prop · GB0340 · 1987-12-31 00:00:00 — I och med att konsekvenserna av innebär en kraftigtökad arbetsbelastning på redan tungt belastade funktioner hos LSM/LST har såvälden löpande kontrollen som revisionsverksamheten fått stå tillbaka för bl. a.fastställelsebeslut som inle inneburit någon ändring i förhållande lill denlämnade redovisningen. LSMoch LST ställer sig mycket tveksamma till USAL:s krav på fastställelse.LSM/LST önskar även i della hänseende en överensstämmelse med uppbördslagens(UBL:s) regelsystem för avdragen skatt. I UBL talas endast om åläggande avbetalningsskyldighet. LSM har under den gångna tiden funnit altfastställelsen av årsavgiften är det största problemet. I 10 och 17 §§ USAL anges i vilka fall avgiftenskall fastställas. Myndigheterna anser atl fastställelsebeslutet i de flesta fallendast är formalia, dvs. elt konfirmerande av lämnade uppgifter. Detta beslutskickas i många fall inte ens ut till arbetsgivaren. LSM är också tveksamma inför vilka konsekvenser ellfastställelsebe slut kan få, vad gäller möjligheten a:tl återkomma med nyll fastställelsebeslut (res-judicata effekten). Behandlingen av arbetsgivaravgifter kan, somfidigare nämnts, bli ett Prop. 1987/88:40 långdraget förfarande, som börjari och med avlämnandet av UBD och som Bilaga 1 kan pågå upptill (efterutgiftsårets utgång). kan ell antal fastställelsebeslut bliaktuella: - fastställelse av månadsavgiften - fastställelse av årsavgift pågrund av för sent inkommen ÅU eller ÅU med överskjutande avgift - ändring av årsavgift/ändring avfastställd årsavgift på grund av ändringar av kontrolluppgift - ändring av årsavgift/ändring avfastställd årsavgift på grund av förändringar av den pensionsgrundandeinkomsten - ändring av årsavgift/ändring avfastställd årsavgift på grund av revision - ändring av årsavgift/ändring avfastställd årsavgift på grund av kostnadsavdrag. Flera av de ovan uppräknade orsakerna tillfastställelse kan dessutom återkomma. Den beloppsgräns, som finns angiven i 17 § USAL,gäller endast för åläggande av betalningsskyldighet. Beträffande fastställelsenstadgas att årsavgiften skaU fastställas i de uppräknade fallen. Med hänsyntill att fastställelse skall ske såväl vid betalningsbrist som vid för hög ellerför låg redovisning torde, enligl RSV:s uppfattning, uppskattningsvis ca 80 %av alla arbetsgivares arbetsgivaravgiftsredovisning behöva fastställas (ca 185000 st). Detnya uppbördssystemet bygger på principen alt arbetsgivaravgifterna skallredovisas med sina definitiva belopp månaden efter den fill vilken avgifternahänför sig. Upptäcks felaktigheter sedan den sista UBD:n för utgiftsåretlämnats har arbetsgivaren en skyldighet att justera tidigare lämnade uppgiftergenom att lämna en ÅU. Arbetsgivaren har dock i princip ingen rätt attförskjuta någon del av redovisningen och betalningen av månadsavgifterna fillÅU. Avgränsningeni 10 §, jämfört med 17 §, mellan månadsavgift och årsav gift vållar LSM ett flertal problem. Ett av dessa är atl LSM ofta inte hinner ålägga betalningsskyldighet eller fastställa månadsavgift för obetalda re spektive oredovisade månadsavgifter före året efter ulgiftsårel. På grund av stadgandet i 10 § USAL får beslut enligt denna paragraf inte meddelas efter året efter utgiftsåret. Detta stadgande gäller således inte bara fastställelse utan även åläggande av betalningsskyldighet. Innan beslut om redovisad men inle betald avgift därefter kan meddelas på - årsbasis, måste LSM kontrollera om arbetsgivaren fullgjort sin skyldighet att lämna ÅU. Etl krav på arbetsgivaravgiften fördröjs härigenom avse värt. Det kan också verka förvirrande för arbetsgivaren alt kravet på arbetsgivaravgift kommer senare än kravet på avdragen skall. Han har ju dock redovisat dem gemensamt på en och samma handling. Förvirringen blir,inte mindre av att avgiftsbeslutet omfattar hela årel medan den lämnde redovisningen omfattade endast månaden. Skyldighetenatt lämna ÅU är knuten till betalningen och inte fill redo- Prop. 1987/88:40 visningen. Det är svårt att hos arbetsgivaren vinna förståelse för attredovi- Bilaga 1 sade avgifter skall redovisas i ÅU. Detnaturliga för honom är att skyldigheten att lämna ÅU knyts till hansredovisning och inte till betalningen. I de fall ÅU inkommer skall LSM lastslällaårsavgiften vid återbetalning eller vid för sen inbetalning. LSM skall ävenfastställa årsavgiften när redovisningen i ÅU bhvit felaktig. På grund avarbetsgivaravgiftens utformning med två eller fler decimaler,avrundningseffekter m. m. uppkommer elt stort antal fel vid upprätlEindet avÅU vilka således leder till fastställelse. Det har även visat sig all det s. k.avräkningsbeloppet på ÅU vållat arbetsgivarna åtskilliga problem, vilkel i sintur förorsakat LSM och LST avsevärt merarbete. Olyckligt är också altregistreringen av ÅU hos LST inträffar dåarbetsbelastningen är myckel hög. Ambitionen hos LSM/LST är att återbetalning av förmycket inbetald avgift skall göras så fort som möjligt efter det att ÅUinkommit. För att man inte skall behöva betala ut restitutionsränta skallåterbetalning ske före året efter ulgiftsårel. Någon omfattande undersökningav arbetsgivarens avgiflsskyldighet är därmed inte möjlig. Mol kravet på snabbfastställelse och återbetalning slår önskemålet all, för undvikande av resjudicata-effekten, avvakta med fastställelsebeslut intill dess taxeringsperiodenför arbetstagarna gått till ända. RSVdelar LST:s/LSM:s slutsatser angående de negativa följderna av vissa stadgandeni USAL samt gör den bedömningen att dessa i stor utsträckning kan förväntaskvarstå även sedan de inledande övergångsproblemen lösts. På grund av vad som antecknats angåendekonsekvenserna för såväl arbetsgivarna som LST'/LSM av vissa av USAL:sstadganden finner RSV det vara mycket angelägel atl vissa justeringar av USAL,i avvaktan på en eventuell framtida översyn, snabbt kommer till stånd.Ändamålet med det nedan framlagda ändringsförslaget är alt förenkla, samordnauppbörden av skatt och avgift så långt som möjligt även efter uppbördsårelsutgång, underlätta förståelsen för uppbördssystemet saml hos LSM frigöra resurserför offensiv verksamhet. Genom att avskaffa onödigt uppgiftslämnande ochbegränsa antalet fall då fastställelse skall ske förenklas, förfarandet försåväl arbetsgivarna som myndigheterna som det strida pappersflödetminskas betydligt. Genom att möjliggöra rättelser av avdragen skattoch arbetsgivaravgifter med en och samma handling även efter uppbördsårels slulsaml genom att ett och samma beslut kan omfatta biide avdragen skatt ocharbetsgivaravgift har samordningen av uppbörden gått ell steg framåt vilket isin tur innebär att förståelsen för uppbördssystemet ökar hos såvälarbetsgivarna som LST/LSM. 'Med LST avses även de fr. o. m. Deföreslagna ändringarna kan inte förväntas innebära några förluster i Prop.1987/88:40 uppbörds verksamheten. Flertalet arbetsgivare kommer, som skerbe- Bilaga 1 träffande avdragen skatt, alt justera sin avgiftsredovisningvartefter eventuella felaktigheter upptäcks. De som inte frivilligt korrigerarsin redovisning kommer som att upptäckas i LSM:s och maskinellakontroll. har den extra belastning, som denytillkomna arbetsuppgifterna med den samordnade uppbörden medfört, inneburitatt väsentliga resurser hos LST/LSM lagils i anspråk. tillkommerför dessa myndigheters vidkommande ytterligare uppgifter för vilka någonresursförstärkning inte kan förväntas. Bland dessa uppgifter märks främstförhandsbesked i socialavgiftsfrågor, förenklad taxering medlaxerings-meddelande omfattande såväl lön som avdragen skatt redan under sommarenlaxeringsåret och del nya omprövningsinstitutet enligt förvaltningslagen.Resurser för de nyfillkomna arbetsuppgifter som den samordnade uppbördenmedfört har i stor utsträckning tagits från den offensivaarbetsgivarkontrollverksamheten. De nedan föreslagna ändringarna medför attresurser för den offensiva verksamheten och att resurser frigöras förde nytillkommande arbetsuppgifterna. Förutom framtagandet av vissa blanketteroch information till arbetsgivarna, medför förslaget inga ytterligare kostnaderför statsverket. 1) redovisningen blir avgörandeför myndigheternas skyldighet att fastställa såväl månads- som årsavgift 2) redovisningen ochfastställelsen frikopplas helt från betalningen och åläggandel avbetalningsskyldighet 3) årsuppgift skall lämnas endaslefter anmaning 4) fastställelsebeslut,som inte innebär någon ändring av redovisad avgift, slopas T och med att arbetsgivarens redovisning ochinte betalningen blir avgörande för LSM:s skyldighet att fastställa månads- ochårsavgift uppnås alt bl. a. felräkningar inle medför fastställelse. För arbetsgivaren bör etl regelsystem därfastställelsen av avgiften knyts till den av honom angivna redovisningen varaenklare all förstå än det nuvarande, i vilket arbetsgivaren kan erhålla ettfastställelsebeslut som är beloppsmässigt lika med den av honom lämnade redovisningen.Den föreslagna principen får också anses bättre överensstämma med UBL:s ochUBF:s synsätt i detla avseende (jfr möjligheten att alltid betalningsanmana påredovisade belopp). 2.1 och med att redovisningen blir avgörande förfrågan om fastställelse, kan åläggande av betalningsskyldighet helt frikopplasfrån fastställelsen. Detta innebär att redovisade månadsbelopp inte behöverfastställas som årsavgift endast av den anledningen att de är obetalda 1 marsåret efter utgiftsåret. Redovisade avgifter på månadsbasis kan såledesbehandlas som månadsavgifter även efter nämnda datum. 3.Genom att göra ÅU till en redovisningshandling, som bara skall inges efter anmaning från myndighel, betonas månadsredovisningens betydelse ytterligare. I och med att även redovisningen av bilförmåner skall ske på 33 3 1987/88. månadsbasis () är principen om månadsredovisningen hell Prop. 1987/88:40 genomförd. Rättelse på årsbasis skall forlsältningsvis, iflertalet fall, ske på motsvarande sätt som sker beträffande avdragenskalt, dvs. att arbetsgivaren, i den mån han finner all summan av de lämnademånadsredovisningarna är för låg, skall lämna redovisning och betalning för delfelande beloppet medelst en ny uppbördsdeklaration för berört ulgiftsår. I denmån arbetsgivaren finner att summan av de lämnade månadsredovisningarna är förhög skall han till LST/LSM, lämna en skrivelse i vilken han begär återbetalningoch redogör för hur felet uppstått saml i förekommande fall bifoga nya rättadekontrolluppgifter. Arbetsgivaren får således möjlighet att i en och sammahandling rätta såväl avdragen skalt som arbetsgivaravgift. Erfarenhetsmässigt har konstaterats attredovisningsfel vad gäller avdragen skatt och vad gäller arbetsgivaravgiftofta återfinns hos samme arbetsgivare. Det nuvarande förfarandet vidrättelse av avdragen skalt har fungerat smidigt och problemfritt . Enrättad kontrolluppgift, det mest frekventa incitamentet till ändring avarbetsgivaravgiften, innefattar ofta ändring av både skatt ochavgiftsunderlag, vilket även detla talar för ett samordnat rältelseförfarande. En av huvudprinciperna i USAL är altarbetsgivarens redovisning godtas ulan prövning. För månadsavgiften finns docktvå undantag: dels fastställelse vid underlåten redovisning dels fastställelsei de fall då arbetsgivaren rättal tidigare lämnad redovisning. I det lämnadeförslaget renodlas denna huvudprincip ytterligare genom att endast avvikelserfrån arbetsgivarens redovisning samt sänkning av tidigare redovisad avgiftskall föranleda fastställelse. Bilaga 2 Prop.1987/88:40 Bilaga 2 Sammanställningav remissyttranden över skrivelse och promemoria den 18december 1986 ang. ändringar i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare Efterremiss har yttranden kommit in från (), kammarrätten iStockholm, statskontoret, (), länsskattemyndigheterna iStockholms, och , och . , (), (), Småföretagens , , (), ,Föreningen auktoriserade revisorer () och Svenska revisorsamfundet SRS. SAFoch har avgivit ett gemensamt yttrande. Länsskattemyndigheterna har bifogat yttranden somde har inhämtat från lokala skattemyndigheter. Samtligaremissinstanser är i huvudsak positiva till förslag, dvs.vissa ändringar i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare () som innebär förenklingar i redovisningssystemet. Ett parremissinstanser menar alt ytterligare ändringar skulle kunna göras. Någraremissinstanser anser alt vissa andra frågor borde lösas i detta sammanhang.Del gäller framför allt frågan om straffrättsliga sanktioner. Slutligenframför ett par remissinstanser önskemål om en fortsatt översyn avavgiftsuppbördssystemet. RFV tillstyrker förslaget men uppger atl förslagetinte får någon direkt belydelse för den handläggning av ärenden omarbetsgivaravgifter som fortfarande ombesöris av verket. Kammarrätten i som pekar på att den imånga sammanhang framhållit att skalle- och avgiflslagstiftningen är alldelesför invecklad och lung att tillämpa, hälsar förslaget med tillfredsställelse dådel synes innebära en viss om än mycket begränsad - förenkling. Statskontoretstödjer ändringsförslag och framhåller att genom lättnader i reglerna gällande årsuppgift skapas förutsättningar för ytterligare samordning mellan källskatt och arbetsgivaravgift. Dessut om begränsas uppgiftslämnandet mellan myndigheter och arbetsgivare, vilket bl. a. underlättar arbetsgivarens förståelse för uppbördssystemet. - Statskontoret förordar vidare att arbetet med att förenkla systemet och hanteringen fortsätter. Enligt statskontorets bedömning finns det ett behov av att förenkla beräkningen av arbetsgivaravgifterna. De många felaktiga redovisningarna och betalningarna av socialavgifter, som bl. a. föranlett ändringsförslag, kan också vara en signal om alt reglerna 35 för beräkning avarbetsgivaravgifterna är för krångliga. Ett sätt Prop.1987/88:40 att förenkla kan vara att låta samma underlag ligga till grund förberäkning- Bilaga 2 arna av arbetsgivaravgifter och källskatt. RRV anser atl förslag lilländringar i USAL innebär välbehövliga förenklingar i arbetet medarbetsgivaravgifterna trots att inte närmare utrett vad detegna förslaget kommer att få för konsekvenser vad avser t. ex. storleken på deresurser som frikopplas för den offensiva verksamheten elleruppbördsresultatet. i anser atlgrundtanken i förslaget att förenkla och jämställa hanteringen av avgifternamed skatterna är ett steg i rätt riktning. Det är utomordentligt viktigt attdet inom avsätts resurser att genomföra motsvarandeförenklingar inom det tekniska området som inom det materiella. Den tekniskahanteringen är väl så resurskrävande som den materiella hanteringen av årsuppgifleroch beslut. i läntillstyrker förslaget om lagändringar i den omfattning som föreslagits men förordarfortsatt utredning om möjligheten att gå ännu längre i förenklingar. tillstyrker förslaget, dådet syftar till en effektivisering av offentlig verksamhel. som tillstyrker förslagetuppger att genom de föreslagna ändringarna och förenklingarna iuppbördssystemet kan resurser i stället användas för mer angelägna ändamål hosbåde arbetsgivarna och de stafiiga myndigheterna. LRF, som åberopar etl utlåtande från Lantbrukarnasskattedelegation, uppger sig inte ha något att erinra mol det framlagdaförslaget. SAF och som i huvudsak ärposifiva till de aktuella förslagen anför att hanteringen av skatte- ochavgiftsuppbörden är synnerligen resurskrävande för arbetsgivarna och innebärmiljardkostnader. Kraven på precision i redovisningen är stora. Misstag ledertill sanktioner. Regelsystemen har blivit alltmer komplicerade. Nyasvårbemästrade uppgifter har lagts på företagen. Organisationerna avvisadedärför förslaget om den samordnade uppbörden och även förslagen i betänkandetNaturaförmåner II om alt socialavgifter och preliminärskalt generelltskall tas ut på naturaförmåner. Det är dessutom en närmast katastrofal felsynom man tror sig åstadkomma samhällsekonomiska vinster genom en övervältring avarbetsuppgifter inom skatte- och avgiftsområdet från myndigheter tillföretagsamheten. Att kostnadsbesparingar uppnås på myndighetssidan innebärgivetvis inte att kostnaderna "försvinner". De läggs primärt påföretagen men kommer slutligen att innebära en belastning på samhällsekonomin isin helhet. - I det fortsatta arbetet på skatte- och avgiftsområdet bör därföralla möjligheter till förenklingar och lättnader på företagsnivå tas tillvara. Småförelagens tillstyrker riksskatteverketsförslag un der förutsättning att de av organisationen påtalade bristerna i fråga om rättssäkerheten blir beaktade. Organisationen anför vidare att redovisning och inbetalning av skatter och avgifter tar betydande resurser i anspråk och upplevs ofta som onödigt krångliga av de avgiftsskyldiga. tagna effekterna avförändringarna av uppbörden på skatte- och avgiftsom- Prop. 1987/88:40rådet har medfört en avsevärd höjning av företagens kostnader. - Del är Bilaga 2 ett oavvisligt krav att dessa omständigheter beaktas vid förändringarav uppbördsreglema. KF tillstyrker förslag ochframhåller att systemet med samordnad uppbörd fungerar bra. De negativaerfarenheter som redovisas i promemorian tycks främst beröraskattemyndigheterna och bör givetvis så långt möjligt åtgärdas. KF kan intefinna annat än atl de föreslagna förenklade förfarandena i fråga omfastställelse av arbetsgivaravgift och skyldighet att lämna årsuppgift skullege åsyftat resultat. har, med viss reservationbeträffande effekterna av ett minskat antal fastställelsebeslut, ingen erinranmot de av RSV framförda förslagen. Förbundet anför vidare att företagens arbetemed redovisning och inbetalning av skatter är omfattande. Det är angeläget attdetta arbete underlättas. Som ett led i denna strävan har statsmakterna införten samordnad uppbörd av avdragen skatt och arbetsgivareavgifter. Detta haremellertid inneburit en omfattande indragning av likviditet från företagen,vilket särskilt för de mindre företagen har skapat stora problem. Ett fortsattreformarbete i syfte att underlätta och förenkla uppbörden av skilda skattermåste ske med beaktande också av de ekonomiska effekterna för de berördaföretagen. FAR tillstyrker förslaget och anser att det ärägnat att främja en förenkling utan att arbetsgivarens möjligheter tillrättelse av lämnade uppgifter går förlorade. Svenska revisorsamfundet SRStillstyrker med liknande motivering. 2 Ändrade förutsättningar för att lämna årsuppgift RRVanför att verkets erfarenheter, vilka bl. a. samlats genom förvaltningsrevisioner,går i samma riktning som de slutsatser drar. Det är viktigtatt skatteuppbörd sker så "nära källan" som möjligt, dvs. Den månadsvisa redovisningens betydelse bör ytterligare stärkas. Det ärav stor vikt att den månadsvisa redovisningen inte försämras i förhållande tillnuläget eftersom RRV utnyttjar s. k. månadsrapporter som enav utgångspunkterna för prognoser av statsbudgetens löpande inkomster fråninkomstskatter och lagstadgade socialavgifter. Länsskaltemyndigheleni uppger att tveksamheten till arsuppgiften, och dess utformning, som generellt korrigeringsinstrument för avgifterna var mycket stor redan inför den samordnade uppbörden . Det är därför naturligt att göra förändringar som innebär att årsupp giflens roll och betydelse tonas ner samt att årsuppgiflens utformning ändras till att avse både avgifterna och den preliminära A-skatten. - är övertygad om att flertalet felaktigheter i arbets givarnas skatte- och avgiftsredovisning upptäcks i samband med att arbets tagarnas kontrolluppgifter upprättas. Behovet av korrigeringar, efter upp bördsårets utgång, från arbetsgivarnas sida skulle minska till ett marginellt antal om tidpunkten för kontrolluppgiftslämnandet knöts fill fidpunkten att 37 lämnauppbördsdeklarafion för december månad. Man skulle därigenom Prop. 1987/88:40uppnå effekten all de flesta justeringar skulle göras i en uppbördsdeklara-Bilaga 2 tion. Tidpunkten borde ligga mellan den 18:e och sisla januari åretefter ulgiftsårel. En yllerligare effekt vore all lokala skattemyndighetenskulle få en viss tidigareläggning av beredningen och registreringen avkontrolluppgifterna. Med hänsyn till alt alla som lämnar s. k. förenkladdeklaration skall få ett taxeringsbesked redan ijuni under taxeringsåret såtorde alla lidsinbesparingar vara välkomna. En sådan här förändring går utmärktatt kombinera med grundtanken om att årsuppgift endast skall lämnas efteranmaning av lokal skattemyndighet. - För arbetsgivarnas del torde det totaltsett innebära en förbättring genom atl årsavstämningsarbetel sker parallelltmed att underlaget för uppbördsdeklaration avseende december ochkontrolluppgifterna tas fram. Inte minst på lång sikl torde anlalel kontaktermed skaltemyndigheterna minska. förutsätter slutligenatt möjligheten att ge vissa kategorier av arbetsgivare dispens att betala iårsuppgift bibehålls. Länsskaltemyndighelen i anser att denstörsta nackdelen med att slopa årsuppgiflen/årsavgiften är handläggningen vidändring av flera månadsavgifter efter utgifisåreis utgång, dvs. efter den 18januari. -sätt att lösa detta problem är att lägga samtliga ändringar påden sista uppbördsmånaden under utgiftsåret. En liknande regel som finns imervärdeskattelagens 34 § bör införas i USAL. - Att lägga ändringar hänförligatill på den sista uppbördsmånaden bör gälla oavsett omändringarna kan hänföras till rätt månad eller inte. Emellertid bör, dåändringarna kan hänföras , specifikafion lämnas till beslul somvisar korrekt redovisning resp. månad. i länframhåller atl i och med att den obligatoriska arsuppgiften enligl förslaget avskaffas, bortfaller arbets uppgifter både hos arbetsgivare och berörda myndigheter. Länsskaltemyn dighelen delar den uppfattningen, all del är av stort värde atl frigöra så myckel resurser som möjligl för fördjupad kontroll. - De föreslagna ändringarna förväntas inle enligt promemorian medföra några förluster i uppbördsverksamheten, eftersom - enligt promemorian - flertalet arbets givare kommer, som sker beträffande avdragen skatt, all justera sin avgiftsredovisning varefter eventuella felaktigheter upptäcks. De arbetsgi vare, som inte frivilligl korrigerar sin redovisning, kommer att upptäckas i den lokala skattemyndighetens kontrollverksamhet. Länsskaltemyndighe ten anser det också vara sannolikt, att det inte torde uppslå stora förluster i uppbördsverksamheten genom all arsuppgiften inle obligatoriskt inläm nas, utan endast efter anmaning. En avslämningsmöjlighelimellan inlämna de kontrolluppgifter ifrån arbetsgivare och föregående års uppbördsdekla rationer är enligl länsskallemyndighetens uppfattning av värde för kontroll. av den samordnade uppbörden. Det är därför viktigt, att tekniska förutsätt ningar skapas för en möjlighet till avstämning mellan kontrolluppgifter och uppbördsdeklarationer . - anser att förslagen inte gått tillräckligt långt och menar atl systemet med årsuppgift bör kunna avskaffas hell. De felaktigheter, som arbetsgivaren exempelvis vid årsslutet konstaterar för uppbördsåret, kan med lätthet 38 korrigeras i enuppbördsdeklaration för januari månad. Eventuellt kan Prop. 1987/88:40deklarafionsblankelten förses med utrymme speciellt för denna typ av Bilaga2 korrigering. Tiden för inlämnande av januari månads uppbördsdeklaration bör isådana fall kunna förlängas till . En sådan lagändring torde ulanstörre svårighet kunna anpassas bl. a. till reglerna om restavgift m. m., somför närvarande är föremål för översyn hos . Länsskaltemyndigheteni ifrågasätter om man inle kan gå ell steg längre och ta bortockså vissa andra fastställelsebeslut. i och länanser utöver vad föreslagit alt fastställelsebeslut bör kunnaslopas även i de fall ändrade redovisningar innebär sänkning av tidigareredovisning när ändringen godtas. Alla "onödiga" beslut börundvikas. När arbetsgivare inkommer med ändrad redovisning och begär att fåtillbaka för mycket inbetalt belopp, bör länsskattemyndigheten efter sedvanligkontroll med den lokala skaltemyndigheten acceptera redovisningen och göraåterbetalning. Det finns i allmänhet ingen anledning all misstro arbetsgivare,som frivilligt vill ändra sin redovisning.