prop · GB03157 · 1987-12-31 00:00:00 — I dettasammanhang underströks dels del faktum all majoriteten av världens flyktingarkommer frän och finns i utvecklingsländerna, dels all en global generösflyktingpolitik också måsle omfalla , men att delta kräver atl allaverkar i samma riklning. UNHCR:s strävanden all uppnå en koordinering mellan deolika europeiska länderna välkomnades. Vidare välkomnades del genombrott som underkommilténs för inlernationellarältsskyddsfrågor föreslagna konklusioner avseende förhindrandet ochfördömandet av militära attacker mol flyktingläger innebar, liksomkonklusionerna när det gällde flyktingbarnens särskilt utsatta situation ochbehov. I anförandel underslröks också alt de internationellarättsskydds-frågorna är elt fundamenl och en primär uppgift för UNHCR. Mol bakgrundav FN:s finansiella kris framfördes viss kritik mot UNHCR:s tillsättande avnya tjänster med projektmedel. De viktigaste konklusionerna vid 1987 ärs exekuiivkommillémölerörde följdriktigt dels fördömande av militära attacker mol flyktingläger, delsflyktingbarnens situation. UNHCR brukar ange tre möjliga lösningar på ell flyklingproblem: - integration iförsta asyllandel - omplaceringtill tredje land. UNHCR strävar alltid efter lösningar med beslående effekt.Hjälpen utformas i stor utsträckning så all den underlättar möjligheterna lillsjälvförsörjning i asyllandel. Om frivillig repatriering blir möjlig kan projektmed liknande syfte också initieras i ursprungslandet. I början av 1970-talelhade UNHCR möjlighet alt använda av sina samla- deresurser till insatser med denna inriktning. Denna andel sjönk drastiskt Skr. 1987/88:157 med de många samtidiga flyktingströmmarna kring är 1980. Den senasleulvecklingen har lett lill att endasl av UNHCR: s resurser för år 1987kunde användas lill beslående lösningar. UNHCR: s högkvarter ligger i . Organisationen har elt90-tal fältkontor. Ett av dessa, med som sitt ansvarsområde, är förlagttill . Sammantaget har UNHCR ca I 900 anställda. Sedan är 1986 ärschweizaren flyktingkommissarie. UNRWA upprättades för atl bistå de palestinskaflyktingarna med oundgängliga förnödenheter och samhällsservice. UNRWA har medliden kommit att få särskild belydelse för skolundervisningen bland palestinskabarn. Till skillnad frän UNHCR har UNRWA inget mandat när det gällerflyktingarnas rättsliga skydd. har nya flyklingskaror tillkommit, framför alltefter juni-kriget är 1967 mellan och arabstaterna. Del högafödelsetalet har därtill gjort all denna flyktinggrupp, som uppgick halv miljon, är fyra gånger sä slor. har del slörsla antaletpalestinska flyktingar, ca 850000. Övriga finns på och i Gazaområdel,i och i . Någon lösning på detta flyklingproblem kan knappastförväntas sä länge konflikten mellan och arabländerna beslår. budget för UNRWA uppgick till 200 milj. dollar.År 1986 införde UNRWA elt nytt budgetsystem med en rullande treårsplanering, vilkelinnebär atl det belopp som budgeteras är elt absolut minimum för genomförandeav planerade insatser. Nedskärningar i denna budget skulle leda lill allvarligakonsekvenser för UNRWA: s program och flyktingarnas undervisning, hälsovård m. m.För år 1988 förutses en budget pä 216 milj. dollar. tillträdde italienaren som UNRWA: s generalkommissarie. UNRWA: s högkvarter skall ligga i ,men administrationen är på grund av säkerhetsläget i Libanonlokaliserad till . UNRWA har fältkontor i sitt verksamhetsområde, vilket omfallarJordanien, , , och . Inom bedrivs etl omfattande arbete för atlsäkerställa och vidga skyddet för flyktingar. Bland de överenskommelser, somhar utarbetats inom , kan nämnas överenskommelserna om avskaffandeav viseringstvång för flyktingar samt om överförande av ansvar för flyktingar.Den senare överenskommelsen irinehäller regler om staters skyldighet allutfärda dokument till en flykting som vistals i landet . Under de senasle åren har man i en särskild kommitté inomEuroparådet - Ad hoc on the Legal Aspecls of Territorial Asylum, Refugees and Stateless Persons (CAHAR) - ägnat sårskild upp- 22 märksamhel ät den s. k. första asyllandsprincipen. Dennaprincip innebär Skr. 1987/88:157 alt en asylsökan kan avslås antingen pä dengrunden atl asyl redan beviljats i annat land eller på den grunden all del medfog kan antas atl den asylsökande kan fä en i det land han eller honförst kom till (första asylland). Under det gångna ärel har en konvenlionstexlarbetats fram som tycks kunna accepteras av de flesta staterna inomEuroparådet. CAHAR arbetar även på en konvention om asylrätt. Vid den tredje europeiska migrationsminislerkonferensen,som hölls i , konstaterade ministrarna alt mandatet för deneuropeiska migrationskommitlén (CDMG) ändrats lill all läcka även flyktingarssociala villkor, eftersom flyktingarnas sociala problem i viss utsträckning årjämförbara med andra migranters. Frän svensk sida hävdades bl. a. att det ärangelägel att bygga upp det europeiska samarbetet kring integrationsfrågorgällande flyktingar. har aktivt medverkat till att dessa frågor numerabehandlas vid CDMG:s möten. () ändradeunder ånyo sitt namn, i samband med alt organisationen antog förändradestadgar. Organisationen heter nu for Migralion,namnförkortningen behölls dock ograverad (ICM). Namn- och stadgeändringenmarkerar organisationens breddande av såväl medlemskap som verksamhel. Frän altunder ha varit framför allt en transportorganisation har ICMunder senare år utvecklat ell antal program för bland annal ätervandring tillutvecklingsländer av utbildade experter från de industrialiserade länderna, ätervandringav flyktingar inklusive hjälp med integrations- och arbetsmarknadsfrågor, hjälpmed ätervandring och återanpassning av asylsökande som förvägratsuppehållstillstånd (sädana program finns i och ) samlrekrytering av experter till medlemsländer. Organisationen har också fortsattsitt expert-seminarieprogram i integrations- och migrationsfrågor. Slutligen ärICM fortfarande den främsta internationella organisationen när del gäller transport- inklusive hälsokontroll; social- och arbelsmarknadsrådgivning -för flyktingaroch migranter. antal nya medlemmar och observatörer frän bl. a. annalAfrika, där ICM: s program är under utveckling, och har anslutit sig lillorganisationen. genomför organisationen en aktiv kampanj föralt rekrytera nya medlemsstater samt för alt förmå observatörsstater alt antamedlemsstatus. Organisationen bildades Och var medlemfram . Frägan omSveriges återinträde som fullvärdig medlem är under beredning i . anlitar ICM som transportorganisation för hitresandekvotflyktingar och deras anhöriga. har också bidragit lill, och aktivtmedverkat i, ICM: s seminarier. Inom ramen för arbetet med EG:s inre marknad, som skallvara genomförd är 1992, pågår diskussioner om en harmonisering av bl. a. viserings-ochasylpolitiken. Med hänsyn till EG:s begränsade mandat i dessa frågor är delrimligt atl anla alt en harmonisering blir myckel svår atl genomföra. EG-kommissionenarbetar med riktlinjer avseende asylrätt. EG-ländernasjustitieministrar har vid sidan av initierat försök till harmoniseringav viseringspoliliken och bl. a. tillsall en arbetsgrupp med uppgift alt seöver frägor om EG:s yttre och inre gränser, asylrätt, dokumenlförstöring ochpassförfalskning. Särskilda undergrupper behandlar de enskilda frågorna.Arbetet har pågått sedan slulet av . Konsultationerna mellan ett antal västeuropeiska ländersamt och Konsultationerna är en dialog mellan inalles 12 länder:Australien, , , , , ,, , , , och samt UNHCRkring frägor rörande asylsökande och flyktingar i och Nordamerika.Initiativet lill denna process togs av i nära samarbete med UNHCR inovember 1985, då den första konsultationen hölls i . har tremöten hållils av själva konsultationen, som blivit elt värdefullt instrumentför dialog mellan länderna och med UNHCR och för uppslutning kring ellbevarande av de principer som flyktingkonvention ger uttryck för.Mycket av konsultationens arbete har utförts i arbetsgrupper (en för iranskaasylsökare, en för tamilska sädana och en för statistikfrågor) där konkretaförslag till gemensamma aktioner förberetts inför del näsla mötet, vilketkommer all äga rum . Jämsides med konsultationens arbete har ocksä ett antaleuropeiska frivilliga organisationer, grupperade i Consultalion onRefugees (ECRE), presenterat ett övergripande förslag till europeisk flyktingpolitik.Della förslag kommer att diskuteras såväl inom konsultationen som inom ramenför UNHCR: s exekutivkommitté, lill vilken förslagen ursprungligen ställdes. Det faktum all de flesta andra europeiska ochutomeuropeiska industri-stater pä olika sätt infört, eller planerar all införa,olika lyper av restriktioner med avsikt alt minska trycket frånasylinvandringen lill gör atl en fortsatl möjlighet till dialog blir eltviktigt element i strävan att bibehålla en ambitiös och solidariskflyktingpolitik. Det nordiska samarbetet inom del flyklingpoliliska områdethar fortsall. De nordiska regeringarna är eniga om viklen av dialog, samråd och samar bete i dessa frägor. har också arbetet lill följd av rekommendation nr Skr.1987/88:157 30/86 angående samarbete inom flyktingpolitiken fortsall. Den på svenskt förslag inrättade nordiskasamrådsgruppen på hög nivå för jlyktingfrågor har mötts vid femtillfällen. Gruppen har lagl fram förslag avseende instilulionaliseringen avinformationsutbytet mellan de nordiska länderna i frågor som rör statistik och länderinforma-lion.En särskild arbetsgrupp under samrådsgruppen arbetar med frågor som rör EG:s gränskonlrollförslagoch andra flyklingpoliliska aspekter pä utvecklingen av EG. Vidare arbetarsamrådsgruppen med möjligheterna all få till stånd en gemensam nordisk kvoluttagningför iranska flyktingar som slår under FN:s beskydd. Gruppen kommer ocksäatt diskutera möjligheterna till gemensamt agerande inom ramen för UNHCR närdet gäller frågor rörande irreguljär invandring och dokumenllöshet. Inom ramen för övervakningen av den nordiskapasskontrollöverenskommelsen (PÖK) sker regelbundna samräd i detnordiska utlänningsutskottei med företrädare för vederbörande myndigheter. Den nordiska kontaktgruppen för migrationsfrågor genomförbl. a. etl projekt - "Integration av icke-europeiska invandrare" -där integrationen av och situationen för de vietnamesiska flyktingarna i deolika nordiska länderna studeras. Förslag kommer att lämnas om fortsatt nordisktsamarbete rörande integration av flyktingar och invandrare. Inom ramen för etlannat projekt studeras möjligheterna lill nordiskt samarbete om information lillflyktingar. tredje projekt är ell seminarium om ätervandring avsett allhållas . Samarbetet mellan och de organ, som i , Finlandoch närmast motsvarar vad gäller flyktingmottagande, har successivtutvecklats under de senasle åren. arrangeras nordiska flyk-lingkonferenseroch näsla nordiska flyktingkonferens hålls i Ebellofl, , - 2juni 1988. Konferensen kommer all behandla kulturmötet vid integrationen avflyktingar i de nordiska länderna. Utöver de årliga konferenserna arrangeras, dels i sambandmed varje konferens, dels vid åtminstone etl ytterligare tillfälle, så kallade"mini-möten" mellan generaldirektörerna (motsvarande) inom desamarbetande organen. anordnade ell arbelsseminariumom mottagande och integration av flyktingar i och . Syftet var atlutbyta kunskaper och erfarenheter mellan kommunala flyktingsam-ordnare i Skåneoch lokala flyklingarbetare från Dansk Flyglningehjaelp och danska kommuner.Seminariet bekräftade anlagandel om en brisl på kontakter och erfarenhetsutbytemellan de lokala flyktingarbetarna på ömse sidor av . Etl betydande anlal besök har mottagils hosSIV frän bl. a. motsvarande organ i , och . Därigenom harytterligare tillfällen erbjudits till ömsesidigt erfarenhetsutbyte och tillalt etablera personliga kontakter. Deinternationella frivilliga organisationerna Skr. Elt stort anlal internationella frivilliga organisationerär också aktiva inom såväl flyktingsbiståndets som flyktingpolitikens områden. En sammanslutning av europeiska frivilliga organisationer,ECRE, har som nämnts tidigare presenterat ell flyktingpolitiskt program förEuropa, vilket bl. a. är föremål för diskussion inom ramen för del nordiska ochdel europeiska samarbetet samt inom UNHCR. of () är ensammanslutning av frivilliga organisationer med säte i . ICVA spelar enaktiv roll inom flyktinghjälpens och flyktingpolitikens områden, och flera avmedlemsorganisationerna mottar också svenskt slöd. I samband med del senaslemötet av UNHCR: s exekutivkommitté hölls konsultationer av den svenskadelegationen med de frivilliga organisationerna inom ramen för ICVA. inleddes i ell organiseratsamarbete i form av etablerandet av en liaison-kommillé - Migreurope - mellanflera organisationer som arbetar på europeisk nivä, både invandrarsammanslul-ningaroch andra frivilligorganisalioner. Åven nationella invandrarorgani-sationerdeltar. Samarbetsgruppen för invandrarorganisalioner (SIOS) i ärrepresenterat i detta samarbete. Av de internationella frivilliga organisationer som mottarsvenskt stöd kan framför allt tre nämnas. () år formellt enschweizisk organisation och arbetar efter de principer som nedlagts i (den grupp av avlal som gäller behandlingen av sjuka, särade, krigsfångar ochcivilpersoner under krig). ICRC:s arbete omfattar egentligen skydd och biståndlill krigsfångar och civila internerade, efterforskning av saknade personer,förmedling av familjemeddelanden samt informationsspridning om Genéve-konventionernamen numera också materiellt bistånd till nödlidande. bidrog med sammanlagt 55 milj. kr. tillICRC:s operativa och reguljära budget. Kyrkornas världsråd (WCC) erhåller SIDA-medelför insatser till främjande av skyddet av de mänskliga rättigheterna i Latinamerika.WCC samarbetar med i första hand kyrkliga organisationer i med verksamheltill försvar för de mänskliga råliigheterna. Totalt har lill WCC utgått svenskt slöd om 88 320000 kr.under perioden 1983/84 - 1987/88. () har mottagitbidrag från SIDA för sitt stipendieprogram för latinamerikanska flyktingar. Isamband med avvecklingen av lUEF:s stipendieprogram för 1980/81anmodades WUS av SIDA alt ta ansvaret för IUEF:s stipendiater. WUS blev därmedden enda internationella organisaiidneh med etl omfattande, renodlatstipendieprogram i och för . WUS stipendieprogram bedrivs i 16 länder i Latinamerika.Totalt har lill WUS utgått bidrag om ca 100 milj. kr. /83 -1987/88. 5 Densvenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning Skr. Den svenska lagstiftningen belräffande flyktingar står iöverensstämmelse med flyktingkonvention och 1967 ärs protokoll omflyktingars rättsliga ställning. I 3 S UtIL återfinns en definition och enskyddsbestämmelse rörande flyktingar som överensstämmer med konventionens. Bestämmelsernai 5 och 6 SS UtIL om skydd ål krigsvägrare och ål personer som, ulan all varaflyktingar, kan åberopa starka polilisk-humanitära skäl för alt få stanna iSverige, ger skydd åven ål personer som inle omfattas av flyktingkonventionen.Denna vidare asylrätt ligger i linje med vad UNHCR rekommenderar, men Sverigeär etl av de få länder som har infört sädana bestämmelser i sin utlänningslag. Den som på egen hand kommer till för atl söka asylhär skall redovisa sina skäl för polisen redan vid gränsen. Polisen gör enförsta utredning för alt kunna avgöra om den asylsökande skall avvisas eller omärendet skall överlämnas till för handläggning. Om den asylsökande anförpolitiska skäl, vilka inle är uppenbart orikliga och inle kan lämnas ulanavseende, skall ärendet överlämnas lill . Finner polisen däremot atl skälenär uppenbart orikliga eller alt de kan lämnas utan avseende kan beslul fattasom avvisning. Beslutet får emellertid inle verkställas innan underrättatsom fallet och beslutat atl inle överta ärendet. Om finner att polisensbedömning av de åberopade skälen är felaktig skall verkel överta avvisningsärendel.Avvisningsbeslutel förfaller dä. En asylsökande har i allmänhet möjlighet atl få rättshjälpgenom offentligt biträde. Denna rätt kommer all ytterligare förslärkas (jfr.prop. 1987/88:73). Det slora antalet asylsökande har medförl långahandläggningstider i asylärenden. Hos polisen och invandrarverket ärhandläggningstiderna fortfarande väsentligt längre än enligl de mäl som angavsi propositionen (1983/84:144) om invandrings- och flyktingpolitiken. har emellertid under är 1987 förkorlats betydligt. Polisens handläggningstider varierar mellan olikapolismyndigheter. Den har under är 1987 uppgått till mellan tvä veckor och sex mänader. Hos invandrarverket har den genomsnittliga handlåggningstideni specialärenden, där majoriteten utgörs av asylärenden, legal på omkring treoch en halv månad underär 1987. Inom (arbetsmarknadsdeparlemenlel) är handlågg ningstiden i en stor del av de överklagade ärendena omkring tvä månader. För den asylsökande som fär elt negalivl beslul av invandrarverket och överklagar delta hos regeringen innebår della all den totala väntetiden frän det ansökan görs hos polisen till dess regeringen meddelar sitt beslul i allmänhet är omkring etl år. Förslagenfrån asylärendeutredningen och översynen av Skr. Den s. k. asylulredningen (A 1984:01) föreslog i sillslutbetänkande Rålls-säkerhelen vid direktavvisningar (SOU 1986:48) atl beslulrörande s.k. direktavvisningar skall handhas av som första instans.Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen tillsatte två särskildautredare i syfte all kraftigt förkorta väntetiderna i utlänningsärenden.Utredningarna har arbetat parallellt och avlämnade strax efter årsskiftet1987/88 sina slutbetänkanden. I betänkandet Översyn av utlänningslagen (SOU 1988:1)läggs fram förslag grundat på en teknisk översyn av ullänningslagsliflningen.Den särskilda utredaren (1987:01) föreslår bl. a. att skall vara förstainstans i alla asylärenden, atl muntlig handläggning skall förekomma i väsenlliglfler ärenden ån , alt möjligheten lill rållshjålp i utlänningsärendenutökas saml atl beslul i utlänningsärenden skall motiveras utförligare. Vidareföreslås atl lagakraftvunna beslut inte skall kunna omprövas pä verkställighetssladietmen all en ny ansökan skall kunna ges in. Regler som skall motverka atlidentitets- och resehandlingar förstörs föresläs ocksä. I belänkandet (SOU 1988:2) Kortare väntan redovisar den s.k.asyl-ärendeutredningen (A 1987:02) vissa mäl för den framlida handläggningen avutlänningsärenden. Enligt utredaren bör handläggningsliderna i asylärenden merän halveras. Vidare anser man atl klara bifallsärenden bör kunna avgöras inomtvä veckor från ansökan. Enligl utredningen skall ingen behöva vänta mer ån sexmänader på elt slutligt beslut. De åtgärder som föreslås för alt dessa målskall kunna nås är bl. a. en koncentration av asylulredningar till ulredningsslussar,indelning i klara bifallsärenden och mer tveksamma ärenden så snart den förstautredningen slutförts, samt att beslul i klara bifallsärenden meddelas ianslutning lill denna uppdelning. Vidare föreslås en förstärkt administrativledning av tillståndsprövningen vid . 6 Flyktingar och asylsökande i Kvotflyklingarna (se nedan) utgör endasl enmindre del av den totala flyktinginvandringen till . Mångdubbelt flerreste på egen hand hit och sökte asyl vid gränsen eller efter ankomslenlill . uppgick, dessa, inberäknat barn, lill ca 18000personer, varav ca 2 500 beslut all inle överta direktavvisningar fattades avSIV. Någon statistik över antalet verkställda direktavvisningar finns inle.Under år 1986 var antalet asylsökande ca 14500 medan antalet direktavvi-sadeuppgick lill ca 1 700. De slörsla grupperna av asylsökande kom frånIran, och . Bland övriga grupper kan nämnas såväl statslösa (oftast palestinier) som libaneser och andra från . Antaletiranska asylsökande är fortfarande slort, även om del minskade Skr.1987/88:157 något . ansökte ca 6300 iranskamedborgare om asyl här. uppskattas antalet asylsökande iraniertill ca 5 500. Avvisningar av iranier lill tredje land, dvs. elt land annalån där de vistats före ankomsten lill , försvåras genom allasylsökande iranier i de flesta fall gjort sig av med passhandling och andraresehandlingar som visar flyktvägen. Andelen unga män som inte vill delta i delfortsatta kriget mot är oförändrat hög. beviljades 7 561iranier uppehällstillsländ som flyktingar och därmed jämställda personer. Avdessa var 2181 barn. är fortfarande del land i som svararför den slörsla invandringen lill . Anlalet enskilt inresta mer äntredubblades . sökte ca 4000 chilenskamedborgare asyl i . Motsvarande siffra för var 1 800. Av dessavar 470 barn. Under är 1987 gavs 2 197 chilenare uppehållstillstånd somflyktingar eller därmed jämställda. ökade antalet asylsökande etiopier med merän 200 personer. Knappt I 000 sökte asyl är 1986, medan 1 240 sökte asyl år1987. I stort sett samtliga saknade passhandlingar vid ansökningstillfället.1414 etiopier beviljades under ärel uppehällstillsländ som flyktingar eller därmedjämställda. Omkring 5 000 polska medborgare besöker varjemånad. En minskande del av dessa ansöker om uppehållstillstånd för bosättninghär. beviljades 669 polska medborgare uppehållstillstånd somflyktingar eller jämställda med sådana. var anlalet tillstånd476. Antalet asylsökande uppgick lill 386. Anlalet asylsökande libaneser har ökalnågot. ansökte drygl 600 libanesiska medborgare hår om uppehållstillständpå politiska grunder. Därtill kommer ell anlal statslösa personer - också ca600 - varav mänga är av palestinsk härkomst och har vistats under en lång följdav år i . Asylsökande från utgörs också av personer med ursprungi och Turkiel. Under är 1987 gavs 305 libanesiska medborgare och 430 statslösapersoner uppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda personer. Anlalet irakiska asylsökande har åter ökat under år 1987.Den största gruppen är, liksom när del gäller , unga män som inle vill dellai kriget mellan och . Anlalet asylsökande uppgick lill 663personer mol 290 . Antalet beviljade uppehållstillstånd somflyktingar eller jämställda uppgick lill 596. beviljades 397 turkiska medborgare, varav102 barn, uppehållstillstånd i av politiska skäl. Antalet asylsökandeuppgick till 375. Anlalet asylsökande jugoslaver har ökalnågot och har under är 1987 uppgått lill ca 350 vuxna personer. Del slora flertalet kom mer från provinsen och uppger sig vara förföljda på grund av sitt albanska ursprung. Endasl drygl 50 har beviljats uppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämställda. Under år 1987ökade anlalet asylsökande frän med ca 100 Skr. 1987/88:157 personer lillca 350. Drygt 240 tillstånd gavs till flyktingar eller därmed jämställdapersoner. Antalet asylsökande rumäner har ökat frän 1984 lillca 1985, 1986 saml ca 600 är 1987. gavs drygl 900personer tillstånd som flyktingar eller därmed jämställda. sökte ett hundratal lankesiska medborgareasyl i . Detta var en ökning jämfört med då endast 20 personer sökteasyl. Flertalet av de lankesiska medborgarna var av tamilskt ursprung. Under är1987 gavs ca 30 personer tillstånd att stanna som flyktingar eller jämställda. Frän vart och etl av länderna , ochBangladesh kom vardera elt 50-tal asylsökande. Totalt gavs är 1987 ca 150tillstånd som flyktingar eller därmed jämställda personer till medborgare frändessa länder. Sammanlagt beviljades under är 1987 16545uppehållstillstånd enligl 3, 5 eller 6 SS UtIL eller av humanitära skäl samltill anhöriga till personer vilka beviljats tillstånd enligl nägon av dessaparagrafer. innebär en ökning med ca 3 500 personer jämfört med år 1986.Denna siffra inkluderar barn. Av dessa personer flck 3 783 () stanna enligl 3SUflL, 1679 () enligl 5 S och 5 374 () enligt 6S samt 3 206 () avhumanitära skål. 2503 personer () fick stanna som anhöriga till personer sombeviljats tillstånd av ovannämnda skål. Den utomnordiska invandringen 1987 Tabellen redovisar antalet personer som beviljats uppehållstillständför bosättning i Skäl till positiva beslut 1987 Kvotflyktingar § 3 § 5 § 6 Humanitära skäl Anknytning till flykting, jämställd SUMMA FLYKTINGAR OCH JÄMSTÄLLDA Elt betydande antal av dem som beviljatsuppehållstillstånd hade ansökt om asyl före är 1987.