prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Slalen svarar för ca hälflen av kostnaderna för delobligatoriska skolväsendet i form av skolledar- och lärarlöner. Resterandekostnader faller på kommunerna. För vissa skolformer - sameskolan ochspecialskolan -svarar staten för samtliga kostnader. De vikligasle ulgiftsslyrande faktorerna för grundskolebidrageti löpande priser är - förutom löneutvecklingen och antalet elever - den genomsnittligaundervisningsskyldighelen. Genom att utbetalningen av statsbidraget fördelaspå förskott och slulreglering är belastningen pä statsbudgeten regelmässigtskild frän vad kommunerna är berättigade till i statsbidrag för ell visstläsår. minskar anlalet elever i (7-15år) med ca 6,. Del innebär atl utgifterna i fasla priser sjunker underperioden. Antalet intagningsplalser inom gymnasieskolans ram somregeringen föreslår i årets budgetproposition (127 000 platser) förutsättsgälla . Utöver dessa platser finns ca 33 000 platser isädana specialkurser som för tillträde kräver tidigare gymnasial utbildning,praktik eller viss ålder. Kostnaderna för gymnasieskolan styrs - förutom avlöneutvecklingen och antalet elever - främsl av utbildningarnas art och limplanernasutformning. Regeringen har i en särskild proposition föreslagit en treårigförsöksperiod med förlängd, moderniserad och i högre grad arbetsplatsföriagdutbildning, omfattande 5000 intagningsplalser under vart och etl av de treåren. Försöksverksamheten samordnas med ell utvecklingsarbete i syfte allförbättra kvaliteten pä gymnasieskolans yrkesutbildning. Statsbidrag utgår fr.o. m. den till vissakommunala åtgärder för de ungdomar som efter integenomgår reguljär utbildning eller har fast arbete. Utgifterna styrs av antaletungdomar som blir föremål för dessa åtgärder. Antalet ungdomar i de olikadelarna av åtgärderna varierar. Utgångspunkten för medelsberäkningen i åretsbudgetproposition är all 31 000 ungdomar beräknas omfattas av uppföljningsprogram,21 400 beräknas inneha ungdomsplats och 10700 beräknas delta iutbildningsinslag. Motsvarande antagande ligger till grund för beräkningarnaunder hela längtidsbudgetperioden. Kostnaderna för vuxenutbildningen redovisas inte iändamålsgruppen. Dessa kostnader, som huvudsakligen beslår av bidragsanslagenlill studiecirklar, invandrarundervisning i svenska, driften av folkhögskoloroch utbildning för vuxna (grundvux och komvux), beräknas inte ökaunder långlidsbudgetperioden. Ulbildningsvolymen förväntas inte förändrasunder perioden. De dominerande ulgiftsslyrande faktorerna för dengrundläggande hög skoleutbildningen, exkl. högskoleutbildning, utgörs av dels de planeringsramar i form av nybörjarplatser som ärligen fastställs av riksda gen, dels utbildningens längd, kostnaderna per utbildningsplats saml kring- koslnader såsom administration vid högskoleenheterna m. m. Dessa fakto rer utgör av de totala utgifterna. Slalen ger bidrag lillkommuner och landsfingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Bidraget antas reall minska . Antaletgymnasiestuderande anlas vara oförändrat . Vad gäller destuderande pä högskolan torvänlas antalet minska . Utgifterna förstudiesociala ändamål styrs av antalet studerande pä gymnasie- och högskolenivåsamt av basbeloppels storiek. De återbetalningspliktiga studiemedlen kommerenligt förslag i en proposition atl föras ur statsbudgeten från denI . Slalsbudgelen kommer därvid all belastas endasl med kostnaderför studiebidrag, räntesubventioner och avskrivningar av studielän. Statensutgifter för studiebidrag inom studiemedelssystemet kommer all öka, eftersombidragsandelen i studiemedlen höjs lill av basbeloppet. Belastningen påanslaget lill studiemedel beräknas på kort sikl minska väsentligt. Destatliga anslagen till forskning och utveckling uppgär lill ca 11,8 miljarderkronor /88. Vären 1987 beslöt regering och riksdag omresursulvecklingen för forskning och forskarutbildning under treårsperioden1987/88-1989/90 (prop. 1986/87: 80). Detta innebär alt yllerligare 315 milj.kr. /88, 95 milj. kr. /89 och 90 milj. kr. /90tillförs forskning och ulveckling. Forskningeninom område svarar /88 för drygt entredjedel, eller ca , av det statligt finansieradeforsknings- och utvecklingsarbetet. För /88 ökade resurserna medknappt 230 milj. kr., 1988/89 ökar de med 60 milj. kr. och 1989/90 med drygl 74milj. Verksamhelen inom utbildningsdeparle-menlets område finansieras ävengenom externa resurser. Deviktigaste ulgiftspäverkande faktorerna inom ändamålsgruppen är antalet elever,löneutvecklingen för lärare saml basbeloppet. Dessa faktorer påverkar framförallt anslagen inom skolväsendel, den högre utbildningen och studiestödet. 1987/88: 150 Bilaga1.3 X Arbetsmarknads- och regionalpolitik Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 tuell förändring 1982/83-1986/87 förändring 1988/89-1989/90 förändring 1988/89-1992/93 +0,6 22325 -128 + 9 -79 + 18 -42 + 21 -0,1 -0,2 -0,4 Ändamålsgruppenomfattar statens utgifter för skilda arbetsmarknads- Prop. 1987/88: 150polifiska åtgärder säsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgår- Bilaga1.3 der, arbetsmarknadsutbildning, kontantstöd vid arbetslöshet,arbetsmiljö-åtgärder, slöd lill Stiftelsen samt vissa andrasysselsällningsfräm-jande åtgärder. Vidare hör utgifterna för regionalpoliliskaåtgärder till denna ändamålsgrupp. Arbelslösheten uppgick till 1,i genomsnitt under år1987. Långtidsbudgeten har baserats pä ett sjunkande arbetslöshetstal. Enförändring av arbelslösheten med en procent av innebäratl utgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca 239 milj. kr. påslalsbudgelen och med ca 444 milj. kr. Sysselsättningsskapande åtgärder avser främst statliga,kommunala och enskilda beredskapsarbeten samt rekryteringsstöd. Behovet avberedskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjunkturutvecklingen och sysselsättningsläget.Det innebär all medelsälagandet kan variera kraftigt mellan budgetåren.Avgörande för kostnaderna för verksamhelen är dels antaletsysselsätlningsdagar, dels kostnaden per sysselsättningsdag. Till kommunalt och enskilt beredskapsarbete avinvesleringskaraklär lämnas fr. o. m. statsbidrag (grundbidrag)med normall av lönekostnaderna. I stödområdena A och B utgår grundbidragetdock . De statliga utgifterna för sysselsättningsskapandeåtgärder har beräknats till för /89. Deltainnebär ca 5 milj. sysselsätlningsdagar i beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd. Utgifterna för slalsbidrag till de ungdomslag för 18- 19-åringarsom startade beräknas till sammanlagt förhela långtidsbudgetperioden. Därvid har antagils en volym om 15 000 platser igenomsnitt . Därtill kommer 10000 inskolningsplalsermotsvarande 5 000 helärsplatser till en kostnad av ca förperioden. Kontantstöd lill arbetslöshet utgår dels i form aversättning från erkända arbetslöshetskassor, dels i form av kontantarbetsmarknadsstöd till personer som slår utanför arbetslöshetsförsäkringen.Statsbidragen lill arbetslöshetsförsäkringen samt det kontantaarbetsmarknadsstödet finansieras dels över anslag på statsbudgeten (), delsgenom arbetsgivaravgifter () från statsbudgetens inkomstsida. Regeringen harföreslagit atl statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen fr. o.m. den helt skall finansieras genom arbetsgivaravgifter. Detkontanta arbetsmarknadsstödet föreslås frän samma tidpunkt hell finansierasöver anslag pä statsbudgeten. Övriga kostnader för arbelslöshetsförsäkringenfinansieras huvudsakligen genom medlemsavgifter frän de försäkrade.Statsbidragen lill de erkända arbetslöshetskassorna utgör ca 95%av den arbetslöshetsersättning som betalas ut. I elt nytt finansieringssystemsom föreslås träda i kraft den skall statsbidraget läcka heladen De ökade kostnaderna härför skall finansieras Prop. 1987/88:150 genom bidrag från arbetslöshetskassorna. Kostnadernaför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet kursdeltagaresom i sin tur varierar beroende på arbetsmarknadslägel. Kostnaderna förverksamheten påverkas ocksä av utbildningskostnaden och utbildningsbidragetsstoriek. Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildningen ochutbildningsbidragets storlek fastställs genom särskilda beslul avstatsmakterna. Utbildningens innehåll och inriktning som ocksä har belydelseför kostnadsutvecklingen bestäms av utbildningsanordnaren. Genomarbeismiljöfonden kommer ca 630 milj. kr. all fördelas till arbetsmiljö- ocharbetslivsändamål under /89. Verksamhelen finansieras via ensärskild arbetsgivaravgift och redovisas inle på statsbudgeten. Frän sammaavgift finansieras ocksä bidragsgivningen lill förelagshälsovården. tidigare forskningsavdelningen vidarbelarskyddsstyrelsen) bedrivs forskning om hur skador i arbetslivet uppkommeroch hur de kan förebyggas. För /89 beräknas institutetskostnader lill ca 130 milj. kr., varav 70 finansieras via statsbudgeten. Budgetförslagetför arbelarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen utgår från de ekonomiskatreårsplaner som fastlades . har i likhet medföregående är fillförls vissa medel utöver huvudförslaget. Förall öka möjligheten för arbetshandikappade atl få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas lill arbetsgivare. Dess-ulom finns ettsärskill inlroduktionsslöd vid anställning av arbetshandikappade inom vissasektorer. Vidare kan bidrag lämnas lill arbetshjälpmedel ät handikappade. /89 beräknas utgifterna för dessa stödformer uppgå lill ca 3,6miljarder kronor. Kostnadernaför stöden bestäms av regelsystemet och av arbetsförmedlingens möjligheter attplacera sökande med arbelshandikapp. Inlroduktionsslöd föresläs kunna utgåinom en viss volymram. Antalet platser lönebidrag hos statligamyndigheter är begränsat. Bidrag av lönekostnaden tillallmännyttiga organisationer ökar i viss begränsad omfattning. Anställning medlönebidrag med lägre subven-tionsniväer hos enskilda företag, kommunalaarbetsgivare och affärsdrivande verk har däremot ingen antalsmässigbegränsning. Förden yrkesinriktade rehabiliteringen föresläs en förstärkning med 100 tjänster /89. Därefter väntas i stort sell oförändrade utgif ter . Rörelseunderskotlel vid driften av slif- lelseorganisalionen för skyddat arbete - Samhallgruppen - finansieras via statsbudgeten. Stiftelsen - föreslås få ell anslag om ca för alt läcka della underskott samt för vissa investeringar under /89. Utgifterna beräknas sjunka under långlidsbud getperioden genom all verksamheten effektiviseras och försäljningsintäk terna ökar. 1987/88: 150 Regionalpolitiskainsatser riktade till näringslivet består bl. a. av åtgärder Bilaga 1.3 förförelags- och teknikutveckling, slöd i samband med invesleringar,glesbygdsinsatser, transportstöd saml pris- och ralionaliseringsstöd lilljordbruk i norra . Detregionalpoliliska slödel lill företag inom induslridepartemenlets områdesyftar främst lill alt skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i de regioneri landet som drabbats av undersysselsällning och arbetslöshet. Ökad vikt har påsenare är lagts på ätgärder för all allmänl förbättra näringslivsmiljön i deprioriterade regionerna vad gäller utbildning, kommunikationer, lekniskkompetens m. m. Riksdagenhar beslutat om en ekonomisk ram för budgetåren 1985/86 -1988/89 för dessastödåtgärder. Ramen uppgär till ca och omfattar bl. a.lokaliseringsstöd, investeringsbidrag, offertslöd, företagsutvecklings- ochglesbygdsstöd saml sysselsältningsslöd och nedsättning av socialavgifter. Iavvaktan på atl den utredning om regionalpolitikens framtida inriktning somregeringen lillsatl skall redovisa sina överväganden har antagils enoförändrad ambitionsnivä. Den ärliga utgiften har beräknats till i genomsnilldrygt . Dekortsiktiga variationerna i utnyttjande av de medel som disponeras är bl. a.avhängiga av den allmänna konjunkturutvecklingen och behovet av att motverkatendenser lill ökade regionala obalanser. Den minskning av de regionalpolitiskaanslagen som föresläs i årets budgetproposition beror till största delen på attden befintliga reservationen avseende lokaliseringslån medger atl lån kanlämnas i minst samma omfattning som under de senasle budgetåren även med eltminskat anslag. Drygl föreslås för regionalpoliliskainsatser inom industridepartementets område för /89. Dessalöpande regionalpolitiska insatser har kompletterats med ellflertal särskilda åtgärdspakel i regioner med särskilt omfattandestrukturförändringar inom näringslivel. Inomutbildningsdepartemenlels område föresläs bl. a. en fortsatt utbyggnad av dengrundläggande högskoleutbildningen vid de mindre och medelstora högskolorna. Inomjordbruksdepartementets område föresläs alt ytteriigare 80 milj. kr. anvisaslill del särskilda ålgärdsprogrammet för jordbruk i norra . Underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel föresläs bl. a. atl försöksverksamhetenmed utvecklingsinsatser i östra ska fortsätta. Inomcivildepartementets område föreslås en överföring av medel motsvarande tretjänster för regionalpolitiskt arbete frän i lilllänsstyrelserna i Väslernorrlands, och . Underfinansdepartementets huvudtitel föreslås en förändring av skallerutjämningssystemet, som bl. a. innebär alt skatleuljämningsbidragen höjs iregionalpolitiskt prioriterade regioner. Vidare föresläs atl tullverkelslull-dalaenhet lokaliseras fill . kr., oförändrad pris- och lönenivå Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 Genom- Förändring lill Procen- procen- 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 förändring procen tuell 1988/89- tuell förändring 1989/90 förändring 1982/83- 1988/89- 1986/87 1992/93 -8,4 16662 +2852 +2348 +2620 +2440 +17,1 +12,7 15800 +2800 +2400 +2650 +2450 +17,7 +13,4 Statsutgifterna inom ändamälsgruppen domineras avräntebidrag för bostadsbyggande. För ny- och ombyggnader läcker räntebidragenskillnader mellan den s. k. garanterade räntan och marknadsräntan för såvälbostadslån som boltenlän. Räntebidrag lämnas även för vissa underhålls-,reparations- och energibesparingsälgärder. Utgifterna för räntebidrag påverkasav räntenivå och produktionspriser saml av produktionsvolymer och derasfördelning pä upplålelseform. Slalen delfinansierar bostadsbidrag lill barnfamiljer ochvissa hushåll utan barn. Statens bidrag till bostadsbidrag för barnfamiljerredovisas under ändamälsavsnitl V och bidrag till kommunalt bostadstillägg tillfolkpensionärer () under ändamälsavsnitl IV. De bostadspolitiska utgifterna omfattar även bidrag ochlån lill bostads-förbällring m. m. samt vissa ränte- och amorteringsfriatilläggslån. Regeringen har beslutat om etl antal åtgärder fr.o.m. år1987 för alt främja ell ökal nybyggande av bosläder i storstadsområdena. Blanddessa åtgärder ingår begränsningar av kontorsbyggandel och ombyggnadsverksamhelen.Under är 1987 beräknas nybyggnader påbörjas med sammanlagt 39600 lägenheter.Det innebär en ökning i förhällande lill . harbeslutat (prop. 1987/88: 48, BoU 6, rskr. 95) om vissa förändringar av metodenför beräkning av läneunderlag m. m. I långtidsbudgeten har hänsyn tagits lilldessa förändringar. I beräkningarna av statens utgifter för räntebidrag anlasnybyggnadsvolymen omfatta ca 40000 lägenheter underlånglidsbudgetperioden. Ombyggnadsverksamhelen antas uppgå till ca 39000lägenheter och därefter minska lill ca 36000 lägenheter per är. Iberäkningarna anlas alt produktionspris och räntenivå för nya lån äroförändrade . Sammantaget beräknas utgifterna öka underlångtidsbudgetperioden. Bostadsbidrag lill barnfamiljer består dels av etl beloppsom beror av antalet barn i hushållet, dels ell belopp som beror avbostadskostnadernas storlek. Bidraget är inkomstprövat och reduceras med enviss del av den bidragsgrundande inkomsten. Bostadsbidrag till vissa hushåll ulan barn lämnas fill densom fyllt men som inte är . Bidraget är beroende avbostadskostnadens slorlek. Även detta bidrag är inkomstprövat och reduceras meden viss del av den bidragsgrundande inkomsten. I årets budgelproposition har regeringen föreslagitändringar av bostads- 47 bidragen, bl. a. höjda inkomst- ochbostadskoslnadsgränser. Hänsyn till dessa förslag har lagils ilångtidsbudgeten. Bostadsbidraglämnades underär 1987 till 250000 hushåll. Utgifterna för Prop. 1987/88:bostadsbidrag påverkas av antalet barn, förvärvsfrekvens, ulveckling av Bilaga 1.3 inkomster och bostadskostnader. Sambandet med statsbudgetens inkomster Skatteregler som berör bostadssektorn påverkar slatensinkomster. Den beskattningsbara inkomsten för egnahemsägare minskar p. g. a.atl ränteutgifter för lån med säkerhet i fastigheter är avdragsgilla. Försädana län kan skattebortfallet under uppskattas lill drygl 6miljarder kronor för slalen. Härtill kommer i bortfall förkommuner och landsting. I länglidsbudgeten har beräknats ell oförändratskallebortfall . Statens intäkter av faslighelsskallen från bostadshusberäknas uppgä fill ca . Inläklerna framöverökar bl. a. på grund av all nya bostadshus tillkommer. För bostadslån utbetalade av staten före den I juli 1985sker amortering och inlösen vilka registreras som inkomster på statsbudgeten.Dessa inbetalningar kan uppskattas lill underlänglidsbudgelperioden. Vid slulet av långlidsbudgetperioden uppskattas samhälletssubventioner lill bostadssektorn vid dagens räntenivå uppgå till sammanlagt ca35 miljarder kronor. Fr.o.m. svarar StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () för finansieringen av de statligabostadslånen. Botlenlånen finansieras på kapitalmarknaden. Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå 1990/91 1991/92 procen- 1988/89 1989/90 tuell förändring 1982/83-1986/87 1992/93 förändring procen-1988/89- tuell1989/90 förändring 1988/89-1992/93 -2,9 -1,2 -1,5 ÄndatnålsgruppenNäringspolitik omfattar utgifter för handel och industri, jordbruk, fiske samthantverk. Utgifterna uppgår för /89 till ca 5,4 miljarderkronor. Denäringspolitiska insatserna som redovisas under induslrideparlemen-lelshuvudtitel kan delas in i permanenta program och särskilda insatser vidorlskriser, omstruktureringsinsatser m. m. Iregeringens proposition 1986/87: 74 om näringspolitiken inför 1990-laletbehandlas frågan om de framtida särskilda insatserna inom näringspoliti- Genom beslul drogs riktlinjerna upp förliden fram lill och med . Stödenlill krisdrabbade förelag har skurils ned myckel kraftigt sedanregeringsskiftet . De små kvarstående kostnaderna är kapitalkostnader påutestående lån och aktiekapital. Kostnaderna för olika former av slöd tillvarvsindustrin har varit svåra atl påverka på kort sikl. Gamla beslul ochåtaganden förorsakar fortfarande icke obetydliga kostnader. Delta gällerframför allt infrianden av fidigare ställda farlygskredilgaranlier samlnedläggningskoslnader. Denrestriktiva hållningen lill krisföreiagsstöd torde innebära all kostnaden förde särskilda insatserna forlsäller alt ligga pä en låg nivå . Idiagram 2 redovisas omfattningen av defensiva resp. offensiva stöd åren1975/76-1986/87. Sifferuppgifternai diagram 2 avviker från de neltokoslnadsberäkningar av industristödet som görsinom industridepartementet. Detta beror på skillnader i beräkningssält. 1987/88: 150 Bilaga1.3 Industristödet 1975/761986/87 fördelat pådefensivt och offensivt stöd (priser) Omställning/Neddragning Tiliväxl/Förnyelse i------ 1----- 1----- 1----- 1----- 1---- 1----- 1----- 1---- 1----- r- 11 to 987654 321 -I---- 1--- 1--- 1 Anm.: Omställning/neddragning = icke-permanenlsidd +braruchstöd. Tillväxllfömyetst = Foll-uöd + regionalpolitiskt stöd + exportstöd+ småföretagsstöd. Ökningenav del defensiva stödet budgetaret 1985186 faller hellpå extra-ordmåratiltskottpå lill Svenska Varv för nedläggningskostnader ochinlösen av skuldebrev . Debeloppmässigl mest omfattande programmen av permanent karaktär Prop. 1987/88:150 är exportkreditgarantierna och de statsslödda exportkrediterna (del s.k.Bilaga 1.3 SEK-syslemel). visar exporlkreditgarantisystemel på betydandeunderskott lill följd av omfattande skadeulbelalningar på grund av bristandeåterbetalning från ell begränsat antal länder. Kostnaderna för SEK-syslemelberäknas, på basis av de anlaganden som långtidsbudgeten bygger på, bli ca 210milj. kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Totala utgifter -8,5 628 -180 -131 - 2 -22 -28,7 -17,4 Ändamålsgruppen omfattar bl. a. utgifterna för delstatliga energiforsk-ningsprogrammel, bidrag lill samtutgifter för energihushållning. Regeringen har lagl fram en proposition omkärnkraflsavveck-lingens inledning. En första reaktor las ur drift är 1995 ochen andra - en i Ringhalsverkel och en i . I propositionen föresläs vidare atl elt program startasför effektivare användning och ersättning av el. Programmet föreslås bl. a.innehålla ell leknikupphandlingsslöd för vilkel 150 milj. kr. föresläs /89. I propositionen föresläs även inrättande av en ny fond,energiteknikfonden, med uppgift atl stödja utvecklingen av ny energiteknik.Fonden föreslås tillföras de medel som finns i pågående program för ulvecklingoch introduktion av ny energiteknik samt i den nuvarande bränslemiljöfonden.Dessa medel uppgick vid budgetärsskiflel 1987/88 till ca 300 milj. kr. Enéigiteknikfondenföreslås vidare tillföras den särskilda avgift som las ul på olja per kubikmeter. Med nuvarande oljekonsumtion tillförs fondenhärigenom ca 100 milj. kr. I regeringens proposition om ny ekonomisk styrning av statensvalten-fallsverk m. m. föreslås bl. a. atl investeringar fr. o. /89 skall finansieras via dels internt genererade medel, delsvia län hos riksgäldskonloret. Ramarna för investeringsverksamheten skall dockäven fortsättningsvis fastställas av regering och riksdag. Regeringen har ienergipropositionen föreslagit att godkänner en investeringsplan förstatens vattenfallsverk omfattande 4329 milj. kr. för /89, häravföresläs 3 400 milj. kr. finansieras genom upplåning hos . Avinvesteringarna beräknas I 174 milj. kr. investeras i vattenkraftanläggningaroch I 980 milj. kr. Inom energiområdet ges utöver anslag pä statsbudgeten åvenkreditga- rantier dels för utvinningm. m. av olja, naturgas och kol, dels för Svensk Kärnbränslehanlering AB:såtaganden i samband med upphandling inom kärnbränsleområdet. Statligakreditgarantier lämnas för slatens vallen-fallsverks upplåning avseende bolaginom valtenfallskoncernen. Garantiramarna för dessa ändamål uppgär /88 sammanlagt till ca . 1987/88: 150 Bilaga1.3 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå tioner m. m. Till gruppen Övrigt harförts utgifter som inte har behandlats i någon av de tidigare redovisadeändamälsgrupperna. Här återfinns bl. a. anslag för livsmedelssubventioner,riksdag och regering, skalleadminislralion, miljövård, kulturverksamhet,kyrkliga ändamål saml idrotts- och fritidsverksamhet. Inom ramen förjordbruksprisregleringen fastställs priserna pä jordbruksprodukter avstatsmakterna, efter överläggningar mellan statens jordbruksnämnd,jordbruksnämndens konsumentdelegation och Lantbrukarnasförhandlingsdelegation. infördes livsmedelssubventioner för atlresultatet av just dessa prisförhandlingar inle skulle slå igenom pålivsmedelspriserna. Utgifterna för livsmedelssubventionerna styrs av enskildabeslut som fallas av statsmakterna och av konsumtionen av livsmedel.Kostnaderna för livsmedelssubvenlionerna, som enbart avser mjölk, kanberäknas lill för /89. Inkluderas vissalåginkomstsalsningar m. m. för jordbrukare uppgär beloppet lill knappt 2,2miljarder kronor. Livsmedelssubventionerna beräknas därigenom sänkalivsmedelspriserna med drygl . I länglidsbudgeten beräknas subventionernavara oförändrade . Statsmakternas ansvar för spannmålsöverskottenavvecklas i enlighet med gällande riksdagsbeslut. Riksdagenbeslutade all resurserna i jordbruket i slorl sett bör stämmaöverens med vad som behövs för vär livsmedelsförsörjning och för de utfästelsersom gjort i del inlernationella arbetet mot världsvälten. För dekostnader som uppstår till följd av att spannmålspro- duktionen översfiger detta behov skall samhället under enövergångstid la Prop. 1987/88: 150 ell delansvar. Andelen för samhälletskall vara , medan jordbruksnä- Bilaga 1.3 ringen svarar för , räknatvid normalskörd. För /89 beräknas kostnaderna för staten bli ca250 milj. kr. Införselavgiflsmedel från import av jordbruksprodukter ochlivsmedel används för olika ändamäl, bl. a. prisreglering, med belopp somriksdagen beslutar om .