prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I likhet med datautbildningsgruppen föreslår jagatt en bred försöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel inleds vidett antal skolor i landet. Försöksverksamheten, som tiU att börja med börbedrivas , börläggas upp med sådan bredd atl genereUa slutsatser skall kunna dras om datornsmöjligheter som pedagogiskt hjälpmedel i flertalet ämnen i gmndskolan, specialskolan, särskolan ochgymnasieskolan. Stor uppmärksamhet bör därvid ägnas ål frågor om datorn somstöd för elever med särskildasvårigheter. I försöksverksamheten bör studeras hur datorer kan användasför att stödja och förbättra elevers inlärning. Enligt min mening bör i det sammanhanget samordning ske bl,a, med SIL:s och verksamhet med utveckling av programvaraför handikappade elever, I försöksverksamheten bör också ägnasuppmärksamhet åt frågor om jämställdhetmellan flickor och pojkar vad gäller undervisning om och med datorer. Särskilda resurser bör ställas till förfogande för fortbildning av de lärare somär berörda av försöksverksamheten. Resurser börockså ställas till de berörda skolornas förfogande som bidrag till inköp avutmstning och programvara. Enligt min mening bör försöksverksamheten bedrivasi samarbete med högskoleenheter med lärarutbildning. På så sätt får skolan delav de resurser och detUtveckUngsarbete som finns inom högskolan, som den gmndläggande lärarutbildningen härigenom kanöka sin egen kompetens och kananvända försöksverksamhetens erfarenheter direkt i utbildningen. Jag kommer senare under anslaget B 12, Bidragfill driften av gmndsko-lor m, m. altföreslå att särskilda medel anslås till försöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel i ,specialskolan och gymnasieskolan. Jag kommer också senare under anslaget B 17,Bidrag fill driften av sårskolor m,m, att föreslå att särskilda medel anslås till sådan försöksverksamheti särskolan. 3,2.3.2Pedagogisk ledningsförstärkning för datafrågor DatautbUdningsgmppenhar som en av de mest angelägna frågorna pekat på behovet av att avsätta resurser för en pedagogisk ledningsförstårkning för dataundervisningen. Gmppens uppfattning styrks också av SÖ:s utvär dering. Jag föreslår motdenna bakgrund atl för varje grundskola med högsladi- Prop. 1987/88:100 um beräknas särskilda resurser för en lärare meddatoransvar. Del bör ske Bil, 10 genomatl de resurser som tilldelas kommunerna för lärare med specialfunktioneri skolan utökas i syfte att åtminstone i genomsnitt en och en halv veckotimme per skola kan avsättas för dettaändamål. Den föreslagna resursen bör i första hand avsättas för att främjapedagogisk utveckling och viss fortbildning för dataundervisningen i skolansaml visst ansvar för datorutmstningen. Jag utgår från all kommunerna medkommunala medel bekostar deytterligare insatser som kan behövas för det renodlade lekniskaunderhållet av datorsystemen i skolan. Också denna uppgift bör dock avpraktiska skäl kunna läggas på den lärare som är datoransvarig. För att datorutrustningarna i specialskolan skallkunna utnyttjas effektivt såväl iden gmndläggande dataundervisningen som i mer utvecklade former av datoranvändningi undervisningen anser jag alt det är angeläget atl också specialskolantilldelas särskilda resurser för en pedagogisk ledningsförstårkning pådalaområdet. Jag kommerunder anslagen B 12. Bidrag lill driften av grundskolor m.m, och B 15. Specialskolanm.m,: Utbildningskostnader föreslå att medelanvisas för en pedagogisk ledningsförstärkning för datafrågor på grundskolanshögstadium och i specialskolan. Till frågan om en pedagogisk ledningsförstärkningför datafrågor i gymnasieskolanåterkommer utbildningsministern i en proposition om yrkesutbildningen. 3-2.3.3Investeringar i datorutrustning och programvara i specialskolan ochsärskolan Denundervisning som skall ge grundläggande kunskaper om datorer och derasanvändning - datalära - som bedrivs på högstadium och i gymnasieskolan skall även i tillämpligadelar förverkligas inom specialskolan. För budgetåren 1986/87 och 1987/88 har totaltanvisats . för inköp avdatorutmstning till specialskolan. Dessa medel har i första hand utnyttjats förall förse skolorna med en gmnduppsältning av datorer och basprogramvara för ord- och textbehandling,databashantering och kalky-lering. Hämtöver bör medel anvisas för anskaffning avspeciella handikappanpassningartill utmstningarna saml särskild programvara för all kunna göra alla elever ispecialskolan delaktiga i den nya tekniken. Jag kommer senare under anslaget B 16. Specialskolan m, m,:Utrustning m, m, atl föreslå atl särskilda medel anvisas för detta. Statsbidrag till kostnader för upphandling avdatorutrustning inom sär skolan utgår inle. Avsaknaden av sådant statsbidrag till särskolan gör alt dalaundervisningen där harkommit i ell sämre läge än i andra skolformer. Jag förordardärför atl bidrag utgår till kostnader för anskaffning av datorutrustning äveninom särskolan. Jag kommer senare under anslaget B 17. Bidrag tilldriften av särskolor m.m. alt föreslå att särskilda medel anvisas för delta, 63 3.2.3,4Investeringar i datorutrustning och programvara i gymnasieskolan Prop,1987/88:100 Somtidigare har redovisats utgår särskilt stimulansbidrag tillkommunerna för anskaffning avdatorutrustning och programvara för dataundervisningen i gymnasieskolan. Vid utgången av budgetåret1989/90 beräknas alla gymnasieskolorvara utmstade med en till fyra dalasalar med vardera 15 arbetsplatser. Därmed kommer alla gymnasieskoloratt ha fillgång fill och kunna arbetamed program för bl, a, ord- och textbehandling, kalkylering ochdatabashantering. Vissa tekniska, yrkestekniska och ekonomiskastudievägar har emellertid behov av såväl mer avancerad datomtrustning som meravancerad programvara. Som exempelkan nämnas utrustning för konslmkfions- och produktionsberedning inomtekniska utbildningar. Kommunerna bör därför få ett särskiltstimulansbidrag för anskaffning avdatorutrustning och programvara som erfordras i tekniska, yrkestekniskaoch ekonomiska ämnen. Utbildningsministern avser att återkomma med förslag med denna innebörd i 1989 årsbudgetproposition. 3,2,3,5Utvecklingsarbete m, m. Datautbildningsgruppenanför i sin promemoria att datorer som pedagogiska hjälpmedel i undervisningen skiljer sig väsentligt från de läromedelsom använts. Likaväl somdatorn kan påverka undervisningen i positiv riktning kan den komma alt användas på ett sätt som vrider denpedagogiska utvecklingen tillbaka.Del är därför viktigt, menar gruppen, att förändringar av utbildningen med anledning av datatekniken genomförs med utgångspunkt i resultat av utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet. Jag delar dennauppfattning. Jag menar i likhet med arbetsgruppen alt den vikliga menproblematiska uppgiften att göra datatekniken lill ett redskap för lärare i skolan i syfte att effektivisera och samtidigtkvalilativt förbättra undervisningen till stor del är olöst. Visserligen pågår utvecklingsarbete kring pedagogiska och metodiskaproblem inom områdel. Men vare sigansvariga myndigheter eller lärarnas flertal är säkra på datornsroll som pedagogiskt hjälpmedel. Framväxten avdataundervisningen i skolan har delvis byggt på och åtföljts av forskning och utvecklingsarbete. Området är dock myckel omfattandeoch resurserna har varit begränsade, varför endast ett fåtal frågorhar kunnat belysas. Utöver vad jag tidigare anfört omförsöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel förordar jag mot dennabakgrund särskilda resurser förcentralt och regionalt utvecklingsarbete på dataområdet- Ett syfte med sådana insatser bör vara alt ge stöd iplanering, genomförande och utvärderingav den föreslagna försöksverksamheten- Ett annat syfte bör vara att stödja enfortsatt utveckling när det gäller programvara. Särskilt stöd bör också ges till centrala insatser förutveckling av datatekniken i undervisningen för handikappade elever och förelever med andra särskilda behov. Jagkommer senare under anslagen B 4. Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m.m. och B 12. Bidrag till Prop. 1987/88:100 driften avgrundskolor m.m. alt föreslå atl särskilda medel anslås till Bil. 10utvecklingsarbete för dalaundervisningen i skolan. Huvudansvaret för att genomföra försöksverksamhetoch utvecklingsarbete bör på central och regional nivå åvila fleramyndigheter, förutom SÖ främst SIL och högskolor med lärarutbildning- Ocksåmyndigheter och organisationer inom handikappområdet kommer att vara berörda.Jag avser att senare föreslåregeringen att filisätta en grupp för samordning ay de insatser jag harföreslagit för försöksverksamhet och utvecklingsarbete: Det bör ankomma på regeringen, efter förslag från berörda myndigheter, att fördela de medel som anslås för dessa bådaändamål. proposition som låg till grundför riksdagsbeslutet om en ny grund-skollärarutbildningframhöll min företrädare att datafrågor hör till de områden som är gemensamma för all lärarutbildning förgrundskolan, även om lärarna behöverkunskaper i datafrågor i olika omfattning beroende på inriktning och specialisering (prop. 1984/85:122,UbU 31, rskr. UHÄ och berörda högskoleenheter arbetar förnärvarande med genomförandet av reformen. Detta sker i samverkan medskolväsendet på olika nivåer. AvUHÄ:s överväganden och förslag för den nya utbildningen framgår att dataundervisning skall ingå iutbildningen för samtliga lärare. Förlärare som skall undervisa i matematik och naturorienlerande ämnen ingår utbildning i datafrågor i större omfattning.Enligt min mening framgår av UHÄ:söverväganden att behovet av datautbildning har beaktats i det hittillsgenomförda reformarbetet. Jag utgår ifrån alt datafrågorna också behandlasenligt samma intentioner i arbetet med lokala planer och kursplaner. Också i speciallärarutbildningen är det,enligt min mening, nödvändigt attbehandla datafrågor. Jag har för avsikt att återkomma till denna fråga i samband med en redovisning förspeciallärarutbildningen. Jag instämmer i den bedömning somdalaulbildningsgruppen gjort av viklen av fortbildning för lärarutbildare i dalafrågor.Utan en kraftig satsning pålärarutbildares fortbildning kommer det att vara svårt atl uppnå en förbättrad lärarutbildning i detta avseende inomacceptabel tid. Jag utgår ifrån allberörda högskoleenheter prövar möjligheten för sin personal alt delta i dekurser som anordnas för skolans personal. Jag förutsätter vidare atl dettafortbildningsbehov beaktas i samband med grundskollärarrefor-men. Enligt min mening måste situationen vad gällerdatomtrustning för lärar utbildningen kraftigt förbättras.Lärarutbildningen bör ges möjligheter att använda datorn på ett likartat sättsom i skolan. Jag har vid min medelsbe räkning under anslaget I 2, Inredningoch utmstning av lokaler vid högsko leenheterna m, m. inom kostnadsramenför utmstning för grundskollärar utbildningen inbegripit medel förinköp av datorutrustning också för övriga lärarutbildningar, 65 5 1987/88. \ Vad gäller gymnasieskolansdataundervisning viU jag här redovisa att Prop. 1987/88:100 tjänster idatakunskap och annat ämne bör kunna inrättas fr, o. m, hösten Bil. Jag avser att återkomma fill regeringen med förslag i denna fråga.Läramtbildning för dessa ämnen bör därefter kunna anordnas. 3.2,3,7Bred datautbildning för vuxna Datautbildningsgruppenhar hänvisat fill att regering och riksdag sedan början av 1980-lalel gjort särskilda satsningar på bred, gmndläggande datautbildningför vuxna, i synnerhet kortutbildade, och föreslagit att dessa satsningar skall fortsätta och utvidgas.Når det gäller utbildningens innehålloch omfattning bygger arbetsgruppen på ett förslag av datadelega-tionen som presenterades i betänkandet (SOU1985:50) Bred dalautbUd-ning. Arbetsgruppen har föreslagit att de som inte kanfå en bred datautbildning på sin arbetsplats eller inom ramen för annanvuxenutbildning skall erbjudas alt påfritid och på rimliga ekonomiska viUkor genomgå en sådan utbildning i studieförbundens regi,Arbetsgmppen anser att studieförbundenär lämpliga anordnare, därför att de har lätt alt nå ut till gmpper med kortulbUdning, t.ex, kvinnor, invandrareoch handikappade. Arbetsgruppen har föreslagit att studieförbundenskall få ett filläggsbi-drag om 150kr,, när de anordnar grundläggande datautbildning av det slag som beskrivits i datadelegationens betänkande.Tilläggsbidragen behövs enligtarbetsgruppen för att deltagaravgifterna inte skall bli högre än för andrastudiecirklar, trots att kostnaderna är höga för anordnarna. Arbetsgruppen har föreslagit en satsning om sammanlagt 150milj, kr, . För har föreslagits 10 milj. kr. Jag anser att både datadelegationens ocharbetsgruppens förslag år väl underbyggda.Det är väsentligt, både ur allmän demokratisk synpunkt och för atl åstadkommaett väl fungerande arbetsliv, alt även korttidsutbildade vuxna erbjudsgrundläggande kunskaper om datatekniken och dess konsekvenser. Jag äremellertid av statsfinansiella skäl inte beredd att föreslå att det utgår ett så stort lilläggsbidrag som detföreslagna för studiecirklar i bred, grundläggande datautbildning. Studieförbunden har fr, o, m, innevarande budgetårmöjlighet alt anordna ett visst antal studiecirklar enligt friare regler förverksamhet främst för korttidsutbildadeoch för andra med motsvarande särskilda behov. Jag kommer senare denna dag att föreslå att det förtimmar som ingår i denna verksamhet skall utgå ett lilläggsbidrag om 40 kr.Målgruppen för denna verksamhetsammanfaller i stor utsträckning med den målgmpp sorii avses med dalautbildningsgruppens förslag. Minförhoppning är att de friare reglema och tilläggsbidragel skall gestudieförbunden ökade möjligheter atterbjuda bred, grundläggande datautbildning till gmpper som inte får sådanakunskaper i sitt arbete eller på annat sätt. I föregående årsbudgetproposifion lämnade jag en lägesbeskrivning av skolansförhållanden från jämslälldhelssynpunkt. Av denna framgick att, 66 sett över en längre tidsperiod, enviss positiv utveckling kan iakttagas. 1987/88:100 Detta gäller t exkönsfördelningen på gymnasieskolans och högskolans Bil. 10 olika linjer.Samtidigt kan konstateras att förändringstakten är relativt långsam och atlförhållandena på en rad områden alltjämt är klart otiHfredsställande. Det finns därför skäl att intensifiera arbetet medjämstäUd-hetsfrågor inom utbildningsväsendet. Arbetet synesmig böra drivas längs två huvudlinjer. Längs den ena gäller det atl söka påverka innehållet i de yrken och utbildningar somvåra ungdomar väljer. I den mån detfaktiskt sker en utjämning av ansvar, arbetsmiljöoch arbetsvUlkor finns det därmed anledning att räkna med atl såväl den sociala och regionala snedrekryteringensom obalansen mellan könen till olika utbildningsvägar minskar i omfattning ochbetydelse. Längs en andra huvudlinje gäller det alt genomskilda former av särbehandling sökapåskynda en utveckling i den riktning vi önskar. Om den unga människaninte behöver jämföras med andra än sina kamrater av samma kön ökar utsikterna för att vederbörande skall våga ta det stegsom hon eller han annars tvekar inför. Ingen form av särbehandling verkar emellertid av egen kraft. Detta är viktigt attunderstryka. Såväl den valda utbildningsvägen som det efterföljandeyrkesarbetet måste vara bättre än vadde positivt särbehandlade i utgångsläget föreställer sig, I annat fall kan effekten lätt bli rakt motsatt till vad som harvarit avsikten. Jag delar uppfattning att detnu finns skäl för att gå vidare meddet jämstäUdhetsarbete som påbörjats såväl vad gäller förändringar i skolarbetets organisation och innehåU somi arbetet med skilda former av särbehandling. Skolöverstyrelsenpresenterar i sin framställan en rad exempel på åtgärder i dessa båda syften. Det finns goda mofiv för att nu pröva merokonventionella lösningar för alt åstadkomma ett tydligare genombrottför arbetet med jämställdhet inom såvälungdomsskolan som högskolan och den allmänna vuxenutbildningen. Jag avser alt bedriva arbetet enligt deninriktning, somjag här har angivit. Formerna härför kommer jag attnärmare redogöra för i den samlade proposition om jämsländhetsarbetet, varsframläggande arbetsmarknadsministern kommer attfömlskicka. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet , Frågorsom rör värnet av vår miljö har allt mer kommit att framstå som avgörande för våra framtida livsbefingelser ochvår överlevnad. Luftföroreningar,skogsdöd och förorening av sjöar och hav har nått en sådan omfattning atl de utgör hot mot vår hälsa och denekologiska balansen. Kraftfullaålgärder för att förbättra miljön är därför nödvändiga. Ettframgångsrikt miljöarbete förutsätter emellertid medverkan inom allasamhällsområden. Utbildnings-, forsknings- och kulturpolitiken har där viktigabidrag att lämna, Utbildningspolifikens centrala roll har uppmärksammats världen över. Vid och kongressom miljövårdsutbildning i i Prop. 1987/88:100 augusti 1987redovisades från en rad länder - både industriländer och Bil. 10 ,såväl som socialistiska stater i och ökadeambitioner på detta område. En fundamental roll för forskningen och den högreutbildningen är att utveckla densofistikerade teknik som behövs för att lösa miljöproblemen. Genom att systemafiskl inrikta tekniken motlösningar som innebär hushållningmed naturresurser och energi får vi ell posifivl samband mellan teknisk ochekonomisk tillväxt och god miljö. Uppfattningen att tUlväxl oundvikligen leder fill sämre miljö bygger på enfelsyn. Det är snarare så att ju mer tekniken utvecklas och förfinas, destostörre blir möjligheterna atl skydda och bevara en god miljö. Utbildningspolitikens mest påtagliga roll förmiljöarbetet är att svara för utveckling och upprätthållande avkompetensen hos befattningshavare inommiljövården och andra områden av betydelse för miljön. Den mest grundläggande rollen är dock att ge alla enekologisk aUmänbildning och en förståelseför sambanden mellan människan och hennes omgivning. Med hänvisning till utbildningsfrågornasstrategiska betydelse för miljövårdsarbetet anmälde miljö- och energiministerni förra årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 16 s. 19) all hon isamråd med mig och statsrådet funnit del ändamålsenligt att bilda engemensam arbetsgmpp mellan och miljö- och . Arbetsgmppen har varit verksam ochutarbetat ett antal förslag till ätgärder. De förslag somjag och statsrådet i detföljande redovisar har i flertaletfall utarbetats inom den nämnda arbetsgmppen. Vår anmälan av dessaförslag sker efter samråd med miljö- och energiministern. 3.4.2 Undervisning i miljöfrågor i Beträffandemiljöfrågorna i har den nämnda arbetsgmppen i samrådmed () och utarbetat vissa förslag till åtgärder fr, o. m. /89. Jagvill i det närmast följande beröra några av dessa. finns särskilda personer knutna tilllänsskolnämnderna med uppgift att vägleda och inspirera undervisningen imiljöfrågor, s, k, miljöresurspersoner,Inga särskilda ekonomiska resurser har dock avsatts för ändamålet. Jag anser i likhet med arbetsgmppen attlänsskolnämnderna bör få ett reellt handlingsutrymmegenom att det under anslaget B 3. Stöd för utveckling av skolväsendet beräknas medel för den personellainsatsen saml för inköp av tjänster från miljöorganisationer m.m. Stort behov finns även av fakta- och informationsmaterialav olika slag, liksom av en periodisk lidskrift om miljöfrågor och miljöundervisning- . Miljö-och energiministern kommersenare denna dag all föreslå att medel Prop.1987/88:100 för sådana åtgärder anvisas fillstatens naturvårdsverk. I samarbete med statens naturvårdsverkorganiserar nu aUt fler kommuner s.k. naturskolor. Syftet med dessa är atl vara ett praktiskt komplement fill skolans undervisning i orienteringsämnen.Jag ser det som glädjande och angeläget att verksamhet av delta slag får enökad spridning. Särskilt för de många elever som växer upp i tätorter är det enovärderlig tillgång att del finns en naturskola i kommunen, men även för skolorsom har naturmiljöer nära inpå sig är det av stort värde atl ha en organiserad friluftsverksamhet- Naturskolorna bör ses som enresurs som den tidigare nämnda personalen på länsskolnämnderna kanhänvisa till och utnyttja i sin verksamhet i kontakt med enskUda skolor. För att stimulera skolorna fill en utveckling avundervisningen i miljöfrågorbehöver vidare återkommande motivationshöjande åtgärder vidtagas,SÖ och kommer atl samverka vid planering och genomförande av sådana aktiviteter. En mindredel av de medel som anslås undertidigare nämnda anslag bör därför reserveras för dessa åtgärder. 3.4.3 Undervisning i miljöfrågor I gymnasieskolan och vuxenutbildning Somjag framhållit i det föregående är miljöfrågorna av en så övergripande naturatt de har anknytningspunkter i praktiskt taget alla ämnen i skolan och den kommunala vuxenutbildningen. I vissaämnen har dock miljöfrågorna en mera självskriven plats än i andra. Inom teoretiska utbildningar är framför alltbiologi ett naturligt "värdämne", men också t. ex.ämnena naturkunskap,fysik, kemi och samhällskunskap.Flera av dessa ämnen har huvudmoment som direkt har koppling tillmiljöfrågor och miljövård. Vad gälleryrkesinriktade utbildningar torde det naturliga värdämnet vara del eller de dominerande yrkesämnena på respektivelinjer/kurser. Enligt min mening är del angeläget att på olikasätt stödja lärama i deras arbete altta upp miljöfrågorna i undervisningen. Detta skulle kunna'ske genom en mer genomtänkt produktion avinformations- och undervisningsmaterial,som är mer direkt anpassat till respektive undervisningsämne. Sålunda behöver t. ex. undervisningen isamhällskunskap stöd av informafions-och undervisningsmaterial om miljöskyddslagen, naturvårdslagen, näringslivetsresp. allmänhetens ansvar m. m. Sådant material bör, för att vara tUlräckligt konkret, även innehållapraktikfall, tagna ur verkligheten. Förde olika yrkesämnena behövs konkreta beskrivningar av vad miljöskyddslagen och naturvårdslagen innebär för resp.yrkesämne. Som hjälp att utnyttja informations- ochundervisningsmaterial av detta slag är det också angelägel att ett nära samarbete sker medlänsstyrelser- 69 nasnaturvårdsenheter och kommunala hälso- och miljöskyddsförvallning- Prop.1987/88:100 ar. Dessa kan även bidra med lokalt anknutet material attbygga undervis- Bil. 10 ningen på. I en kommande proposition om den framlidayrkesutbildningen i gymnasieskolanavser jag att återkomma till miljöfrågornas plats inom detta utbildningsområde, 3.4.4 Miljöfrågorna i grundläggande högskoleutbildning Gmndläggandehögskoleutbildning är ett viktigt instrument för att föra ut kunskap ommiljöfrågor till dem som senare i yrkeslivet på olika sätt kommer att påverka utformningen av vår miljö. Jagser det därför som självklart att studerande i den gmndläggandeutbildningen får insikter i dessa frågor. Miljöfrågorna berör i stort sett samtligahögskoleutbildningar. Omfattningen av miljöinslagen varierar naturligtvis inomvida gränser, eftersom högskolanomfattar ett brett spektmm av utbildningar, från humanisfiska och konstnärliga utbildningar till specialistutbUdningar. I detta sammanhang kommer jag alt behandlautbildningar där miljöfrågorna ärVäsenlHga för en god insats i arbetslivet. Jag tänker då främst på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar somleder fill sådan yrkesverksamhet därbeslut fattas och åtgärder vidtas som påverkar vår yttre och inre miljö. Vidaretänker jag på läraratbUdningarna. Dessa är av stor betydelse i dettasammanhang, eftersom lärama i gmndskolan har ansvaret för att ge barn ochungdomar kunskaper om och förståelse för miljöns betydelse för våralivsbefingelser och vår överlevnad. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har iskrivelse till regeringen den 1oktober 1987 redovisat olika åtgärder som vidtagits för att öka miljöinslagen i matematisk-naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar. UHÄkonstaterar där alt man utnyttjat möjligheterna att påverka utbUd-ningarnas innehåll via utbildningsplaner så långtdet är möjligt. I fortsättningen avser UHÄ att koncentrera sitt arbete på altfölja upp hur målen för miljöinslagenuppfylls vid olika högskoleenheter. a. planeras en konferens med linjenämndsföreträdare ochutbildningsledare inom den tekniska sektorn.