prop · GB03165 · 1987-12-31 00:00:00 — - Klonmaterialetskall vara kontrollerat vad avser vitalitet och kvalitet av Statens utsädeskontroll. - Marken skalluppfylla kraven enligt SLU upprättad kriterielista. - Brukaren skallha erhållit utbildning enligt i samverkan med SLU uppgjord utbildningsplan samlen dags individuell rådgivning där individuell odlarkalkyl upprättats. - Den som bryter molvillkoren för bidrag skall vara älerbelalningsskyldig för erhållet belopp. Utfallet av projekten bör fortlöpande följas och en samladutvärdering Prop.1987/88: 165 Bilaga 2 402-43/88 1 (13) Förslag till prisreglering på sockerbetor och socker för tiden - Regeringenuppdrog åt statensjordbruksnämnd att efter överläggningarmed företrädare för sockerbetsodlarna ochsockertillverkningen samt jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag omutformningen av prisregleringen pä sockerbetor och socker för tiden - . I uppdraget stårföljande: "Nämndens förslag skall bygga pä att driften vid samtliga nu existerande sockerbruk for den aktuella perioden skall upprätthällas. skall ett importutrymme pä av den totala sockerkonsumtionenskapas. Överläggningarna skall ske med utgångspunkt i beslut om mål fijr livsmedelspolitiken (prop 1984/85:166, JoU33, rskr 393) och i den ordning som gällerför övriga jordbruksprodukter enligt nämndariksdagsbeslut. Förslaget skall vara så avvägt att nägot underskott inte beräknas uppkomma i sockerregleringsfonden. beslutade regeringen om ett allmänt prisstopp. Prisstoppet har successivt avvecklats för branscher, i vilka företagen med utgångspunkti av regeringen angivna riktlinjer gjort utfästelser om prissättningen åtminstone till utgången av . Motsvarande riktlinjer som gällt för prissättningen i allmänhetbör tillämpas ocksåför jordbruksprisregleradeprodukter. bör i sitt förslagbeakta dessa riktlinjer. Nämnden skall vid uppdragets fullgörande ävenbeakta vad som Prop. 1987/88:165 anförts om skördeskadeskyddets finansiering i proposition Rilnua7 1987/88:74." Med hänsyn till dessa riktlinjer har nämnden dels analyserat kostnadsutvecklingen för betodlingen, dels med bistånd av särskildexpertis från statens pris- och kartellnämnd (SPK) granskat Sockerbolaget AB:s ekonomi ochkostnadsutveckling. Vidare har bl a konsumtionens storlek och utveckling analyserats. Även utvecklingen inom EG harbelysts (bilaga 1). har nuavslutat de föreskrivna överläggningarnaoch därvid beaktat de riktlinjerregeringen gett i sitt uppdrag. Delegationerna har biträtt följande förslag till prisreglering för tiden - . Nämndens konsumentdelegation, BetodlaresCentral föreni ng (SBC) och SockerbolagetAB har dock avgett var sitt särskiltyttrande i vissa speciella frägor (bilagorna2, 3 och 4). Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffarunder regleringsperioden bör detankomma pä nämnden att efter överläggningar med delegationerna läggafram förslag till de ätgärder som kananses påkallade. Vidare vill nämndenerinra om att regeringen gav nämnden i uppdragatt utreda vissa frägor avseende tillverkning avsocker, andra sötmedel, sprit och stärkelse. Utredningen avlämnades till regeringen . 2 AREAL OCH AREALBIDRAG Arealen föreslås oförändrad och böruppgå till högst är 1988. Fördelningen av sockerbetsarealenbland odlarna gar till sä att dessa fär göra en förhandsteckning. Om den sammanlagda tecknadearealen överstiger den areal somstatsmakterna har fastställt sker en kvotering av arealen. Härvid tilldelas i en första om-gäng, om statsmakterna har fastställt oförändradareal för riket, de som har odlat sockerbetor tidigare högst oförändrad Prop. 1987/88: 165 Den areal som friställs genom att tidigare odlare slutar Bilaga2 odla sockerbetor eller minskar sin areal fördelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlaresom önskar öka sin areal. Nämnden anser det angeläget att en odling som har begränsats genom statsmakternas beslut inte helt förbehälles enredan etablerad odlarkär. En rimlig möjlighet börfinnas för dem som inte redan odlarsockerbetor att fä göra detta. Kvoteringen av arealen börgodkännas av jordbruksnämnden. Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollmätas. Mätningenbör direkt bekostas av odlarna ochSockerbolaget. För betor pä areal utöverkontrakterad bör liksom göras ett kraftigt prisavdrag. Arealbidraget föresläs oförändrat per hektar till odlarna pä fastlandsdelen av Mörbylångadistriktets upptagningsområde (exkl ), per hektar till odlarna pä och 500kr per hektar till odlarna pä . I de fall arealen vid arealkontroll befinns vara mindre än den kontrakterade, bör bidraget utgåefter den uppmätta arealen. Arealbidraget finansierasmed medel ur sockerregleringsfonden, se avsnitt 6. 3 AREALUTBYTET SOCKERBETOR/FABRIKSPOTATIS ochdelegationerna föreslär att det utbyte mellan fabrikspotatisareal och sockerbetsareal somgjordes skall upphöra ärsodling. Rätt att leverera fabrikspotatis pä aktuella andelar i stärkelsefabrik äterinförs därvid. Delantbrukare som önskar fortsätta med ifrågavarandebetodling bör i största möjligautsträckning fä göra detta medhänsyn till den tid som arealbytetexisterat (för vissa odlare ). Det bör överlåtas ät och att i samband med den ärliga areal til ningen avgöra storleken påtilldelad areal i de särskilda fallen. Som föresläs i avsnitt 2 bör jordbruksnämnden godkännaareal- Prop. 1987/88: 165 kvoteringen och bördessutom fä pröva tvister i kvoteringsfrägor Bilaga 2 vad avser areal som erhållits i utbyte mot friställande av andelar i stärkelsefabrik. 4 ERSÄTTNING TILL BETODLARNA Med hänsyn till att vissa principiella frägor som ärgemensamma för sockerområdet och övrigajordbruket ännu inte är lösta utankommer att tas upp vid överläggningarna med jordbruket , anser jordbruksnämnden och delegationerna att man nu för sockeromrädetinte kan ta slutlig ställning i sädana frägor.Betodlarna tillerkänns därför ett totalbelopp om som utgär via 1988 ärssockerbetspriser. Vid överläggningarna ärs betodling börparterna kunna fä aktualisera frägor kopplade till utfallet av överläggningarna inför för övrigajordbruket. Med utgångspunkt frän det anfördabör grundpriset för sockerbetor höjasmed per , vilket motsvarar en betprishöjning och en partiprishöjning av socker med per eller 1,6procent. 5 ERSÄTTNING TILL SOCKERBOLAGET Prisregleringen börliksom tidigare avse endast strösocker, bäde i bulk och förpackat. Av verksamheten vid raffinaderiet i Arlövbör inga raffineringen av säväl inhemsktsom importerat räsocker för den svenska marknaden. Kostnadsvolymen täcker även in produktionenav vissa foderbiprodukter. Nämnden har i sitt prisförslag i princip beaktatfoderbiprodukterna. Sockerbolaget börkompenseras för kostnadsändringar. Beräkningenav kostnadsändringarna (exkl olje- ochgaskostnaderna) baseras sä längt möjligt pä en generell branschkalkyl. olje- och gaskostnaderna har gjorts preliminära justeringar av Prop. 1987/88: 165 sockerpriset närpriset pä olja har ändrats med minst Bilaga For 1986/87 ärs olje- och gaskostnader görs nu en slutjustering. Alla beräkningarbygger på normerad skördevolym och normerad sockerhalt. Beräkningar och analyser som avserSockerbolaget har i huvudsak utförtsav SPK. 5.2 Korrigering av sockerpriset pä grund av ändringari olje- och gaspriserna 5.2.1 Ä-£ot£ j.u£t£r-2n£ £V_o2J£-_o£h_g£skO£tjiade£ Sockerpriset har justerats när oljepriset enligt ett löpande SO-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikost-naderna) har ändrats med +_ /m . Regeln föresläs gälla även under1988/89. Regeln har lett till tvä prishöjningar päsammanlagt per socker. 5.2.2 Definitivjustering av olje- och gaskostnaderna för j_986/87 Sockerbolagets olje- och gaskostnader under periodennovember - har överstigitbaskostnaderna med . A-conto höjningarnahar enligt utförda beräkningar ökatSockerbolagets intäkter med . Ett engängsavdrag om2,bör därför göras gentemot Sockerbolaget. Vidare skall avdrag göras för förra årets engångsbelopp om . Sockerbolagets kostnadsersättning bör således med hänsyn till olja och gas minskas med13,. 5 1987/88. Metod för avstämningav skattedelen i oljekostnaderna börana- Prop. lyseras närmare inför överläggningarna avseende 1989/90. 5.3 Korrigering av sockerpriset pä grund av ändringari andra kostnader än olje- och gaskostnader Kostnadsökningarnaoktober 1986 - exkl olja och gas har av SPK beräknats till . Liksom inom odlaromrädet gäller för sockerindustrin att vissa principiella frägor som ärgemensamma för sockerindustrin och övrig industri inom jordbruksregleringen inte är lösta och attsädana frägor bör kunna fä aktualiseras vid överläggningarna avseende sockerpriset fro m . Den totala kostnadsersättningentill Sockerbolaget (definitiv ersättningför olje- och gaskostnader samt ersättning förövriga kostnadsökningar) blir , vilket motsvarar 1,71 krper socker. De ä-conto prishöjningar om per socker som gjorts somen följd av höjda olje- och gaskostnader beräknas, som nämnts i avsnitt 5.2.2, ha tillförtSockerbolaget en ersättning om . 5.4 Ersättning för merkostnaderna vid bruken pä och Liksom tidigare vill nämnden och de tre delegationerna framhälla att man i princip anser att stöd som har tydlig regional karaktärinte bör belasta konsumenterna av sockereller sockernäringen utan bör täckas genom statligamedel. I kostnadskompensationen har även merkostnaderna vid öbruken beaktats. Den del av sockerpriset som tillerkänns Sockerbolaget för dessa merkostnader för regleringsäret 1988/89 beräknastill per socker, vilket vid normal produktionsvolym blir , Dessutom tillkommer ur sockerregleringsfonden. Med hänsyn till förväntat inflödeav införselavgifter till Prop.1987/88:165 sockerregleringsfonden och i linje med synen pä regionalstödens Bilaga 2 finansiering föresläs att utöver de som tagitsur sockerregleringsfonden även de ca tas ur fondenunder /89. Sockerpriset reduceras i motsvarande grad. För konsumenterna har det fördelar genom att sockerpriset inte belastas medregionalstödet och inte heller medhandelsmarginaler och mervärdeskatt på det aktuella beloppet. Beräkningsmässigtger de senare faktorerna upphov till ytterligare minskade utgifter om 10-12 Mkrför konsumenterna. 5.5 Ersättning för raffinering av importerat räsocker Ersättningen för raffinering och lagring av importerat räsocker börhöjas för inträffade kostnadsökningar till per . Behållningen i sockerregleringsfondenvar . 1987 årsproduktion av socker ur inhemska betor uppgick till ca . Under1987/88 beräknas en kompletteringsimport omdrygt komma att fä göras. Vid nuvarande prisskillnad mellan ochvärldsmarknaden bör det ge ett betryggande tillskott av införselavgifter till sockerregleringsfonden för att täckade utgifter som redan ligger pä fonden ochde tillfälliga som föresläs under1988/89. Om mot förmodan inflytande belopp kommer attbli väsentligt lägre bör föreslagen finansiering /89 avseende del av regionalstöd inte genomföras utan liksom tidigare tas ut över sockerpriset. /83 betalade intressenterna pä sockeromrädetin ett belopp sä att underskottet i regleringsekonomin kunde avvecklas. Kapitaldelen av detta belopp har sedan återbetalats i tre om-gängar och slutreglerades sä när som pä som återstår att reglera gentemot betodlarna pga avvikelse mellanprognostiserad och faktisk skörd . Äter- Prop.1987/88:165 föringen till betodlarna gjordes viaen tillfällig betpris- Bilaga2 höjning om per betor. Sockerbolaget, betodlarna och konsumenterna bör tillerkännasränta för den tid medlen statt till sockerregleringens förfogande. Konsumenternas belopp förs till jordbruksnämndens fond för försäljningsavgifter. Ränta bör utgä enligt fastställtdiskonto. Beloppet till betodlarna uppgärtill plus avseende nämndavvikelse pä kapitaldelen och tillSockerbolaget till . Regleringen mot försäljnings-avgiftsfonden uppgår till . Beloppen innefattar ränta till utbetalningsdag. Även räntedelen är därmed slutligtreglerad. Medlen bör tas ur sockerregleringsfonden. 7 UPPBYGGNAD AV SKÖRDESKADEFONDEN Enligt prop 1987/88:74 skall det nya skördeskadeskyddet för1988/89 tillföras att betalas över konsumentpriserna fördelade påalla jordbruksprodukter. Den andel som faller pä sockerpriserna beräknas till och bör /89 tas utav de försäljningsavgiftersom finns fonderade. Därmed påverkas inte konsumentpriserna pä socker /89. 8 BETODLARNAS ANDEL I INBETALNING TILL SKÖRDESKADEFONDEN Om utbetalda ersättningaroch behovsprövade bidrag till följd av skördeskadorär 1987 överstiger skall staten och jordbruksnäringen enligt prop 1986/87:146 vardera tillföra skördeskadefondenhälften av överskjutande belopp. Utbetalningarna innebäratt jordbruksnäringen skall tillskjuta 127 Mkr.Vid överläggningarna har fastställts att betodlingenskall bidra med . Beloppet avräknasfrän tidigare nämnd ränteersättning (avsnitt 6). 9 FORMERNAFÖR ÖVERLÄGGNINGARNA Prop.1987/88: 165 Enligt jordbruksnämndensoch konsumentdelegationens mening har arets överläggningar visat att en nära samordning mellan sockerbetor och övriga grödorbehövs. Nämnden vidhållersitt förslag frän att överläggningarna som sker rörande prissättningen pä sockerbetor böringa i de allmänna överläggningarna för övrigajordbruksprodukter medan överläggningarna med Sockerbolaget börske separat. 10 JORDBRUKSNÄMNDENS FÖRSLAG TILL PRISREGLERING PÄ SOCKERBETOR OCH SOCKERFÖR REGLERINGSÄRET 1988/89 förslag till sockerreglering för perioden - kansammanfattas i följande punkter: 1 Sockerbetsarealenför 1988 ärs odling börfä uppgä till . Erforderl ig kvoteri ng av odlingen bör godkännasav nämnden. Cirka en tredjedel av odlingenbör kontrollmätas. Mätningenbör bekostas av näringen. Prisavdraget vid överodling börvara kraftigt. 2 Grundpriset pä sockerbetor, som. avser sockerhalt, föresläs ärsskörd bli per. Detinnebär en prishöjning . 3 Till de odlarei Smaland och som levererar betor till bruket i Mörbylänga föresläs utgä ett oförändrat arealbidrag om per hektar kontrakteradareal. Till odlare pä föresläs arealbidraget bli oförändrat per hektar och till odlare pä oförändrat per hektar. I de fall arealen vidarealkontrollen befinns vara mindre änden kon-trakterade, bör bidraget utgä efter den uppmättaarealen. Bidraget bör finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. 6 1987/88. Sockerbolagets nettopris (genomsnittligt nettopris Prop.1987/88:165 efter avdrag förärsbonus och kvantitetsrabatter) för Bilaga 2 baskvaliteten i sortimentet, strösocker K5 i säckom , föresläs vid oljepriset 1 453 V.r/tir vara per . Detta innebär en prishöjning . Priset justeras når oljepriset har ändratsmed +_ /m . Föreslagen finansiering av regionalstödet översockerregleringsfonden /89 gör attSockerbolagets nettopris i stället blir456,per , vilket innebären höjning med . Gränsskyddet för socker börutgä enligt de grunder som gällt. Detta innebäratt en införselavgift tas ut för importerade kvantiteter dä världsmarknadsprisetunderstiger det fastställda av-räkningspriset pä socker ur svenska betor. De uppburna medlen bör - liksom - tillförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadsprispä färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Denna notering börökas med kostnader för frakt m m till svensk hamn samt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenskabaskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens ochkvalitetskorrektionens storlek bör fastställas av jordbruksnämnden. Som mätt pä världsmarknadspriset pä räsocker bör gälla dennominella Londonnoteringen pä räsocker. Båda noteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt densäljkurs som gäller noteringsdagen. Införselavgiften för färdigt sockerbör utgöra skillnaden mellan Sockerbolagets nettopris enligt punkt 4 (456,42kr) och världsmarknadspriset pä färdigtsocker, mätt pä angivet sätt. Införselavgiften för räsocker föresläs anpassas sä att svensk raffineringsindustri, som köper in räsockertill gällande Londonnotering och säljer den raf- finerade varan till Sockerbolagets nettopris enligt Prop.1987/88:165 punkt 4 erhåller en ersättning förraffineringen som Bilaga 2 inkl ersättning för säckkostnaderoch viss utfrakt samt lagringsbidrag uppgär till per Raffineringen bör härvid förutsättas medföra ett svinn om . Införselavgiften för sirap, sockerlösningaroch sockerkulör bör liksom motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas till produktens torrsubstanshalt. Införselavgifterna bör förutom vidsvenska prisändringar i princip justeras en gäng varje manad förändringar i de internationellapriserna samt dessutom vid störrevariationer i de utländska priserna. Vid behov bör jordbruksnämnden fäta ut en försäljningsavgift pä allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De insamlade medlen bör användas för att subventionera sockerimport när världsmarknadsprisetär högre än det svenska. /89 bör utav fonderade försäljningsavgifter föras till skördeskadefonden utgörande sockerkonsumenternas andel av finansieringen av nytt skördeskadeskydd. Sockerregleringsfonden föresläs fä användas för frakt-subventionering till de fyra nordligaste länen och med . Ur fonden bör dessutomtas dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med pUnkt 3 ovanlevererar betor till öbruken till en beräknad kostnad av ca , dels den ersättning om (4,3+20,2) som skall utgä förSockerbolagets merkostnader för driftenvid dessa bruk. Vidare bör ur fonden betalas till bet- Prop.1987/88: 165 odlarna och till Sockerbolaget. Till för- Bilaga 2 säljningsavgiftsfonden bör överföras som utgör ränta pa medel som har lånats ur denna fond. Frän odlarnas belopp avräknas och förs till skördeskadefonden. Till kollektiva ätgärder inom biodlingen bör tas ur fonden. Till yrkesmässigbiodling (med yrkesmässig biodling avses innehav avminst 16 bisamhällen) bör av fondens medel återföras ett belopp som motsvararodlingens sockerförbrukning gähger den skillnad i sockerpris som föreligger mellan och världsmarknaden. täckas ur fonden. Fondmedlen användsocksä till vissa kostnader inom prisutjäraningen förvaror innehållande socker. Vid tillverkning avvissa produkter säsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalasinförselavgiften för förbrukatsocker. I en situation med ingen eller ringa sockerimport bör exportbidrag försädana produkter finansieras ursockerregleringsfonden. Föreslagna prisändringar skall i princip gälla fr o m . Erfarenheten har visatatt kännedom om prishöjningar resulterar i forcerade inköp närmastföre höjningen och motsvarande stark nedgångi inköpen närmast därefter.Jordbruksnämnden bör därför bemyndigas att medge att prisändringarna fördelasi tiden pä ett sädant sättatt minsta möjliga störning uppstårpä marknaden. Systemet bör utformas säatt varken Sockerbolaget eller dess kunder kalkylmässigt görnägon vinst eller förlust. 10 BESLUTSMENING Prop.1987/88:165 Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna föredragning av avdelningschefen i närvaroav avdelningschefen . I beredningen har dessutomdeltagit byråchefen ochavdelningsdirektören . Ledamöterna har avgivit ett särskilt yttrande (bilaga 5). Bilaga 1 Sockerregleringen1988/89, pärm Bilaga 2 Särskilt yttrande frän nämndens konsumentdelegation Bilaga 3 " " " Betodlares Central- Bilaga4 " " " Bilaga5 " " " ledamöterna och Bilaga 1 1(2) Prop.1987/88: 165 Bilaga 2 SOCKERREGLERINGEN 1988/89 2 Jämförelse mellanEG:s priser och de svenska priserna 3 Skörden av sockerbetor samt produktion och förbrukning av socker 4 Arealbidragen(sockerbetsodlingens anfatrtning iraii och sockerbruks tillförselcmråden) 5 Frågor att behandla vid överläggningarna med tietxadlama 6 Sockerbetsodlingenslönsamhet i förhållande tillandra grödor 7 Utvecklingen avproduktionsmedelprisindex för sockerbetsodlingenunder 8 Kostnadskcnpensationoch inkcmstkcnpensation att tillförasbetodlarna 1/7 1988 -30/6 1989 Gemensanma frågorför betxjdlama och bolaget 9 Normskörden och dess användning 11 Finansieringenav nytt skördeskadeskydd STATENS JORDBRUKSNÄMND Prop. 1987/88: 165 STATENS PRIS- OCH KARTELLNÄMND 13 Principer för SSA:s kostnadskcnpensation incm ramen för sockerregleringsavtalet 14 Frågor att behandla vid överläggningarna med Sockerbolaget 15 Kcrtpensation för kapitalkostnader inom sockerregler-ir>gen 17 Analys av SSA:sekonomiska situation 18 Sockerbolage1:skostnadsutveckling för reglerad verksamhet, beräkning inför1987/88 (exkl energikostnadsberäkning) 19 Beräkning av Sockerbolagets kcrpensation för ökade kostnaderför eldningsolja och gas 20 Raffineringsersättning förinporterat råsocker 21 Beräkningar överersättning för merkostnader förö-bruken Bilaga 2 Prop. 1987/88: 165 KD biträder Förslaget till sockerregler ing men vjll beträffande beloppet till betodlingen, 23Mkr, lämna kompletterande uppgifter. Nämnda beloppfördelar sig enligt KDs uppfattning pä följande komponenter: Kostnadsökning enligts k tillämpad index Justering För att betfrö inte ingåri index 0,32 " Justering för lejtarbete en] SPK och regeringens direktiv -0,6 " Justering för definitivberäkning av Produktivitetsavdrag - 1,69 " Bilaga 3 prop.1987/88:165 förslag till prisreglering på sockerbetor och socker1988/89 Betodlarna accepterar i stort nämndens förslagmen vill till detta göra följande kommentarer och klarlägganden. Nämnden anför i anslutning till förslaget om betprishöjning att"vid överläggningarna års betodling börparterna kunna få aktualisera frågor kopplade till utfallet av överläggningarna 1juli 1988 avseende övriga jordbruket". Till dettavill vi redan nu säga att vi inte kan ansluta oss tillden tolkning av regeringens riktlinjer beträffandekompensation för lönekostnadshöjningar som konsumentdelegationenframförde i de nu avslutade överläggningarna.Lantarbetarlönerna hade fastställts i kollektivavtal gällande för perioden - . Lönekostnadsökningenunder perioden - hade alltså lagts fast före prisstoppets ikraftträdande. Att i efterhand sätta ett tak förkompensationen - som parterna vid fastställandetav lantarbetaravtalet inte hade någonkännedom om - framstår sora orimligt. Dessutom avser regeringensriktlinjer , dvs en annan period än den vårtkompensationskrav gällt för. Slutligen anger riktlinjerna utfästelsertill utgången av medan den nya sockerregler ingen gäller från . De åberopade riktlinjerna kan sålundaenligt vår uppfattning inte tillämpas päsockeravtalet. Vad beträffarformerna för framtida överläggningar villvi framföra följande synpunkter. Enligt våruppfattning bör hittillsvarande förhandlingsordning behållas. Eftersom jordbruksnämndenföreslår fortsatta separata överläggningar med sockerbolaget skulle betydandepraktiska nackdelar uppstå om överläggningarnamed odlarna bryts ut enligt nämndens förslag och inordnas i de stora jordbruksförhandlingarna. Allt för många frågor är avgemensamt intresse för odlarna och bolaget särskilt rörandeodlingens omfattning och regleringsekonomin. Då sockerbetorna är en kontraktsgrödabör prisförslaget vara fastställt för kontraktsteckningen,dvs den . Möjligheten därtill försvåras ytterligare om sockerbetsöverläggningarnasamordnas med övriga grödor. Arealen måstevara fastställd senast dåarbetet med arealtilldelningen till de enskilda odlarna inleds. Om arealen då inte ärkänd föreligger risk för försenad sådd med synnerligen olyckligakonsekvenser för skördeutfallet. I vissa lägen kan enkoppling föreligga mellan areal och betpris,dvs båda måste bestämmas . I en sådan situation kan överläggningarna dra ut redan vid nuvarande förhandlingsordning och en samordning med övriga grödorskulle sannolikt ytterligare försenaproceduren. I övrigt får vi hänvisatill vårt brev till jordbruksministern1987-08-19 ang tidpunkten för överläggningar omsockernäringens villkor. Med hänsyn till ovannämnda faktorer kan vi inte biträda jordbruksnämndensförslag avseende de framtida formernaför sockeröverläggningarna. 1987/88: 165 Bilaga2 1987/88: 165 Bilaga 2 ie'e'en5 Datjm I regeringens uppdrag åtstatens jordbruksnämnd angående utformningen av prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden - anges att de s kprisstoppsreglerna skall tillämpas. Från Sockerbolagets sida kan vi inte acceptera dessa förutsättningar ochskälen till detta är bl a följande: