prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För att kommatill rätta med överskotten på mejerisidan infördes den Prop, 1987/88:100Ijuli 1985 på försök och inom ramen förSvenska mejeriernas riksförenings Bil. 11 verksamhet ett tvåprissystem på mjölk. Försöksperioden går ut den 30juni 1988. Systemet utvärderas av jordbruksnämnden. 1 slutet av lämnade jordbmksnämnden enutredning av förutsättningarna attanvända olika råvaror vid tillverkning av socker, andra sötningsmedel,stärkelse och sprit. Jag kommer att på basis av denlagrådsremiss med förslag till nydjurskyddslag som regeringen tidigare beslutat om föreslå regeringen att lägga fram ett förslag till om ny djurskyddslag. 1 det sammanhanget avser jag även att föreslå regeringen attlägga fram förslag rörande den etiska prövningen av djurförsök. För nästa budgetår förordar jag attlantbruksstyrelsen får disponera en oförändradengagemangsram för kreditgarantier påjordbrukets, trädgårdsnäringens ochrennäringens område. Bidraget till jordbrukets rationalisering börbibehållas oförändrat. Jag föreslår vidare att förordningen om statligt stöd till jordbrukets rationalisering utvidgas så att kreditgarantier kan lämnasäven till med jord- och skogsbrukkombinerade företag i glesbygder i hela landet. Lantbruksnämndernas köp och försäljning avjordbruksfastigheter sker med anlitande av jordfonden som bör uppgå tilloförändrat 367 milj. kr. Till det särskilda åtgärdsprogrammet förjordbruket i norra bör anvisasytterligare 80 milj. kr. Stödet utgår i stor utsträckning till med jord-ochskogsbruk kombinerade företag. Inom ramen för åtgärdsprogrammet bör uppmärksammas möjligheterna tillalternativ odling i norra . En uppräkningföreslås även av prisstödet till norra . De förslagsom nu bereds avseende åtgärder mot vattenföroreningar bygger bl.a. på förstärktinsats av tillsynsmyndigheten pä miljöområdet och förstärkt rådgivning och utbildning. För att uppnåmiljöförbättringar inom jordbruketkommer den miljöinriktade statliga rådgivningen inom jordbruket attförstärkas ytterligare fr, o, m, nästa budgetår. Förprisreglerande åtgärder påjordbrukets område beräknar jag ca , under nästa budgetår. Jag hardärvid räknat med en minskning avsubventioneringen på konsumtionsmjölk med i partiledet fr.o,m,den Ijuli 1988, Någon ändring av dispositionen av avgifterna pågödselmedel och bekämpningsmedel föreslås inte för /89, Som framgår är aktiviteten stor inom jordbruks-och livsmedelsområdet. Större hänsyntas till djur, miljö, naturresurser, produktionsformemas betydelse och livsmedlens olika kvalitetsaspekter.Det som pågår är en omställningsprocess som kräver aktiv medverkan frånsamtliga led i livsmedelssektorn. Processen kräver även stor medverkanfrån statsmakterna. Detradioaktiva nedfallet efter har drabbat rennäringen ävenunder innevarande budgetår. Åtskilliga åtgärder har dock vidtagits för att minska cesiumhalten irenköttet. Staten betalar enligt närmare Prop, 1987/88:100 bestämmelser hel- och tillskottsutfodringav renar före slakt samt flyttning Bil. 11 av renar till . Regeringen kommer att även nästa budgetår ersätta renskötselföretagens inkomstbortfall ochmerkostnader till följd av Tjerno bylolyckan, \ Under /87 slaktades 93 500 renar, 73300 av dessa eller kasserades som livsmedel pågrund av för hög cesiumhalt och ersattes av staten. Genom de vidtagna åtgärderna och det höjda riktvärdet för cesium i renkött kasserades vid höstenssarvslakt av renarna. För större delen av gäller att renarna har cesiumhalter understigande gränsvärdet, varförnågon kontroll av cesiumhalten där inte ' Renskötseln fungerar därmed normalt i det område där ungefärtvå tredjedelar av landets renar finns. Tillgången på godkänt renkött är nu god.Regeringen har ställt 4 milj. kr. tillförfogande för marknadsinsatser för att öka konsumtionen av renkött. Skogsnäringenär en av våra viktigaste exportnäringar. Den har utomordentligt godaförutsättningar att medverka till en förbättrad balans i vårautrikesbetalningar. Skogens betydelse för landets ekonomi och välstånd motiveraratt skogsmarken som produktionsresurs tas till vara på bästa sätt somäven andra intressen, som t.ex,naturvård, friluftsliv och rekreation, kantillgodoses. Målet för skogspolitiken enligt skogspolitiska beslut är mot bakgrund härav envaraktig, hög och värdefull virkesavkastningunder hänsynstagande till naturvårdens och andra allmänna intressen. Genom riksdagsbeslut år 1983kompletterades skogsvårdslagen meduttryckliga krav på aktivt utnyttjande av skogen i syfte att öka produktionen och sysselsättningen iskogsnäringen. Skogsproduktionens lämpliga omfattning ochsammansättning är inte exakt fastslagen i riktlinjerna för skogspolitiken.Strävan skall emellertid vara en ökad produktion både kvantitativt ochkvalitativt. En utgångspunkt är sålunda attåstadkomma en skogsproduktion som möjliggör en långsiktig årlig bruttoavverkning av åtminstone 75 milj, msk. Därutöverskall strävan vara att öka produktionen ytterligare i den mån detta är möjligt och lämpligt med hänsyn till andra viktiga samhällsmål. De senaste beräkningarna av virkesbehovet och denlångsiktiga möjliga avverkningen visar att beslut om skogsproduktionensomfattning kan ligga fast. Skogsindustrin har haft enproduktion som är rekordartad. Virkesförbrukningenhar därmed varit hög. Därtill kommer att industrins lager av virkesråvara har behövt fyllas på.Avverkningarna har trots denna bakgrundinte ökat tillräckligt. Nettoimporten av virkesråvara har aldrig varitså stor som . De av beslutade åtgärderna förökad avverkning har haft en positiv effekt. Nästa budgetår är det sista i det beslutade treårsprogrammet. För att få till stånd en ökad gallringsavverkning föreslås nu ett treårsprogram för intensifierad rådgivning riktad direkt till aktuella skogsägare enligt samma principersom nu tillämpas för slutavverkning, 7 Mot bakgrund avdet ökade intresset hos skogsägarna för lövskog skall Prop. 1987/88:100 ytterligare medel kunna användas förlövskogsplantering på definitivt ned- Bil. 1 detsammanhanget föreslås även att statligt stöd i form av planering, rådgivning och bidrag skall kunna lämnas tillnatur- och kulturvård i samband med skogsodling. En uppräkning av stödettill skogsvägar föreslås också. Insatser föreslås för att bättre kunna föra ut ipraktisk användning de nya forskningsresultatsom fortlöpande kommer fram i det påbörjade skogsforskningsprogrammet. Fisketär en viktig del i vår livsmedelsförsörjning. En aktiv fiskeripolitik är därför viktig även i fortsättningen. Den svenskafiskeripolitiken fastställdes genomriksdagens beslut , Dess mål och medel bekräftades.och preciseradesvåren 1985, En väl avvägd hushållning med fiskbestånden \ och omsorg om vattnen utgör grunden för att vatten- ochfisktillgångarna 'skall kunna utnyttjas på bästa sätt. Inom de gränsersom medges av en Isådan hushållning medfisktillgången skall fisket bedrivas på ett effektivt feätt och fångsterna bestämmas av möjligheternatill en lönsam och stabil avsättning. Hänsyn skall tas till behovet avsysselsättning främst i kust-ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. Samtidigtskall allmänhetens behov av rekreation och avkoppling i naturen genommöjligheten till fiske tillgodoses, I Tillförselnav sill har ökat på den europeiska marknaden uiider och bedöms,komma att öka ytterligare under de närmaste åren.Europamarknaden anses kunna ta emot ca sill för konsumtionsändamål. Med det ökade utbudet av sillhar priserna fallit och de bedöms bli pressade . Saltsjöfiskets sammanlagda fångst uppgick till , en minskning jämförtmed . Fångstvärdet, uppgick till 722milj, kr,, en ökning med 1,3%jämfört med , Fångsten av sill för konsumtion uppgick till . Torskfångstensjönk ytterligare till ca 44000 ton.För innevarande år kan fångsterna av sill och torsk för konsumtionbedömas bli ca resp. . Fisket efter lax och torsk i har sådanomfattning att beståndssituationen har försämrats. Detta sammanhänger bl. a.med avsaknaden av överenskommelserom detta fiske inom ramen för för . fortsätter sina ansträngningaratt nå överenskommelser i denna fråga. Prisstöd till fisket lämnas sedan den 1 december1986 endast till fiskare som levererarsin fisk till förstahandsmottagare som deltar i en sådan organiserad samordning på fiskförsäljningensområde som har godkänts av statens jordbruksnämnd. En samordning skulleskapa fömtsättningar för en ökad avsättningtill konkurrenskraftiga priser både inom landet och på exportmarknaden.Samordningsarbetet måste bedrivas mer aktivt än vad som är fallet.Jordbruksnämnden har ett särskilt ansvar att följa denna fråga. Intresset för konsumtionsodlingenav fisk och skaldjur är fortsatt starkt i Prop. 1987/88:100 vårt land. År 1986producerades inom svenskt vattenbruk matfisk Bil. 11 i slaktad vikt. Det motsvarar iberäknad hel färskvikt. Detta är en ökning jämfört med , Detsammanlagda produktionsvärdet harberäknats till ca 95 milj, kr. Den kraftiga ökningen av matfiskodlingen kanförklaras av att antalet odlare har ökat och av en ökad produktionhos etablerade odlare. har avsättningsmöjligheterna förodlad fisk förbättrats jämfört med . För en fortsatt utveckling av näringen kan samordnade insatser avföretagarna inom näringen vara av betydelse. För nästa budgetår föreslås fortsatta insatserför fiskevården och för en rationell utveckling av fiskenäringen. 6 Utbildning och forskning m, m. Alltstörre krav ställs på att ett helhetsperspektiv skall anläggas vid forskning för de areella näringarna. Forskningen skallbl.a, ge underlag för en produktionsinriktning som kan förena effektivitetoch hänsyn till miljön. Detta gavjag särskilt uttryck för i min anmälan till förra årets forskningsproposition.Helhetsperspektivet präglar också de omfattande forskningsprogram rörandealternativa produktionsformer, livsmedel samt skog och miljö som nufortsätter. Forskningen på jordbruks- och livsmedelsområdenahar bl.a, som utgångspunkt att konsumenternas krav på bättrelivsmedelskvalitet skall sättas i förgmndenför produktionen i hela livsmedelskedjan. Jordbruksnäringarna skall stärkas och ge oss möjligheter attutnyttja våra förnybara tillgångar påett från ekologiska utgångspunkter bättre sätt än hittills.De samlade forskningsresultatenkommer att ha stor betydelse för inriktningen av 1990-taletslivsmedelsproduktion. För de särskilda forskningsprogrammen som rör nya produktionsformer ijordbruket och trädgårdsnäringensamt livsmedel föreslås sammanlagt 26 milj. kr. för nästa budgetär. Det femåriga forskningsprogrammet rörande skogoch miljö tar sikte på både deglobala problemen, framför allt de pågående avskognings- och ökenutbredningsprocesserna i de fattiga ländernasamt på betingelserna för ettproduktivt, ekologiskt balanserat skogsbruk i , För den sistnämndadelen föreslås sammanlagt 29milj, kr, för nästa budgetär, varav 21 milj, kr, över denna huvudtitel och 8 milj,kr, över åttonde huvudtiteln. har en uppbyggnad skett avforskningen rörande biologiska produktionsprocesser och bioteknik. a, harmedel anvisats till ett genetiskt centmm i , 1 syfte att än mer stimuleraden biotekniska kompetensuppbyggnadeninom de områden som har betydelse för de areella näringarna föreslås nuytterligare 5 milj, kr. Behov föreligger av en ökad andel forskarutbildadpersonal inom flera ämnesområden. En väl fungerande och kvalitativt högståendeforskarutbildning är därför viktig.För att förbättra forskarrekryteringen och fors-kamtbildningen vid Sverigeslantbruksuniversitet föreslås en resursförstärkning med 4milj, kr. 7 Idrott Prop.1987/88:100 Idrottens betydelse i samhälletunderstryks. En kraftig satsning på idrotts- ' ' forskning föreslås. Ett centrum för idrottsforskning föreslås inrättasden Ijuli 1988 i . Centret föreslås få samordningsansvar för idrottsforskningen i landet. Till centret knyts debefintliga professurerna i fysiologi vid , en nyinrättadprofessur i idrottshistoria vid och den extraprofessuren i pedagogik vid lärarhögskolani , Förslag läggs om inrättandet av en ny professur i idrottspedagogiki fr. o, m, den samt en professur i idrottsmedicin i och en i fr, o, m,den Ijuli 1989. Särskilda resurser ställs tillförfogande för kursverksamhet genom s, k, enstaka kurser. Anslaget Stöd till idrotten föresläs till drygt 256 milj. kr. för /89. Det är en ökning med ca 22,2 milj. kr.Därmed möjliggörs en fortsatt kraftig ökning av idrottsverksamheten. Inomanslaget har särskilda medelberäknats till fortsatt uppmstningav och Lillsved samt fillmindre föreningsdrivna anläggningar. För svenskt deltagande i de olympiskaspelen i liksom för på samma plats har beräknats medel. Medel har också beräknats förfortsatta insatser mot användningenav dopingpreparat samt för jämställd idrott. Betydelsen av ungdoms- och motionsverksamhet understryks liksomsatsningen på ledarutbildning, Turismen är en stor näring.Möjligheterna till en positiv utveckling av svenskturism bedöms goda. Betydelsen av att marknadsföra som turistlandunderstryks. Den särskilda strukturplan som turistråd på regeringens uppdrag utarbetat gör det möjligtatt bedöma turismens förutsättningar. En kraftig satsning för en förbättradmarknadsföring av turismen föreslås,25 milj, kr, förordas. Samtidigtunderstryks betydelsen av samordnade marknadsföringsinsatser mellan samhälle och näringsliv. Stödet tillturism och rekreation föreslås ökamed28,2milj.kr.till 108,5 milj. kr. för /89. Underår 1987 har ett arbete inletts med att i ökad utsträckning samordna regeringens arbete med olika ungdomsfrågor. Ensamlad redovisning lämnas nu av detta arbete. Det statliga stödet till ungdomsorganisationernaförstärks. har haft i uppdrag attse över formerna för stödet. Översynen harredovisats i betänkandet (SOU 1987:37) Stödet till barn- och ungdomsföreningar. Budgetförslaget för1988/89 innebär en ökning av det sammanlagda stödet tillungdomsorganisationernas centrala ochlokala verksamhet med 13,5milj, kr, från 150,3 milj. kr, till 163,8milj, kr. Därvid föreslås bl, a. en ökning avaktivitetsstödet till de lokala föreningarna frän . till ,per sammankomst. särskilt stöd för verksamhet somavser ungdomar i de övre tonåren. 1987/88:100 stöd tillinternationellt ungdomssamarbete föreslås ett nytt anslag av Bil. 11 1,2milj. Lotterier och spel har stor ekonomisk betydelseför de ideella föreningarna. Undersenare år har de statliga spelformerna ökat kraftigt medan folkrörelsernas inkomster från lotterier och spelstagnerat. Folkrörelsernas andel av spelmarknaden har under de senaste tio årensjunkit från drygt en tredjedel tillmindre än en femtedel. Mot bakgrund härav tillkallades en särskild utredare med uppdragatt lägga fram förslag som underlättarför folkrörelserna att finansiera sin verksamhet genom lotterier och spel. Utredaren överlämnade i september 1987betänkandet (SOU 1987:52) Folkrörelsernas lotterier och spel. Frågan bereds medsikte på att en proposition skall kunna föreläggas i vår. Världslivsmedelsrådetstrettonde möte ägde rum i . På dagordningen stod frågor bl, a, angående hungeroch undernäring, ekonomiska anpassningsprogram och försöijningssituationen,regionalt samarbete, samt handel. Den svenske jordbruksministern valdes av fyra vice-ordförande, FA0:s tjugoQärde konferens hölls i i november1987, Konferensen präglades i storutsträckning av diskussioner om förslag, som gemensamt lagts fram av de nordiska länderna, rörande enöversyn av FAO: s framtida funktion och verksamhetsinriktning. Jordbruk är ett nyckelområde i den storamultilaterala handelsförhandling somnu äger rum i , Förhandlingarna omfattar samtliga åtgärder som direkt och indirekt påverkar jordbmkshandelnoch syftar bl, a. till att minska överskotten och att reducera osäkerhet,obalans och instabilitet på deinternationella jordbmksmarknaderna. Förslag om förhandhngsupp-läggning har framförts av bl, a, ,EG, en grupp jord-bruksexporterandeländer den s, k, Cairns-gruppen och , Arbetet under det nya internationellaveteavtalet, som trädde i kraft 1986, har inletts med fördjupade analyser och diskussioner avden internationella spannmålssituationen. Att upprätta ett avtal med ekonomiskabestämmelser anses inte vara möjligt, främst beroende påamerikanskt motstånd. Vid en konferens överenskoms ettnytt internationellt sockeravtal somi likhet med det förra saknar ekonomiska bestämmelser, 1 syfte att förbättra tillämpningen av det s, k.anpassningsavtalet på jordbruks- och fiskeområdet efter EG:s senaste utvidgninghar med framgångexpertöverläggningar förts mellan och EG, Initiativ har likaså tagits till fördjupat samarbete med EG på bl, a.skogsforskningsområdet. har inom ramen för det nordiska samarbetet antagit ett nordiskt handlingsprogram påjordbruks- och skogsbruksområ det. Handlingsprogrammet är det första i sitt slag och anger en rad pro- 11 gramområdeninom vilka samarbete skall genomföras fram till Prop.1987/88:100 år 1995. för fiskefrågor harunder året särskilt uppmärksammat vattenbruksfrågor. avslutades denjordbmkshandelsstu-die som dominerat kommitténs arbete de senaste fyra åren.Slutrapporten behandlades vidministerråds mötet som då antog riktlinjer för reformering avjordbmkspolitiken. Kommittén fick i uppdrag att övervaka reformeringen och fortsätta arbetet med vissadelar av handelsstudien. En studie av subventionerna i det svenskajordbruket liknande de som tidigaregjorts för flera andra länder - beräknas vara klar . Vid sammanträde med förÖstersjön har beslut fattats omkvotering av fisket av sill och skarpsill . För torsk och lax harenighet om en kvotering inte nåtts. Medlemsländerna skall i ställetfrivilligt söka minska uttaget av dessa fiskslag . För att skydda laxbestånd även för beslutat om en föriängdfredningstid, Bilaterala avtal 1988 harslutits med , , , , Tyska DemokratiskaRepubliken och EG, Vidare har avtal slutitsmed EG och om regleringen av fisket i / underår 1987, Inom ramen 1970 ingångna avtalet mellanSverige och omtekniskt-vetenskapligt och ekonomiskt samarbete har ett nytt avtal träffats mellan de båda staterna omsamarbete inom jordbmk och agroindustri. Den nordiska turistkampanjen i FörbundsrepublikenTyskland, vilken ingår som en del iden nordiska handlingsplanen "i vekst" går in i sitt tredjeverksamhetsår. Kampanjen har lett till en omsättningsökning i alla de nordiska länderna. Den nordiskasamarbetsformen har bidragit tillresultatet, och planer finns nu på en uppföljning i . har aktivt deltagit i Europarådssamarbetetrörande bl. a. doping, läktarvåldoch bekämpandet av rasåtskillnad inom idrotten. På svensktinitiativ kommer en särskild översyn att äga rum av det nordiskaidrottssamarbetet. Som en del av denna översyn kommer de nordiska riksidrottsförbunden att inbjuda till ensärskild nordisk konferens , Även det nordiskaungdomssamarbetet kommer att ses över. Förberedelser pågår inför andraungdomsministerkonferens, som äger mm i , 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88Anslag 1988/89 Förslag Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 15726000 (14406000) 4-3 831000 (+3631000) Jag har vid min beräkning av medel fördepartementet tagit upp resurser för den nya livsmedelsenheten. Medel för jordbruksdepartementetsverksamhet bör i övrigt beräknas med utgångspunkt i ett treårigt huvudförslagmed en real minskning av . Den realaresursminskningen fördelas på budgetåren 1988/89-1990/91 med I %,och för resp, budgetår. Jag räknarmed att resursminskningen i stortsett kan av genom fortsatt rationaliseringsarbete. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till19557000 kr, Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av 19557000kr, 1986/87Utgift 4229261 1987/88Anslag 4 315000 1988/89Förslag 4512000 Lantbruksråden har till uppgift att inhämta ochförmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmedsammanhängande näringar i de länder eller internationella organisationer somingår i deras verksamhetsområden.För närvarande är lantbruksråden placerade i , , , Romoch . Beräknad ändring 1988/89 Ersättningar för resor till och Ersättning för kostnader för Med hänvisningtill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Lantbniksråd för /89anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Utöver utgifterna för departementets kommittéeroch arbetsgrupper bestrids från anslaget kostnaderna för beredningen förlivsmedels- och näringsfrågor. Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten böranslaget föras upp med 2,8 milj, kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Utredningar m. m. för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 455 812 1987/88Anslag 700000 1988/89Förslag 700000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillExtra utgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av 700000kr. B. Jordbruketsrationalisering Prop. 11 B 1. 1986/87Utgift 46028735 1987/88Anslag 48006000 1988/89Förslag 62102000 Lantbruksstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering, trädgårdsnäringen och trädgårdsnäringens rationalisering, rennäringen och rennäringens rationalisering, stöd till företag i glesbygd avseende de areella näringarna, kontroll ochinspektion på växtskyddsområdet, den allmänna hälso- och sjukvårdenbland husdjuren, foderkontrollen, djurskyddet samt veterinärväsendet, i den mån sådana ärenden inte ankommer påannan myndighet. Styrelsen ärchefsmyndighet för lantbruksnämnderna och deras ortsombud, statenslantbrukskemiska laboratorium samt distriktsveterinärorganisationen. m. m. framgår av förordningen (1967:425)med instruktion för lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnder- Lantbruksstyrelsen ingår iförsöksverksamheten med treåriga budgetramarför perioden /88-1989/90, Det förslag till verksamhetsinriktning för de tre budgetåren som lantbruksstyrelsenlämnade till regeringen har i sina huvuddrag antagits avstatsmakterna. Anslaget är enligt regeringens direktiv ettramanslag som för budgetåren 1988/89och 1989/90 skall minska realt vartdera året. Prisomräkningskall dock ske i vanlig ordning. Lantbruksstyrelsens arbete har i allt störreutsträckning inriktats mot frågor medanknytning till yttre miljö ochdjurhälsa - djurmiljö. En ökad resursinsatsgenomförs inom ramen för befintliga resurser genom omprioritering. Detta är dock enligt styrelsensuppfattning inte tillräckligt. Det behövsockså personalförstärkning inom dessa områden. Med hänsyn till att en del arbetsuppgifter under vissa perioderkan komma att kräva specialistkunskaper som normalt inte behöver finnasrepresenterade i lantbruksverket kan det även bli aktuellt att ta i anspråkresurser för inköp av konsulttjänster.Med hänsyn till det statsfinansiellaläget föreslår styrelsen att1,5milj, kr. får överföras från anslaget Lantbruksnämnderna med ett beloppav , /89 och , /90, För /88 har under detta anslaganvisats 5,4 milj, kr, inom programmet för halvering avbekämpningsmedelsanvändningen. Beloppet kommer att disponeras påföljande sätt. Förstärkt prognos ochvarningstjänst I,O milj. kr. Försöks-ochutvecklingsprojekt på ogråsområdet 1,5 milj. kr. Konditionstest av spridningsutrustning för bekämpningsmedel 2,9 milj, kr. Under anslaget Lantbruksnämnderna har anvisats 5,6milj. Beloppet kommer att disponeras på följande sätt. Miljöinriktadväxtnäringsrådgivning 2 milj, kr. Prognos-och varningsverksamhet inom växtskyddet 2 milj, kr. Rådgivningom alternativ odling 1,6 milj, kr. Styrelsen föreslår att dessa medel fr, o, m,/89 anvisas under anslaget Lantbruksstyrelsen på en särskildanslagspost benämnd Miljöinriktadväxtodlingsrådgivning m, m. Styrelsen föreslår att 16,3 milj, kr, anvisas, varav för minskat växtnäringsläckage5milj, kr,, halverad bekämpningsmedelsanvändning 9,6milj, kr, och alternativodling 1,7milj, kr. Styrelsenföreslår att verksamheten som finansieras av miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Prop, 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) (+ 2611000) Kostnader för reglering av rådgivning m, m.