prop · GB03156 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning avvissa värdepapper Regeringen föreslår att anta det förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . 1 propositionen föreslås atl basen för skatten påvärdepapper vidgas lill att omfatta omsättning av värdepapper på den s.k.penning- och obligationsmarknaden. Del föreslås alt skatt skall las ut på handeln medräntebärande löpande skuldebrev, sådana räntebärande enkla skuldebrev som utgörs.k. masspapper och svenska statens premieobligationer. Skalt föreslås äventas ul på omsättningen av terminskontrakt och köp- och säljoptioner, som avserde omsätlningsskattepliktiga värdepapperen. Kretsen av skattskyldiga vid omsättning av penning- ochobligationsmarknadsinstrumenten föreslås vara densamma som enligl gällanderegler. För fondkommissionärers led föreslås att skatten skall tas ut med endaslhalvt skattebelopp vid handel för egen räkning. En sådan reducerad skaltföreslås även för fondkommissionärers egenhandel på aktiemarknaden. Detta innebären ändring av nuvarande regler enligl vilka skatt inle las ul i en fondkommissionärsled då han handlar för egen räkning. Vid överlåtelser där eller riksgåldskontoretär avtalspart föreslås vidare alt skall inle las ut. Vid omsättning av penning- ochobligationsmarknadsinstrumenten föreslås skatten utgå i relation tillvederlaget och den återstående löptiden för värdepapperet. Vid omsättning avterminskontrakt som avser dessa instrument föreslås skatten utgå i relationtill det avtalade värdet på och den återstående löptiden för den egendom somterminskontraktet avser. Utgångspunkten för skatteberäkningen bör vara enskattesats på av vederlaget resp. det avtalade värdet på den egendomsom etl terminskon- 1 1987/88.1 saml Nr 156 traktavser, beräknat sammantaget för köp- och säljledei. Vid omsättning av Prop.1987/88:156 terminskontraktpå aktiemarknaden föreslås skatten utgå av detavtalade värdet på den egendom som terminskontraktet avser. omsättningav optioner på penning- och obligationsmarknaden föreslås skallenutgöra och vid omsättning av optioner på aktiemarknaden 4procent av premien vid utställandet resp. vederlaget vid återköp eller äterförsäljning(kvittning), beräknat sammantaget för köp- och säljledei. Vidskattepliktig omsättning av svenska statens premieobligationer föreslåsskatten utgöra av vederlaget, sammantaget för köp- och säljledei. Ipropositionen behandlas även vissa ytterligare tillägg och ändringar i den nuvarandelagen. Bl.a. föreslås uttryckliga bestämmelser om att lagen är tillämplig påsådana utländska värdepapper som kan jämställas med omsättningsskattepliktigasvenska värdepapper, att s.k. apportemission skall vara att anse som köp ilagens mening och atl ersättning för upplupen ränta skall ingå ibeskattningsunderlaget för värdepapperet. Det föreslås också en ändring ibestämmelsen om skattskyldighetens inträde för det fall att vederlaget helteller delvis är okänt vid avtalsslutet. Denföreslagna utformningen av en skatt på omsättning av penning- och obligalionsmarknadsinslrumenloch de föreslagna ändringarna i beskattningen av aktiemarknaden kan beräknasge ökade skatteintäkter på ca . Detföreslås att lagändringarna träder i kraft och tillämpas påvärdepappershandel där avslut sker efter ikraftträdandet. Lag omändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper' delsatt 1-6 och 8-10 SS skall ha följande lydelse, dels att del i lagen skallinföras sex nya paragrafer, 7 och 11-15 §S samt närmast före 1, 5, 8, 11, 12,13 och 14 SS nya rubriker av följande lydelse. Tillstaten skall enligt denna lag erläggas skatt på omsättning av 1. aktier, 2. konvertibla skuldebrev, 3. skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning, 4. skuldebrev förenade med optionsrätt till köp avaktier, 5. teckningsbevis, 6. interimsbevis, 7. emissionsbevis, 8. inköpsrättsbevis, 9. optionsbevis, 10.köp- och säljoptioner och terminskontrakt, som avser aktier, aktieindex ellerkonvertibla skuldebrev. Tillstaten skall enligt denna lag betalas skatt på omsättning av a) aktier, konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med options rätt till nyteckning, som avser aktier, konvertibla skul- skuldebrevförenade med optionsrätt till köp av aktier, teckningsbevis, interimsbevis,emissionsbevis, inköpsrätlsbevis, optionsbevis, terminskontrakt, aktieindex eller debrev samt köp-och säljoptioner som avser värdepapper enligt c), b)köp- och säljoptioner som avseraktier, aktieindex eller konvertibla skuldebrev, c) räntebärande löpande skuldebrevsom inte anges under a), räntebärande enkla skuldebrev som avses i 32 § tredjestycket lagen (1936:81) om skuldebrev samt terminskontrakt som avservärdepapper enligt denna punkt, d) svenskastatens premieobliga tioner saml köp- och säljoptioner och terminskontrakt som avser såda na värdepapper, e) utländskavärdepapper som kan jämställas med värdepapper som av ses i a) - d). Dennalag gäller även överlåtelse av sådana rättigheter eller skyldigheter som avsesi första stycket och beträffande vilka registrering eller liknande förfarandetillämpas i stället för utfärdande eller överlämnande av skriftlig handling. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Med räntebärande skuldebrev avses i denna lag även sådanaskuldebrev där avkastningen framkommer som skillnaden mellan emissionskursenoch vad som betalas vid inlösen. 1 § andra och tredje styckena 3 S Med omsättning avses köp och byte. Som köp anses även kvittning av Med köp avses enligt denna lag köp- och säljoptioner och termins- även förvärv genomtillskott av vår- kontrakt, som avser aktier, akliein- depapper som anges i IS första dex eller konvertibla skuldebrev. stycket a) vid bildande av aktiebo- Med köp jämställs enligl denna lag lag, vid nyemission eller vid emission kontantavräkning av köp- och sälj- enligt 5 kap. aktiebolagslagen optioner och terminskontrakt, som (1975:1385). Med köp avses vidare avser aktier eller aktieindex. utställandeoch kvittning av köp- och säljoptioner samt ingående och kvittning avterminskontrakt. 2 § första och andra styckena 4 S Ett köp skall anses innefatta ett sälj led och ett köpledoch ett byte dubbla sälj- och köpled. För en omsättning skall skatt er- För en omsättning skall skatt beta- läggas såväl i säljledei som i köp- las såväl i säljledeisom i köpledet, ledet. 3 S'' första och andra styckena 5 § Skattskyldig är fondkommissionär som sluter avlal om omsättningav värdepapper som avses i 1 § eller medverkar till etl sådant avtal. Om denför vars räkning kommissionären medverkar inle är bosalt i skall skattinte erläggas för hans led när omsättningen avser utländska värdepapper. Vidomsättning där fondkommissionär inte medverkar är den skattskyldig som ärbosatt i och som under ett halvt kalenderår omsätter värdepapper somavses i 1 S till ett värde av minsl . Vid bedömning av omsättningens storlek under eltkalenderhalvår skall vederlag eller del av sådant vederlag som avses i 13 §hänföras till det kalenderhalvår under vilket avslut skett. 3 S tredje stycket 6 S I fråga om var en person skall anses vara bosatt tillämpasför en fysisk person punkt 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskattelagen(1928:370) och för en juridisk person 1 S valulaförordningen (1959:264). Vidöverlåtelse som avses i 2 § 4 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statiiginkomstskatt skall skatt inte utgå. 4S'*första stycket Skattenutgår med en procent av överlåtelsesumman (vederlaget). När en aktie omsätts pågrund av att en köpoption som avses i 1 S första stycket 10 utnyttjas (löses)utgörs dock vederlaget i stället av aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen,om detta värde är högre än överlåtelsesumman. Vidöverlåtelse som avses i 2 § 4 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall skatt inte las ut. Skatt skall inte hellertas ut vid omsättning där riksbank eller äravtalspart. 8§ 1fall som avses i 1 S första stycket a) utgör skatten enprocent av över låtelsesumman (vederlaget). Ifall som avses i 1 § första stycket b) utgör skatten tvåprocent av ve derlaget för optionen. Ifall som avses i 1 § första stycket c) utgör skatten enprocentandel av vederlaget enligt följande tabell. Föreslagen lydelse Skatten är för värdepapper med en löptid som går ut under tidigast det4:e det 3:e det 2:a det efter det kalenderår när kalenderkvarlalelefter det kalenderkvarlal när omsättning sker det3:e det 2:a det som det när om- efter det att omsättningsker Ivederlaget inräknas inte courtage, därmed jämför/ig ersättning eJIer skatt.Har vederlaget bestämts i utländskt myntslag räknas det om till svenska kronorenligt bankernas noterade säljkurs på avslutsdagen. Omskatten för en och samma omsättning kan beräknas med ledning av fleraskattesatser skall den skattesats som är lägst tillämpas. Ifall som avses i 1 § första stycket d) utgörskatten av vederlaget. Ifall som avses i 1 S första stycket e) tas skatten ut enligtde grunder som tillämpas för motsvarande svenska värdepapper. Näromsättningen avser ett terminskontrakt skall som vederlag anses del avtaladepriset på den egendom som terminskontraktet avser. 1vederiaget inräknas inte courtage, därmed jämföriig ersättning eller skatt. Ivederlaget inräknas däremot ersättning för upplupen ränta. Har vederlagetbestämts i utländskt myntslag räknas det om till svenska kronor enliglbankernas noterade säljkurs på avslutsdagen. När en fondkommissionärhandlar för egen räkning utgår inte skatt för hans led. När en fondkommissionärför egen räkning omsätter värdepapper som avses i 1 § utgör skatten för fondkommissionärensled hälften av det skattebelopp som annars skulle ha tagils ul. En fondkommissionärfår av sin uppdragsgivare eller avtalspart ta ut ett belopp som svarar mot denskatt för den aktuella omsättningen för vilken fondkommissionären är skattskyldig. Skattskyldighetinträder när avslut sker. Skattskyldighetinträder när avslut sker. Om vederiagets slorlek då inte är känd, inträderskattskyldigheten vartefter storleken blir känd. Skattskyldigaskall anmäla sig tiU beskattningsmyndigheten för registrering. Den som godkännssom fondkommissionär skall anmäla sig innan verksamheten påbörjas och annanskall anmäla sig när omsättningen under elt halvt kalenderår uppgån till . Skattskyldigaskall anmäla sig till beskattningsmyndigheten för registrering. Den som godkännssom fondkommissionär skall anmäla sig innan verksamheten påbörjas. Andraskattskyldiga skall anmäla sig när den omsättning som enligt 5 § andra ochtredje styckena skall hänföras till etl halvt kalenderår har uppgått lill 500 000kronor. Redovisningav skatt m. m. Den som är skattskyldig skall lämna deklaration för bestämda redovis- Redovisningsperioden ärkalendermånad för den som är skatlskyldig enligl 3 S första stycket och halvtkalenderår för den som är skatlskyldig enligt 3 § andra stycket. Redovisningsperiodenär kalendermånad för fondkommissionärer och halvt kalenderår för övriga skattskyldiga. Reglerför förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifier. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1984:164. - Senaste lydelse 1987:488. Senaste lydelse 1986:504. * Senaste lydelse 1986:504. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , , , R. , , , ,, , G. , Proposition om ändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper inom utarbetad promemoria (Ds Fi 1987:9) har föreslagitsändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper (LVP).Förslaget innebär att skatt skall las ut även på omsättning av värdepapper påden s.k. penning- och obligationsmarknaden. Vidare föreslås vissa ändringar ide nuvarande bestämmelserna om skatt på omsättning av aktier m.m. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas som bilaga 1 en sammanfattning av promemorian. Som bilaga 2 till protokollet bör fogas en förteckningöver remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena i behandladedelar. Regeringenbeslutade atl inhämta lagrådets yttrande över detlagförslag som intagits i bilaga 3. Lagrådets yttrande över förslaget bör fogastill protokollet som bilaga 4. Jagavser att i det följande ta upp de i promemorian behandlade frågorna. Jagkommer dessutom atl ta upp frågan om beskattning av fondkommissionärers egenhandelpå aktiemarknaden och skattskyldighet för riksgåldskontoret. Jagansluter mig i allt väsentligt lill vad lagrådet har föreslagit och skall närmarebehandla detta i anslutning till skälen för mina resp. förslag. Medhänsyn lill att lagen föreslås gälla även för s.k. papperslös handel har lagrådetföreslagit atl lagen ges rubriken En sådan ändring skulle innebära atl redaktionella ändringarmåste ske i flera andra lagar. Av praktiska skäl och då det kan godtas atl enrubrik inte alltid täcker hela lagens innehåll anser jag inte atl lagrådetsförslag i detta avseende behöver följas. LJtöverde ändringar som är föranledda av lagrådets yttrande har vissa justeringar avredaktionell art gjorts i förhållande till det förslag som remitterats lilllagrådet. Vidare föreslår jag i propositionen ytteriigare en skattesats. LVPsom reglerar skatten på omsättning av vissa värdepapper trädde i kraft den 1januari 1984. Därefter har lagen ändrats i vissa avseenden, senast den 1 juli1987 då överlåtelser av köp- och säljoptioner som avser aktieindex samt avterminskontrakt som avser aktier, aktieindex och konvertibla skuldebrev gjordesskattepliktiga. EnligtLVP skall skatt betalas på omsättning av aktier, konvertibla skuldebrev,skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning eller till köp av aktier,teckningsbevis, interimsbevis, emissionsbevis, inköpsrättsbevis, optionsbevissamt köp- och säljoptioner och terminskontrakt som avser aktier, aktieindexeller konvertibla skuldebrev. Medomsättning avses köp och byte. Etl köp skall anses innefatta ett säljled ochett köpled och ett byte dubbla sälj- och köpled. Skattskall vid omsättning betalas av överiålelsesumman (vederlaget) isåväl sälj- som köpledet. Skattskyldigaär fondkommissionärer som sluter avtal om omsättning eller medverkar tillsådana avtal. Om en fondkommissionär inte medverkar är den skatlskyldig som ärbosatt i och som under ett halvt kalenderår omsätter värdepapper tillett värde av . Skattutgår inte för en fondkommissionärs led när han handlar för egen räkning. Mittförslag: Basen för skatten på värdepapper vidgas till alt omfatta omsättning avvärdepapper på den s.k. penning- och obligationsmarknaden. Detföreslås att gällande regler ändras så att en beskattning skall ske av fondkommissionärershandel för egen räkning på aktiemarknaden. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt såvitt avser penning-och obligationsmarknaden.Frågan om beskattning av fondkommissionärers handel för egen räkning påaktiemarknaden behandlades inle i promemorian. Remissinstanserna:Förslaget alt införa en omsättningsskatt på penning-och obligationsmarknadenhar tillstyrkts av i (LO) och allmännapensionsfondens första fondstyrelse. Riksgäldsfullmäkli-ge har uttalat sigpositivt till ett skatteuttag inom finansseklorn. Även () anser att en breddning av skattebasen år motiverad.Flertalet av de övriga remissinstanserna har däremot avstyrkt eller ställt sigkritiska till förslaget alt införa en beskattning av handeln med penning- ochobligationsmarknadsinstrumenten. Bakgrunden till mitt förslag: Värdepappersmarknaden kan i slortsett Prop. 1987/88:156 delas upp i en aktiemarknad och en marknad för ihuvudsak räntebärande värdepapper, den s.k. penning- och obligationsmarknaden.Marknadernas slorlek kan belysas av dels värdet på de uteslående värdepapperen,dels omfattningen på omsättningen. Det samlade värdet av börsnoterade aktieruppgår till , medan det samlade värdet av sådanavärdepapper som omsätts på penning- och obligationsmarknaden uppgår till etlungefär dubbelt så stort belopp. Omsättningen på aktiemarknaden kan uppskallas lillca . , medan omsättningen på penning-ochobligationsmarknaden kan beräknas till . Penning- och obligationsmarknaden utgör alltså enligl bådamåtten huvuddelen av värdepappersmarknaden. Del kan i detta sammanhang vara befogal all någol berörabeskattningen av värdepappershandel i andra länder. Omsättningsskatt påaktiehandel finns i ett flertal industriländer. Beskattning avhandeln medpenning- och obligalionsmarknadsinslrumenl år inte lika vanlig men förekommerbl.a. i , .Schweiz och . I har omsåttningsskalten på,värdepapper hänförliga till penning- och obligationsmarknaden stor slatsfi-nansiellbetydelse. Detta beror dels på atl omsättningen på den schweiziskavärdepappersmarknaden är stor, dels på all skattesatsen är relativt hög. Totaltinbringade den schweiziska omsättningsskatten på handel med obligationer m.m.motsvarande 6-7 miljarderkr., eller av BNP, . Angående skattens verkningar på den schweiziska ekonominhar i första hand uppmärksammats två negativa effekter. Den första, som jagkommer all beskriva närmare i avsnitt 2.6, hänför sig lill all skattesatseninte år löplidsvägd, dvs. bestämd i relation till värdepapperets återståendelöplid. Den andra negativa effekten består i att handeln med värdepappertenderar alt flytta från den schweiziska marknaden lill andra ländersvärdepappersmarknader. Skatten innebär därför en nackdel för den schweiziskafinansmarknaden i konkurrensen med utlandet. Man har däremot inle kunnatkonstatera några andra betydelsefulla negativa effekter av skatten för deninhemska obligationsmarknaden. Denna marknad bedöms vara mycket likvid. Delfinns inte heller några belägg för atl omsättningsskatten drivit upp den, förövrigt myckel låga, schweiziska räntenivån. Skälen för mitt förslag: Överdrivna svängningar på definansiella marknaderna genererar störningar också inom den reala sektorn, t.ex. inom den industriella verksamhelen. Det är därför värdefullt om man Vandämpa svängningarna på de finansiella marknaderna och skapa etl mer stabiltsystem där långsiktigt agerande premieras framför kortsiktiga snabba affärer.En omsättningsskatt på finansiella transaktioner gör del mindre lönsamt medkortsiktig spekulation och snabba affärer. En omsättningsskatt ökar därförstabiliteten på de finansiella marknaderna och gynnar företagande på bekostnadav snabba klipp. I omfallaromsättningsskatten på värdepappershandeln för närva rande endasl aktiemarknaden. Handeln på penning- och obligationsmarkna den har utvecklats snabbt . Även på denna marknad förekommer stora svängningar lill följd av kortsiktigt agerande och överdri- 10 Jag anser därför att basen föromsättningsskallen på aktier Prop. 1987/88:156 m. m. bör vidgas lill altomfatta även de värdepapper som omsätts på penning- och obligationsmarknaden. Även av fördelningspolitiska och statsfinansiella skäl åren utvidgning av omsättningsskatten motiverad. Värdepappershandeln har desenaste åren kännetecknats av hög lönsamhet och gynnsamma skatteregler. Jaganser därför alt det är rimligt atl denna verksamhet lämnar ell större bidragför läckande av statens utgifter. Remissinstansernas kritik mol en skall på omsättning avpenning- och obligationsmarknadsinsirumenlen kan i huvudsak sammanfallas påföljande sätt. En sådan omsåttningsskall ökar kostnaderna för handel med dessavärdepapper. Man hävdar att omsätlningsvolymen på marknaden därigenom kommeralt minska och all likviditeten i de individuella papperen kommer attförsämras. Delta leder, menar man, i sin lur lill alt marknadens effektivitetpåverkas genom försämrad prisbildning och ökade rånlesväng-ningar. Behovet av ränleslabiliserandeåtgärder från skulle därmed komma atl öka. Som framgår av det jagnyss har sagt delar jag inle den uppfattningen. Vidare hävdar remissinstansernaatl lånlagarnas upplåningskostnader kommer atl öka och alt långivarnasavkastning kommer att minska. Särskilt negativa uppges effekterna bli för den s.k.interbankhandeln och för det s.k. märket mäkersyslemet, eftersom detta baseraspå låga transaktionskostnader (avsnitt 2.5). Andra former av kreditförmedling t.ex.bank- och finansbolagskrediter saml direklutlåning från försäkringsinstitu-tenkan komma alt gynnas. Vidare kan en del av kreditförmedlingen komma att ske viautländska marknader. Risk finns också för all en rad transaktioner växer framsom enbart har lill syfte all undgå beskattning. Enligt min mening är omfattningen av de marknadseffektersom framhålls vid remissbehandlingen klart beroende av skattesatsens höjd. Medhänsyn till den låga skattesats jag kommer atl föreslå (avsnill 2.6) bedömerjag atl den föreslagna omsättningsskatten inle kommer att ge sådana negativaeffekter på marknaden alt de samhällsekonomiska konsekvenserna talar molinförandet av skatten. Liknande skatter finns bl. a. i , ochVästtyskland. Ulvecklingen av dessa länders samhällsekonomier tyder inle på alteffekterna av en omsåttningsskall blir sådana som remissinstanserna befarar. Genom de förändringar av beskattningsstrukluren som jaghär kommer alt föreslå skapas enhetliga beskattningsprinciper inom detfinansiella systemet. En bred skattebas kombineras med elt likformigt syslemdär aktörerna behandlas på samma sätt på de olika delmarknaderna. 1 det följande kommer jag beträffande fondkommissionärershandel för egen räkning på penning- och obligationsmarknaden all föreslå attskatten skall ulgå med en viss reducerad skallesals. För alt uppnålikabehandling mellan de olika marknaderna år det rimligt att fondkommissionärersegenhandel på aktiemarknaden beskattas på samma säll. Även denna fråga kommeralt behandlas närmare i del följande (avsnitt 2.5). Mittförslag: Skalt skall las ut på handeln med räntebärande löpande skuldebrev,sådana räntebärande enkla skuldebrev som utgör s.k. masspapper och svenskastatens premieobligationer. Skalt skall även las ut på omsättningen avterminskontrakt och köp- och säljoptioner, som avser sådana omsältningsskaltepliktigaskuldebrev och premieobligationer. Promemorians förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Avgränsningen av de skattepliktigainstrumenten har lämnats utan erinran av remissinstanserna. Skälen förmitt förslag: 1 föregående avsnitt har jag föreslagit en breddning avskattebasen som innebär alt skalt skall tas ut även på handel med värdepapperpå penning- och obligationsmarknaden. Exempel på sådana värdepapper är slalsskuldväxlar,riksobligationer, s.k. prioriterade obligationer som utges av staten,och allmänna hypoteksbank.Ytterligare exempel utgör industri- och kommunobligalioner saml bank-,förelags- och kommuncertifikat. Gemensamt för dessa värdepapper är atl de ärräntebärande löpande skuldebrev. Till denna kategori hör även vissa värdepappersom redan omfattas av LVP, nämligen de konvertibla skuldebreven och deskuldebrev som år förenade med optionsrätt till nyteckning eller till köp avaktier. Etllöpande skuldebrev är ställt till innehavaren (innehavarpapper) eller till vissman eller order (orderpapper). Etl sådant skuldebrev är negotiabelt, dvs. geren godtroende förvärvare möjlighet att lita på den rätt som handlingenuttrycker. Denna rätt är också i huvudsak knuten lill själva innehavet avhandlingen. Del löpande skuldebrevet är till sin natur väl lämpat föromsättning. En överlåtelse av elt sådant värdepapper sker på samma sätt och medsamma verkan som en överlåtelse av annan lös egendom, som inte är förknippadmed särskilda transaktionsvillkor. Etl specielltöverlålelseförfarande finns i fråga om vissa obligationer, bl.a. statensprioriterade obligationer och bostadsobligationerna. Dessa obligationer, somär löpande skuldebrev, är som regel deponerade hos låntagaren. Omsättning av ensådan obligation sker genom överlåtelse av ett av långivaren utfärdat s.k. certifikatöver inskrivning i en särskild skuldbok över obligationslånet, exempelvis slalsskuldboken.Överlåtelse av ett certifikat över inskrivning skall i sig inle görasskattepliktig. En breddning av skallebasen bör i stället avse den omsättning avobligationen som uppkommer genom att ceriifikatei överlåts.