prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — omsärskilda regionalpolitiska insatser i m. m. Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokoliet för de åtgärder och deändamål som framgår av föredragandenas hemställan. I propositionen föreslås åtgärder för att dels motverka denegativa effekterna av det minskade personalbehovet vid de verksamheter ,och bedriver i , dels förbättra förutsättningarnaför utveckling i länet. Dessutom föresläs att ytterligare medel anvisas tilllokaliseringsbidrag m. m. för projekt till vilka beslut om stöd fattas avregeringen och statens industriverk. De föreslagna åtgärderna i beräknas kosta791,4 milj. kr. Till lokaliseringsbidrag m.m. föreslås 440 milj. kr., varavhögst 125 milj. kr. beräknas för särskilda projekt i . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, R. , , , , , G. , , Föredragande: statsråden , , ,, , , , och Proposition om särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän m.m. Chefen för industridepartementet, statsrådet ,anför efter samråd med övriga berörda föredraganden. har en rad nya företag etableratsinom branscher som inte alls eller endast i ringa omfattning fannsföreträdda i . Trots detta domineras näringslivet i Norrbottenslän fortfarande av gruv-, stål- och skogsindustri. Inom dessa branscher arbetarca av de industrisysselsatta. Det stora beroendet av basindustrierna har gjort länetsarbetsmarknad sårbar. Växlingar i konjunkturerna har fått stora genomslag isysselsättningsutvecklingen. Den struktur som basindustrin har i Norrbottenslän, med ett fåtal mycket stora enheter, gör också att nödvändiga strukturförändringarkan innebära stora påfrestningar för anställda och för enskilda orter. Antalet industrisysselsatta i uppgår förnärvarande till ca 18 400 personer, vilket innebär en betydande minskning sedanmitten av . Minskningen har skett inom basindustrierna inkl.träindustrin. Enligt de planer som gäller för främst de statligabasindustriföretagen i kommer antalet anställda att minska med ytterligareca 2200 personer fram . Jag återkommer senare till denna fråga. Den positiva utvecklingen inom näringslivet i hela landetmed tillkomsten av nya företag och verksamheter samt utveckling av befintligaföretag inom verkstadsindustri, kemisk industri,"informationsindustri" m.m., har kommit även tilldel. Industrisysselsättningen i länet har trots denna positiva utveckling legatpå i stort sett oförändrad nivå . De omfattande strukturförändringarna inom främst gruv- ochstålindu- strin ibörjan innebar mycket stora påfrestningar på arbets- Prop.1987/88:86 marknaden i . Genom de omfattande insatserna i 1983års utvecklingsprogram för (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr.305) samt den framgångsrika ekonomiska politik som regeringen fört har antaletarbetslösa minskat kraftigt. Den totala sysselsättningen i länet har ökat under1980-talet från 126000 personer år 1980 till 129000 personer år 1987.Sysselsättningsökningen har skett inom både offentlig och privat service- ochtjänsteproduktion. Trots detta är arbetslösheten fortfarande stor. var ca 8000 personer öppet arbetslösa i . Därtill kommer ca6500 personer i beredskapsarbete och i arbetsmarknadsutbildning. Förändringarna i näringsliv och sysselsättning återspeglasockså i länets befolkningsutveckling. har befolkningen iNorrbottens län minskat beroende på stor nettoutflyttning. vardock befolkningsutvecklingen i länet mera balanserad än tidigare under 1980-ta-let. Höga födelsetal påverkar i hög grad fortfarandebefolkningsstrukturen och befolkningsutvecklingen i län.Födelseöverskotten har inneburit att befolkningsminskningen trots utflyttningenvarit relativt långsam. En omfördelning av länets folkmängd har skett och skerfrån inland till kust. är det malmfältskommunerna som har haftden kraftigaste befolkningsminskningen. Innan jag går in på de nu aktuellasysselsättningsförändringarna och de förslag till åtgärder som de föranledervill jag erinra om de statliga insatser som gjorts i under desenaste åren. har - 1979,1982 och 1983 -beslutat om särskilda program med åtgärder för att stärkanäringslivet och sysselsättningen i . Det beslutadeåtgärdsprogrammet (prop. 1978/79:127, AU 33, NU 45, rskr. 320 och 322)omfattade stöd till länet på totalt ca . Riksdagsbeslutet (prop.1981/82:113, AU 23, rskr. 388) omfattade dels 355 milj. kr. till särskildasysselsättningfrämjande insatser, dels en sänkning av socialavgifterna i länetsfyra nordligaste kommuner. Beslutet (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr.305) omfattade åtgärder till en beräknad kostnad av ca . under entreårsperiod för att långsiktigt främja utvecklingen och sysselsättningen ilänet och för att möta den akuta sysselsättningskris som uppstått i Malmfälten.Det är således mycket betydande insatser som gjorts i län.Insatserna har bl. a. betytt att nya företag har tillkommit och att infrastrukturenhar byggts ut. Jag skall här kortfattat redogöra för beslut år1983 med anledning av prop. 1982/83:120 Utveckling i . För åtgärder inom områdeavsattes ca 470 milj. kr. Av dessa gick 390 milj. kr. som bidrag till SJ föratt ge Luossavaara-KiirunavaaraAB () en samhällsekonomiskt motiverad Prop. 1987/88:86 fraktnedsättningför malmtransporterna . Dessutom ingick investeringar i vägar (25milj. ), upprustning av (44 milj. och investeringar i Kirunaflygplats (11 milj. Inom ansvarsområde gjordesinsatser inom bl. a. gymnasieskolan, vuxenutbildningen och vid högskolan iLuleå. Ett extra anslag på 9 milj. kr. anvisades till högskolan i förytterligare kompetensuppbyggnad inom områdena elektronik, datateknik och verkstadsteknik.Dessutom anvisades 20 milj. kr. för investeringar i lokaler vid högskolan.Riksdagen anvisade också 4 milj. kr. till centrum för regionalvetenskapligforskning (CERUM) vid i för forskning om län.Vidare anvisade 3 milj. kr. till geofysiska institut (, IRF) för tillämpad forskning och utvecklingsarbeteinom institutet. Sammantaget avsattes inom område 36milj. Inom ansvarsområde anvisades 3milj. a. ett utvecklingsprojekt för fisket i kommun, utsättningav lax i länets älvar samt utvecklingsplanenng för de nordligaste samebyarna. Isamband med beslut om skogspolitiken anvisades vidare sammanlagt 15 milj. kr.för återväxtåtgärder och skogsvägar i . Vad gäller ansvarsområdeavsattes sammanlagt 342 milj. kr. Medlen användes bl. a. för ökadarbetsmarknadsutbildning, för att underlätta för dem som sökte arbete på annanort samt för sysselsättningsskapande åtgärder. Vidare anslogs särskilda medelför de övertaliga vid i Malmfälten. Särskilda resurser tillfördes ocksåarbetsmarknadsinstituten i och . I Malmfälten inrättades endelegation för särskilda insatser bland de övertaliga .vid . Inom ansvarsområde innebar riksdagsbeslutetsärskilda satsningar inom lantmäteriområdet. Produktionen av ekonomiska kartanöver förlades till . I etablerades en kartcentralför upprustning av fastighetsregisterkartor. Dessutom möjliggjordes fortsattproduktion i av vegetationskartan över länet. Inom industridepartementets ansvarsområde beviljades LKABett kapitaltillskott på 1 000 milj. kr. för att genomföra en finansiellrekonstruktion genom nedskrivningar av sina tillgångar. Bolaget erhöll också381 milj. kr. för att täcka merkostnaderna för förlängd uppsägningstid och för sysselsättningsskapandeåtgärder m.m. för övertalig personal. Vidare erhöll 50 milj. kr. för inköpav malm från forskningsgruvan i . Vissa medel beräknades även föråtgärder vid . I propositionen redovisade jag även min syn på systemetmed nedsätt ning av företagens socialavgifter och förordade därvid att det även fortsätt ningsvis borde begränsas till . Nedsättningen, som omfattar hela länet, uppgår till och innebär en reduktion av företagens kostnader med i storleksordningen 350 milj. kr. I samhälle gäller fullständig befrielse från socialavgifter t.o. De minskade inkomsterna till socialförsäkringssystemet täcks med regionalpolitiska medel. Regeringen har uppdragit åt statens industriverk att utvärdera effekterna av hedsätt- skall lämna sin rapport Prop.1987/88:86 1988. I direktiven för den regionalpolitiska kommittén (Dir.1987:48) ingår att bedöma hur effektiv nedsättningen av socialavgifterna är somregional-politiskt medel. Utöver dessa insatser beslutade om ett anslag på200 milj. kr. för särskilda regionalpolitiska insatser i länet. iNorrbottens län har i en rapport redovisat hur medlen har använts och effektenav insatserna. Av beloppet har ca hälften gått till Malmfälten (ochGällivare kommuner) och ungefär en fjärdedel till länets kustregion (,, och kommuner). Även i relation till antalet anställda ellerantalet arbetslösa har insatserna varit mest omfattande i Malmfälten. Med en annan fördelningsgrund av de 200 milj. kronorna hardrygt 60 milj. kr. gått till etablerings- och utvecklingskostnader för nyaföretag eller myndigheter. Drygt 40 milj. kr. kan hänföras till forskning,produktutveckling, teknikspridning eller utbildning. Insatser riktade tillsmåföretag omfattar knappt 40 milj. kr. Knappt 20 milj. kr. har vardera gåtttill energiprojekt resp. lokala utvecklingsprojekt. Av de 200 milj. kronorna har använts till infrastrukturellaåtgärder medan har avsett företagsinriktade åtgärder. Inom energiområdet beslutades om ett antal åtgärder föratt bl. a. stärka de inhemska bränslenas roll i länet. Genom dessa åtgärderskulle förutom utveckling av inhemska bränslen också länets utveckling ochsysselsättning främjas. Inom nämnda anslag för särskilda regionalpolitiskainsatser i gavs möjlighet att stödja byggande av anläggningarför produktion och användning av fasta bränslen. I propositionen beräknadesockså att omkring 50 milj. kr. från de medel som disponerades av den särskildadelegationen för energiupphandling skulle utnyttjas för lån till tillverkare avenergiutrustning i . har närmare 800 milj. kr. investerats ienergianläggningar i . Av dessa medel har staten svarat för caen tredjedel. Investeringarna har främst avsett fastbränslepannor och värmedistributionsnät.Vidare har investeringar gjorts i anläggningar för torvfö-rädling och trädbränsleproduktion,i små vattenkraftverk och i värmepumpar. Enligt en studie som genomförts avlänsstyrelsen har åtgärderna inom energiområdet givit upphov till ca 330permanenta sysselsättningstillfällen samt temporärt ca 630 årsarbeten underuppbyggnadsskedet. Till de särskilda insatser jag här nämnt kommer ordinarieprogram inom bl. a. arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Jag vill i detta sammanhang särskilt nämna de insatser somgjorts för utveckling i glesbygden framför allt i den norra länsdelen samt demedel som anvisats till Utvecklingscentrum och Centrum förglesbygdsteknik. Vidare har stöd lämnats till teknikcentra i ochGällivare. Ett omfattande stöd har även lämnats för att utveckla turistnäringeni länet. /83-1987/88 har de medel länsstyrelsendisponerar för regionala utvecklingsinsatser ökat från 51 milj. kr. till 105 milj. kr. Totalt har disponerat över 400 milj. kr. i sådana medel . Sedan år1982 har 208 företag i länet fått totalt 663 milj. kr. i lokali- Prop.1987/88:86 seringsstöd och offertstöd. Detta beräknas ge 1 675 nyaarbetstillfällen. Därtill kommer sysselsättningsstöd med 123 milj. kr., vilketmotsvarar ett ökat antal anställda med knappt 1 800 årsarbetskrafter. I östra bedrivs en försöksverksamhet med friareanvändning av arbetsmarknadspolitiska medel. För innevarande budgetår har 37,5milj. Medlen har i första hand använts för utvecklingsprojektför att stärka de befintliga företagen och för att stödja nyföretagan-de iregionen. Stöd har givits i form av kompetenshöjande åtgärder såsom utbildning,marknadsföringsinsatser och förstärkning av ledningsfunktioner samt förinvesteringar i maskiner och byggnader. Företagen representerar ett stortantal branscher, bl. a. verkstadsindustri, träindustri, livsmedelsindustri,turism, jordbruk och trädgårdsnäring samt data- och elektroniksektorn. Ioktober 1987 hade beslutats om stöd som berörde drygt 500 arbetstillfällen. Avdessa var enligt länsarbetsnämnden i drygt hälften nyaanställningar. har ytterligare en rad beslutfattats som har stor betydelse för utvecklingen i . anslog 24 milj. kr. för att under entreårsperiod främja teknikupphandling och underleverantörsutveckling. Hosföretag i pågår förstudieprojekt där drygt 2 milj. kr. avdessa medel disponeras. Genom beslut om regionalpolitiken våren 1985med anledning av prop. 1984/85:115 anvisades bl. 8 milj. kr. för attförstärka forskning och utbildning inom dataområdet i och 5 milj. kr. förförstärkning inom rymdområdet i . Beslutet innebar också att det regionalpolitiskagodstransportstödet kompletterades. Dels ändrades reglerna så att transporterav trävaror i kustsjöfart - bl. a. från hamnar i - bidragsmässigtfick mer likartade förutsättningar med landtransporter, dels infördes ett persontransportstödför resor i tjänsten med flyg eller tåg. Vidare infördes också som ett treårigtförsök stöd till datakommunikation med företag i , och Pajalakommuner. Regeringen har förelagt enproposition om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50). Ipropositionen framhålls att samspelet mellan trafikpolitiken ochregionalpolitiken bör förstärkas. Enligt propositionen visar utvecklingen under senare åratt mellan och har ett klart samhällsintresse ochatt den därför bör finnas kvar. Med hänsyn till möjligheterna att utvecklaturismen är det önskvärt med ett ökat regionalt engagemang somtrafiken läggs upp i mer decentraliserade och marknadsmässiga former. Det bördärför prövas om persontrafiken kan bedrivas i en annan form där lokala ochregionala intressenter samt turistorganisationer medverkar. bibehålls som en särskild division inom SJ. Isyfte att minska kostnaderna för järnmalmstransporterna från gruvor övervägs att tillsätta en gemensam svensk-norsk utredning med uppgift att se över samordnings- och rationaliseringsmöjligheterna på hela malmba nan. Ipropositionen föreslås vidare att staten skall fortsätta att köpa sådan Prop.1987/88:86 persontågstrafik på stomnätet samt inlands- och malmbanorna som är regionalpolitisktönskvärd men inte kan komma till stånd på rent affärsmässiga grunder. För attgarantera att norra ges en tillfredsställande trafikförsörjning medjärnväg bör därvid statens köp av trafik utökas till att omfattasovvagnstrafiken till och från övre . Påvägområdet kan nämnas det tioåriga investeringsprogram som beslutades år 1987för att höja vägnätets bärighet. Inom ramen för bärighetsprogrammet skallsammanlagt investeras i skogslänen. I propositionenföreslås att anslaget till drift och underhåll av statliga vägar skall höjasstegvis med 500 milj. kr. Tillskottet av medel skall i stor utsträckninganvändas för drifts- och underhållsåtgärder på vägar i skogslänen. Denna nyainsats kommer därmed att utgöra ett viktigt komplement tillbärighetsprogrammet. Eftersombilen är ett nödvändigt färdmedel för flertalet boende i glesbygd bör enligtpropositionen de föreslagna höjningarna av bensin- och kilometerskattenkompenseras genom en sänkning av fordonsskatten i vissa glesbygdskommuner. omfattas , , , , ,, , , , och kommuner av dennasänkning. I dessa kommuner kommer fordonsskatten att sättas ned med totalt 384kr. per fordon och år, vilket innebär att de allra lättaste personbilarna ifortsättningen blir helt befriade från fordonsskatt. Förluftfartens och sjöfartens del konstateras att den kostnadsutjämning som skerinom dessa sektorer är av stor regionalpolitisk betydelse och särskiltvärdefull för trafiken på norra . har vidareomfattande investeringar gjorts i flygplatserna i , och . Genombeslut av inrättades i en utvecklingsenhet inom lantmäterietmed inriktning mot datorstödd tematisk kartläggning. Enheten skall bl. a.arbeta med framställning av den nya nationalatla-sen. Samlokaliserad med dennaenhet har också inrättats en utvecklingsenhet för centralnämnden förfastighetsdata (CFD). Enheterna sysselsätter f. n. ett drygt tiotal personer. Regeringenbeviljade kommun bidrag med 4 milj. kr. till försöksverksamhetinom ramen för ett s. k. ekologiprojekt avseende bl. a. begränsning avhandelsgödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. Projektet omfattaralternativ odling inom jordbruk och trädgårdsnäring, skogsbruk,vidareförädlingsverksamhet, utbildning, turism m. m. Som ett led igenomförandet av projektet bildades en stiftelse i vilken kommun ochhögskolan i ingår som huvudmän. Jagvill också nämna det nordiska samarbetet som bedrivs inom Nordkalottkommittén.Samarbetet är inriktat på industri, turism, utbildning, areel-la näringar m. m. Inomjordbruksdepartementets område har, förutom uppräkningar av prisstödet til] norra , medel anvisats till ett särskilt åtgärdsprogram för jordbruket i norra med 100 milj. kr. I årets budgetproposition har föreslagits att ytterligare 80 milj. kr. Inomförsvarsdepartementets område har vidtagits särskil- Prop.1987/88:86 da åtgärder för att öka upphandling av försvarsmateriel iNorrbottens län. Dessa åtgärder har resulterat i upphandling avförsvarsmateriel på cirka 24 milj. kr. hos 20 företag. Totalt är omkring 60företag i länet nu engagerade för att kunna leverera materiel tillförsvarsmakten. I samband med att kontraktet för flygplan JAS 39 slöts år1982 lämnade (IG JAS) bland annat utfästelser omsysselsättnings-skapande åtgärder som skulle ge cirka 800nya arbetstillfällen. Av dessa 800 skulle minst 100 tillfalla län.IG JAS har skapat cirka 1 200 nya arbetstillfällen,varav drygt 140 i länet. I anslutning härtill har också ytterligare drygt 50arbetstillfällen skapats i en vindrutefabrik i . IG JAS utländska underieverantörer utfäste sig också år1982 att etablera industriell samverkan med svensk industri till lika storabelopp som kontrakten till dem i . En av de störstaunderleverantörerna har , med utfästelsen som grund, gjortbeställningar hos på cirka 300 milj. kr. Huvuddelen av dessa beställningarhar tillfallit i . Systemet med skatteutjämning, vars primära syfteär att skapa förutsättningar för en jämbördig standard för den kommunala serviceni alla delar av landet, är av stor betydelse för . Under 1988tillförs länet sammanlagt ca i form av skatte-utjämningsbidrag. I årets budgetproposition föreslår regeringen vissaförändringar i skatteutjämningssystemet vilka syftar till att minskaskillnaderna i utdebitering mellan skogslän och övriga län. Genom de omfattande åtgärder som gjorts och görs inom ettmycket brett fält i har en ny och mycket betydelsefull grundlagts för länets utveckling. Vid sidan av den gamla industristrukturen baserad påskogen, stålet och malmen har nya verksamheter börjat växa fram, många baseradepå ny teknik och nya produkter. utgör tillsammans medinstitutioner som f. d. geofysiska institut),institutets för verkstadsteknisk forskning (IVF) filial i m. fl. enviktig bas för denna utveckling. Jag vill i detta sammanhang också peka på denviktiga resurs som de regionala finans- och investmentbolagen utgör för att få fram riskvilligt kapital ochföretagsledningskompetens för en expansion av länets näringsliv. 3 Förändringar i de statliga företagens verksamhet iNorrbottens län De statliga företagen , , samt domänverkethar en betydande del av sin verksamhet i . sysselsatte detillsammans ca 11 600 personer. Deras sammanlagda investeringar i länet uppgick till över 500 milj. kr. 1987/88:86 ännu större. Dessa basindustrier har med hjälp av mycket storainvesteringar - över 5000 milj. kr. - i höggrad moderniserat sina anläggningar och därmed stärkt sin konkurrenskraft.Detta arbete fortsätter och stöds av ägaren. har två stora enheter i , sedan manöverlåtit sågverksrörelsen till . i är största pappersbruk förtillverkning av kraftliner som används i ytskiktet i wellpapp. För närvarandepågår en större ombyggnad av en pappersmaskin i syfte att höja kapaciteten från500000 ton till ca . i tillverkar och säljer blektpappersmassa samt blekt kraftpapper. Inom pågår nu studier av ett fortsattinvesteringsprogram för . Det omfattar en förnyelse av en torkmaskinför avsalumassa samt vissa kompletteringar i cellulosalinjen. Vidare studerasolika alternativ för att säkerställa pappersbrukets framtid. Dessa studierskall mynna ut i en flerårig investeringsplan med betydande investeringar. finner att bolagets investeringsprogram kräver nytt eget kapital harjag erfarit att bolaget återkommer till ägaren i denna fråga. med sina två underjordsgruvor i och Malmbergetverkar på en marknad som karaktäriseras av ett stort utbudsöverskott. Priset påjärnmalm har därför fallit kraftigt. För del förvärrasproblemet av att priset sätts i dollar och att dollarkursen fallit gentemotsvenska kronan. enda möjlighet att utvecklas under dessamarknadsförutsättningar är att minska sina brytnings- och logistikkostnader,ytterligare förbättra kvaliteten på olika järnmalmsprodukter samt ökaförädlingsgraden. Enligt en strategisk plan som underår 1987 har beslutat genomföra avser bolaget att minska sina reala tillverkningskostnadermed ca en tredjedel. Detta är möjligt genom att utnyttjar ny teknik, ökarstorskaligheten och rationaliserar bl. a. produktion och transporter.Betydande investeringar för att öka pelletskapacite-ten planeras vid företagetspelletsverk i , och . Jag har erfarit från bolagetatt beslut om dessa investeringar kommer att fattas successivt med start redanunder . Företagets beräknade investeringar t.o.m. år 1992överstiger 1500 milj. kr. färdigställs en ny huvudnivå iMalmberget, med ökad produktion som följd. Ett omfattande program för attutveckla nya produkter och öka kvaliteten på befintliga genomförs. kommer att bredda sin verksamhet genom att bilda ettspecial produktbolag. Bolagets uppgift blir att utveckla marknaden för produkter, vilka är baserade på LKAB-malm, men avsedda för annan avnämare än stålindustrin. Produktionen kommer så långt som möjligt att drivas inom . Det nya bolagets huvuduppgift blir marknadsföring och produktut veckling. Bolaget tillkommer för att påskynda och bredda en utveckling, som redan med framgång drivits inom . har på olika sätt bidragit till att närmare 400personer fått syssel- Prop. 1987/88:86 sättning i malmfältsregionen under åren1979-1986 inom verksamheter utanför järnmalmsbrytningen. Dotterbolaget , som tillverkar sprängämnen sysselsätter ca 40 personer och ävendotterbolaget sysselsätter ca 40personer. startade brytning av den s. k. Viscariamalmen.Verksamheten, som sysselsätter ca 200 personer, såldes till det finskabolaget . Vidare är den största aktieägaren i verkstadsföretagetAB som sysselsätter ca 80 personer. Slutligenhar bidragit med 25 milj. kr. för att stödja forskning vid högskolan iLuleå. verksamhet i är koncentrerad till ortenLuleå, där framställning av stålämnen, valsning av långa profilerade produktersamt beläggning och förädling av band inom dotterbolaget sker. I samband med ägarförändringar i , vilka redogjortsför i prop. 1986/87:71, tillfördes företaget 700 milj. kr. i form av ettkonvertibelt lån från . Dessa medel utgör en väsentlig finansieringskällatill den antagna strukturplanen för företaget. Istrukturplanen, som betonar Luleås betydelse som metallurgiskt centrum medavgörande betydelse för företagets s. k. kärnaffär, ingår en investering i en stränggjut-ningsmaskinför breda stålämnen, s. k. slabs till ett belopp av 350 milj. kr. Dessutomskall andra investeringar genomföras i . I finns i en framgångsrikverkstadsanläggning för presshärdning av bl. a. sidokrockskydd till personbilar. En investering som fördubblar presshärdningskapaciteten i PlannjaAB är kostnadsberäknad till drygt 70 milj. kr. och skulle i ett inledningsskedekomma att erbjuda anställning ät ytterligare minst 45 personer. Koncernledningeni kommer, enligt vad jag erfarit, därför att förbereda investeringen i Plannjaoch genomföra denna . har träffat avtal med ASSIom att per förvärva de sågverksrörelser som hittillsbedrivit i . Driften vid sågen i kommer att upphöra medansågarna i Lövholmen och kommer att omdanas till mycket moderna sågargenom ett investeringsprogram på över 100 milj. kr.