prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag har erfarit att det i övriga trafikverkförestår ett utvecklingsarbete i samma syfte. Detta kan ge praktiskaerfarenheter för motsvarande utveckling inom andra sektorer. Pågående verksamhet, m. m. Jag övergår nu till att redovisavissa aktuella arbetsuppgifter och den verksamhet som har bedrivits under detgångna verksamhetsåret. redovisade statens naturvårdsverkförslag till åtgärder för att skydda ozonskiktet (SNV rapport 3353).. är det möjligt att minska användningen och utsläppen av CFC betydligtredan med dagens teknik. I ettförsta steg bör utsläppen kunna minskas med är 1991 jämfört med nivå. På längre siktbör mer långtgående minskningar av utsläppen vara möjliga. Jag har haft överläggningar med företag,branschorganisaUoner, myndigheteroch fackliga organisationer om möjligheten att minska användningen och utsläppen av CFC. resulterat i att harbeslutat att upphöra med användningen av allt material i vägkonstrukUoner som innehåller eller tillverkasmed hjälp av CFC senast till årsskiftet1991-1992. Även har fattat ett liknande beslut. Jag avser att återkomma till frågan omminskad användning av CFC i den miljöpolitiska propositionen. undertecknade ett 40-tal länderett internationellt protokoll ombegränsning av produktion och användning av CFC och haloner. Protokollet, som bygger pä somSverige undertecknade är 1985,förutsätts kunna träda i kraft den I.januari 1989 och däreftergenomföras etappvis. ProdukUon och användning av CFC skall i ett första steg frysas nivå senast efter ett är.I ett andra steg skall en-minskningmed genomföras . skall minskningen uppgå till . Förhalonerna innebär beslutet en frysningpå nivå efter avtalets ikraftträdande. De nordiska miljöministrarna kom i oktober 1987överens om en gemensam nordisk planför att minska användningen av CFC och andra ämnen som bryter ner ozonskiktet. Fram till år1991 skall användningen av dessa ämnen minska , Jag vill i detta sammanhang betona att detövergripande målet vad gäller CFC och haloner såväl nationellt som internationelltär att användningen av dessa ämnen skall upphöra . överlämnade tillregeringen ett förslag till aktionsplanmot luftföroreningar och försurning (SNV rapport 3379). tionsplanenavses komplettera det beslutade handlingsprogrammet Prop.1987/88:100 mot luftföroreningar ochförsurning enligt vilket svaveldioxidutsläppen Bil. skallminska och kväveoxidutsläppen fram jämfört med nivå. Jag återkommer till aktionsplanen i vårens I detta sammanhang vill jag erinra om attregeringen efter internationella överläggningarår 1985 föreslog (prop. 1985/86:61, JoU 11, rskr. 101) att skärpta avgaskravför personbilar skall införas i två steg; frivilligt och kombinerat med en reducerad försäljningsskatt för1987 och personbilsmodeller,och obligatoriskt från öch med personbilsmodeller.Introduktionen av katalytiskt avgasrenade bilar och blyfri bensin har varitframgångsrik. Vidare har på regeringens uppdragutrett vilka avgaskrav som börgälla för lastbilar och bussar (SNV rapport 3283). och statens energiverk har redovisatförslag om att minska kväveoxidutsläppenfrån förbränningsanläggningar (1983:3 och SNV rapport 3312). Båda förslagenbereds i . För att ytterligare minska svaveldioxidutsläppenhar regeringen beslutat att dengenomsnittliga svavelhalten i lätt eldningsolja får vara högst 0,2 viktprocent. Regeringen tillsatte en särskildakUonsgrupp mot havsföroreningar.Naturvårdsverket har på uppdrag av gruppen utarbetat ett förslag till enaktionsplan mot havsföroreningar. Förslaget överiämnades till regeringenvåren . I aktionsplanen utpekas de viktigaste områdenadär insatser krävs. Långtgåendeåtgärder måste enligt verket vidtas mot föroreningarna.Det gäller bådenationellt och internationellt. Arbetet med att begränsa tillförseln av stabila organiska ämnen ochväxtnäringsämnen bör ges hög prioritet. Åtgärder för att begränsautsläppen av metaller och olja är också mycketvikUga. I planen presenteras förslag till åtgärder avseende såväl industriersom jordbruk och kommunala reningsverk. inledde regeringen överläggningar medpappers- och massaindustrin för att minska användningen av klor ochklorföreningar vid produktion avblekt pappersmassa och för att påskynda att nya reningsåtgärder i industriella processer vidtas.Naturvårdsverket redovisade första delenav sitt s.k. miljö/cellulosa-projekt ijuli 1987. Förslag till handlingslinje i denna fråga finns i aktionsplanen mothavsföroreningar. Regeringen har i olika beslut i enskilda ärendenunder slagit fastprincipen att utsläppen av klorerad organisk substans måste minskas kraftigt. De högsta Ullåtna utsläppsniväernaenligt dessa beslut är i princip desamma som i sitt förslagtill aktionsplan mot havsföroreningaranger att den svenska skogsindustrin bör ha nätt . Jag vill här fästa uppmärksamheten vidregeringens beslut varigenomområdet kring förklarats som särskilt förore-ningskänsligt.Hösten 1986 redovisade länsstyrelserna i KrisUanstads och Hallandslän förslag ätgärder för att minska kväve- och fosforutsläppen till , Regeringenbemyndigade i april-1987 berörda länssty- Prop, 1987/88:100 relser attmeddela föreskrifter om sädana åtgärder. Beslutet berör främsl Bil. 16jordbruket saml kommunala avloppsreningsverk, Enligl beslulel skalllänsstyrelserna vidare senast lämna en första rapport tillregeringen om resultatet av vidtagna åtgärder. Också i andra sammanhang har ålgärder vidtagits för atlminska havsföroreningarna. Inom ramen för del svensk-norska samarbetet harfrågan om begränsningar av utsläppen av vattenföroreningar från industrier, tätorteroch jordbruk i Östfoldomrädet behandlats. Frän norsk sida har lagts fram ettprogram för sådana ulsläppsbegränsningar, tog den svenskaregeringen initiativ till eltgemensamt svensk-danskt arbete för att kartlägga miljösituationen och deviktigaste utsläppskällorna till och för att föreslå åtgärder för attminska utsläppen till och föroreningen av området. Utredningen redovisades ijuli 1987 (SNV rapport 3371). De nordiska miljöministrarna behandladehavsföroreningsfrågorna på sitt möte . Arbelet pii att nä gemensammalösningar skall fortsätta. möte med om Östersjönsmiljö kommer på svenskt initiativ alt hållas på ministernivå. En ministerkonferens om ägde rum i Londonhösten , Konferensen enades om ökade insiitser för all skydda Nordsjönsmarina miljö genom att starkt begränsa utsläpp från land samt förbjuda dumpningav industriavfall och förbränning av avfall lillhavs. Regeringen har i en skrivelse till (skr, 1986/87:157) redovisatriktlinjer för skärpta miljökrav vid anläggningar för avfallsförbränning.Kraven innebär att reningsutrustning för bl.a.dioxiner måste installeras, Dioxinulsläppen skall minskas med ,Dessa krav skall vara uppfyllda i alla befintliga anläggningar årsutgång. Tillstånd för nya anläggningar förutsätter att de skärpta kravenuppfylls. Regeringen gav iuppdrag att utvärdera erfarenheterna inom avfalls- och återvinningsområdet.Utgångspunkten för uppdraget är att mängden avfall skall minska så långtmöjligt, I uppdraget, som skall redovisas , ingår bl.a. att studera de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för ökad återvinning. Ny miljöskyddsteknik kan numerastimuleras genom medel ur bränslemiljöfonden. antog (prop. 1986/87:55,JoU8, rskr. 70) ell åtgärdsprogram mot miljöfariiga batterier. Riksdagsbeslutet och den med anledning därav utfärdade förordningen. (1986:1236) om miljöfarliga batte rier innebär bl. a. att samtliga kommuner är skyldiga att samla in miljöfarii- ga batterier. En landsomfattande informationskampanj har genomförts , Regeringen har vid.are beslutat om en särskild symbolmärkning av miljöfarliga batterier. Regeringen gav i.uppdragatt inventera förekomsten av giftavfall m. m. Uppdraget avrapporterades hösten1987, Vidbl, a. kemikalieinspektionen pågår arbetet med alt minska riskerna , med och användningen av kemiska bekämpningsmedel. alt fram jämfört medår 1985 ha halverat användningen av Prop. 1987/88:100 bekämpningsmedel ijordbruket. 16 livsmedelsverket och Sverigeslantbruksuniversitet har viktiga arbetsuppgifter i detta s.k,,halveringsprogram. har på regeringens förslagbeslutat att tillföra naturvärdsverketca 4 milj, kr. under /88 för analys av dioxiner och andra miljögifter. Räknat för heltbudgetår innebär detla närmare 8 milj, kr. Frågan om finansieringen av ersättning Ullskadelidande saml av åtgärder för återställning och sanering vid miljöskadorhar utretts av miljöska-defondsutredningen, som redovisade sina förslagi betänkandet (SOU 1987:15) Miljöskadefond,Förslaget bereds inom regeringskansliel. Miljöskyddslagen ändrades så att det blevmöjligt atl peka ut särskiltföroreningskänsliga områden, för vilka myndigheterna kan vidta speciella åtgärder, i och områdetkring har pekats utsom sådana områden. Jag kommer atl föreslå en utvidgning av miljöskyddslagen även såvitt avserbl, a, områden med särskilt svåra luftföroreningar. Genom den nya (1987:10) somträdde i kraft den Ijuli 1987 blir kommunala översiktsplaner över mark- ochvattenanvändningen obligatoriska.Översiktsplanerna ger bl. a. bättre förutsättningar för en förebyggande miljövård och för en belysning avkonflikter mellan ex-ploateringsinlressen och miljövärden, 1 naturresurslagen (1987:12), som trädde i kraftsamtidigt med den nya plan- ochbygglagen, understryks att mark- och vattenområden skall användas till det de är mest lämpade för, Lagen ger riktlinjer för att balansera exploaleringsintressen mol bevarandevärden ochmiljöhänsyn, I lagens inledandebestämmelser anges alt marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall användas så att en frän ekologisk,social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållningfrämjas, I samband med tillkomsten av den nyaplanlagstiftningen har också naturvårdslagenändrats så all kommunerna fär räll att själva besluta om bildande avnaturreservat och nalurvårdsområden. har med skrivelse den 26november 1987 föreslagit en översynav naturvårdslagen. Frågan bereds inorri , Elt förslag till ny strälskyddslag har behandlats av lagrådet, Lagens syfte är all stärka skyddet för människor, djur och miljö mot skadlig verkan av strålning, I förhällande tillgällande strälskyddslag innebär förslaget bl, a. ett utvidgat ansvar för den som är verksam med strålning. Förslaget, innehållerockså nya bestämmelser för att göra tillsynen mer effektiv. Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram förslag för om en nystrålskyddslag all gälla från , ,.,. Statens strålskyddsinslitut har i samråd medsocialstyrelsen, statens planverk och statens mät- och provrådutarbetat en lägesrapport om arbe tet med att minska riskerna medradon i bostäder. Rapporten överlämna- ' 9 des till regeringen , Myndigheterna harbedömt läget som Prop. 1987/88:100 allvarligt.Ett antal åtgärder har vidtagits och föreslagits för att komma till Bil. 16rätta med radonproblemen. denna dag har chefen för föreslagit förenkhngar ochförbättringar av nu gällande regler för ekonomiskt stöd till småhusägare.Åtgärderna bör bidra till att allvarliga hälsorisker till följd avradon i bostäder skall kunna undanröjas. Vissa förslag i årets budgetproposition Föratt effektivisera miljöskyddet och förbereda förändringar i miljövårdsorganisationenföreslår jag i det följande särskilda insatser om 5 milj. kr. I avvaktan på beslut om sädana förändringar harchefen för tidigare denna dag föreslagit attlänsstyrelserna för /89tillförs 10 milj, kr. för bl.a. enförstärkt tillsyn enligt miljöskyddslagen. Utöver den satsning på miljövårdsforskningen somgjordes i forskningspropositionenvåren 1987 föreslår jag i det följande en ytteriigare resursförstärkning.Den s, k. kollekUva forskningen föreslås få ett ökat stöd genom det treåriga ramprogram som, underförbehåll av regeringens godkännande,överenskommits mellan företrädare för staten och . /89 innebär detta attstaten ökar sitt stöd med ca 3 milj: kr. Därigenom möjliggörs bl.a. en angelägen förstärkning av det internationellamiljösamarbetet pä forskningsområdet. Naturvårdsverkethar träffat avtal med jordbrukare för att bevara ett urval av värdefulla ängs- och hagmarker. Jag kommer i det följande attföreslå att 10 milj. kr. anvisas för naturvärdsinsatser i odlingslandskapet. Åtgärder som också berör kulturminnesvärdengenomförs i samarbete med . Medvetenheten om miljöns betydelse bör grundläggastidigt i livet, In-formaUons- ochutbildningsinsatser på miljöområdet riktade barn och ungdomar är därförangelägna. Jag vill på detta område hänvisa till den redovisning somstatsrådet har lämnat. Av denna framgår att medel förutvecklings- och förnyelsearbetet bl. a, kommer att avsättas förmiljöfostran i barnomsorgen. Med anledning av förslag från en arbetsgrupp inomregeringskansliet har utbildningsministern och statsrådet lagt fram förslag med syfteatt stärka miljöfrågornas ställning i undervisningen. Statsrådet har också föreslagit attsärskilda medel skall avsättas förde s. k. miljöresurspersoner, som finns knutna lill länsskolnämnderna. Jag kommer i det följande att under naturvårdsverketsinformationsan slag beräkna ökade medel för informationsverksamhet för att möjliggöra en ökad satsning på materialprodukUon för bl.a. skolans behov. Det är vidare nödvändigt att miljöfrågorna ges roll i t. ex. civilingenjörs- och lärarutbildningarna. Här bör bl,a, och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) kunna gevägledning och stöd ät de lokala utbildningarna, 10 För att detuppsatta målet med en halvering av bekämpningsmedelsan- Prop. 1987/88:100 vändningen i jordbruket skall kunna uppnäsföreslås att ytterligare resurser Bil. Jagövergår nu till att närmare beröra den planerade miljöpolitiska proposi- ; Uonen. Miljön har utsatts förallvarliga skador. Den snabba tekniska och ekonomiska utvecklingen förofta med sig att eventuella negativamiljöeffekter upptäcks i efterhand. MiljöpoliUken måste nu vidareutvecklas. En framgångsrik miljöpolitik kräveratt miljöhänsynen ingår som enviktig del i samhällsplaneringen och den tekniska utvecklingen. Åtgärder i efterhand blir i regel svårare ochdyrare. Det är mot denna bakgrundsomjag avser föreslå regeringen aft i en miljöpolitisk proposition ge en samlad redovisning avde åtgärder som bör vidtas. I betänkandet (SOU 1987:32) För en bättre miljöhar förslag lämnats till ätgärderrörande miljövårdens organisation m.m. Förslaget berör bl, a. ,, länsstyrelserna och kommunerna. En väl fungerande ;niljövårdsorganisation är enligt minmening av central betydelse för att de åtgärder som föreslås på miljöområdetskall fä den effekt som åsyftas. Luftföroreningar och försurningar medför somjagnyss har redogjort för omfattande och allvarliga skador på skog, grödor, markoch vatten. Situationen har i vissahänseenden förvärrats även om genomförda åtgärder har gett goda resultat. Arbetet med att lösa problemenmåste därför gä vidare, skall fortsätta ansträngningarna att fåtill stånd en europeisk aktionsplan mot försurning. Den bör slå fast hurmycket utsläppen av svavel och kvävedioxidermåste minska för att skadad miljö skall kunna återställas och nya miljöskador förhindras. Planen bör också visa hurdetta skall genomföras. De förslagsom i detta syfte lagts fram från svensk sida inom ramen för FN:s konvention om långväga, gränsöverskridande luftföroreningarhar mottagits positivt. Flera ämnen bidrar till att bryta ned detskyddande ozonskiktet. Användningen av CFC och haloner måste som jag tidigarenämnt minskas kraftigt. Målet är attanvändningen av de miljöfarliga ämnena skall upphöra. Internationellt krävs som ett första steg ettförbud mot CFC som drivgas i sprayflaskor liknande det förbud som råderi . Vi måste också verka för attanvändningen av CFC upphör på områden där det finns goda alternativ, t.ex. beträffande förpackningar och material. Arbetet med att byta CFC motandra ämnen har inletts. Det internationella avtalet om minskning av produktion och användning av CFC ochhaloner som jag har redovisat behöver följas upp, bl, a. vad gälleravvecklingstakten. Avvecklingen iSverige bör ske så snabbt som möjligt. aktionsplan mothavsföroreningar kommer att ligga till grund för mina fortsatta överväganden om åtgärder för att rena haven, 11 Detta arbete kommer också att innefatta fortsattaansträngningar för alt Prop. övriga länder genomför åtgärder till skydd för havsmiljön.De åtaganden Bil. som diskuteras i olikainternationella organ avser både utsläpp både från land och frän fartyg liksom förbudmot dumpning och förbränning av miljögifter till havs. Deföroreningar som i första hand bör bekämpas är utsläpp av stabila organiska ämnenoch närsalter. och olja bör ocksåbegränsas. För jordbruket finns i gällandejordbrukspoliliska riktlinjer angivet ett s.k. miljö- och resursmål. Enligt detta mål skall i jordbruket och livsmedelsproduktionen hänsyn tas till kravet på en godmiljö och behovet av enlångsiktig och planerad hushållning med våra naturresurser. Det långsiktigaomställningsarbetet sker i enlighet med bl: a. miljö- och resursmålet. I naturvärdsverkets förslag till aktionsplan mothavsföroreningar behandlas de kemikalieintensiva produktionsmetoderna ochgödselhanteringen vilka bl. a.orsakar kväveläckage och övergödning av hav och sjöar. överlämnades till regeringen enutredning om hur kväveläckage frånmark kan minskas genom sänkt intensitet i jordbruket. n. i . Vad gäller energiområdet har utvecklingen desenaste åren inneburit gynnsammaeffekter för miljön genom ökad energihushållning, minskade utsläpp frän oljeeldning samt särskildasatsningar pä miljövänlig teknik. Jag kommer i det följande att närmareredogöra för de energipolitiska frågornaoch därmed sammanhängande särskilda miljöfrågor, I vissa regioner krävs särskilda insatser för attkomma lill rätta med miljöproblemen. och , främst , är exempel på sådana regioner. ochRingsjön är andra exempel på områdenför vilka särskilda ålgärder har beslutats. Också miljöproblemen i destörre städerna kräver ökad uppmärksamhet. Frågor som har utretts avmiljöskadefondsutredningen kommer att behandlas i den miljöpolitiskaproposiUonen, De samhällsekonomiska konsekvenserna av denpågående miljöförstöringen är omfattande. Kostnaderna för att åtgärdamiljöskadorna bör i princip bäras av den somförorsakar dem. Med hänsyn lill miljöproblemens art och till att de ofta ärgränsöverskridande måste staten svara för vissa slag av ätgärder. Huvuddelen av kostnaderna skall dock bäras av andra änstaten. Ekonomiska styrmedel blir idetla sammanhang ett viktigt kompletterande inslag imiljöskyddsarbetet. Ett ökat miljömedvetande förutsätter bl.a.vidgade informations- och utbildningsinsatser.Här kan folkrörelserna spela en viktig roll. Inom görs nu en översyn av helabidragssystemet till folkrörelserna. Som en del i översynen ingår frågan omstödet tillmiljöorganisationerna, I den miljöpolitiska propositionen avser jag ocksåbehandla vissa frågor om naturvård, bl.a. förslag omjustering av områdesgränserna i. national-, parkerna , och . Förslag till utvidgning . avSänQällets nationalpark kommer också att behandlas. Genomriksdagens beslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr. 362) lades riktlinjerna för energipolitiken fast. Deinnebär alt samhällets och industrins behov av en billig och säkerenergiförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning är grundat pä varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor. En effekUv energianvändningoch en intensifierad energihushållning skall främjas. Stränga krav skallställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Kärnkraften skall utnyttjas . Senast är2010 skall den sista reaktorn tas ur drift. efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl iSovjetunionen vären 1986 uppdrogregeringen åt rådet för långsiktiga elanvändnings- och elproduktionsfrågor, energirådet, att på nytt pröva degrundläggande frågorna omkärnkraftens säkerhet m, m. verksamhet resulterade i ett omfattande underlagsmaterial. Materialetöverlämnades till regeringen och remissbehandladesdärefter, I den proposition om vissa utgångspunkter förenergisystemets omställning (prop,1986/87:159) som regeringen lade fram konstaterade jag atl ingetavgörande kommit fram som ger anledning alt tidigarelägga den tidpunkt, är 2010, när kärnkraftsavvecklingenskall vara helt genomförd. Däremotdrog jag slutsatsen att gjorda undersökningar visar atl en avveckling pä tio åreller skulle kräva stora uppoffringar, både ekonomiskt och miljömässigt. Detta gäller oavsettom avvecklingen läggs tidigt ellersent fram till är 2010, En lång omställningsperiod, däremot, ökar möjligheterna lill successiv anpassningoch teknikutveckling. Därigenom skapas goda förutsättningar för den nyakraftproduktionen att klara strängamiljökrav. Omställningen måste också ske på elt sådant sätt att inte uppställda välfärdsmåläventyras. Vidare kommer upphandlingenav nya elproduklionsanläggningar och genomförandel av eleffekliviserings- och elersätlningsålgärder m.m. atl spridas ut över tiden, Pä detta sätt ges svensk industri bättremöjligheter att svara för en stor del avleveranserna vid de betydande investeringar som blir följden av kärnkraflsavvecklingen. minskar derisker för överhettning på investeringssidan som skulle uppstå vid enomfattande, snabb omställning. Därför anförde jag att omställningsperioden börutsträckas med bibehållet slutmål alt avvecklingen av kärnkraften skallvara helt genomförd senast år 2010.Samtidigt måste kärnkraftsavvecklingen genomföras så att en säkerelförsörjning kan upprätthällas. Regeringen föreslog att ett utvecklingsprogramskall genomföras och att målet för detta utvecklingsprogramskall vara att en första reaktor skall kunna tas ur drift underåren 1993-1995 och en andra reaktor någon gäng ,Tillförseln av ny energi och resultaten av hushållningen med energi skalldock vara avgörande för tidpunkterna för reaktorernas urdrifttagning. Vid valet av de reaklorer som förstskall tas ur drift bör - vid sidan avsäkerhetsaspekterna - beaktas bl. a. reakto rernas regionala betydelse förkraftproduktionen, möjligheterna att överfö- 13 ra kraft mellan regioner och de regionala förutsätlningarnaför att minska Prop. 1987/88:100 elanvändningen. Riksdagenhar godkänt regeringens förslag (NU 1987/88: 7, rskr. Jag avser atl återkomma tillregeringen med preciserade förslaglill beträffande kärnkraftsavvecklingens inledning. I propositionen (1986/87:159) omi vissautgångspunkter för energisystemetsomställning underströk jag att det är mycket angeläget att den kommande kärnkraftsavvecklingen inte får ske påbekostnad av miljön. Ny energitillförselmåste uppfylla mycket högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Stora ansträngningar görs för att minskaenergisystemets negativa inverkanpå miljön. Bl, a. har beslutat (prop, 1984/85:127, JoU 28, rskr, 275) att utsläppen av svavel- ochkväveoxider skall minskas med 65 resp, lill , räknat från1980 års nivå. Som jag tidigarehar berört har i samarbete med en rad andra myndigheter redovisat en akUonsplan mot luftföroreningar och försurning.Naturvärdsverket konstaterade därvid att svaveldioxidutsläppen ökade starkt iSverige under 1950- och 1960-talen.Från 1970-talets böljan har de sedan minskat, så att de nu är avsevärtlägre än pä , Minskningen av svaveldioxidutsläppen är i storutsträckning ett resultat av omläggning av energiförsörjningen, minskadenergiförbrukning och skärptamiljökrav. Den skärptes miljökraven vid oljeanvändning ytterligare genom att en bestämmelse iförordningen (1976:1055) om svavelhalligt bränsle infördes om att dengenomsnittliga svavelhalten i lätt eldningsolja får vara högst 0,2viktprocent. Energisektorn svarar för av kväveoxidutsläppeni . ochnaturvårdsverket har på regeringens uppdrag utrett möjligheternaatt minska utsläppen av kväveoxider från förbränningsanläggningar. Jag avseratt återkomma med ett ställningstagandeUll de föreslagna åtgärderna i den miljöpolitiska propositionen . år sedan den dencentrala förvaltningsmyndighetenför frågor om energiförsörjning. Verkels uppgifter har sedan det inrättades förändrats bl. a. vad gäller den stödverksamhetsom verket administrerar. Verket harunder /87 omorganiserats.