prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För anställda som avlönasunder anslaget B 1. yrkar styrelsen . Under anslagspostenDatorbearbetning föreslår styrelsen en uppräkning med . Styrelsenföreslår vidare att anslagsposten tillförs ytterligare en delpost, benämndutbildning i ADB. Av anslagsposten utgörs . av den nya delposten. Styrelsen yrkar ytterligare 100 000kr. för utbildning rörande bekämpning av ekonomisk brottslighet samt enuppräkning av kostnaderna för den funktionsinriktade utbildningen med I . Forskningsverksamhetoch metodutvecklingen inom polisväsendet Som jag har redovisat har denunder förberedda polisreformen numera slutligt genomförts. Dettainnebär att polisväsendet har fått en ny organisatorisk struktur sombeslutsfattandet decentraliserats och demokratiserats i många olika avseenden.Det är nu främst en uppgift för de regionala och lokala myndigheterna attsjälva besluta om inriktningen och om innehållet i den egna verksamheten.Grundläggande prioriteringsfrågor ankommer dock på statsmakterna, och det ärsom jag ser det också av stor betydelse att statsmakterna och den centralaförvaltningsmyndigheten, , lar initiativ som syftar till att stimulera utvecklingen inom denlokala verksamheten i olika avseenden så att allt större uppmärksamhet kommeratt ägnas ät effektiviteten i polisarbetet. Detta blir också än angelägnare mot bakgrund av att polisväsendet ilikhet med annan offentlig förvaltning i fortsättningen inte kan räkna medårliga resurstillskott för att klara av en ökad arbetsbelastning. Ett exempel på denna strävan att från centralt hållstimulera den lokala metodutvecklingen erbjuder de päjustitiedepartementets initiativ genomförda kunskapsresorna till och till . Härigenom har företrädare för olika nivåer ochbefattningar inom polisväsendet fått tillfälle att studera praktiskpolisverksamhet i ett stort antal länder. Kunskapsresorna har redovisats idepartementspromemorian (Ds Ju 1987:20) Några uppgifter om polisverksamheten ifrämmande länder. Det är min avsikt att med bl.a. denna rapport som grund uppmuntratill en debatt och diskussion om utformningen och innehållet ipolisverksamheten i syfte att främja effektiviteten i vid mening. Det krävs emellertid vidare att somcentral förvaltningsmyndighet mera systematisk bygger upp och vidarebefordrarkunnande och idéer om dagens och morgondagens polisverksamhet inom och utomriket. Den metodbyrå som inrättades i samband med polisreform harsjälvfallet en viktig uppgift i detta sammanhang. De gångna åren visaremellertid att byrån i betydande omfattning kommit att arbeta med dagsaktuellafrågor och utredningsuppdrag men att det mer långsiktigt inriktade arbetet harfått stå efter. I delta perspektiv måste 4 1987/88. ett önskemål nu vara attrikspolisstyrelsen i större utsträckning ges möj- Prop. 1987/88:100lighetér att ta sig an de grundläggande och mer långsiktiga utvecklings- Bil. Ett viktigt led i en sådan framtidsstrategisk policy avstyrelsens arbete är att förstärka den vetenskapligt inriktadeutvecklingsverksamheten på området. Mot denna allmänna bakgrund avser jag atti det följande redovisa min syn på hur denna verksamhet nu bör utvecklas. I prop.1984/85:81 om polisens arbetsformer på lokal och regional nivå slogs fast bl.a. att utbildningsverksamhetenvid borde ges en ökad forskningsanknytning. Verksamhetenborde, i vart fall inledningsvis, ges en tvärvetenskaplig karaktär med starkasamhällsvetenskapliga och förvaltningsadministrativa inslag. Den huvudsakligainriktningen borde vara resursanvändningen i vid mening inom polisväsendet.Även metodutveckling samt polisens arbetsmiljö och arbetsuppgifter bordeuppmärksammas i detta sammanhang. Dåvarande chefen för ställdesig tveksam till att redanfrån början inrätta en professur i ämnet bl.a. mot bakgrund att avgränsningenav ämnesområdet under ett övergångsskede kunde vålla vissa problem.Verksamheten borde därför inledningsvis byggas upp på en något lägre nivå. godtog förslagen (JuU1984/85:18, rskr. I 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 4, JuU 29, rskr 271) föreslog regeringen att två tjänster somforskare i ämnet polisforskning vid samt en administrativtjänst skulle inrättas, vilket också godtogs av . Jag villi detta sammanhang erinra om att i samband med behandlingen avpropositionen 1986/87:80 om forskning tagit upp frågan om forskning inom detpolisiära området. (JuU 1986/87:27) konstaterade därvid isitt av godtagna betänkande att det råder enighet kring tanken påatt inom etablera en forskning med polisverksamheten somämnesområde. Utskottet utgick från atl regeringen utan dröjsmål aktualiserarfrågan om inrättandet av professuren i enlighet med de uttalanden som tidigaregjorts. Jag kan för egendel konstatera att det nu gått forskarassistenttjänsternainrättades vid . Mot denna bakgrund och mot bakgrund av vad somovan redovisats om ställningstagande i frågan och till vad jag haranfört om det angelägna behovet av vetenskapliga kunskaper om polisiärmetodutveckling m.m. anser jag att tiden nu är mogen för att inrätta en tjänstsom professor i polisforskning vid . Kring denna professur bör kunna byggasupp en för hela polisväsendet ochför rättsväsendet i stort mycket betydelsefull verksamhet till vilkenockså de nuvarande forskarassistenterna vid kommer att höra. Jag är emellertid inte nu beredd altta slutlig ställning till forskningsverksamhetensnärmare organisatoriska hemvist vid styrelsen. Jag avser därför att föreslå ett uppdrag tillrikspolisstyrelsen att ta fram ett underlag för fortsatta ställningstagandeni denna fråga. Som utgångspunkt för dessa överväganden vill jag emellertid redan nu ange att verksamheten på det praktiska planet huvudsakligenbör förlag- Prop. 1987/88:100 gas till , där enfruktbar forskningsmiljö Bil. 4 bör kunna utvecklas. Det framstår emellertidsom önskvärt att polisforskningen ges en betydande självständighet och att denskall ha en mycket nära kontakt med besläktad forskning som äger rum på andrahåll och med utbildningsverksamheten vid skolan liksom med metodbyrån. I vad jag nu har sagt ligger att man intelämpligen bör kombinera den nya tjänsten som professor med funktionensom rektor för , något som har diskuterats i den allmännadebatten om polisforskningen. Skulle rektorstjänsten vid polishögskolanförenas med professorstjänsten torde nämligen de omfattande administrativauppgifterna som följer av rektorstjänsten inverka menligt påforskningsverksamheten. skulle forskningen i viss mån förlora den självständighetinom organisationen som i enlighet med vad jag anförde framstår somönskvärd. Jag avser att återkomma till regeringen med närmare förslag om polisforskningensorganisatoriska hemvist m.m. när styrelsen har lämnat sitt underlag, vilket börkunna ske . Vissa organisatoriska frågor vid rikspohsstyrelsen Den1 fick en ny organisation med delvis nya uppgifter (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr 182och prop. 1983/84:111, JuU 27, rskr 331). Organisationsförändringarnavar ett led i den omfattande reformen av polisväsendet. Som anmäldes i förraårets budgetproposition harrikspolisstyrelsen i en skrivelse till regeringen den 16 september 1986hemställt bl.a. orn vissa ändringar i denna organisation. Styrelsenmotiverade sitt förslag med att den organisationsöversyn som företogs av polisberedningen enligtstyrelsens mening genomfördes under stor tidspress och utan ingående analyser;På grund av besparingskrav har styrelsen vidare inte kunnat fungera pådet sätt som den nya organisationen förutsatte. Erfarenheterna visar ocksåenligt att vissa behovhar förbisetts vid den tidigare organisationsöversynen eller framkommitdärefter. Min företrädareuttalade i förra årets budgetproposition att han då inte var beredd att taställning till rikspolisstyrelsensorganisationsförslag. Han ansåg dock att regeringen borde kunna förordna om deändringar i organisationen som kunde föranledas av för- .slag. Dessa förändringar borde dock självfallet anmälas för senast isamband med budgetpropositionen 1988. Mot denna bakgrund vill jag för kännedom meddela att regeringenden beslutade om viss organisationsförändring vid på grundval av styrelsensförslag. Ändringen innebär att de tre avdelningarna, vid sidan avsäkerhetsavdelningen, har slagits samman till två avdelningar: en polisavdelning och en administrativ avdelning.Vid polisavdelningen finns nu liksom tidigare tre byråer, nämligen de två polisbyråerna och registerbyrån.Vid den administrativa avdelningen finns numera tre byråer,personalbyrån, ekonomibyrån och Inom den administrativaavdelningen finns vidare polishög- Prop. 1987/88:100 skolan. Förändringenhar bl.a. inneburit att teknikbyrån upphört som Bil. 4 egen byrå. I sin förutnämnda skrivelse har styrelsen vidare föreslagit att ges ställning som avdelning inomstyrelsen. Jag är emellertid inte på grundval av det material somrikspolisstyrelsen nu har redovisat beredd att föreslå en annan organisatorisklösning för än den som polisberedning och riksdagenhelt har stannat för. Det innebär alltså att högskolan ävenfortsättningsvis skall vara en enhet inom den administrativa avdelningen och påsamma organisatoriska nivå som en byrå. Däremot ser jag ett behov av att högskolan ges ennärmare förankring till den lokalaverksamheten och att högskolans utbildningsproduktion i ännu större utsträckning än vad som ärfallet anpassas till de behov somfinns i det praktiska polisarbetet. Detta bör t.ex. kunna ske genom att man tillskolan knyter en särskild rådgivande nämnd med uppgift att förmedla delokala polismyndigheternas önskemål och intressen på utbildningens innehålloch utformning. Vidare bör utredas förutsättningarna att öka kvaliteten ochaktiviteten i den meddelade undervisningen i skolan. Jag avser att föreslå regeringen attrikspolisstyrelsen ges i uppdrag bl.a. att närmare redovisa hur en sådanförstärkning och förändring av skolans organisation och arbetsformer närmareskall kunna utformas. Detta uppdrag bör lämpligen kunna samordnas med det uppdragsom jag nämnde om forskningsverksamhetens organisatoriska hemvist inomrikspolisstyrelsen. Jag villslutligen redovisa min syn på den uppdragsverksamhet som bedriver medstöd av regeringens bemyndigande (12 § instruktionen (1984:731) förrikspolisstyrelsen). Uppdragsverksamheten, som bedrivs underbeteckningen , omfattar försäljning av programvaror för automatiskdatabehandling, konsultverksamhet i fråga om användning av ADB med särskildinriktning på datorsäkerhet samt konsultverksamhet i fråga om säkerhet iövrigt. Verksamheten hör administrativt tillsäkerhetsavdelningen inom styrelsen och har på heltid sysselsatt trepersoner. Motivet för verksamheten har varit attrikspolisstyrelsen skulle fä möjlighetatt ställa sina kunskaper tillförfogande för vissa verksamheter som inte omfattas av styrelsensskyldigheter som myndighet. Frågan har tidigare redovisats för i1984 års budgetproposition (prop. 1983/ 84:100bil. har därvid dels godtagit verksamheten och dels allmäntframhållit vikten av att tjänsteexport från statliga myndigheter stimuleras(JuU 1983/84:22). Regeringenhar följt verksamheten genom fortlöpande kontakter mellan styrelsen ochdepartementet. Vidare har gjort en kartläggning av denna, delvis på initiativ från departementet.På grundval av detta material kan jag nu konstatera att deaffärsmässiga förutsättningarna för en fortsatt uppdragsverksamhet saknas. Detframgår nämligen att verksamheten ännuefter inte uppnått den grad av kostnads- täckning man kan begära. Jag harinhämtat att inte Prop. 1987/88:100 anser det motiveratatt fortsätta verksamheten. Jag anser för egen del att Bil. 4 styrelsen medhänsyn till det ekonomiska utfallet inte bör ges ett fortsatt bemyndigande attbedriva den aktuella uppdragsverksamheten och att den alltså bör upphöra när denuvarande affärsförbindelserna har slutförts. Som framgår av föregående årsbudgetproposition har det för beslutade huvudförslaget förden innevarande treårsperioden redan tagits ut under /88. Någonnytt ställningstagande i denna fråga behövs alltså inte detta år. har som centralförvaltningsmyndighet ett övergripande ansvar för dataverksamheten inompolisväsendet. Dalabyrån har med polisreformen fått nya och utvidgadeuppgifter. Utöver uppgiften att utveckla och underhålla centrala register ochrutiner skall byrån även delta i utvecklingen av lokalt ADB-stöd.Jag delar därför uppfattning att databyrån med nödvändighetbehöver tillföras ökade personalresurser. Jag beräknar mot denna bakgrund medel för ytterligare fyra kvalificerade tjänstervid byrån. Av dessa tjänster bör en vara systemchef, en specialist pådatabasteknik, en metodspecialist och en specialist på datakommunikation. Jag har vidareberäknat medel för en ny tjänst som avdelningsdirektör vid ekonomibyrån för att tillföra förstärktaresurser för kontroll och överblick över de tunga investeringarna inomfrämst områdena för ADB och kommunikationsteknik. Samarbetsorganetför rättsväsendets informationssystem () har överlämnat ett förslag till angåendeett ADB-baserat uppbördssystem för böter m.m. som dömts ut av allmän domstol. Genom beslut den 5 november 1987har regeringen uppdragit åt att tillsammans med ochrikspolisstyrelsen slutföra arbetet på systemet. Arbetet skall bedrivas så attdet nya systemet kan tas i bruk . För att klara driften av systemet har jagberäknat medel för tre nya tjänster varav en som byräassistent och tvåsom assistent vid registerbyrå. I enlighet med vad jag har anfört omforskningsverksamheten bör regeringen inhämta bemyndigandeatt få inrätta en tjänst som professor iämnet polisforskning. Med beaktande av den tid som kan beräknas åtgå förtillsättningsförfarandet har jag fördet kommande budgetåret dock inte beräknat några medel för tjänsten. Jag avseremellertid att i budgetpropositionen 1989 beräkna medel för denna tjänst. Påutbildningssidan krävs vidare ytterligare insatser i fråga om bekämpning avden ekonomiska brottsligheten. Jag beräknar därför ca 1,4 milj. kr. till förfogande för särskild utbildning av polisersom skall syssla med bekämpning av denna brottslighet. För att ökaeffektiviteten i polisverksarnheten och för att förstärka personalutvecklingenföreslår jag ytterligare I milj. kr. för central funk-tionsinriktad utbildning. I enlighet med den plan somgäller för centrala kostnader i samband Prop. 1987/88:100 överföring av civilförsvarets ordningsuppgifter tillpolisväsendet (bered- Bil. 4 skapspolisen)har jag under anslagsposten 1 Förvaltningskostnader beräknat sammanlagt , varav . för utbildningskostnader och . Kostnader för bidrag till den internationella kriminalpolisorganisationen, , I , har förts över till anslagetB 8. Personallägetinom polisväsendet har under fiera år inneburit att antalet utbildade poliserväsentligt överstigit antal polistjänster. En strävan från regeringen har underlång tid varit att nå en bättre balans mellan utbildade poliser ochpolistjänster. Regeringens förslag om antagningen av nya polisaspiranter harunder senare år präglats av denna målsättning. Mot dennabakgrund redovisade min företrädare i 1985 årsbudgetproposition beräkningarsom innebar att antagningen för budgetåren 1987/ 88, 1988/89 resp. 1989/90skulle vara 150, 250 resp. 430 aspiranter. Med hänsyn till bl.a. att polisväsendet under föregående och innevarandebudgetår tillförts ett relativt stort antal nya tjänster har jag gjort förnyadeberäkningar av behovet av polisaspiranter. Dessa beräkningar visar att mantidigare än soiri förut har förutsatts uppnår den eftersträvade balansen mellan utbildade poliser ochpolistjänster. Jag kan därför för kännedom meddela attregeringen redan för innevarande budgetår beslutat öka aspirantantagningen från150 till 300 aspiranter.Beräkningarna visar vidare att man under kommande budgetår ytterligare bör ökaantagningen av polisaspiranter för att uppnå en rimlig balans mellan tillgång på utbildade poliser ochpolistjänster. För det kommande budgetåret finner jag således att 360polisaspiranter bör antas till . Min inriktning är att förkommande budgetår föreslå en fortsatt ökning av aspirantantagningen. Datorbearbetning.beräknar jag medel för avgif- . ter tillstatskontoret för dator vid för underhåll och vidareutvecklingav ADB-projeklen brottsanmälan vid polismyndigheterna i ochHuddinge. Vidare har jag under anslagsposten beräknatmedel för avgifter till ettkontorsdatorsystem med lokalnät vid styrelsensamt till 500 terminaler som skallanslutas till . Chefen förcivildepartementet kommer i en särskilt proposition om användningen av ADB i,statsförvaltningen att beräkna medel för motsvarande investeringar underanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utrustning på trettonde huvudtiteln. Medhänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår I. attbemyndiga regeringen att inrätta en ordinarie tjänst som professor med beteckningen Covid i enlighet -. med vad jag förordat 18/2. att tillRikspolisstyrelsen för /89 anvisa eU för- Prop. 1987/88:100 slagsanslag om . Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. 1987/88 Anslag 188 301 000 1988/89 Förslag 211 469 000 Rikspohsstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jag hemställer aU regeringenföreslår att tillPolisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. för /89anvisa eU förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag är chefsmyndighet förlaboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet är en professor.Laboratoriet är organiserat på tre avdelningar. Laboratoriets arbetsuppgifterbestår huvudsakligen i att utföra kriminaltekniskaundersökningar åt polis- och åklagarmyndigheter samt domstolar och att bedrivasjälvständig forskning inom sittverksamhetsområde. + 2 126 000 (därav lönekostnader) (14 948 000) (+ 1 685 000) + 2 236 000 undersökningar m. m. + 2 236 000 Rikspolisstyrelsenbegär att statens kriminaltekniska laboratorium Bi'- 4 skall undantas fråntillämpning av huvudförslaget. En tillämpning av huvudförslaget skulle enligt styrelsen innebära en minskning med . ochmedföra att fem tjänster inte kan återbesättas när vakanser uppkommer samt attkostnaderna för utrustning måste skäras ned. Försöksverksamheten med s.k. opåkallade jämförelser av narkotika från olika beslag har drivits vidare ochutvecklats. Resultatet av narkotikajämförelserna har bedömts vara lillstor nytta för polismyndigheterna. Styrelsen yrkar för denna verksamhet medelför en tjänst som kemist (-f .) Antalet inkomna ärenden lill den biologiska sektionen har successivtökat . Sektionen bör därför tillföras ytterligare två tjänstersom kemist (-1- . Jämförelser av färgfragment,fibrer m.m. är väsentligt för kriminaltekniken. För att kunna förbättrasädana jämförelser yrkar styrelsen en engångsanvisning om . föranskaffning av en mikrospektro-fotometer. En uppräkning av förvaltningskostnaderna bör göras med sammanlagt . avserutbyggnad av ärendehanteringssystemet. Laboratorietfyller en viktig uppgift i samhällets insatser mot framför allt dengrövre brottsligheten. Ärendevolymen förväntas inte minska och personalläget ärfortfarande ansträngt. Mot denna bakgrund kan endast en begränsad tillämpningav huvudförslaget komma i fråga. Medel för laboratoriet bör således beräknasmed utgångspunkt frän en real minskning avutgifterna om med fördelningen O %, O % och förförsta, andra resp. tredje budgetåret. För attförstärka verksamheten med opåkallade jämförande analyser av amfetaminbeslaghar jag beräknat medel för en ny tjänst som kemist vid laboratoriet. Det är viktigtur rättssäkerhetssynpunkt att laboratoriet kan bibehålla en hög teknisk nivå.För att tillgodose detta krav är det min avsikt att i samband med beredningenav betänkande av (Ds S 1986:3) skapa ett finansiellt utrymmeför inköp av en mikrospektrofoto-meter. 1 Förvaltningskostnader har jag beräknat medel för avgifter till statskontoret för en utbyggnad av ADB-systemet för diarieföringoch ärendehantering. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Statens kriminaltekniskalaboratorium för budgetåret 5" 1988/89 anvisa en förslagsanslagom . 1986/87 Utgift 5 256 679 000 ''- 1987/88 Anslag 4 953 784 000 1988/89 Förslag 5 358 416 000 Länen ärindelade i polisdistrikt. Antalet polisdistrikt är 118. I varje polisdistriktfinns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet. Tjänster för övriga polismän Tjänster för annan personal + 360 286 000 1 127 406 000 + 103 187 000 (därav lönekostnader) (761 409 000) (+ 86 554 000) + 1 085 000 Vissa kostnader för för- undersökning m. m. + 57 546 000 Kostnader för förpassning, kost och sjukvård för om- händertagna personer m. m. - 3 760 000 Passformulär m. m. Bidrag till kostnader för m. m. i kv. + 1 480 000 etapp II av polisreformen - 116 217 000 4 962 221 000 + 404 969 000 Ersättning för vissa tele- - 8 437 000 4 953 784 000 + 404 632 000 Rikspolisstyrelsenbegär att anslaget till den lokalapolisorganisatio nen skall undantas från tillämpning av huvudförslaget. Fem tjänster som polisintendent bör inrättas vidde större polismyn digheter som saknar en andra tjänst som polisintendent. Inrättandeav169polismanstjänster, varav30förnarkotikabekämp- Prop. 1987/88:100 ning, 75 för såväl ordnings- som utredningstjänst, fyra för arbetsmiljö- Bil. brott och 60 för en medutrednings- och övervakningsverksamhet integrerad form av brottsförebyggandearbete. För säkerhetskontroll vid lufttrafik yrkas 17 nyapolismanstjänster och medel för 54 administrativa tjänster somfiygplatskontrollant. Medel yrkas för 200 administrativa tjänster. Styrelsen begär uppräkning av förvaltningskostnaderna med, Imilj. för vikarieförsörjning för passkontrollverksamhet, . förökade kostnader för resor, traktamenten och expenser m.m., 5 milj. kr. förersättning av förslitna möbler och andra inventarier, 1,3 milj. kr. för ökade kostnader för telefonväxlar, 3 335 000 kr.för avgifter till företagshälsovården, . för avgifter tillstatens löne- och pensionsverk samt 1,1 milj. kr. för anskaffning averforderlig utrustning för ADB-säkerhetsverksamhet. Mot bakgrund av denarbetsbelastning polisväsendet har är det synnerligen angeläget att polisväsendet nu tillförs medel för enförstärkning av den administrativa kapaciteten. Under anslagsposten 2Förvaltningskostnader beräknar jag därför medel för ytterligare 150 administrativatjänster. En sådan satsning innebär att polispersonalen i ökad omfattning kan frigöras för rent polisiära uppgifteroch leder följaktligen till en omedelbar resursförstärkning i hela denlokala organisationen. Jag kan också erinra om att regeringen öppnatvägen för en väsentligt vidgad delegeringav arbetsuppgifter till administrativ personal (SFS 1987:913). 2 Förvaltningskostnader beräknar jag ytterligare medel för avgifter till statskontoret för brottsanmälan vidpolismyndigheten i . Chefen förcivildepartementet kommer i en särskild proposition om användningen av ADB istatsförvaltningen att beräkna medel för motsvarande investeringar underanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utrustning på trettonde huvudtiteln. I enlighet med den plan som gäller förpolismyndigheternas kostnader för administration, utbildning m.m. i samband medöverförande av civilförsvarets ordningsuppgifter (beredskapspolisen)beräknar jag för det kommande budgetåret medel under anslagsposten 2Förvaltningskostnader med . 2Förvaltningskostnader har räknats upp med 1,3 milj. kr. för ökade kostnader förtelefonväxlar. Kostnaderna förlöneavtal den med anledning av etapp II av polisreformen har fördelats på resp. anslagoch anslagsposter i förhållande till resultatet av de förhandlingar somhar förts med anledning av polisreformen. Vissa medel förutrikes förpassningsresor under anslagsposten 6 har överförts till anslaget E 2. Regeringen har genom beslut den 12 november 1987medgivit att från den anslagspost som gäller vissakostnader för förundersökning m.m, får ta i anspråk sammanlagt högst 50 milj.kr. avseende belöning lill den eller dem som lämnar sådana upplysningar tillpolisen att mordet på statsminister kan upp. Innan styrelsenbeslutar att betala ut en belöning, skall den anmäla sin avsikt om detta tillregeringen.