prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — (BITS)............................................................................................ ...106 Information ........................................................................................ .... 107 Information om i utlandet m. m. Svenska insfitutet ............................................................................. 109 Riksradios programverksamhet för utlandet ................ Övrig informafion om i utlandet.......................................... 113 Inledning.............................................................................................. ... 116 Världsekonomin och internafionell handel ................................ ... 116 utrikeshandel .................................................................. ... 116 Nordiskt samarbete ...................................................................... ... 117 Multilaterala handelsfrågor .......................................................... ... 119 Exportfrämjande insatser ............................................................ .... 121 Exportfinansiering ........................................................................ .... 121 Bilateraltsamarbete ....................................................................... .... 122 FN:sekonomiska kommission för (ECE)........................ .... 123 Tullfrågor, handelsprocedurer m. m............................................. .... 123 Skyddssystemet på beklädnadsområdet.................................... ... 124 Utredningom utrikeshandeln i krislägen .................................. 125 Krigsmaterielkontroll .................................................................... .... 125 Exportfrämjande verksamhet ............................................................. 129 , täckande av vissa utgifter för skadeer sättningar............................................................................................. 138 Imporlkontoret föru-landsprodukter .......................................... 147 F. Nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor m. m. Prop. Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska om rådet ............................................................................................ 153 F 2.Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK)....................... 153 Information, studier och forskning om freds- ochnedrustnings- strävanden m. m..................................................................................... 154 F 4.Bidrag fill internationella fredsforskningsinslitut () ................................................................................................ 157 F5.Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning 158 F 6.Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet ............................ .. 160 Bilaga5.1 Fakta om bistånd ............................................................. .. 165 Stafiigamyndigheter och organ för bistånd .................................... 168 Internationellautvecklingsprogram................................................................ .. 172 Biståndettill enskilda programländer............................................................. .. 199 Biståndetfördelat pä enskilda länder............................................................. .. 287 Bilaga5.2 Förteckning över lönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringarför de Stockholmsbaserade ambassadörerna Anslagsförteckning ................................................................... ................ 300 Bilaga 6till budgetpropositionen 1988 1987/88:100 Bil. Försvarsdepartementethar ansvar för alla de åtgärder som krävs för att förbereda landet för attmotstå väpnad eller annan yttre aggression och för atl ställa om samhället tillkris- och krigsförhällanden. Totalförsvaret består av en militär och en civildel. Totalförsvarets militära del omfattar iplaneringshänseende armén, marinen och flygvapnet samt den operativa ledningen.Ofta benämns dessa delar för huvudprogram 1, 2, 3 resp. 4. Därutöver finns ettantal myndigheter som budgeltekniskl är sammanförda som huvudprogrammet 5. Totalförsvarets civila delutgörs av ett stort antalsamhällssektorer eller funktioner. Försvarsdepartementet ansvarar härvid förcivil ledning och samordning, befolkningsskydd och räddningstjänst,psykologiskt försvar, övrig varuförsörjning samt kyrklig beredskap.Försvarsdepartementet ansvarar vidare för samordningen inom regeringskanslielav samtliga funktioner inom totalförsvarets civila del samt för räddningstjänsteni fred. fattade ett nytt försvarsbeslutsom bl. a. angav en inriktning av verksamheten framåt. Del nuframlagda budgetförslaget för /89 utgår från försvarsbeslutetsförutsättningar och omfattar del andra året i försvarsbeslutsperioden. Efter försvarsbeslutet har del inte inträffat något sommotiverar ändringar i inriktningen av vår försvarspolitik. 1 ett för demilitära och civila delarna gemensamtavsnitt av försvarsdepartementets bilaga till budgetpropositionen orienterasom pågående arbete med att göra en samlad översyn av totalförsvarets ledningunder kris och krig. Överbefälhavaren och överstyrelsen för civil beredskapkommer att redovisa ett uppdrag härom . Förslag avges för totalförsvaret gemensam skyddsskola. Budgeten för den militära delen av totalförsvaretinnehåller en rad åtgärder som i linje med försvarsbeslutet innebärförstärkningar. Sålunda ökas bl. a. resurserna för grundutbildningen, förlelemolmedel och för beväpningen av flygvapnets jakt- och attacksystem. Delvisar sig dock att förutsättningarna för att genomföra 1987 årsförsvarsbeslut har förändrats. För alt behålla en rimlig balans mellanverksamhet och I 1987/88. resurstilldelning är delnödvändigt att bl. a. genomföra kraftiga reduktio- Prop. 1987/88:100. ner irepelilionsulbildningen vid armén och i mindre omfattning vid marinen. Ett uppdrag har lämnats tillöverbefälhavaren alt utreda bl. a. arméns krigs- och fredsorganisationpå sikt och försvars-maklens ledning av den fredstida verksamheten. Förslagfrån överbefälhavaren väntas . Försvarsdepartementetsbilaga till budgetpropositioneninnehåller sedvanlig, av begärd, redovisning av läget iJAS-projektet. 1 denna konstateras att projektet försenats ytterligare. Förstaserieleverans bedöms nu ske ca än planerat. Projektet kangenomföras inom den avsatta kostnadsramen. Den aktuella planeringens konsekvenser för denanställda personalen, det långsiktiga behovet av anställda saml vissaålgärder för att täcka personalbehoven redovisas. Lösningar på problemet med militära pilotersavgångar till de civilaflygbolagen redovisas. Erforderligt antal piloter skall kallas in förtjänstgöring om avgångarna i flygvapnet medför alt beredskapen i luftförsvaretblir lidande. Förslag avges till ändrad lydnadsställning förförsvarshögskolan (FHS). Den börfortsättningsvis vara en myndighet utanför försvarsmakten men inom den militärautgiftsramen. förs över från för attbilda en egen myndighel inom försvarsdepartementets verksamhetsområdemen utanför försvarsmakten. Budgeteninnehåller vidare förslag om förbättrade ersättningar till värnpliktiga. Sålunda föresläs dagersättningenhöjas med . ochutryckningsbidragel till 3 000 kr.Likaså föreslås en höjning av den behovsprövade familjepenningen ochbeklädnadsersättningen. Motsvarande förbättringar föreslås för de vapenfriatjänstepliktiga. Budgeten förden civila delen av totalförsvaret innehåller en fortsatt satsning på bl. a.förbättrad beredskap vid myndigheterna, hälso- och sjukvårdsberedskapen i krig,psykologiskt försvar samt på elförsörjningen i krig, inkl. kommunaltekniskförsörjning. Samordningen avcivilförsvarsverksamheten och fredsräddningstjänsten fortsätter varvidkommunernas ansvar successivt utvidgas. Inriktningen av befolkningsskyddet /ä:/-/ fö rån dras i enlighet med försvarsbeslutet.Sålunda har en översyn inletts av s. k. mål- och riskanalyser liksom avstudier avseende en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig. Detframtida skyddsrumsbyggandet kommer som en följd härav atl inriktas mot sådanaområden där mer betydande risker bedöms finnas för civilbefolkningen. Insatser görs för att förebygga olyckoroch föralt begränsa konsekvenserna av sådana, om de skulle inträffa. Förmåganatt leda räddningstjänsten under svåra förhållanden skall stärkas. Regeringen hargett en kommitté i uppdrag att utreda beredskapen mot utsläpp av radioaktivaämnen. Kommittén skall enligt sina direktiv beakta de grundläggande principernaför beredskapen. Beredskapen föratt bekämpa olje- och kemikalieutsläpp förstärks en- Prop. 1987/88:100 ligtden grundsyn för inriktningen av del oljeskadeskyddet för 1990-talet somhar lagts fast av . Förändringarna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde i förhållande fill statsbudgeten /88 framgår av följande sammanställning (milj. E, Operativ ledning m. m. F. Gemensamma myndigheter m, m. - Anslagen ,-F 17, och - AnslagetF 19, Anskaffning av - Anslaget F 21, Reserv för det - AnslagetF 22, Reglering av prisstegringar för det militära försvaret Summa B-F (totalförsvarets militära Civil ledning och samordning H. Befolkningsskydd och räddningstjänst Summa G-J (totalförsvarets civila del) Summa för fjärde huvudtiteln 'ingår i intill den 1 juli1988. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälantill budgetpropositionen 1988 1 Huvudtitelns utformning Dennabilaga lill 1987/budgetproposition upptar till största delen åtgärdersom är en direkt konsekvens av försvarsbeslut (prop.1986/87:95, FöU II, rskr. Upprepning av det iförsvarsbe-slulsproposilionen sagda har undvikits. Här redovisas därför iprincip endast det som förändrats eller tillkommit. Inledningsvis sammanfattas försvarsbeslut.Därefter följer ett avsnitt om och försvarsplaneringen följt avsäkerhetspolitiska och försvarspolitiska överväganden. Härefter behandlas vissaför totalförsvaret gemensamma frågor, bl.a. utgångspunkter för planeringen saml om ledning och samordning avtotalförsvaret. Överväganden om verksamhet och fortsatt utveckling för det militära försvaret följer sedan, först medavseende på krigsförbanden, därefter för fredsorganisalionen. Totalförsvarets civila del behandlas på motsvarande sätt.Fortsatt utveckling beskrivs därvid funktionsvis. hartillkommit och behandlas som en särskild myndighet direkt under regeringen menfinansierad inom utgiftsramen för del militära försvaret. Sist behandlasförsvarsdepartementets samtliga anslag för /89 med förslag till anslagsbelopp. Vissaanslag har sedan föregående budgetår ändrat littera eller tillkommit enligtföljande: Utredningar m. m. Anskaffning av materiel till . Vissa nämnder m. m. inom det militära försvaret. Reserv fördel militära försvaret. Reglering av prisstegringar för det militäraförsvaret. Vissa nämnder m. m. inom försvarsdepartementetsområde. Benämndes tidigare A4. Benämndes tidigare F20. Benämndes tidigare A2. Vissa nämnder m. m. inomtotalförsvaret. Genomriksdagens beslul (prop. 1986/87:95, FöU II, rskr. 310) 1987 om totalförsvaretsfortsatta utveckling fastställdes mål och planeringsram för perioden /88 -1991/92. /89 utgör därmed andraåret i försvarsbeslulsperioden. Jag återger i det följande del huvudsakligainnehållet i riksdagsbeslutet. försvarsbeslut grundas pä altsäkerhetspolitikens yttersta mål äratl trygga frihet och nationella oberoende. alliansfriapolitik syftande till neutralitet omdet skulle bli krig i vår omvärld ligger fast. Säkerhetspolitiken formasväsentligen i ett samspel mellan utrikespolitiken och försvarspolitiken. Ett starkt och allsidigt totalförsvar ärväsentligt för atl göra säkerhetspolitiken trovärdig. Totalförsvaretskall i första hand vara fredsbevarande. Omvi ändå angrips skall vi till det yttersta värna vår frihet och vårt oberoende.Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändiga försörjningentryggas. Detnordeuropeiska området med angränsande havsområden har gradvis fått en ökandebetydelse för stormakterna. I förening med den vapentekniska utvecklingen fårdetta återverkningar och konsekvenser för de nordiska länderna. Totalförsvaretsmål ligger fast men ges en delvis moderniserad beskrivning. Enhetliga planeringsantaganden omkrisers och krigs varaktighet och karaktär, inbegripet vilken utrikeshandel sombör förutsättas möjlig i olika lägen, skall tillämpas. . Totalförsvarelsmihtära del skall ha följande huvudsakliga utveckling: På den allmänna värnpliktensgrund prioriteras åtgärder som syftar till atthöja krigsorganisationens kvalitet och utbildningsnivå samt atl moderniseraoch komplettera befintliga och beslutade system för alt förbättra dessas verkan. Betydelsen av en effektiv underrättelsetjänst betonas. Luftförsvarets utveckling och verkansmöjligheter prioriteras. Modernavapen och elektroniska motmedel saml förbättrad stridsledning och luftbevakningtillförs. Luftvärn med längre räckvidd utökas. En långsiktig inriktning skapasför förbättring av flygslridskrafternas jaktbeväpning. För att förbättra tillgången på effektiva system för bekämpning av en angriparesfartyg utökas antalet ubåtar och tillförs moderna tunga kustrobotförband.Ubålsskyddets kvalitet höjs genom ett antal åtgärder. Viktigare delar av detområdesbundna försvaret moderniseras. Arméns krigsorganisation,förbandsomsätlning, utbildningssystem och fredsorganisalion utreds. Ettkompletterande underlag tas fram . Målet för arbelet är altriksdagen skall kunna fatta beslut som medger armén förbättradutbildning och en stabil långsiktig inriktning. Försvarsmaktenspersonalsituation uppmärksammas i högre grad. Ålgärder föreslås bl. a. för atlbryta den nuvarande trenden vad gäller För marinens del godkänns att enny ledningsorganisation inrättas. Med syfte atl säkra en handlingsfrihet inför 1992års försvarsbeslut bör möjligheterna atl modifiera ett antal fiygplan J35 utöver det beslutade antal som krävs för nuvarande tre divisioner prövas. För den angivnautvecklingen fastställs en planeringsram om 124867 milj. kr. i prisläge för det militära försvaret under femårsperioden1987/88 1991/92. Vidare skall priskompensationssystemet justeras. Totalförsvarets civiladel skall utvecklas så alt1982 års försvarsbeslut i väsentliga avseenden fullföljs och vidareutvecklas.Enhetliga planeringsantaganden, utgående frän gemensamma operativagrunder, skall tillämpas inom hela totalförsvaret bl. a. för att uppnå balansi fråga om uthållighet. 1 enlighet härmed förordas bl. a. en kraftigförstärkning av beredskapen pä hälso- och sjukvårdsområdet. Delvis ändradebedömningar av krisers och krigs karaktär och den militärtekniska utvecklingenskonsekvenser motiverar vissa omprioriteringar i jämförelse med föregåendeförsvarsbeslut. När det gällerkrisers och krigs varaktighet och karaktär innebär försvarsbeslutet alt ett förkrigsskede i planeringen kan antas ha envaraktighet av upp till ett är under vilket det sker en gradvisminskning av utrikeshandeln. Dettaleder till mer gynnsammaimportantaganden än vad som hittillslegat till grund för planeringen. Vidare anges att förkrigsskedel kankomma att följas av ett krigs- eller neutralitelsskede under vilket ingen utrikeshandel alls kan påräknas. Ett akut krigsskede mellan maktblockenuppskattas kunna pågå nägra månader. Totalförsvaret, dvs. det för kris- ochkrigsförhållanden omställda samhället, skall ha en uthållighet för detta skedesom är betryggande i förhållande härtill. Denna bedömning av krisers och krigsvaraktighet och karaktär föranleder en minskning av oljelagren samt av vissaandra beredskapslager inom del förutvarande ekonomiska försvarets område. Inombefolkningsskyddet innebär försvarsbeslutet att bristerna när det gäller tillgången på skyddsrum i vissaområden är så stora att de med fortsatt byggande enligt hittillstillämpade principer inte kan läckas under . Motdenna bakgrund har en inriktning som i stort innebär att resurserna förskyddsrumsbyggande i huvudsak skall användas för insatser inom sådana områdensom betecknas som riskområden i aktuella skyddsplaner. Under formersom medger parlamentarisk insyn och medverkan bör en översyn av de regionalamål- och riskanalyserna samt studier inriktadepå en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig genomföras. Finansieringsprinciperoch priskompensationssystem fastställs. ex. inle längre vara ett statligt ansvar att finansiera s. k. fredskrisla-geravseende olika insatsvaror för industrin, främst vissa petrokemiskt baseradeprodukter och legeringsmetaller. Beredskapsåtgärder som avser fredstidastörningar bör i normalfallet genomföras och bekostas av det organ som har ansvaret för denfredslida verksamheten. Det bör Prop. 1987/88:100 därför fortsättningsvisankomma pä företagen atl genom sinkommersiella lagring själva svara för erforderlig beredskap inför sådanakriser. Vissa riktlinjer förkustbevakningens organisation godkänns. Utöver detovan anmälda innebär riksdagsbeslutet atl regeringen bör handlägga frågan omalarmering av befolkningen och viktiga meddelanden till den, utöver vad somär möjligt genom utomhusalarmering, så att ställning kan tas tidigtunder försvarsbeslutsperioden. Slutligenbetonas den svenska försvarsindustrins betydelse och förutsättningar. 1 försvarsbeslut behandlade riksdagenockså frågan om parlamentariskinsyn och påverkan. Jag återkommer i det följande särskilt till dennafråga. Regeringenutfärdade anvisningar för programplaner m.m. för perioden /90 1991/92 och för anslagsframställningar för /89. Anvisningarna,som avsåg såväl den militära som den civila delen av totalförsvaret, utgick bl.a. från de förslag som lämnats av försvarskommitté (SOU 1987:9). Överbefälhavarenhar lämnat programplan för perioden 1992 till regeringen.Överstyrelsen för civil beredskap har lämnat motsvarande plan för den civiladelen av totalförsvaret. Myndigheterna har inkommit med anslagsframställningari . 3 ochförsvarsplaneringen P''op- '987/88:100 uppdrog ålregeringen att låta för svarskommitté pröva förslag från revisorer angående riksda gen och försvarsplaneringen (Förs1982/83:22, FöU 1983/84:6, rskr. Så skedde, och försvarskommittén redovisade sina överväganden och förslag i rapporten inflytande på utveckling en inom tolalförsvarssektorn, m. m. Kommitténs förslag är i huvudsak riksdagensförsvarsutskott ges ett vidgat verksamhetsområde genom atl utskottet engagerarsig i en regelbunden och systematisk kontroll och uppföljning av genomförandetav riksdagsbeslut om försvaret och av syslemplaneringen inom viktigare områden, inför ett flerårigtförsvarsbeslut bör propositionen lämnas senast , försvarskommittébetänkandenom säkerhetspolitikens inriktning och som underlag för programplaneringen den allmänna inriktningen av totalförsvarets fortsatta utveckling, bör undergåen bred remissbehandling. Enligt minmening är förslagen från försvarskommitlén i sina huvuddrag lämpliga och börbeaktas i planeringen inför kommande försvarsbeslut. När det gälleruppföljning av fattade beslut har jag uppfattat försvarsutskottets intentioner så atl utskottet påtagit sig en meraktiv roll. Atl en höjd ambition i dessa avseenden allmänt sett ärmotiverad följer bl. a. av statsmakternas beslut om ledning av den statligaförvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. Frågan om hurdet parlamentariska inflytandet bör beaktas i planeringen inför kommanderiksdagsbeslut om försvaret bereds i . Jag hemställer alt regeringen berederriksdagen tillfälle alt ta del avvad jag har anfört om och försvarsplaneringen. 4Säkerhetspolitiska överväganden Pop- 1987/88:lOO Sverigessäkerhetspolitik syftar ytterst lill att bevara vårt lands frihet och nationellaoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är atl i alla lägen och i formersom vi själva väljer trygga en nalionell handlingsfrihet. Denna skall göra detmöjligt för oss att inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle ipolitiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våraegna värderingar saml i samband därmed utåt verka för internationellavspänning och en fredlig utveckling. Ett viktigt led i dessa strävanden är att bidra lill fortsatt lugn och stabilitet i och atl minska riskernaför att dras in i krig ellerkonflikter. kommer alt orubbligt fullfölja enalliansfri politik syftande till neutralitet i krig i vår omvärld. Densvenska neutralitetspolitiken utgör den främsta garanten för vår fred och vårtoberoende. Säkerhetspolitikenformas väsentligen i ett samspel mellan ulrikes-och försvarspolitiken.Politiken utformas för atl i omvärlden skapa förtroende och respekt för vår vilja att hålla fast vid den valdalinjen. Detta förtroende grundläggs genom kontinuitet och fasthet i vårtagerande. En långsiktig, fast och konsekvent utrikespolitikutgör en väsentlig del av säkerhetspolitiken. för en aktivinternafionell politik, grundad på folkrättens principer, föravspänning, internationell nedrustning och fredliglösning av konflikter mellan stater, liksom för internationell solidaritet,rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter. Neutralitetspolitikenförutsätter vidare en fast och konsekvent försvarspolitik,som skapar förtroende i omvärlden för vär vilja och förmåga attförsvara oss. Ett starkt och allsidigt totalförsvar är väsentligt för atl görasäkerhetspolitiken trovärdig. Det råder bred enighet om den angivnainriktningen av säkerhetspolitiken. Politiskt har detta manifesterats iden parlamentariska försvarskommitlén och försvarsbeslut. Regeringen har iproposition 1986/87:95 Totalförsvarets fortsatta utveckling mer utförligtredovisat de överväganden om den säkerhetspolitiska utvecklingen och vårttotalförsvar som framkommit under beredningen av försvarsbeslutet. Minaöverväganden utgår från denna redovisning. säkerhet är i hög grad beroende a v deninternationella utvecklingen, särskilt av relationerna mellanstormaktsblocken i . Förhällandetmellan och kännetecknas såväl av rivalitet,politiska motsättningar och fortsatta rustningar som av en viss samverkan, främst i syfte atl undvika en konfiikt somkan leda till direktakonfrontationer och ytterst till kärnvapenkrig. Kampen om infiytandefortgår dock i global skala. En överenskommelsehar träffats mellan och om att avskaffamarkbaserade medeldislanskärnvapen i . Positiv är även ambitionen atlkraftigt minska de strategiska kärnvapenarsenalerna och alt inleda samtal ombegränsningar för kärnvapenprov. I nedrustningskonferensen i förefalleren uppgörelse om förbud mot kemiska vapen ligga inom räckhåll. ser om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder i som träffa- Prop. des i den s.k. Stockholmskonferensengranskas av ett uppföljningsmöte i Regeringenföljer uppmärksamt eventuellt kommande och intensifierade samtal mellanmaktblocken om konventionella rustningar i och särskilt sädana som merdirekt kan beröra svenska säkerhetsintressen. Stormakterna engagerar sig i lokala konflikter päolika häll i väriden. 1 och , där de bådaledande makterna har starka intressen, finns risk för en direktkonfrontationmellan stormakterna. Den militärasituationen i återspeglar rådande motsättningar och misstänksamhetmellan maktblocken. Båda sidor har sedan den nuvarande politiska och militärastrukturen i grundlades byggt upp mycket stora insatsberedda militära styrkor i Europa.Betydande kärnvapenresurser liksom mycket omfattande konventionellastridskrafter slår mot varandra på ömse sidor om blockgränsen i Centraleuropa.De militära satsningarna inom både NATO och har under detsenaste decenniet gradvis ökat i reala termer, främst för alt höja denmateriella kvaliteten på de konventionella stridskrafterna. Denmilitärpoliliska situationen i kännetecknas av betydandestabilitet. Inte minst hotel frän kärnvapnen har fört med sig mycket starkarestriktioner pä agerandet. Utfallet av ett konventionellt krig i berorpå så många och skilda faktorer, att det även framgent blir utomordentligtsvårt för parterna att förutse utgången. Trots all båda maktblocken hardelvis skilda uppfattningar om vad som är politiskt och militärt önskvärt iEuropa, är det mot denna bakgrund osannolikt alt någondera parten skullevara beredd att tillgripa våld i syfte atl ändra de rådandemaktförhållandena till sin fördel.