prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag lägger därför inle nu fram något förslag omprästtjänsterna i dessa pastoral. Mitt förslag: Omhögst två sökande har bedömts behöriga till en tjänst fär kyrkorådet ellertillsättningsnämnden begära alt tjänsten ledigförklaras pä nytt. Om efter nyttledigförklarande inte flera än två sökande har bedömts behöriga, får kyrkorådeteller tillsättningsnämnden välja att tillsätta tjänsten eller atl lämna överärendet fill . får i det senare fallet anfingentillsälta tjänsten eller besluta atl hålla den vakant. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt (betänkandet dd 1 s. 140-141, dd 2s. 67 och 156). Remissinstanserna:Den övervägande delen av instanserna har inte kommenterat förslaget.Domkapitlen i och Skära har frän olika utgångspunkter kritiserat det. Skälenför mitt förslag: Jag har redogjort för skälen lill atl domkapitletjnte längre skall upprätta bindande förslag vid tjänstelillsätt-ningar. Avdelta följer att reglerna för förnyat ledigförklarande av en tjänstredaktionellt niåste utformas pä etl annal sätt än kommittén föreslagit. Jag har övervägt omkyrkorådet eller tillsättningsnämnden alltid skall kunna begära att en tjänstledigförklaras på nytt, om det inte finns någon dlerhögst två behöriga sökande.Denna rätt stärker dock kyrkorådets eller fillsättningsnämndens möjlighet altfå en präst som motsvarar tjänstens särskilda behov. Kommitténs förslag förefallermig därför väl avvägt. I vissa fall kan det emellertid finnas anledning förkyrkorädel eller tillsättningsnämnden och atl samråda angäendeförutsättningarna för all få fler sökande lill tjänslen genom eU förnyatledigkungörande. Om kyrkorådet ellertillsättningsnämnden inte heller efter elt förnyat ledigförklarande anser.sigvilja tillsätta tjänslen, skall ärendet överlämnas fill domkapitlet.Domkapifiet bör då under vissa förhållanden ha räU alt filisätta tjänsten.Tillsättningsorganets skäl för atl inte filisätta tjänsten mäste vara objektivtgodtagbara. Andra skäl fär inte leda fill att den gudsljänstfirandeförsamlingen saknar präst eller alt lämpliga sökande intebefordras. Om i elt falt som detta tillsätter en kyrkoherdetjänst,har förfarandet enligl min uppfaUning ändå styrts av pastoratets vilja i ensädan omfattning att tillsättningen inle skall räknas som en "tredjegångstillsäUning " av domkapifiet. Mittförslag: Den allmänna behörighetsprövningen för sökande till prästtjänstavskaffas. Regeringenfår meddela föreskrifter om särskilda villkor för behörighet till annanprästtjänst än biskopstjänst. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämnier med mitt (betänkandet del 1 s. 139-142, dd 2 s. 68 och159-160). Remissinstanserna:Huvuddelen av remissyttrandena berör inte förslagen i denna del pä annat sättän all några anser att det för vissa tjänster skall fä krävasarbetsledarutbildning eller dokumenterad erfarenhet av arbetsledarskap. Detligger i sakens natur att endast den som har rätt att utöva prästämbetet skallvara behörig fill prästtjänst. De allmänna behörighetsvillkoren i nuvarandeprästvalslag om att en sökande skall prövas "hava den förmåga och deegenskaper vilka erfordras för tjänstens nöjaktiga bestridande" fyllerenligl min mening inte längre nägon funktion. harför övrigt i betänkandet (SOU 1986: 11) Enklare skolförfattningarföreslagit att de allmänna behörighetsvillkoren för de statligt regleradelärartjänsterna skall utmönstras. Dessa krav anses ay utredningen kunna tillgodosesutan särskild föreskrift i skolförfaUningarna. Jag delar kommitténsuppfaUning aU den allmänna behörighetsprövningen måste anses ingå ifillsättningsmyndighelens bedömning av den sökandes skicklighet. Det finnsinte någon skyldighet att tillsätta en tjänst med en sökande som inte uppfyllerde krav som tjänsten ställer. Ivissa fall kan det finnas behov av att ställa speciella krav på de sökande tjänst. Det kan gälla minimiålder, viss tjänstgöringstid som präst Sådana särskilda behörighetsvillkor förekommer . Vidare bör krav införas päatl de sökande lill vissa kyrkoherdetjänster skall ha gått igenom enarbetsledarutbildning med godkänt resultat eller att den sökande pä annat sätthar visat sig lämpad för arbetsledande arbete. I del senare fallet kan ett avbiskopen utfärdat intyg tjäna som dokumentation i de fall då en präst sökertjänst i etl annat stift än det egna. I hemstiftel bedöms arbelsledarförmågan isamband med behörighetsprövningen i . Omfallningen och innehållet ien förstärkt arbetsledarutbildning bör bestämmas i samräd mellan sliften ochden rikskyrkliga organisationen. Skälen för atl jag pä detta sätl i likhet medflera remissinstanser vill betona kravet på lämplighet för arbetsledaruppgifteni vissa fall, främst kyrkoherdetjänster i flerpräslpastorat eller andrapastoral där arbetsledning utgör en viktig del i tjänsten, är uppenbara. Underläng tid har i den kyrkliga debatten framhållits atl belydande problem uppslårdä förmågan i dessa avseenden brister. Utvecklingen på arbetsmarknaden harunder senare år ytteriigare skärpt kraven på dem som är satta alt fullgöraarbetsledande uppgifter. Först sedan man inom den kyrkliga organisationenbestämt innehållet och omfallningen av den arbetsledarutbildning som skallkrävas kan bestämmelser om delta las in i förordning. Ävenandra särskilda behörighetsvillkor kan komma ifråga. Villkoren bör enligl minuppfattning fastställas av regeringen. 3.5.4Tjänster i en samarbetskyrka Mitt förslag:Regeringen fär meddela föreskrifter om lillsältning av prästtjänster i ensamarbetskyrka mellan och annal samfund eller sammanslutning. förslag:Avviker från mitt (betänkandet del 1 s. 138, del 2 s. 67 och 157). Kommitténhar föreslagit en lagbestämmelse om atl tjänster som komminister som ärinrättade för samarbete med skall tillsältasav . Kyrkoråden i varje församling i pastoratet och dendistriktsstyrelse som berörs inom skallyttra sig. Remissinstanserna:Endasl Evangeliska Fosteriands-Stiftdsen har yttrat sig över delta förslag.Stiftelsen anser det angelägel all den fär behålla ett avgörande infiytande vidfillsätlningen av en sådan tjänst. Skälenför mitt förslag: Kommitténs förslag begränsar sig lill all avse tjänster sominrättas i samarbete med . Samarbetskyrkortorde finnas eller planeras även med andra samfund ellersammanslutningar. Regler för tillsättningen av tjänster i samarbetskyrkor börenligt min uppfattning fastställas av regeringen i en förordning. En sådantjänst får endast tillsättas med nägon som uppfyller villlkoren för prästtjänsti . Detframslår som självklart att en tjänstetillsättning alllid bör ske i enighetmellan de samverkande parterna. Ett förordnande för ijänstdnne- havaren bör dock utfärdasav domkapifiet, som har uppsikten över förvaltningen av det kyrkliga ämbetet(jfr avsnitt 3.2.5). 3.6 Ekonomiska konsekvenser 3.6.1 Allmänna synpunkter Mitt förslag:Reformen skall inte medföra några kostnadsökningar. Jag beräknar dock vissaengångskostnader om sammanlagt ca 6 milj. kr. för övergången lill den nyaorganisationen. Skatlekraflsgarantin ändras sä att en besparing uppnäs inomutjämningssystemet som motsvarar den beslutade rninskningen avtransfereringarna lill borgerliga kommuner. Kyrkofondens utgifter begränsasoch utjämningssystemet utformas så all nuvarande mycket slora underskott ikyrkofonden läcks och balans uppnås mellan kyrkofondens utgifter och inkomster. Kyrkokommitténsförslag: Avviker från mitt i huvudsak i följande avseenden. Kyrkokommitténföreslär att övergångsvis skall ulgå ett högre extra utjämningsbidrag än vadjag räknar med (se 3.6.5) och att försäkringskostnader skall belalas avkyrkofonden. Övergångsvis skulle därför kyrkokommitténs förslag innebära enökning av kyrkofondens utgifter med ca 34 milj. kr. i förhållande lill utfalletför . Denna kostnadsökning finansieras enligl kyrkokommitléns förslaggenom en höjning av den särskilda kyrkoavgiften (belänkandet del 1 s. 183-189). har vidareföreslagit atl man skall anpassa det kyrkliga utjämningssystemet till ellreviderat borgerligt system enligt skatleutjäm-ningskommitténs förslag.Riksdagens beslut i fräga om skatteutjämnings-bidragen lill borgerliga kommuneravviker från skalleuljämningskommil-téns förslag. De minskningar avtransfereringarna till de borgerliga kommunerna som beslutat om börfä lill konsekvens motsvarande reduceringar inom det kyrkligautjämningssystemet. Remissinstanserna:Betydelsen av ett ekonomiskt utjämningssystem understryks. Synpunkter pådetaljer i kommitténs förslag redovisas i de följande avsnitten. Skälenför mitt förslag: huvudsyfte med reformen är all åsladkomma ekonomisktbärkraftiga enheter inom genom en ökad samverkan mellanförsamlingarna. Reformen innebär däremot inte nägon utvidgning av den kyrkligaverksamheten. 1982 ärs kyrkokommittétillkallades efter en framställning frän allmänna kyrkomöte om enutredning av de kyrkliga strukturfrågorna på församlingsplanet med sikte på attåsladkomma ekonomiskt mera bärkraftiga enheter. De förslag som jag iföregående avsnitt har lagt fram innebär bl.a. förändringar i fräga om ansvarsfördelningenmellan pastorat och församlingar. Pastoraten får större ansvarsområden äntidigare och därmed också ökade utgifter. Församlingarna avlastas imotsvarande mån kostnader. Jag föreslår vidare en rullande pasloralsregleringoch en ökad samfällighelsbildning.Detta innebär en långsiktig besparingsinsals. 1987/88:31 nomökad samverkan och etl effeklivare resursutnyttjande bör de totala kostnadernakunna reduceras. Åndringarnaav ansvarsfördelningen föranleder vissa ändringar i bidragssystemet. Vidarebör skattekraftsgarantin för kyrkliga kommuner ändras så att en besparinguppnås, som motsvarar minskningen av transfereringarna till de borgerligakommunerna. Mina förslag om bidrag lill de kyrkliga kommunerna redovisas i avsnitten3.6.3, 3.6.4 och 3.6.5. I fråga om verksamheten pä stiftsplanetföreslär jag bl. a. atl stiftssamfälligheterna i ökad utsträckning skall kunnafå svara för vissa uppgifter som sköts på lokal och central nivä (avsnitt3.2.1). Som exempel kan nämnas åtgärder för alt främja den andliga vården vidsjukhus och församlingsarbete bland finskspråkiga samt anordnande avbegravningsplatser för icke kristna trosbekännare. Beslut om ändringar ipastoralsindelningen, om bildandet av kyrkliga samfälligheter och omfördelningen av vissa kyrkofondsbidrag (strukturbidrag) kommer ocksä enligtmitt förslag atl handläggas av stiftssamfälligheterna (se avsnitt 3.3.5, 3.1.3och 3.6.2). Bildandetav ett gemensamt stiftskansli i varje sfifl (avsnitt 3.2.7) innebär all denuvarande statliga stiftskanslierna försvinner. Kostnaderna för dessa delasmdlan slaten och kyrkofonden. Kostnaderna för de nya stiftskanslierna skalldäremot belalas av stiftssamfälligheterna, vilka föresläs få bidrag urkyrkofonden för bl. a. detta ändamäl. Ävenförslagen i fråga om verksamhelen på stiftsplanet motiverar änd ringar i bidragssystemet. Jag föreslär atl etl nyll stiftsbidrag införs.Förslå- " . get till stiftsbidrag redovisas i avsnill 3.6.2. Kyrkokommitténhar föreslagit ett nylt statsbidrag till kyrkofonden på 13 milj. kr.motsvarande slalens nuvarande andel i kostnaderna för domkapitlen ochstiftsnämnderna. Överförandet av arbetsuppgifter från dessa statligamyndigheter lill de nya stiftsstyrelserna innebär alt i ökadutsträckning själv får bestämma över sina angelägenheter. Jag finner del därförnaturligt atl kyrkan får la på sig kostnaderna för verksamhelen och är inteberedd all tillstyrka införandel av ell nyll särskill statsbidrag tillkyrkofonden. Kyrkokommitténhar vidare föreslagit att kostnaderna för kyrkokommunernas försäkringar av sinegendom skall fiyltas över pä kyrkofonden, som genom central upphandling skullekunna göra en besparing pä premiekostnaderna med enligt kommitténsberäkningar. Med hänsyn lill atl remissinslanserna haft starkt delade meningarom detta förslag lägger jag inle nu fram något förslag i denna fråga.Regeringen har emellertid gett . kyrkofondens styrelse i uppdrag all utarbetaett mera fullständigt underlag för beslut i frågan. Sammantagetinnebär mina förslag en minskning av kyrkofondens utgifter med för ca93 milj. kr. i jämförelse med kyrkokommitténs förslag. Belräffandekyrkofondens inkomster föreslår jag bl. a. att den allmänna och den särskildakyrkoavgiften skall fastställas i lag och alltså beslutas av (seavsnitt 3.6.7 och 3.6.8). Öretalelför den allmänna kyrkoavgiften skall enligt 12 § lagen om kyrkli- 150 ga kostnader bestämmas säalt kyrkofondens inkomster blir lika stora som dess utgifter. Kyrkofonden harunder de senasle åren haft mycket stora underskott och kyrkofondens styrelsehar därför för föreslagit höjningar av såväl den allmänna som densärskilda kyrkoavgiften.. En höjning av den allmänna kyrkoavgiften bör förnärvarande undvikas. Det nuvarande underskottet i kyrkofonden bör i stället sälångt som möjligt läckas genom begränsningar av kyrkofondens utgifter. Kyrkomötet (mot. 1987:95,KO 3 avsnitt 6.6) här föreslagit aU kyrkofondslagen skall ändras så attkyrkomötet får utse majoriteten av ledamö-lena i kyrkofondens styrelse. Som enkompromiss kan kyrkomötet länka sig att kyrkomötet fillförsäkras rätlen altulse vice ordförande. Som motivering förinräUandet av en särskild styrelse för kyrkofondeti fr. o. m. den 1 januari1983 angavs att kyrkan borde ges ett medinflytande över fondens förvaltning(prop. 1981/82:158 s. 32 och 52). Föredragande statsrådet fann det emellertidnaturligt att staten fick utse flertalet ledamöter i styrelsen, däriblandordföranden. Vice ordförande väljs bland de ledamöler som regeringen-harutsett. Eftersom kyrkofondens inkomster till större delen består av skattemedelanscrjag inte atl det finns anledning all nu ändra på bestämmelserna omstyrelsens sammansättning. :1987/88: 31 3.6.2 Stiftskostnaderoch stiftsbidrag m. m. Mitt förslag: Ett beloppmotsvarande kyrkofondens kostnader för löner m.m. åt stiftsadjunkter,kontraktsadjunkter, pastoralsadjunkler, vikarierande präster samtpersonalkonsulenter och biträdeshjälp ål biskoparna, samrnanlagt 130 milj.kr., samt statens och kyrkofondens kostnader för stiftsmyndigheterna skall utgåsom stiftsbidrag lill sfiftssamfälligheterna och användas till löne- ochförvaltningskostnader på stiftsplanet. Lönekostnaderna för pastorsadjunkterberäknas pä grundval av en antagen lika stor andel pastorsadjunkter i varjestift. I stiftsbidragen skallvidare ingå belopp motsvarande nuvarande lönebidrag inom det särskildautjämningsbidraget - ca 69 milj. kr. -samt kyrkofondens nuvarande kostnader -ca 12 milj. kr. - för icke prästvigda tjänstebiträden, vilka i fortsättningenskall betalas av pastoralen eller samfälligheterna själva. Fördelningen avstiftsbidragen skall göras av kyrkofondens styrelse. Därvid skall styrelsenfastställa för varje stift hur slor del äv bidraget som stiftsstyrelsen skalldela ut som.strukturbidrag till pastoral och övriga samfälligheter i stiftet.Denna bidragsdd kan avse både vissa personalkostnader och olika aktiviteter hoskyrkliga kommuner som, beroende på deras struktur, har behov av slöd. Sfiftsbidraget skall äveninnefatta medel för sekreterare ål biskopen och för domkapitlen. Kvar påkyrkofonden skall ligga kostnader för ärkebiskopsämbetets kansli och andrarikskyrkliga ändamål, lönekostnader för biskoparna, arvoden m. m. tilldomkapitlets.ledamöler, pensionsförmåner m. m. åt präster, kostnader förkyrkofondens förvaltning och övergångsvis även vissa kostnader för de svenskautlandsförsamlingarna. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag Prop. 1987/88: 31(betänkandet del I s. 153-154, del 2 s. 75 och 174). Remissinstanserna:De flesta som yttrat sig över dessa förslag, lillstyrker införandet av stifts-och strukturbidrag. Dock uttalas en oro för alt modellen på sikl medför försämradeekonomiska villkor för stiften och pastora-len/samfällighelerna. Sålunda menarvissa remissinstanser alt stiftsbidraget ärligen bör räknas upp efter någonfastställd princip. Andra, bland dem församlings- ochpastoratsförbund, menar alt del föreslagna systemet ger utrymme förgodtyckliga bedömningar och efterlyser system med inbyggd automatik. Flerremissinstanser vill att kyrkofonden även i fortsättningen direkl skall svaraför kostnaden för bl. a. vikarierande präster. Jaghar i del föregående utgått ifrån all nuvarande stiftsadjunkter,kontraklsadjunkter, nypräslvigda präster (pastorsadjunkter),sjukhusköm-minislrar, mililärpaslorer samt domkapitlens och stiftsnämndernaspersonal kan beredas anslällning hos stiftssamfälligheterna. Detta innebär altstiftssamfälligheterna skall betala lönekostnadernaför dessa arbelslagare. Vidare bör kostnaderna för uppdragstilllägg ålkontraktsprostar och arvoden till praktikanter saml bidrag lill predi-kohjälp ifortsättningen betalas av stiftssamfälligheterna. Belastningen pä kyrkofondenför uppräknade gruppers lönekoslnader m. m. inklusive sociala avgifter kanuppskattas till ca 160 milj. kr. Nägradomkapitel har inrättat betydligt fler pasloralsadjunktstjänsler än vad delallmänna kyrkomötet räknade med när man diskuterade principerna förinrättande av sådana tjänster. Totalt har antalet pastorats-adjunkter ökal medca under de senasle fem åren. Andelen pastorats-adjunkter i förhållandefill antalet övriga prästtjänster i sliften varierar mellan ca 6och . De stift som haft möjlighel alt anställa många pastoralsadjunkterbör inle få elt högre bidrag ur kyrkofonden än andra stift som inle varit likaattraktiva och därför har brist på präster. Vid beräkningen av stiftsbidragetbör man enligt min mening därför inle utgå från nuvarande antalpastoralsadjunkler. I slället för nuvarande kostnader för pastoratsadjunkterbör i stiftsbidraget inräknas lönekostnadema för ett anlal pastorsadjunktermotsvarande av det totala antalet övriga prästtjänster i stiftet ochberäknade efter den lägsta lönegrad och tjänstetidsklass som gäller förprästtjänst. Detta innebär i förhållande till kyrkofondens kostnader förnuvarande pastoratsadjunkter en besparing på ca 15 milj. kr. Nellobdaslningenpå statsbudgeten för förvaltningskostnader på stiftsplanet är ca 14 milj.kr. Bidraget ur kyrkofonden till staten för resterandeförvaltningskostnader utgör /88 ca 26 milj. kr., varav ca 2milj. avser kostnader för kyrkoherdarna för döva. Från kyrkofonden bör utgåbidrag med enligl nuvarande lönekostnadslä ge ca 145 milj. kr. fill stiftssamfälligheterna för alldessa 152 fortsättningsvisfinansierar de överförda gruppernas lönekostnader saml Prop. 1987/88:31lill förvaltningskostnader på stiftsplanet. För sistnämnda kostnader beräknarjag totalt ca 38 milj. kr. I detta belopp ingår kostnader för personalkonsulenteroch sekreterare ät biskoparna. Bidragen,som jag i likhet med kommittén kallar stiftsbidrag, motsvarar i dagslägel tillövervägande del lOO-procentiga lönebidrag. Beslul om bidrag bör prövas av kyrkofondensstyrelse. förutsatte bör -med undanlag för vad jag nyssföreslagit belräffande kostnaderna för pastorsadjunkter- initialt nuvarandebdaslningssiffror ulgöra fördel-ningsgrund. I forlsällningen bör nägonautomatik inle förekomma ulan därpå följande år bör kyrkofondsstyrelsen beslutaom bidrag där underlaget för bedömningen utgörs av dels stiftsstyrelsensplaner över resursbehoven kommande verksamhetsår, dels beräkningav medelsbehovet för sin andel av kansliiesurserna och för den sekreterarhjälpåt biskopen, som skall belalas från stiftsbidraget. I likhet med kommitténanser jag att dessa planer bör åtföljas av yttranden häröver från centralstyrelse. Beslulom bidrag bör fattas året före bidragsäret för atl kunna beaktas vidsamfällighelernas budgelbehandling. Genom omläggningen upphör . domkapitlensnuvarande fria dragningsrätt på kyrkofonden för vissa lönekoslnader m. m.,vilken har inneburit atl även pastorat med myckel god ekonomi kunnat fä prästtjänstersä gott som helt betalda ur kyrkofonden. Jag föreslår vidare att del särskildautjämningsbidragel, som även del lill större delen utgått ulan hänsyn tillpastoratens ekonomi, avskaffas och atl i stället stiftsstyrelserna fördelarbidrag ur kyrkofonden till de pastoral och övriga samfälligheter som harsärskilda ekonomiska behov, framför allt på grund av de bidragsberättigadekyrkokommunernas särskilda struktur. Bidragenbör kunna ges lill vissa personalkostnader och olika aktiviteter på lokalplanetdär behoven är särskilt slora. Anledningen till dessa kan vara enbefolkningsstruktur som innebär etl ökal behov av arbelsinsatser eller medförkostnader i övrigl, l.ex. alt en kyrkokommun ligger i etl glesbygdsområde, attdet i kyrkokommunen finns större institutioner och arbetsplatser, all delförekommer säsongmässiga befolkningsvariationer genom turism, särskill snabbabefolkningsförändringar genom näringslivels utveckling eller en stor andelinvandrare. särskill slöd till cityförsamlingar för en verksamhel somriktar sig till en betydande dagbefolkning är också ell ändamål som bör kunnatillgodoses med hjälp av strukturbidraget. Den del av stiftsbidraget som skallgå fill strukturella insatser beräknar jag fill lotall 86 milj. kr. De sislnämnda medlen börfördelas pä stiften av kyrkofondens styrelse med beaktande av hur de av stiftsstyrelserna redovisade särskilda behoven förhåller sig till sfiftens olika skattekraft. Även om dessa medel ingår i det 153 totalastiftsbidraget bör i kyrkofondens bidragsbeslut särskilt anges hur Prop.1987/88:31 slor dd av stiftsbidraget som skall användas för strukturellaändamål. Genom den föreslagna decentraliseringen av bidragsgivningen lillstiftsstyrelserna kommer beslut om bidrag till lokala verksamheler alt fattasav instanser som lever i närmare kontakt med de vardagliga problemen iförsamlingarna och som därför bättre än kyrkofondens styrelse kan bedöma ivilka pastoral och övriga samfälligheter behoven är störst. Kyrkofondensansvar för vissa kostnader Ilikhet med kommillén anser jag atl de kyrkliga kommunerna i fortsättningensjälva bör svara för vikariekoslnaderna för prästtjänster och kostnaderna förersättningar till icke prästvigda tjänstebiträden. Nuvarandesystem, som innebär en i praktiken fri dragningsrätt på kyrkofonden för sådanakostnader, är synnerligen otillfredsställande. Omläggningen innebär att ävendessa kostnader kommer alt bli föremål för en normalbudgelbehandling. Kostnadernaför biskoparnas löner och resor m. m: samt för ersättning filldomkapitelsledamöter bör säsom kommittén föreslagit belasta kyrkofonden.Enligt min mening är del en praktisk ordning om sliflsslyrelsen har hand omutbetalningen av dessa kostnader, som innevarande år uppgår fill drygl 6 milj.kr. inklusive sociala kostnader. Kammarkollegiet bör därför kunna träffa avtalmed respektive stiftsstyrelse om detta. Kollegiet bör i dessa fall en eller ettpar gånger betala ut för ändamålet erforderliga medel till stiftskanslierna. Jagdelar vidare kommitténs uppfattning all liksom kostnader förpensionsförmåner åt präster och deras efterlevande samt kostnader förgrupplivförsäkringar direkl bör belasta fonden. Dessa kostnader kan beräknaslill 66 milj. kr. Ävenkostnaderna för ärkebiskopsämbetet bör som jag fidigare anfört (avsnitt 3.2.7)betalas ur kyrkofonden. Regeringen beslutar om anslag lill kyrkomötet ochsvenska kyrkans centralstyrelse saml fastställer ramarna för bidrag lillrikskyrkliga ändamäl. Del kan därför synas naturiigt all del även ifortsättningen får ankomma på regeringen all anvisa medel för ärkebiskopenskansli (ärkebiskopsämbetet) och de därmed förenade kostnaderna. De olikaregeringsbesluten om anslag ur kyrkofonden bör ersättas av ell enda beslut ivilket regeringen fastställer budget för kyrkofonden. Detta togs upp iregeringens skrivelse lill kyrkomötet (s. 74) som inle redovisade nägon erinranmot en sådan ordning. De förslag som jag harlagt fram innebär att en mängd ärenden kommer atl överföras till kyrkofondens styrelse. Åtskilliga av dessa bereds i . Dessa överföringar kommer all kräva ökade administra tiva resurser hos kyrkofondens styrelse. Med hänsyn lill iyngden och omfattningen av de ärenden som skall prövas ay styrelsen bör denna ha tillgång till elt kansli med kvalificerad administrativ arbetskraft jämte vissa biträdesresurser.