prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Fleraav remissinstanserna har framhållit alt något behov av lagändringar inteföreligger för all eldistributörerna skall kunna utvecklas till energitjänstföretag.Jag gör också den bedömningen att det finns förutsättningar föreldistributörerna alt inom ramen för gällande lagstiftning i ökad utsträckningerbjuda sina kunder nya typer av energiljänsler. Jag är dock medveten om deproblem som hänger samman med den dubbla roll som eldistributören härigenomkommer att spela och de intressekonflikter som härvid kan uppstå. Med hänsyntill vad jag nu har anfört är jag inte beredd att föreslå lagändringar med deninnebörd som delegationen har föreslagit. Enligtmin mening finns det skäl för eldistributörer och elproducenter att i framtidenengagera sig i eleffektiviseringsfrågor i större omfattning än för närvarande.Genom ett sådant engagemang tillförs resurser som kan skapa förutsättningar föratt samhällsekonomiskt motiverade eleffekliviseringsåtgärder kan realiseras.Utvecklingen inom området bör följas noga. Vid behov bör åtgärder vidtas föratt stimulera utvecklingen. Vadgäller frågan om abonnentråd vill jag i likhet med elanvändningsdelegationenframhålla alt abonnentråd sin natur är en organisationsform som lämpligenbör tillkomma på frivillig väg. Enligt vad jag har erfarit kommer företrädareför abonnenterna att la initiativ till att en försöksverksamhet medabonnentråd påbörjas , vilket enlig min uppfattning är positivt.Statens energiverk bör få i uppdrag att följa utvecklingen inom detta område.Jag är mot denna bakgrund inte beredd alt föreslå lagstiftningsåtgärder inom dettaområde. Jaghar Udigare i samband med mina övervägande, rörande vissa utgångspunkter förenergisystemets omställning (prop. 1986/87:159, NU 7, rskr. 56) anfört att delenligt min mening inte finns skäl alt ändra på elmarknadens gmndläggandefunktionssätt inför de krav på elsystemet som uppstår underkärnkraflsavvecklingen. Delta överenstämmer också medelanvändningsdelegationens bedömning all riksdag och regering inte hellerframgent bör ingripa direkt i laxesällningen. Denna bör överlåtas till förhandlingarmellan kraftproducenter, eldistributörer och elförbmkare. Jaginstämmer i delegationens bedömning att liksom den övriga kraftinduslrin inom ramen för kostnadsanpassade taxor bör efter sträva största möjliga flexibilitet när det gäller kontraktsformer och avtal. har också genomsin nuvarande instruktion ålagts ett ansvar för att inom sitt verksamhetsområdearbeta för en avveckling av kärnkraften till . Enligt minuppfattning bör det ligga inom ramen för uppgift inom detta områdealt pröva möjligheterna atl genom nya typer av kontraktsformer och avtalåstadkomma en bättre anpassning till olika kundkategoriers behov, omkärnkraftsavvecklingen härigenom kan underlättas. Jag anser således inte att detföreligger något behov av en inslruklionsändring enligt delegationens förslag. Prop, 1987/88:90 Mittställningstagande: Speciella informationsinsatser rörande effektivelanvändning bör genomföras av berörda sektormyndigheler inomenergihushållningsområdet. Informationsinsatser riktade till fasUghelsägare börgenomföras av del nyinrättade plan- och bo-sladsverkel. Informationsinsatserriktade industrin bör genomföras av statens industriverk och informaUonsinsatserriktade till lant-bmket bör genomföras av lanlbmksstyrelsen. Konsumentverketbör ges det centrala ansvaret för information till hushållen avseende olikakonsumentprodukters elanvändning och energiegenskaper. börsvara för samordningen av insatserna. För att underlättaen samordning av olika myndigheters verksamhet inom detta område bör delnuvarande energihushållningsrådet vid statens energiverk ändras till ettelanvändningsråd beslående av representanter för berörda myndigheter ochintressentgrupper. bör tillsammans med elanvändningsrådelansvara för samordningen av de informaUonsinsatser som görs av resp, myndighet.Informationsinsatserna bör finansieras genom omprioriteringar bl, a, inomanslaget C 2, : Utredningar m, m, och information så att 2,5milj, kr, ställs till rådets förfogande. Elanvändningsdelegationen:Delegationen har lämnat förslag om en utökad informations- ochrådgivningsverksamhet inom elanvändningsområdet. Det centrala ansvaret fördenna verksamhet bör enligt delegationen ligga på de berördasektormyndigheterna. Delegationen betonar emellertid atl en samordning avinsatserna måste ske om de skall bli effekUva, Vidare bör enligtdelegationen förutsättningarna för att öka utbildningen i elanvändningsfrågorpå gymnasieskolan samt de tekniska högskolorna utredas närmare. Fr. o. m. den 1 juli 1987har den fortbildning för yrkesverksamma inom energiområdet, som bedrivits inomramen för statens energiverks stödverksamhet, överförts till det reguljärautbildningssystemet. har en försöksverksamhet i dettasyfte bedrivits inom den kommunala vuxenutbildningen. har ien skrivelse delegationen tagit upp den Prop. 1987/88:90 nuvarandeutbildningssituationen och den förväntade utvecklingen och pekat på vissaproblem. Delegationen föreslår atl statens energiverk får i uppdrag all nogafölja utvecklingen och anmäla till regeringen om särskilda insatser förutbildningen behöver sältas in. Remissinstanserna:Delegationens ställningstaganden vad gäller behovet av informationsinsatser ochansvarsfördelning mellan berörda myndigheter bemöts positivt avremissinstanserna. Remissinstanserna är också i huvudsak positiva till attbehovet av utbildningsinsatser prövas i enlighet med delegationens förslag.Konsumentverket, , och föreningenframhåller också behovet av fortbildning för yrkesverksamma inomenergiområdet. : I delrapporten , rådgivning och utbildning - Statligaåtgärder inför kärnkraflsavvecklingen framhåller statens energiverk alt statenhar viktiga uppgifter inom detta område inför den omställning av energisystemetsom nu förestår, trots alt informationsverksamhet inom elanvändningsområdetredan bedrivs av ett stort antal företag, organisationer etc. Skälen för dettaär enligt statens energiverk alt en samhällsekonomiskt godtagbar kopplingmellan elanvändningens effekUvi-sering och anpassningarna på produklionssidanlättare kan uppnås om även staten engagerar sig i informationsfrågor. har i sitt remissyttrande över elanvändningsdelegationensbetänkande saml i en särskild skrivelse regeringen föreslagit atlenergihushållningsrådel vid statens energiverk ändras till ett elanvändningsrådmed samordningsansvar. Ett viktigt inslag i elanvändningsrådels arbete börenligt statens energiverk vara erfarenhetsutbyte avseende pågående aktiviteterinom elanvändningsområdet. Vidare bör rådet fungera som ett fomm, där behovetav och formerna för information till företag, kommuner och organisationer kandiskuteras. Skälenför mitt ställningstagande: Vad gäller behovet av informationsinsatser inomelanvändningsområdet och ansvarsfördelning mellan resp. myndigheter ansluterjag mig till elanvändningsdelegationens och statens energiverks uppfattning. Ettelanvändningsråd med uppgifter enligt statens energiverks förslag kommer enligtmin mening att fylla en viktig funktion inför omställningen av energisystemet.Jag anser dock atl det finns skäl att, vid sidan av vad statens energiverkföreslagit, ge elanvändningsrådet en mer akUv roll i information sarbetet, Finansieringenav informationsinsatserna bör ske genom omprioritering bl, a, inom anslaget C2, : Utredningar m, m, och information så att 2,5 milj, kr,ställs rådets förfogande. Jagfömtsätter all behovet av utbildning i elanvändningsfrågor inom det ordinarieutbildningssystemet beaktas av berörda myndigheter i deras ordinarieverksamhetsplanering. Denfortbildning för yrkesverksamma inom energiområdet som har be drivits under 1980-talel har enligt min mening varit framgångsrik. Enligt vad jag har erfarit går statens energiverk f. n. igenom vilka insatser som krävs för att utbildningsverksamheten skall kunna fortgå inom ramen för 55 Mittställningstagande: bör få i uppdrag att vidareutvecklasystemet med energideklaralioner för hushållsapparater och metoder för provningav dessa. Vidare bör få i uppdrag alt ta initiativ till ochansvara för genomförande av tester av olika produkter för uppvärmning,isolering, ventilaUon etc. Detta arbete bör bedrivas i samarbete med detnyinrättade plan- och bostadsverket. Plan- och bostadsverkel bör ansvara föralt information om resultaten av verksamheten också förmedlas Ullfaslighets-ägare och fastighetsförvaltare. Medelsbehovet för uppdragels genomförandeuppskattar jag till 6 milj. kr. Jag avser all föreslå regeringen alt för dettaändamål utnyttja medel som står till regeringens förfogande under del /86 under tolfte huvudUteln uppförda anslaget E 22. Vissaåtgärder för omställning av energisystemet. Elanvändningsdelegationen:Delegationen har lämnat förslag avseende energideklarationer och testning avprodukter med i huvudsak samma inriktning som jag här har förordat.Delegationen har bedömt det sammanlagda medelsbehovet för dessa insatser Ull10 milj. kr. Elanvändningsdelegationföreslår också att frågan om krav på besiktning av äldre småhus utreds. Syftetbör enligt delegaUonen vara alt få fram ett system med bl. a.energideklarationer av sådana hus. Delegationen har också föreslagit all enenergibesiktning skall vara en förutsättning för att statliga lån skall kunnautgå vid ombyggnad av småhus. Genom energibe-sikiningen får kommunen vidlångivningen fömlsättningar alt bedöma energihushållningsåtgärderna. Remissinstanserna:Förslagen avseende energideklarationer och testning av produkter bemöts ihuvudsak positivt av remisinstanserna. framhåller dock atl detav delegationen föreslagna beloppet på 1 milj. kr. för testning avprodukter endast möjliggör relativt begränsade insatser. Vad gäller delegationensförslag avseende energibesiklning av äldre småhus framhåller fleraremissinstanser, däribland , statens energiverk, BFR ochStockholm Energi all bl. a. de administraUva konsekvenserna av förslagennärmare måste utredas före ett definitivt ställningstagande. Skälenför mitt ställningstagande: För egen del anser jag att del är viktigt atlhushållen och fastighetsägarna är välinformerade vad gäller olika produkterskvalitetsegenskaper och inverkan på elanvändningen. Härigenom kan dedriflsekonomiska aspeklema beaktas vid olika köpbeslut, vilket börmedföra att allt eleffektivare produkter introduceras på marknaden. Genomutveckling av provningsmetoder och energideklarationer kan den här typen avinformation lättare nå hushållen och fastighetsägarna. Möjligheterna att fördenna verksamhet åstadkomma en samfinansiering med berörda Ullverkare och andraintressenter bör också prövas. I denna fråga har jagsamrålt med chefen för och statsrådet . Jag är efter samråd medchefen för inte beredd att nu förorda några initiativ föratt införa energibesiktning av småhus. Mittställningstagande: Eleffektivisering bör eftersträvas inom allasamhällssektorer. De statliga byggnaderna och statsförvaltningen är storaförbrukare av el. bör ges ökade möjligheter att finansieraolika typer av energibesparande åtgärder inom ramen för verkels resultatbudget. Elanvändningsdelegationenhar föreslagit atl får i uppdrag att genomföra ett programför eleffektivisering i statliga byggnader. Delegationen uppskattarmedelsbehovet för programmets genomförande till 20 milj. kr. Därutöver föreslårdelegationen att statens energiverk tar upp förhandlingar med kommun- ochlandstingsförbunden om ett konsekvent utbyte till elsnåla lysrörslampor o. d.i de kommunala och landstingskommunala byggnaderna. Delegationen framhålleratt en konsekvent offentlig upphandling av eleffektiv utrustning fårbetydande spinoffef-fekter inom den övriga lokalsektorn. Remissinstanserna är tillövervägande del positiva till delegationens förslag. ByggnadsstyrelsenUllstyrker förslaget som styrelsen betonar vikten av att en särskildfinansiering ordnas för genomförandet enligt delegaUonens förslag.Kommunförbundet och landstingsförbundet framhåller vikten av atl statentillsammans med kommunerna och landstingen går i spetsen när del gällereleffektivisering i de egna byggnaderna. vidareförslaget att statens energiverk skall ta upp förhandlingar med kommunförbundetoch landstingsförbundet. anför atl förslaget om byte tillelsnål belysning i huvudsak sammanfaller med redan pågåendeenergihushållningsverksamhet. anser sig ha en roll att fyllai detta sammanhang gentemot t. ex. landsUng och kommuner. Men verket tror inteatl förhandlingar är ett lämpligt Ullvägagångssält. Skälen för mittställningstagande: För egen del anser jag alt det är av yttersta vikt all allamöjligheter till en effektivare elanvändning tas tillvara också inomstatsförvaltningen, eftersom detta leder till sänkta driftskostnader på sikt.Byggnadsstyrelsen planerar och genomför fortlöpande energibesparande åtgärderinom de ramar som anvisas för underhåll och ombyggnad. F. n. pågår en översynav statsmakternas styrning av . I detta sammanhang behandlasfrågan om finansiering av olika energibesparande åtgärder i statliga byggnader.Målet är därvid atl öka handlingsutrymme. En effektiv elanvändning ilokalseklorn gynnas av ett utvecklat samarbete mellan olika storalokalförvaltare. Jag avser därför alt föreslå rege- ringen att statensenergiverk ges i uppdrag att ta inUativ överläggningar med statligamyndigheter, landstingsförbundet och kommunförbundet samt andra störtelokalförvaltare om möjligheterna atl genomföra byten till elsnål belysning ochannan eleffektiv utrustning. Härvid bör möjligheterna till en samordnadupphandling särskilt undersökas. Samordningoch uppföljning av programmet Mittställningstagande: bör få i uppdrag atl svara för samordningoch uppföljning av elhushållningsprogrammel. bör årligenrapportera om utvecklingen av elanvändningen och elhushållningen. vid statens energiverk ändras till ett elanvändningsrådunderlättas denna samordning. En första avstämning av elhushållningsprogrammelgörs . Elanvändningsdelegationen:Delegationens förslag överenstämmer i huvudsak med mitt ställningslagande. Remissinstanserna:Har inga erinringar mot del förslag angående samordning och uppföljning avprogrammet som lämnas av elanvändningsdelegationen. ELIN:I betänkandet (SOU 1987:65) Statistik och prognoser på energiområdet har ELINlämnat ett antal förslag till förbättringar av framför alltelanvändningsstalisUken. föreslår också ökade forskningsinsatser omslutlig energianvändning. Denna forskning bör enligt utredningen hållas sammanvid en särskild institution, förslagsvis (). ELINgör bedömningen att de förslag som lämnats beträffande elslatisti-ken bör kunnafinansieras inom ramen för () och statensenergiverks tillgängliga resurser och genom ökad uppdragsfi-nansieradverksamhet. Den föreslagna forskningsverksamheten kräver dock enligtutredningens uppfattning nya resurser. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till de förslag beträffandeelstatistiken som lämnas av utredningen. SCB betonar att den ambitionshöjningför energislatistiken som föreslås inte kan åstadkommas inom ramen för delöpande anslagen . Ett flertal remissinstanser, däribland SCB, SPK,statens industriverk. , Kraftsam och Svenska Elverksförenlngenavstyrker utredningens förslag att forskningen bör hållas samman av , , och tillstyrker däremotdetta förslag. Skälenför mitt ställningstagande: Ansvaret för energihushållningsarbelel inom olikasamhällssektorer åvilar berörda sektormyndigheter. Detta är nödvändigt omåtgärder för att främja en god energihushållning skall kunna samordnas medandra typer av åtgärder inom myndigheternas ansvarsområde. Sektoransvaret börgivetvis också gälla arbetet för atl främja en effektiv elanvändning. Dettainnebär alt ett stort antal myndigheter och organisationer kommer attberöras av det program för effekUvare använd- Prop, 1987/88:90 ning ochersättning av el som jag här har föreslagit. Behovet av samordning kommersåledes att bli mycket stort. Genom att ett elanvändningsråd kommer att knytastill statens energiverk underlättas denna samordning. Jaghar framhållit alt regeringen noga bör följa bl. a. elanvändningensutveckling och genomföra en avstämning vid 1990-lalets början. Denna avstämningbör föregås av en utvärdering av de insatser som gjorts för eleffektiviseringoch elersättning. Regeringen bör mening återkomma tillriksdagen med överväganden beträffande behovet av fortsalla insatser inom olikadelar av programmet. Enförutsättning för alt en effektiv uppföljning av elanvändningens utvecklingskall kunna genomföras är en tillförlitlig elanvändningsslalisUk. De förslagsom lämnats av rörande förbättringar av elstatistiken bör enligt minbedömning kunna bidra till alt underlätta en uppföljning av elanvändningensutveckling. Jag anser att förslagen bör kunna finansieras inom ramen förbefintliga resurser. Jag förutsätter alt de förslag som lämnats av utredningeninom detta område beaktas av berörda myndigheter i det arbete som bedrivs föratt förbättra energistatistiken. Detär inte möjligt alt närmare fastställa vilken roll' olika bränslenskall ha i vårt framlida energisystem. Utgångspunkten är att, inom ramen för demiljökrav som ställs, sträva efter en samhällsekonomiskt effektivförsörjningsstruktur. Detta innebär inte enbart att olika bränslen fårkonkurtera om marknadsandelar sins emellan utan även att en konkurtenssilualionföreligger i förhållande till energihushållningsålgärder. Del bör isammanhanget framhållas att en omställning av energisystemet som innebär enökad förbmkning av importerade bränslen också påverkar kraven påförsörjningsberedskapslagring för importörer och större förbrukare. Bränslenakan komma atl utnyttjas dels som direkt ersättning för el föruppvärmningsändamål, dels för elproduktion. Jag kommer i del följande att taupp frågor som hänger samman med möjligheterna att utnyttja olika bränslen ivårt energisystem. Naturgasensbetydelse för världens energiförsörjning har ökat successivt underefterkrigstiden. Andelen av världens totala energiförsörjning är ungefär 20%.För del är motsvarande andel . och svarartillsammans för nära två tredjedelar av världens samlade förbmkning. De totala reserverna ivärlden uppgår till ca 98000 miljarder m vilket motsvarar av de kända oljereserverna. Nalurgasfyndighelerna har ökat snabbare än oljereserverna. svarar för , Mellanös- 59 tern för ochNordamerika för av de nu kända tillgångarna, I Prop, 1987/88:90 Norgefinns av de kända naturgasreserverna. Med beaktande av denprospekteringsverksamhet som bedrivs på den norska sockeln nort om 62: abreddgraden är del troligt att de norska reserverna i framUden blir de heltdominerande i , KonsumUonenav naturgas i har ökat från 20 M loe (milj, ton oljeekvivalenter) år1965 till 192 M loe , Den sistnämnda siffran motsvarar ungefär 225miljarder m' naturgas. Produktion av naturgas för användning i det land där denproduceras svarar för hälften av den totala naturgiisanvändningen i . Deanalyser som gjorts avseende utvecklingen på den internationellanalurgiismarknaden tyder på att utbudssituationen är mycket god och allefterfrågeutvecklingen kommer att följa den allmänna ökningen av energianvändningen.En köparens marknad kan förväntas under . Detta gällerspeciellt för de länder som. har en väl utbyggd infraslmktur och möjlighet tillgasimport från flera länder. Sydgasprojekteti (1) är den första etappen i den svenska naturgasintroduktionen.Projektet avser dels en årlig import av upp 400 milj. m naturgas från dendanska delen av till , delsIransilering av gas via det danska naturgasnätet. Den totala kontrakleradevolymen uppgår till ca 6600 milj. m'. Ledningssystemet är dimensionerat så alten åriig överföring av 2000 milj. m är möjlig. 2, avser en förlängning till södra . Leveranser avnaturgas i upp inleddes . Hiuills harnaturgas motsvarande 50 milj. m' efter en uppbyggnadsperiodkontrakterats från . I fullt utbyggt skede kan leveransermotsvarande ca 100 milj. m' bli aktuella. Idecember 1986 slöts ett avtal mellan och det danska Dangas avseendeleverans av 200 milj. m naturgas till och . Av denkontraklerade volymen avser 50 milj. m naturgasmarknaden upp till Halmstad.Resterande volymer säljs till i (85 milj. m) och tillVästgas AB (65 milj. m-') för vidareförsäljning i västra utanförGöteborg. Naturgas börjar levereras . har utrett fömtsättningarna för en nalurgasintroduk-tion iMellansverige i rapporten (1987:5) Naturgas i , Studien larsin utgångspunkt i Swedegas AB:s planer all etablera ett gasdislributionssystemi i början av 1990-talel, Naturgasmarknadeni omfattar geografiskt området nordost om och sträckersig i nort t, o, m. samt i öster till , EnligtSwedegas bedömningar skulle naturgasmarknaden i i basfalletuppgå till , vilket motsvarar av energimarknaden. Till deltakommer användning i fjärtvärmeverken för värme- och kraftproduktion som bedömsuppgå till ca , Pålängre sikt, i slutet av århundradet och , förvän tas naturgasanvändningen fortsätta att öka inom industrin, om än i lång- 60 sammaretakl,Elersättningen bedöms härvidlag komma all uppgå till 1,5- Prop. 1987/88:902 TWh, Vidare bedöms naturgasen komma atl öka sin andel inom uppvärmningssektorn.Inom småhussektorn kan naturgasen komma att ersätta el i ökande utsträckningframåt . Enligt Swedegas bedömning rör del sig om iMellansverige på . Naturgasenbedöms vidare på ha en god potential inom Qärtvärmesektorn därsärskilt möjlighelema till samtidig produktion av el och värme är av stortintresse. Isamband med kärnkraftsavvecklingen kan det bli aktuellt med väsentligt störtevolymer. Även här blir naturligtvis naturgasvolymen beroende av pris ochkonkurtensförmåga gentemot andra bränslen. Enligtmin uppfattning kan naturgas bli ett intressant alternativ i svenskenergiförsörjning. På medellång sikt finns - som framgåtl av de bedömningarsom gjorts av statens energiverk och - en potentiell marknad föroljeersättning, ersättning av el för värmeproduktion samt kraftvärmeproduktion.Det är också min bedömning att del i ett senare skede - -kan bli aktuellt med störte volymer, om gasen visar sig vara konkurtenskraftigför produktion av el i samband med kärnkraftsavvecklingen. Jag vill i detsammanhanget framhålla att naturgas bedöms vara ettkonkurtenskraftigt alternativ till vattenkraft vid utbyggnad avelproduktionskapacileten i . Ettytterligare scenario som kan vara av intresse för är Iransilering avnaturgas genom landet för avsättning på den europeiska gasmarknaden. Ilikhet med anser jag alt avgörande för naturgasens roll i detsvenska energisystemet är konkurtenskraften gentemot övriga tillgängligaenergislag. Till detta kommer att kraven på försörjningslrygghet ochmiljöhänsyn måste kunna innehållas. Viden bedömning av gasens konkurtenskraft är det enligt min mening viktigt atlbeakta att inte har ett fullt utbyggt naturgasnäl. Kostnadsaspekternakommer därför att väga tungt vid ett eventuellt svenskt beslut. Förutomkostnaderna för själva gasen måste således även kostnader för investeringar iinfrastruktur inkluderas. Samma sak gäller för kostnader för beredskapslagringoch kostnader som uppkommer på gmnd av skärpningen av miljökraven. Beträffandekraven på försörjningstrygghel är det en vägledande princip all vårt framtidaenergisystem skall kännetecknas av en säker tillförsel. En självklar strävan ärdärför att naturgas kan tillföras landet från minst två leveranspunkter ochfrån sinsemellan oberoende leverantörer. Naturgas kan tillföras den svenskamarknaden från eller via , från direkt eller via samt frånSovjet via eller via det europeiska ledningssystemet. Om, i ettmarknadsuppbyggnadsskede i , den situationen inträffar atl delfinns endast en tillförselpunkt anser jag alt detta kan accepteras under enövergångsperiod. En förutsättning är dock atl väl etablerade planer finns fören framlida sammankoppling av naturgasnätel. Motbakgrund av vad jag nu har framhållit vill jag sammanfatta de krav som jag anser att samhället måste ställa för en väsentlig utökad naturgasan- 61 - Tillförseln måste ske iöverenslämmelse med de energipolitiska riktlin- Prop.