammarrätten i : Lagförslagets 7§ motsvarar enligt motiven 9-11 §§ inu gällande lag. Där ges i 9 § bestämmelser om kastrering, i 10 § om kuperingav svans på hästar och andra djur och i 10 a § om stämbandsoperalion av hund. I11 § sluUigen ges en bestämmelse av mera allmän innebörd. I 7§ i lagförslagethar dessa detaljbeslämmelser lagils bort och återfinns i stället i första kapitleti den föreslagna förordningen. Lagtextens första stycke har enligtkammartällens mening fått en sådan utformning att den kan tolkas som om denbara har avseende på botande av sjuka eller skadade djur. Vid denna tolkning ärdel tveksamt om exempelvis kastrering av djur omfattas av den nyalagstiftningen, allra helst som del i 7 § 2 st i lagförslaget och i 1 kap. 4 §i förordningen använda begreppet "stympning" inte ulan vidare ocksåbehöver innebära kastrering. Lagförslaget synes därför böra omformas. 9.15Länsstyrelsen i : Föreskrifter om i vUka fall behandling elleroperation skall utföras av veterinär är svåra att formulera. De nu föreslagnabestämmelserna är bättre än i den tidigare lagens §11. Frågan är dock hur såvälallmänhet som experter och jurister drar gränsen mellan ett obetydligt och inleobetydligt lidande. Iandra stycket talas om kupering eller annan stympning av djur. Ordet stympningär för drasUskt och innebörden är inte heller helt klar. Föreslås en lydelsesom: Regeringen får meddela bestämmelser som förbjuder eller ställer uppsärskilda villkor för kupering eller annat operaUvl ingrepp som ej är föranlettav medicinska skäl. Föreskrifternai 7 § måste i förordningen åtföljas av bestämmelser som närmare reglerar vadsom avses med såväl första som andra stycket. 9.17Länsstyrelsen i län: Förslaget innebär alt t. ex. svanskupering av hund inte får företas om inte lantbruksstyrelsen medger annat. Vad lanlbruksstyrelsen har för åsikt i denna fråga framgår ej av styrelsens framställning. Delsamma gäller kaslralionsbestämmelser för djur.