prop · GB0352 · 1987-12-31 00:00:00 — Som efterievandepension anses även pension som - omförsäkrad eller efterievande make avlider innan ålders- ellerefterlevandepension har utgått under viss i försäkringsavtalet angiven minsta tid- skall utgå under återstoden av (försörjningsränta). Enförutsättning för detta är dock att försörjningsräntan skall kunna utgå endast tillperson som avses i nionde stycket. a) att försörjningsräntan är förenad med livsvarigålderspension eller 11 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 52 med sådan livsvarig efterlevandepension till make, somskall börja utgå efter den försäkrades död, samt attförsörjningsräntans ärsbelopp inte överstiger den livsvariga pensionens ärsbelopp, b) att försörjningsräntanskall utgå under högst , dock med den inskränkningen att, dä räntan ärförenad med livsvarig ålderspension, räntan inte fär utgå längre än till dentidpunkt, då den försäkrade skulle ha fyllt . och inte heller, vidpensionsålder , än som motsvarar skillnaden mellan90 år och pensionsåldern, c) att förförsörjningsräntan och den med denna förenade livsvariga pensionen skallerläggas under tid, som inte med mera än understiger den tid undervilken försöijningsräntan enligt avtalet längst skall utgå, samt att inte vidutgången av något kalenderår det sammanlagda beloppet averlagda överstiger det belopp, som skulle ha eriagts,om premiebetalningen jämnt fördelats på tid, som med undersriger den tidunder vilken försörjningsräntan längst skall utgå. Vid tillämpningen av bestämmelserna under a) inästföregående stycke skall efterlevandepension anses såsom livsvarig, även ompension skall upphöra vid omgifte. Som förmånstagare till försäkring avseendeefterlevandepension fär en-. dast insättas person till vilkenefterlevandepension kan utgå enligt nionde och tionde styckena eller, vidförsörjningsränta, person som anges i nionde stycket. Försäkringsvillkor, som med hänsyn till bestämmelserna idenna lag är avgörande för frågan huruvida försäkringen är att anse sompensionsförsäkring, skall tas in i försäkringsavtalet. Detta skall dessutominnehålla villkor att försäkringen inte fär pantsättas eller belånas och inteheller ändras pä sådant sätt att den inte längre uppfyller de föreskrifter, somanges för pensionsförsäkring i denna lag, eller i andra fall än nedan föreskrivsöveriåtas eller återköpas. Avtalet fär inte innehålla villkor som är oförenligtmed bestämmelserna om pensionsförsäkring i denna lag. Under den försäkrades livstid fär pensionsförsäkringendast överlåtas 1. till följd av anställningsförhållande, därvidförsäkringen före eller efter överlåtelsen skall ha karaktär av tjänstepensionsförsäkring, 2. på grund avutmätning liksom vid ackord eller konkurs eller 3. genombodelning. Ny ägare till pensionsförsäkring skall omedelbartunderrätta försäkringsgivaren om förvärvet av försäkringen. Återköp avpensionsförsäkring fär utan hinder av bestämmelserna i denna lag ske, om dettekniska återköpsvärdet uppgår till högst eller om särskilda skälföreligger och på särskild ansökan medger det. Om särskilda skäl föreligger, kan efteransökan förklara att försäkring som har meddelats i utomlands bedrivenförsäkringsrörelse skall anses som pensionsförsäkring. Sådan förklaring färmeddelas endast under förutsättning att villkoren för försäkringen i huvudsakstår i överensstämmelse med bestämmelserna i denna anvisningspunkt om pensionsförsäkring.Har meddelat förklaring som här avses kan försäkringen inteövergå till kapitalförsäkring. Med kapitalförsäkring förstås annan livförsäkring änpensionsförsäkring. Till kapitalförsäkring hänförs mot statensgrupplivförsäkring svarande förmån från kommun, även om förmånen inte utgär pågrund av försäkring. Försäkring som enligt denna lag är att hänföra tillpensionsförsäkring får 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 52 anses såsom kapitalförsäkring, om förbehåll härom intagitsi avtalet vid dess ingående. Premiebefrielseförsäkring skall anses tillhöra samma slagav försäkring som huvudförsäkringen. För att sjuk- eller olycksfallsför- För att sjuk- eller olycksfallsför- säkring skall anses ha tagits i sam- säkring skallanses ha tagits i samband med tjänst fordras, att enligt band med tjänstfordras, att premi-anställningsavtalet skyldighet före- er för försäkringenskall betalas av hggerför arbetstagare att ha sådan arbetsgivaren. Vidare fordras att försäkring eller att, om sådan skyl- anmälan görs tillförsäkringsanstal-dighet inte föreligger, för ten om attförsäkringen har tagits i försäkringen skall betalas av ar- samband medtjänst, betsgivaren eller av denne jämte arbetstagaren. Vidare fordras att anmälangörs till försäkringsanstalten om att försäkringen har tagits i samband medtjänst. Till livränta räknas även höjning av livräntan och sådanttillägg till denna som skall utgå under livräntans fortsatta bestånd. Mot beslut, som meddelat i ärende enligtdenna anvisningspunkt, fär talan inte föras. till 32 § 3. ** Säsom intäkt av tjänst skall upptagas,bland annat, hyresvärdet av bostad, som kan vara åt den anställde upplåten. Förden, som är anställd såsom arbetare i jordbruk med binäringar eller i rörelseeller eljest hos annan person och såsom löneförmän åtnjuter bostad, skallalltså värdet av denna bostadsförmån medräknas vid löneförmånernas uppskattning(jfr punkt 1 av anvisningarna till 21 §). Vidare skall säsom intäkt upptagasvärdet av andra utav den skattskyldige åtnjutna förmåner, därest han ickeskulle varit berättigad att åtnjuta avdrag för utgifterna för förmånernasförvärvande för den händelse, att han själv förskaffat sig dem. Säsom intäktskall således, under angivna förutsättning, upptagas exempelvis värdet avfri kost och fria resor ävensom skatter, försäkringsavgifter o.dyl., somarbetsgivaren betalat för den anställdes räkning (jfr dock punkt 8 här nedan).Arbetsgivares kostnader för tryggande av arbetstagares pension genomavsättning eller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt förden anställde. Angående värdesättningen ä bostadsförmän och andranaturaförmåner, som kunna ingå i avlöningen, meddelas bestämmelser i 42 § ochdärtill hörande anvisningar. Är tjänstebostad med hänsyn till vederbörandetjänstinnehavare i tjänsten åliggande representationsskyldighet större än som skäligenkan anses erforderligt för en person i motsvarande ställning men utan särskild,med tjänsten förenad representationsskyldighet, skall såsom värde åbostadsförmånen upptagas allenast vad som kan anses motsvara en bostad avsistnämnda beskaffenhet. Motsvarande gäller, därest tjänstebostad av annananledning är större än som kan anses erforderligt för tjänsUnnehavarens ochhans familjs behov. Har tjänstinnehavare fått utgiva ersättning förbostadsförmån, skall givetvis bostadens uppskattade värde därmed minskas. '* Senaste lydelse 1976:85. Förmånsom avses i 32 § 3 mom. fiärde stycket kan bestå i t. ex. rabatter vid inköpav varor i arbetsgivarens rörelse, förfriskningar som utan ersättningtillhandahållas i samband med arbetet, måltider som genom arbetsgivarensförsorg erhållas till ett lägre pris än i öppna marknaden eller nyttjanderätttill fastighet för vilken vederlaget be-stäi7its till obetydligt lägre beloppän i orten gällande hyrespris. Vid bedömande av om förmånen skall upptagassåsom intäkt skall hänsyn tagas till det sammanlagda värdet av de förmåner avifrågavarande slag som den skattskyldige åtnjutit från samme arbetsgivare ochtill arbetsgivaren hörande personalstiftelse. Hänsyn skall därvid ock tagastill den besparing i normala levnadskostnader som förmånen kan ha inneburit förden skattskyldige. För att förmånen icke skall upptagas såsom intäkt gällervidare den förutsättningen att förmånen icke framstår som ett med lön ellerpension jämförbart vederlag utan som en åtgärd för att bereda trivsel i arbetetel. eller ock utgår på grund av sedvänja inom det yrke eller denverksamhet varom fråga är. Äger den skattskyldige mot avstående avförmånenerhålla ersättning i penningar, bör förmånen i regel betraktas såsom avseddatt utgöra direkt vederlag för utfört arbete. Som exempel på personalvårdsförmåner enligt 32 § 3 emom. första stycket kan följande nämnas: förfriskningaroch annan enklare förtäring i samband med arbetet som inte kan anses som måltid, sedvanliga rabatter vid inköp av varor och tjänster somingår i arbetsgivarens ordinarie utbud, möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvårdsom utövas inom anläggning som disponeras i sin helhet avarbetsgivaren eller en till arbetsgivaren anknuten personalstiftelse. 8.Understöd, som vid arbetskonflikt utgått till i konflikten indragen arbetarefrån organisation, som han riilhört, är icke att hänföra till skattepliktigintäkt. Harskattskyldig pä grund av anställning eller särskilt uppdrag åtnjutit förmånav fria resor, skall, försåvitt ej sagda förtnån är att anse såsom ersättningför kontant avlöning, förmånen ej utgöra skattepliktig intäkt; och måföljaktligen, om nämnda förmån utnyttjats för resor i tjänsten eller resor tilloch från arbetsplatsen, däremot svarande avdrag för resekostnader ej äga rum(jfr punkt 3 här ovan). inträffar, att å en ort saknas möjlighet attuthyra bostäder och att för den skull något hyrespris för orten icke kanfastslås. Särskilt gäller detta i glest befolkade orter, där befolkningenhuvudsakligen består av jordbrukare, vilka bo å fastigheter, som av dembrukas. Den omständigheten, att uthyrningsmöjlighet icke föreligger, medfördock icke, att bostadsförmån saknar värde. Vid bestämmande avbostadsförmånens värde i nu angivet fall kan hyrespriset i kringliggande ortertjäna till ledning. Har skattskyldig pä grund av anställning eller särskiltuppdrag åtnjutit förmån av fria resor, skall förmånen inte utgöraskattepliktig intäkt om den inte är att anse såsom ersättning för kontantavlöning. Om denna förmån utnyttjats för resor i tjänsten eller resor till ochfrän arbetsplatsen/år följaktligen motsvarande avdrag för resekostnader integöras. Skattefriheten gäller i fråga om resa som har företagits av skattskyldigoch dennes make eller sambo och barn (jfr punkt 3 här ovan). Stundom inträffar, att å en ort saknas möjlighet attuthyra bostäder och att för den skull något hyrespris för orten icke kanfastslås. Särskilt gäller deUa i glest befolkade orter, där befolkningen huvudsakligenbestår av jordbrukare, vilka bo å fastigheter, som av dem brukas. Denomständigheten, att uthyrningsmöjlighet icke föreligger, medför dock icke, attbostadsförmän saknar värde. Vid bestämmande av bostadsförmånens värde i nuangivet fall kan hyrespriset i kringliggande orter tjäna till ledning. Värdet av produkter, varor eller andra naturaförmåner, somingå i lön eller annan inkomst, skall beräknas efter det pris, som i orten gällt,därest det varit fråga om att för penningar förskaffa sig dem. Kan ej dyliktpris direkt angivas, skola nyttigheterna upptagas till det belopp, som medhänsyn till föreliggande förhållanden kan beräknas hava åtgått, om de skolatgäldas i penningar, eller, då fråga är om produkter eller varor från egenjordbruksfastighet eller egen rörelse, det belopp, som det kan beräknas, attden skattskyldige skulle hava erhållit vid försäljning under jämförbaraförhållanden av motsvarande kvantiteter. Ifråga om praktikanter, läriingar, elever vid sjuksköterskeskolor och liknandeförekommer, att vederbörande åtnjuter naturaförmåner(fri kost, fri bostad) eventuellt jämte en mindre kontanter-sättning, somnärmast har karaktär av fickpengar. I dylika fall mä värdet av naturaförmånernajämkas och upptagas till det lägre belopp, som med ' Senastelydelse 1986: 1199. hänsyn till kontantersättningens storlek och övrigaförhållanden framstår som skäligt. Värdet av bilförmän skall bestämmas till av nybilspriset före beskattningsåret för senaste årsmodell av förmånsbilen eller - om bilmodellen då inte saluförs - till av ett uppskattat nybilspris, baserat på nybilspriset för motsvarande modeller. Är förmånsbilens årsmodell äldre än skall förmånens värde nedsättas till av det i första stycket angivna nybilspriset. Är förmånsbilens årsmodell eller äldre skall värdet av förmånen nedsättas till av ett uppskattat nybilspris, baserat pä av nybilspriset före beskattningsåret för de vanligast förekommande bilarna. På den skattskyldiges begäran skall förmånsvärdet bestämmas enligt andra stycket, om sådant nybilspris som där avses kan beräknas för förmånsbilen. Vid beräkningen av förmänsvärdet enligt första tredje styckena skall till det angivna nybilspriset i förekommande fall läggas anskaffningskostnaden för extrautrustning i den män den överstiger . Om den skattskyldige bekostar allt drivmedel för det privata nyttjandet av förmånsbilen skall förmånsvärdet nedsättas därigenom att den procentsats efter vilken förmånsvärdet enligt första-tredje styckena skall beräknas minskas med fyra. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en del av året skall förmånsvärdet beräknat enligt förslåfemte styckena sättas ned med en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjutit förmånen. Värdet av bilförmån skall bestämmas till 22procent av nybilspriset före beskattningsåret för senasteårsmodell av förmånsbilen eller om bilmodellen då inte saluförs - till 22procent av ett uppskattat nybilspris, baserat pä nybilspriset för motsvarandemodeller. Är förmänsbilens årsmodell äldre än skall förmånensvärde nedsättas till av det i fiärde stycket angivna nybilspriset. Är förmånsbilens årsmodell eller äldre skall värdetav förmånen nedsättas till av ett uppskattat nybilspris, baserat av nybilspriset före beskattningsåret för devanligast förekommande bilarna. Pä den skattskyldiges begäran skallförmänsvärdet bestämmas enligt femte stycket, om sådant nybilspris som däravses kan beräknas för förmånsbilen. Vid beräkningen av förmånsvärdet enligt fjärdesjättestyckena skall till det angivna nybilspriset i förekommande fall läggas anskaffningskostnadenför extrautrustning i den mån den överstiger . Om den skattskyldige bekostar allt drivmedel för detprivata nyttjandet av förmånsbilen skall förmånsvärdet nedsättas därigenomatt den procentsats efter vilken förmånsvärdet enligt fjärde-sjätte styckenaskall beräknas minskas med fyra. Om den skattskyldige åtnjuter förmånen endast under en delav året skall förmånsvärdet beräknat enligt fjärdeåttonde styckena sättas nedmed en tolftedel för varje hel kalendermånad som han inte har åtnjutitförmånen. Om den skattskyldige utger ersättning för bilförmånenskall förmånsvärdet beräknat enligt fjär- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 52 denionde styckena sättas ned med ersättningensbelopp. Förmånsvärdet får jämkas uppåt eller nedåt, om det finns synnerUgaskäl. Har företagsledare i fåmansföretag eller honom närståendeperson fått utnyttja bil som är betydligt dyrare än vad som kan anseserforderligt med hänsyn till företagets verksamhet, skall till det enligtschablon beräknade värdet av bilförmån läggas ett belopp som kan anses motsvaraskillnaden mellan de faktiska kostnaderna för bilens användning i verksamhetenoch de för verksamheten erforderliga kostnaderna. Förmånsvärdet av fri måltid bestående av ett mål (lunch eller middag) är lika av genomsnittspriset i riket för en lunchmåltid av normal be skaffenhet. Förmånsvärdet av helt fri kost är lika av nämnda genomsnittspris. Får den skattskyldige måltid genom kupong gäller intevärderingsreglerna i närmast föregående stycke, om kupongvärdet för en måltidöverstiger genomsnittspriset avrundat uppåt till närmast hela krontal. Värdet av förmån att fritt få nyttja semesterbostad, som är be lägen här i riket, skall för den eller del av denna bestäm mas till . Som förut sättning för en sådan värdering gäller a) attsemesterbostaden ägs av arbetsgivaren eller en till arbetsgivaren anknutenpersonalstiftelse eller arbetsgivaren eller personalstiftelsen hyr den underminst samt b) attförmånen får utnyttjas av hela personalen på lika villkor. Om den skattskyldige utger er sättning för en förmån skall för månsvärdet, beräknat enligt punk terna 2 4, sättas ned med ersätt ningens belopp. Värdet av bilförmån, förmån av fri kost och förmån av frisemesterbostad, beräknat enligt punkterna 2 4, får jämkas uppåt eller nedåt,om det finns synnerliga skäl. 2 1987/88. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 52 1.'" Den skattskyldiges skatteförmåga bedöms medhänsyn, ä ena sidan, till hans inkomst och förmögenhet samt, å andra sidan, tillvad han kan anses ha behövt till nödvändigt underhåll för sig själv och förmake och oförsöijda barn (existensminimum). Om inte särskilda förhållanden motiverardet skall existensminimum bedömas med hänsyn till förhållandena under helabeskattningsåret. Sädana särskilda förhållanden får anses föreligga t. ex. omen skattskyldig böljat i förvärvsarbete eller upphört med sådantarbete och inkomsten utslagen därför understigitexistensminimibeloppet. I sådana fall bör existensminimum bedömas med hänsyntill den tid inkomsten åtnjutits. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om existensminimum enligt de grunder som anges idet följande. Existensminimum i det särskilda fallet bestäms med ledningav normalbelopp för existensminimum. Normalbeloppen utgör för ensamståendeskattskyldig , för sammanlevande makar och för varjebarn multiplicerade med det tal Gämförelsetal) som angerförhällandet mellan det allmänna prisläget året föreinkomståret och prisläget . Förändringarna i det allmänna prislägetskall därvid beräknas pä grundval av konsumentprisindex. Normalbeloppen skallavrundas uppåt till helt nundratal kronor. Normalbeloppen skall ansesinnefatta alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad, som beräknassärskilt och läggs till normalbeloppen. Normalbeloppen för existensminimum är i första handavsedda för skattskyldiga, vilkas inkomst huvudsakligen hänför sig tillförvärvskällan tjänst. Vid bestämning av avdrag för Vid bestämning av avdrag för nedsatt skatteförmäga vid existens- nedsattskatteförmåga vid existens minimum skall såsom inkomst av minimumskall såsom inkomst av tjänst upptas den skattskyldiges tjänstupptas den skattskyldiges bruttointäkter inklusive biin- bruttointäkter- inklusive biin komster - minskade med sådana komster -minskade med sådana nödvändiga utgifter för inkomstens nödvändigautgifter för inkomstens förvärvande som är avdragsgilla vid förvärvandesom är avdragsgilla vid taxeringen, t. ex. avgifter för sjuk- taxeringen,t. ex. avgifter som den eller olycksfalls- försäkring som ta- skattskyldigehar erlagt i samband gits i samband med tjänst, avgifter medtjänsten för egen eller efterle- som den skattskyldige har erlagt i vandespensionering på annat sätt samband med tjänsten för egen el- ängenom försäkring, eller kostna- ler efterlevandes pensionering på derför resor till och från arbetet, annat sätt än genom försäkring, el- Bestårinkomsten av sådan livränta ler kostnader för resor till och från somavses i 32 § 2 mom., skall liv arbetet. Består inkomsten av sådan räntaninräknas i inkomsten med livränta som avses i 32§ 2mom., oreduceratbelopp. Även sådan liv skall livräntan inräknas i inkomsten räntatill följd av personskada som med oreducerat belopp. Även så- inte är avskattepliktig natur skall dan livränta till följd av personska- inräknasi inkomsten. Vid bestäm da som inte är av skattepliktig natur ningav avdrag för nedsatt skatte skall inräknas i inkomsten. Vid be- förmågavid existensminimum skall stämning av avdrag för nedsatt hänsynvidare tas till om den skatt- '" Senaste lydelse 1986: 1244. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88: 52 skatteförmåga vid existensmini- skyldige uppburit skattefri ersätt- mum skall hänsyn vidaretas till om ning pä grund av sådan kollektiv den skattskyldigeuppburit skattefri sjukförsäkring som avses i 32 § ersättning på grund avsådan kol- 3amom., punkt 16 av anvisningar- lektiv sjukförsäkring somavses i na till 21 § eller punkt 11 av anvis- 32§ 3 mom. tredje stycket, punkt 16 ningarna till 28 §. av anvisningarna till 21 § eller punkt 11 av anvisningarna till 28 §. Närfrågan om avdrag för nedsatt skatteförmåga vid existensminimum bedöms skallsärskild vikt läggas vid att inkomstförhällandena uppskattas på ett riktigtsätt, speciellt med hänsyn till omfattningen av eventuella naturaförmåner ochderas värde. skattskyldige haft lägre levnadskostnader än normalt skall denskattskyldiges existensminimum anses ha understigit normalbeloppet imotsvarande mån, t. ex. om han är ogift och har haft gemensamt hushåll medanhöriga eller andra eller om han har haft särskilda förmåner i form av billigalivsmedel eller andra liknande förmåner. I regel torde det inte finnas anledningatt bevilja avdrag för nedsatt skatteförmåga vid existensminimum ät s. k.hemmasöner eller hemmadöttrar. Ej heller får avdrag medges om den skattskyldigeägt tillgångar. Härvid bortses från sedvanliga husgeråd, möbler och kläder,arbetsredskap, en mindre bostadsfastighet av enklaste beskaffenhet osv. Å andrasidan får existensminimum beräknas ha överstigit normalbeloppet om denskattskyldige haft utgifter för underhäll av make och barn som han inte levttillsammans med under beskattningsåret. Existensminimum för den skattskyldigefår även i andra fall bestämmas högre än normalbeloppet, om det är motiverat avsärskilda skäl. skattskyldige under beskattningsåret enligt beslut av den lokala skattemyndighetenfått befrielse från eller nedsättning av den preliminära skatten på grund avnedsatt skatteförmåga vid existensminimum, bör vid prövning av frågan om avdragvid taxeringen för nedsatt skatteförmåga avvikelse inte ske från det av denlokala skattemyndigheten fastställda existensminimibeloppet, om inte nyaomständigheter framkommit. Som exempel på sådana omständigheter kan nämnas attden skattskyldige äger tillgångar, som den lokala skattemyndigheten saknat kännedomom, eller att den skattskyldiges ekonomiska ställning påtagligt förbättratsefter den lokala skattemyndighetens beslut. Omden skattskyldige inte har haft högre inkomst än det för honom beräknadeexistensminimibeloppet och detta beror på sädana förhållanden som anges i 50 §2 mom. tredje stycket, bör avdrag för nedsatt skatteförmåga medges med sästort belopp att den skattskyldige inte påförs beskattningsbar inkomst. skattskyldige rätt till skattereduktion enligt 2§ 4mom. uppbördslagen (1953:272),skall detta beaktas då avdraget för nedsatt skatteförmåga beräknas. Ärinkomsten högre men inte så stor, att inkomsten minskad med skatten uppgår tillexistensminimum, bör avdrag för nedsatt skatteförmåga beviljas med sä stortbelopp, att större skatt inte kommer att tas ut än att inkomsten, minskad medskatten, uppgår till beloppet av existensminimum. Nedsattarbetsförmåga skall även anses föreligga om den skattskyldige på grund avarbetsskygghet eller missanpassning eller annars av psykiska skäl har svårt attförvärva normal arbetsinkomst. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988 och tillämpas första gången vid 1989 ärs taxering. Äldre bestämmelser i 20 § skallfortfarande tillämpas vid taxering för beskattningsår som har påböijats föreden . Äldre bestämmelser i 33 § Imom. skall fortfarande tillämpas för sjuk-eller olycksfallsförsäkring tagen isamband med tjänst före . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) Härigenom föreskrivs att 24 § 2 mom. och 37 § 1 mom.taxeringslagen (1956:623)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 § 2 mom. Fysisk person får, om inte annat följer av 3mom., avlämna förenklad självdeklaration, om vad som skall redovisas i fråga omintäkter och avdrag avser endast 1. inkomst av annan fastighet beträffande högst tvä fasfighetervilka den skattskyldige innehaft hela beskattningsåret och för vilka dels intäkten skall beräknas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370), dels taxeringsvärde har bestämts för beskattningsåret,