prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — De sammanlagda utbetalningarna från katastrofanslagetför insatser i uppgick till 38 milj. kr. under /87:Härutöver har vissa bidrag givits till Röda korset och andrahjälporganisationer för insatser inom ramen för ett regionalt program, somockså omfattar . För enskilda organisationei-s utvecklingsprojektutbetalades /87 9,9 milj. kr. Rädda barnen genomför enomfattande mödra- och barnavårdsinsats. 1987/88: 100 Bil.5 offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 0, 9 milj. Ekonomisk och social utveckling Prop. har haft en relativt lugn period efter denregeringsombild- Landet befinner sig alltjämt i ett svårtekonomiskt läge. Den guineanska regeringengenomför en omstrukturering av ekonomin, med upphävande av priskontroll, uppmuntran av utländskainvesteringar och fri utrikeshandel,även för privata företagare. En överenskommelse har träffats med och omett strukturanpassningsprogram sombl. a. innebär kraftig devalvering av den inhemska valutan och ett anpassningslån påsammanlagt 40 milj. US dollar. Den nya ekonomiska politiken har medförtnegativa sociala konsekvenser. Omstruktureringen av ekonomin har även lett tillpositiva resultat bl. a. inomjordbruksproduktionen och genom liberalisering av handeln. Obalanserna i ekonomin kvarstår likväl, och läget ärfortsatt allvarligt. Statens inkomsteruppgår till knappt en femtedel avdess utgifter. Underskottet finansieras delvis genom sedeltryckning, vilketpåskyndar inflationen, delvis genomutländska lån och bistånd. Kapacitetsutnylljandet i industrin uppgår fill . Den högaexternfinansieringen har lett lill alt ufiands-skulden stadigt ökat. Denna uppgår till näritiare 300 milj. USdollar. Landets exporfinkomslertäcker inte ens den årliga skuldtjänsten. Exportinkomsterna uppgick till av imporlvär-det. Jordbruket svarar för drygt hälften av BNP och för80 % av sysselsättningen. En stordel av befolkningen lever på självhushållning. Ägarfördel-ningen av jorden är jämn, vilket ger landsbygdenen jämlik gmndstmktur. Sverigeär tillsammans med EG och den största biståndsgivaren. Sedanutvecklingssamarbetet inleddes har t. o. m. utgången av 1986/87 670 milj. kr. /88 uppgår landramentill 75 milj. kr. gällande samärbetsavtal omfattar med en ram på 150 milj. kr. Det svenska biståndet tillGuinea-Bissau kännetecknas av ettomfattande projektbistånd. Prioriterade sektorer är landsbygdsutveckling,småindustri och undervisning. Dessutom lämnas stöd till kustnära fiske ochtelekommunikationer samt i form av varubistånd och en personal- ochkonsullfond. Samarbetet inriktas på alt förstärka landels institutioner ochinfrastruktur. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. Tel ekommunikat i oner Prop.1987/88:100 Bil. Teleinsalsenhar varit inriktad på underhåll av gjorda investeringar ochförstärkning av förvaltningens administrativa kapacitet. Med hjälp av svensktfinansiellt och tekniskt bistånd planeras en ulbyggnad av telenätet till cirkatio huvudorter på landsbygden. Fiskeprogrammetsyftar till en höjning av fiskarbefolkningens levnadsstandard och ökat fiske ilandet. T. o. m. har ca 48 milj. kr. utbetalats fill projektet. Ökaderesurser lämnas lill programmets icke-kommersiella verksamhet, som innefattarslöd till självhushållningsfiske, saltning, torkning och rökning av fisk. Den nya prispolitiken omfattar även fiskeseklorn ochhar medfört ökad stimulans för fisket. Problem med brist pä bränsle och bristpå utländsk valuta kvarstår dock. Det förutses alt det svenska stödet kanavvecklas på medellång sikt. Mellan1980-1986 har över 100 milj. kr. av bislåndsmedel lämnats till ett program förlandsbygdsutveckling i den norra delen av landet. Programmet har fleradelkomponenter som vattenförsörjning, slöd lill kvinnor, jordbrukskrediter,rådgivningsverksamhet, byskogsbruk, hälsocentraler och vuxenutbildning. Varubiståndetanvänds till mediciner och konsumtionsvaror. Stödet är obetydligt i förhållandetill det slora strukturanpassningslånet från . 1987/88: 100 Ril 5 av har utbetalat ca 150milj. Induslriprogrammet beslår av uppbyggnad och drift avett tegelbruk, två verkstäder, en iräförädlingsindustri, ett hantverksprojektoch ett mindre reparationsvarv med tillhörande gjuteri. Vidare lämnas slöd tillett fanér-och plywoodföretag, som har svenska intressenter, bl.a. , som minoritelsdelägare. Merän hälften av landels industrianställda arbetar inom dessa industriföretag, caI 300 personer. Insatserna är av småindustrikaraktär och bygger delvis påsamarbete med förelag i . Indust-riministeriels kapacitet förindustripolifisk planering, uppföljning och företagsservice stärks genompersonalbistånd. Ett50-tal svenskrekrylerade biståndsarbetare tjänstgör i landet. Förutompersonalbistånd i olika projekt får stöd till att finansiera ett40-lal utländska experter inom förvaltningen. Afrikagruppernaökar sitt engagemang i . arbetar ett tiotalARO-voluntärer i inom hälsovård, undervisning, förskola, tryckeri ochträindustri. SAREC ger institutionsstöd till ett forskningsinstitutoch har bidragit till en studie vid hälsolaboratoriet om immunbristsjukdomenAIDS i samarbete med statens bakteriologiska laboratorium. // -v-------- MlMU OCH # f . KASHUIR t /(HWIMCHr».!. * S/wJWj i««sr. . X y?iAia« ,~,.I«rf. Prop.1987/88: 100 Bil. ANDAMAN »W/COBAR 765 milj. (1985) (1980-85) 270dollar (1985) Offentligt nettobistånd/person (1985) . Ekonomiskoch social utveckling Prop. Indiensekonomi har under senare är utmärkts av en ökad tillväxt. Målet i femårsplanenför 1985-89 är BNP-tillväxt , vilkel uppnåtts. Utfallet /87 blev tillväxt, en vissminskning från föregående år. Orsaken var främst en regnfattig monsun, vilkelbegränsade jordbrukets tillväxt till 1,. Torkan kommer att fästarkt negativa effekter på tillväxt, sysselsättning och priser. Del snabbt ökande budgetunderskottet, av BNP,liksom betal-ningsbalansunderskoltet utgör oroslecken. Det inhemska sparandetär. dock,myckel högt för ett u-land, av BNP, vilket inneburit att balansen i ekonominkunnat upprätthållas. export, som är starkt diversifierad iförhållande till andra u-ländersexport, ökade mer än importen /86, vilket medförde ett minskatunderskott i handelsbalansen. Underskottet beräknas lill av BNP.Svårigheterna atl öka exporten har länge utgjort ett hinder för högre ekonomisktillväxt. Tillväxtmålet i den nu aktuella femårsplanenförutsätter all exporten ökar betydligt snabbare , bl.a. för all kunna tillgodose behovet avväxande import som är en förutsättning för snabbare expansion inom industrin.Ökad export är nödvändig för att förhindra problem med betalningsbalansen. Prisutvecklingen var 1986/87 fortsatt lugn ochinflationstakten beräknas ha sjunkit lill . Jordbruket står för av BNP i ochsysselsätter av befolkningen. Goda skördar under 1980-lalethar inneburit att vanligen är självförsörjande pä spannmål och t.o.m. producerar ett överskott vissa år.En förbättrad och ökad användning av konstgödsel, konstbevattning ochhögavkastande sädesslag har bidragit till de goda skörderesultaten och minskatberoendet av klimatet. fattiga har genom bristande köpkraft mycket småmöjligheter att tillgodogöra sig den ökade tillgången på livsmedel och andravaror. Över en tredjedel av befolkningen eller närmare 300 milj. lever underdel s. k. faltigdomssireckel. Genom särskilda fattigdomsprogram och ökad sysselsättningär målet i den sjunde femårsplanen alt reducera denna andel till drygt enfjärdedel av befolkningen. Industri, gruvdrift och transporter står för avBNP. Strukturella svårigheter som bristande tillgång på elkraft och kol harliksom lågt utnyttjande av investeringar och svag exportefterfrågan lett till att tillväxten inom industrin varitlåg, även om den förbättrats . , som här en av världens lägsta inkomster perinvånare, erhåller förhållandevis litet utvecklingsbistånd per invånare. Totalt sett utgör bi ståndet endast av BNP. De multilaterala organisationerna är de största givarna. slår för en tämligen ringa del av biståndet. har biståndsfiödel minskal i reala termer och har i ökad utsträckning tvingats lita till kommersiell upplåning, vilkel i kombination med återbetalningar av den IMF-kredit, som ställdes lill förfogande 1981 - 220 84, kommer atl leda till attskuldtjänstkvolen, som ligger pä , Prop. 1987/88: 100 ökar. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren 1987/88 och 1988/89.Landramen /88 är . Sedan biståndssamarbetet inleddes år1953 har sammanlagt ca 4,3 miljar der kronor utbetalats. En växande andel av biståndet, ca60 %, används för insatser för fatliga befolkningsgrupper, främst pälandsbygden. Biståndet lill desociala sektorerna koncentreras lill skogsbruk med markvård, hälsovård ochdricksvatlenförsörjning pä landsbygden. Varubiståndet har steg för steg minskats lill förmån för samarbete på energiområdet. Tonvikt har lagts på projekt där har stortkunnande och kapacitet. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Reservationen,som ökade mycket kraftigt /87, hänför sig lill främst energisamarbétedär projekten visat sig ta lång lidall bereda. Utbetalningar inomprojekten sker fr. o. m. i är i efterskott vilket bidragit till en engångsökning av reservationen. Vidare harutbetalningar inom projektstödetblivit försenade över budgetärsskiflet, bl.a. inom hälsosektorn. Samarbetetär koncentrerat till stora,långsiktiga projekt för sysselsäU- ningsinlensivt byskogsbruk i delstaterna , och . Projekten, som inriktas på den lokala befolkningens behov, förutsätter dess aktiva deltagande. Syftet är att ökatillgången på brännved, virke och foder samt att främja markvård. Med verksamheten-följer möjlighet att 221 beredasysselsättning för lantarbetarna. En utvärdering av projektet i Prop.1987/88:100 visar att betydande resultat har nåtts, men att deambitiösa Bil. 5 sociala målen inte helt har uppfyllts. lämnar vidare stöd till olika institutionerinom skogssektorn. Ett förvaltningsstöd diskuteras. Sverigestödjer de nationella programmen för bekämpning av malaria, tuberkulos, genomWHO, och lepra, genom WHO och . Stödet till malariaprogrammet kommer eventuelltalt avslutas eller ändra inriktning eftersom det visat sig mindre effektivt.Det omfattande immunise-ringsprogrammet för alt skydda barn och mödrar motsjukdomar, som stöder genom , har inletts. Stöd till ett integrerat program för barna- ochmödravård beräknas kunna inledas . GenomUNICEF ges långsiktigt slöd till detlandsomfattande indiska programmet för dricksvatten och sanitet. Stöd lämnasäven lill ett projekt i delstaten för bekämpning av guineamasken. Stödettill energisektorn inriktas främst på valtenkrafl, kraftöverföring,energisparande, miljöskydd och icke-konventionella energikällor. Stödet kananvändas för samfmansiering med BITS av större u-krediter. /87 harutbetalningarna varit begränsade eftersom insatserna tar alt bereda. Varubiståndetär helt bundet till upphandling i . Det används för inköp av papper,maskiner m. m. Utanförkoncentrationssektorerna stödjer tre insatser. I Rajaslhan genomförsett projekt med slöd för primärundervisning, framför allt för flickor pålandsbygden. Denna grupp nås ofta inte av del allmänna skolväsendel. Genom ITClämnas bidrag till ett projekt förexportfrämjande, med inriktning på sysselsättnings- och inkomstskapandeaktiviteter. I delstaten och ges stöd till gmndvaltenundersökningar och ett vattenteknologicenler.Stödet beräknas avslutas . ärett av de största mottagarna av u-krediter. utbetalats som gåvobistånd genom BITS. SAREC lämnar stöd till svenskl-indiskt forskningssamarbete om Prop. 1987/88: 100 oljeväxter och nutritionstoxikologi. Svenska enskilda organisationer erhåller slöd omca 26 milj. kr. per är för sinverksamhet i , i huvudsak inom undervisning, hälsovård och utbildning.Vid sidan härav erhöll /87 ett trettiotal indiska kvinnoorganisationersammanlagt ca 3 milj. kr. för i huvudsak inkomstskapande insatser. Direkt stöd lämnas vidare lill vissaindiska enskilda organisationer för insatser inom de landramsfinansieradeprojekten, främst dricksvattenförsörjning och byskogsbruk. Detta stöd uppgickför /87 lill 3 milj. kr. (f V/ 1987/88: 100 Bil.5 iRibeira GrandeS =.Porto Novo ; |ta'rrafaliV| Befolkningstillväxt/år NP/invånare 0,3 milj . (1985) (1986) 430dollar (1985) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) KapVerde är ett starkt importberoende land. Den egna exporten läcker endast en obetydlig del av importen. De ständigaunderskotten i handeln finansieras genom överföringar från kapverdiskaemigrantarbetare och med gåvobistånd ochbiståndskrediter. Landet har trots det svåra försöij-ningsläget lyckatshålla en valutareserv motsvarande sex månaders import. Svårigheterna att upprätthälla jämvikt i betalningsbalansen hardock ökat markant . Skuldtjänsten uppgick lill avinkomsterna i utländsk valuta. Denhastiga ökningen av uUandsskulden beror till stor del på tvä faktorer. Varveti Mindelo har inte lyckats attrahera ett förväntat internationellt kundunderlag och den internationella flygplatsenpå ön har drabbats av inkomstbortfalli utländsk valuta genom en minskning i flygtrafiken mellan ochUSA. Det senare är ett resultat av ekonomiska sanktioner gentemotSydafrika. Trots dessa problem har regeringen hittillskunnat balansera ekonomin och dranytta av ell stort resursflöde från utlandet. är kre-dilvärdigt och hade inte tagit uppnågra kommersiella medel-fristiga och långa län. Av den totala landarealen är under normalaförhållanden odlingsbar. Jordbmksproduktionen räcker inle att födalandets befolkning. Situationen harytterligare förvärrats av alt landet hardrabbats av en ihållande torka. Sedan självständigheten har en tredjedel avinvesteringarna gjorts inom jordbruket.Arbetskraflsintensiva beredskapsarbeten på landsbygden har under flera årsysselsatt 20 000 personer . En jordreform håller på attgenomföras. En förskjutning mot ökade industriinvesteringarhar ägt rum . Ar 1986 presenterade en 4-årsplanför perioden . Planenpräglas av ambitionen att etablera som ett kommersiellt centmm för handel mellan ,och Nord- och samten strävan atl uppnå balans mellan ekonomisk och social utveckling ilandet. Detsvenska utvecklingssamarbetet med regleras ay ell tvåårsavtal och omfattar totalt120 milj. kr. Sedan det svenska biståndet inleddes har t. o /87 totalt 360 milj. kr.utbetalats. Biståndet domineras av vambislånd. är en av de störstabiståndsgivarna till . Relativt sett har det svenska biståndet minskali takt med att biståndet från , , och ökat.. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Disponibelt 1986/87 1987/88 PrOp. 1987/88: 100 Varubistånd,obundet Varubistånd, bundet Konsulttjänster Detobundna varubiståndet har använts till import bl. a. av majs, ris, socker och trävaror. Varorna säljs förlokal valuta och intäkterna tillförs den nationella utvecklingsfonden, somstöder olika arbetsintensiva utvecklingsprojekt,främst bevattningsanläggningar och markvård. Det bundnavarubiståndet har främst använts för inköp av lastbilar, bussar, brandfordon, kompressorer, reservdelar,matolja, papper, byggnadsmaterial och -utrustning. De kapverdiska myndigheterna har visat godkapacitet alt använda varubiståndetpå ett effektivt sätt. Av landramen har drygt en tredjedel använts lillinköp av varor och tjänsier i . KapVerde har slutit avtal med svenska konsultfirmor om planerings-, utrednings-och inköpstjänster inom industriområdet. Från konsultfonden finansierasutbildning, en studie otn tillverkning av matolja och utarbetande av enkursplan för lantmälerilekniker. SARECoch ett kapverdiskt forskningsinstitut samarbetar inom geoteknologi, vattenrening och marinbiologi. Dessutomlämnas stöd lill insfitutet i form av utrustning ochstipendier. Rädda barnen bedriver ' bl. a. ett barna- och mödravårdsprojekl. Rädda barnen har också fältmedel att bygga upp ett ungdomscenter i staden . Afrikagruppernas rekryteringsorganisation() har ett antal volonlärer pä . Dessa arbetar inom stadsplanering, sjukvård,undervisning och slumsanering. har tillsammans med ett kapverdiskt ochett svenskt företag etablerat ettföretag för tillverkning av hushållsutensilier. Kap Verdes kvinnoorganisation har fält stöd förinsatser för ökad läskunnighet bland kvinnor. Projektering av ombyggnad av marknaden i stadenMindelo har bekos tats av kulturslödsmedel. Syftet är bl. a. atl bevara en gammal kulturbygg nad. 1987/88: 100 Bil. - totalt (exkl. östländer) 20,4 milj. (19851 (1980-1985) (1985) (1985) (1985) Ekonomiskoch social utveckling Prop. 1987/88: 100 Ril 5 bruttonationalprodukt ökade 1986 ,vilket medförde en "" - positivtillväxt per invånare pä . Goda väderieks-förhållandenmed rekordslor skörd, höga kaffepriser och låga oljepriser på väridsmarknaden,ökade turistinkomster och en väl genomförd ekonomisk politik har bidragit tilldet goda resultatet. Bytesbalansen uppvisade ett överskott och valutareservenökade något. Utsikterna är inte lika gynsamma. Kaffepriset harsjunkit kraftigt och är nu det lägsta pä . Även tepriserna är låga. Av befolkning lever på landsbygden. Endastomkring en fjärdedel av landets yta är odlingsbar. Den ojämna jordfördelningen- en Ijärdedel av landsbygdsbefolkningen är jordlös - försvårar produktivitetsförbättringarinom jordbruket. En fortsatt befolkningsökning i nuvarande omfattning innebären fördubblad folkmängd fram till år2000. Arbetslösheten är hög och mindre än en femtedel av den nytillkommandearbetskraften kan beredas ai"bete. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1987/88 och 1988/89.Medelsramen /88 uppgår till 140 milj. kr. Sedan del svenska biståndetinleddes har . De största biståndsgivarna ärVärldsbanksgruppen, , , , ,och . Det svenska biståndet utgör numera avdel totala biståndet. 1 syfte att i ökad utsträckning nå den fattigastedeleri av landsbygdsbefolkningen kom och överens om allkoncentrera biståndet till jordbruk med markvård, vallenförsörjning och hälsovårdmed familjeplanering. I biståndet ingår även bundet varubistånd. en landsbygdsutvecklingsfond,en personal- och konsultfond och stöd för lagringsbyggnader på landsbygden,artificiell insemination och landsbygdsvägar. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. Markvård/j ordbruk Markvård m.m. Prop. Bil 5 Ca 700 000 småjordbruk har hitfills nåtts av ettmarkvårdsprogram. Terrasseringar beräknas behövas på ca 1,4 miljonerjordbruk. Huvuddelen av markvårdsinsatserna genomförs av bönderna själva.Insatsen omfattar även jordbruksstöd i form av ett inténsivodlingsprogram försmåjordbmka-re samt uppförande av små lagringsbyggnader på landsbygden.Intensivod-lingsprogrammet har betydelse för såväl livsmedels- somenergiförsörjningen. /87 har ett antal nya insatser berelts inommarkvårdsprogrammet, såsom stöd till brännvedsförsörjning, trädplantering ochskogsplantering på jordbruksmark. Slöd lämnas även lill ett nationelltforskningsprogram om markvård. Genom stödet till landsbygdsutvecklingsfondenfinansieras projekt för självhjälp öch sysselsättning på by- ellerdistriktsnivå. Stödettill landsbygdens vattenförsörjning syftar lill atl ge 800 000 människortillgång lill rent vatten. Vattenprojekten har under 1980-talel steg för stegomorienterats från relativt storskaliga och tekniskt krävande lösningar fillenkel teknik, där befolkningen medverkar. Del svenska stödet är inriktat pådrift och underhåll samt upprustning av befintliga anläggningar. Stödettill hälsosektorn har som målsättning att förslärka landsbygdshälsovården,främst den förebyggande vården med inriktning på barna- och mödravård medfamiljeplanering. lämnar också stöd lill fortbildning av hälsopersonaloch tillsammans med - ett program för distribution av basläkemedellill hälsocentraler och dispensärer. har finansierat uppförandet ochutrustning av 30 hälsovårdsenheter och tre skolor för utbildning avhälsopersonal. Byggnadsverksamheten har numera ersatts av ett program förlångsiktigt underhäll av hälsocentralerna. Personalfondenanvänds för konsultinsatser, stöd till datorisering i ochutbildning och finansiering av såväl kenyanska som utländska experter utanfördet ändamålsbestämda biståndet. Varubiståndethar /79 använts för upphandling av järnvägsvagnar, handelsgödsel ochför delfinansiering av gåvodelen i en förmånlig kredit. 16 1987/88. Bistånd utanför landramen Prop.1987/88:100 Ril 5 /87 har ca 12 milj. kr. utbetalats till enskilda organisationers verksamhet, främst för insatser inomkooperation, hälsovård och skog. hargenom BITS ställt två u-krediter om sammanlagt 400 milj. kr. Genom SAREC lämnas stöd till ett inseklsforskningsinstilul. Detta stöd uppgår lill 7,8 milj.kr. Vidare lämnas stöd till studier bl.a.ommarkvård och kooperation. Några projektsom avser försöksverksamhet och metodutveckling får stöd genom och FAO. Prop.1987/88: 100 Bil. 3,6 milj. (1985) 2,(1980-85 offentligt nettobistånd/person - Totalt (exklusive östländer) (1985) . Ekonomiskoch social utveckling Prop. är ell litet, kustlösl ochglesbefolkat land med en av de lägsta inkomsternaper invånare i väriden. Den övervägande delen av befolkningen är sysselsatt i självhushällningsjordbruk. Denmoderna ekonomin är obetydlig. Bristen på utbildad arbetskraft är slor. Den outveckladeinfrastrukturen isolerar landetsolika delar från varandra. De naturliga kommunikationerna går mer tilloch genom än mellan olika delar i landet. BNP-tillväxten uppskattas till . Jordbrukets andel av BNP är och har ökat lackvare en god tillväxt. En betydandeandel av jordbruksproduktionen sker i kooperativ, men kollektiviseringen har i praktiken bedrivits försiktigtsedan slutet av 1970-talel. Målet är att all produktion skall ske i kooperativär 1990. Under goda år är landetsjälvförsörjande med ris, som är den dominerande grödan. /87har landet drabbats av torka. Industriproduktionen minskade i böljan av1980-talet men har ökat. Flertalet varor måsteimporteras. Importen är nästan fyra gångerså stor som exporten. Exporten begränsas lill elkraft, trä och vissa andraråvaror. En omfattande gränshandel med förekommer, men omfattas inte alltid av den officiellastatistiken. Denna obalans innebäratt finansierar sina investeringar, motsvarande av BNP,praktiskt taget helt genom bistånd. har storaoutnyttjade naturtillgångar, vilka borde kunna bidra till en bättreekonomisk utveckling. På kort sikt hotar dock en skuldkris. ekonomi präglas av slora strukturellaproblem, vilka bl.a. lar sig uttrycki en hög inflation, , och en kraftigt övervärderad valuta. En betydande devalvering genomfördes dock1987. Gjorda investeringarutnyttjas dåligt och landet saknar förmåga atl upprätta och fullfölja dedetaljerade planer som krävs för en planekonomi. Omfattande reformer, bl. a. en ökad självständighet för destafiiga förelagen, håller på alt genomföras. Det dåliga förhållandet till fortsätter att vara ett hinder för utvecklingen i landet. har dock ochThailand nätt överenskommelse omexport av elkraft från ett planerat vaUenkraftverk i Xesel lill . Vidare har antalet varor, som enligtthailändska bestämmelser inte får transiteras till , minskat. För ärdet dock viktigare att handeln över Da Nang i har utvecklats snabbi. Antalet flyktingar från uppgicklill ca 5 000. Utvecklingen tyder pä en minskad flyktingström.Försök att genomföra repalrieringav flykfingar har inte varit framgångsrika. är starkt biståndsberoende och erhållerbetydande bistånd från öststaterna.Sverige tillhör jämte , och Nederiänderna de störstavästerländska givarna. utvecklingssamarbete medLaos regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren 1986/87 och 1987/88 om 70milj. för vardera budgetåret. Samarbetetkoncentreras till skogs- och transportsektorn. Sedan bistånds- Prop.1987/88: 100 samarbetet inleddes /75 har ca 560 milj. kr. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. Transport/kommunikationer/underhål 1 Reservationenminskade /87, bl. a. tack vare alt en större del av varubiståndet nugår genom Da Nang istället för genom . Samarbetetinom skogssektorn har pågått . par relativt effektiva skogsföretag,vilka svarar för en tredjedel av virkesavverkningen i , har byggts upp.Avsättningen av produktionen är dock ett problem.