prop · GB0324 · 1987-12-31 00:00:00 — Effekter sora den kontinuerliga tek-nikutveckningen förväntas ge, har vägts in. Det gäller såväl nätstruktur som nya användarkrav. Utvecklingen inom telekonnunikationsorarådet är juoerhört expansiv just nu och detta förhållande gör att racm kan tänkasig flera alternativa lösningar i de enskilda fallen. Givetvis har utgångspunkten genoragående varit att man skall använda den teknik sora är tillgänglig och kommersiellt gångbar. I vissa avsnitt byggerdock utredningen på rätdelar som ännu bara finns i långsiktigaplaner som kan komma att ändras. Det ligger därför en viss osäkerhet i beräkningarna sora kan slå åt båda hållen vad beträffar kostnaderna. Kostnadsberäkningen består av två delar: hyres-ochservicekostnader för ett uppskattat antal apparater, växlar, förbindelser etc samt kapitalkostnader för de investeringar, sommåste göras (tillfälligt, för tidigt eller permanent) enbart för OS1994. Hyres- och servicekostnaderna har beräknats på enanvändningstid av två kvartal; 93-1 och 94-1, utom för abonnentväxeln.Denna beräknas vara i drift 2 tom . För tillfälliga installationer (terminaler och dylikt) är restvärdet på materielen efter nedmon-teringen minskad mednedtagningskostnaden. Kostnadskalkylen bygger således på att på egenhand anskaffar erforderligt investeringskapital. OS-arrangören belastas enbart med sedvanliga hyres-; abonnemeuigs- och serviceavgifter samtkapital- och driftkostnader för de extra investeringar som erfordras enbart för spelen. Prop.1987/88: 24 Trafikavgifter för telefoni, telex och data har ejberäknats och är ej heller med i kostnadskalkylen. Eventuellt täckes dessakostnader med intäkter för försålda tjänster från nyttjarna. 8.11 Förstärkning av telenätet I preliminära planering ingår optiskafiberkablar från till , från till och från via inlandet söder ut. Dessa kabelsystem beräknas vara idriftsatta oberoende av os-pla-nerna. Diskussioner pågår också cm att samraanbinda raed Meråker (), varvid ett obrutet optiskt fibersystem erhålles mellan och 1991/92. Förutsättningarna för ett telenätmed hög kapacitet och säkerhet är därför mycket goda. Endast tillfålliga utökningar krävs, speciellt i linjeanläggningarnas ändpunkter. Telefoninätet utökas i med en tillfålligcontainermonterad AXE-koncentrator innehållande 2000 nr. i odi utökas liksom övriga telefonstationer inom deområden där åskådare förväntas bo i större omfattning. Utlandsstationerna, såväl automatiska som , utökas i relativtomfattande grad. DATEX-, TELEX- och IMT-näten förstärks. Kostnader för utökning av utlandsstationer, Datexoch Telex-näten belastar ej OS-arrangören. Dessa beräknas täckas avökade trafikavgifter. Abonnentväxelsystem med totalt 1800 linjer monteras i i . Ab-växeln har utflyttade växelenheter inom och Are. Den förses också med datakonmunikation och hänvisningsdator. betjänar telefonistfunktionen, vilken uppskattas till 59 manår tom . 7 1987/88. Föratt utnyttja de olika teletjänsterna har vi räknat med nedanstående olika typer av terminaler. Även cm utvecklingens snabba takt gör att teletjänster är av8e\rt olika dagens, så anger detta ändå en relatistiskkostnadsnivå. Uppskattat antal anges inom parentes: telex (180), PCmed konununikation (45), telefax (100), videotexmodera (350), datexmodera (70), telefonapparater (1000), telefonautomater (250), telefonhytter (150), telefonkiosker (100), MBS-apparater (150), minicall (370), NMT-apparater (40) samt diverse tillsatser, såsomsamtalsmätare, telefonsvarare etc i ett ospecificerat antal. Samtligaarenor förbinds med Press- och radio-TV-centra, som är placerade iATS-lokalerna. I Are anordnas ett "Sub-center" som dels har förbindelser till saratliga arenor; dels till ATS. Nät inom arenorna förutsätts ingå i kostnaderna för respektive arena. Internnäten omfattar såväl arrangörens kommtjnika-tionsbehov sora radio/TV samt pressoch åskådare. Vid samtliga arenor och övriga funktioner finns anordnat ett KabelTV-nät med 20kanalä:. Detta skall ge arrangörer, massmedia, aktiva samt publikmöjlighet att följa aktiviteterna vid de olika arenorna. KabelTV-nätetbyggs även ut i centrtan till fromma för köpmännen och deras kunder. I Are finns ett redan etablerat löbel/TV-nät. Areoch sammankopplas med erforderligt antal ledningar för telefoni; data samt radio/TV-förbindelser i en befintlig optisk fiberkabel. Fbr att erhålla högsta möjliga säkerhet uppkopplas en reservväg för sträckan via Trondheim-Oslo-Karlstad-Mora. står uppkopplad och övervakad. Den har full kapacitet och switchas in vid behov . Från finns ett antal geografiskt skilda'Vägar. TV-programraen sänds från antingen via radiolänksystemeller satellit. Frekvensutrymmet i för radiokommunikation med stora system har varit begränsat. Gemensamt i utvecklas ett nytt digitalt mobiltelefonsystem, som kallas CEPT-GSM. Detta systemberäknas vara tillgängligt 1993/94 och klarar utan vidare 3000 bärbaraenheter. Med detta system kan arrangörspersonal, funktionärer; lagledare, tränare m fl hyra lämpligt antal enheter var och en efter sinabehov. Systemet medger också obegränsade telefoneringsmöjligheter ut i det publika telefonnätet på seunma sätt sora IWT. Radio ärtillsammans med mycket intresserad av att introduceradetta systera i samband med . De bärbara enheterna hyrs ut,förslagsvis via arrangörsorganisationen. Funktionen hos anläggningarna för telekommunikationmåste i möjligaste raån säkerställas. Vid behov skall felsökning/felavhjälpning eller annan tänkbar åtgärd, t ex cxnkoppling, snabbt kunna påbörjas. För detta krävs utökade personella insatserraotsvarande ca 40 manmånader (inklusive testtävlingar) i form av jourtjänstgöring eller liknande Scunt utökad reservdelshållning. 6.19 Larm- och bevakningsanläggningnr En uppskattad totalsumma presenteras beträffandeanläggningar för inbrottslarm, passagekontroll och TV-övervakning. 8.2 Radio; rundradio Kalkylenär baserad på tillsaramans med bedömda överföringsbehovmellan tävlingsplatserna och till utlandet. Kostnaderna anges i 1987 (mars) års prisnivå. Det förutsätts att särskilda medel anslås för Radios kostnader för radio- och TV-verksamheten i samband medOS 1994. Kostnader för lokala kabelbundna förbindelser och förbindelser mellan samt ljudförbindelser, huvtidsakligen komraentatorförbindelser frånÖstersund till utlandet, ingår i den av tele-oraråde uppgjordakalkylen. Detta gäller även telefontjänster (växlar o dyl). Utöver nedan angivna behov kan det bli aktuellt att utländska prograraföretag begäratt få disponera särskilda transportabla jordstationer för egen räkning. Eventuella kostnader för dessa förutsätts bli debiterade direktpå respektive programbolag. Kalkylen bygger på nu gällande planer. Varje förändring beträffande lokalisering av tävlingsarenor kan medföra stora förändringar avkostnaderna. Radio förutsätter att arrangören tillhandahåller ändamålsenliga lokaler för tillfällig uppställning av teknisk utrustning, expeditioner,personalrum m m liksom erforderlig värrae, elektrisk energi inklusive reservkraft, vvs och säkerhet sbe vakning ." Vidare förutsätts att logi bokas in för tjänst-yrande driftpersonal (ca 30personer i och ca 20 i Are) i näraanslutning till respektive tävlingsplats. Lokalbehovi direkt anslutning till : - Störtloppsmål - 5 kVA - Slalommål 5 k VA - Teknisk central Are 10kVA - IBC 15 k VA - Tillgångar till antennbärare förutsätts. - lokalbehov 10 kVA - hopptorn utcpr antennbärare - I anslutning till IBC och saratliga tävlingsplatser rami motsvarande 20 parkeringsplatser. - I anslutning till störtloppsmål, slalommål och teknisk central i Are motsvarande 15 parkeringsplatser. Uppställningsplatsutomhus (inhägnad) för transportabla satellitstationer med fri siktmot söder Tillgångkrävs till vissa lokaler ca och till övriga fram till efter . Motsvarande gäller ibegränsad omfattning vid eventuellt . Föratt möta de förväntade kraven behövs en avsevärd ökning av kapaciteten för rundradions del. I stor utsträckning kan detta ske genom tidigareläggning av planerad utökning/modernisering. För att eenare kunna använda utrustningen i rundradions ordinarie verkseunhet måste dock viss omdisponering ske. Efterföljande sammanställning visar hur den uppskattade totalabruttoinvesteringskostnaden (materiel och därmed förenade arbetskostnader) på ca kan tärledas ur olika investeringsändamål. Lokala förbindelser för bild och ljud samt kontroll- och kopplingsutrustningarpå tävlingsplatser och masterkontroll - Are 8 6 Förbindelser från De angivna kostnaderna är beräknade på nu känd teknik och utrustning. Ivilken omfattning den tekniska utvecklingen påverkar angivna kostnaderberor inte enbart j» utrustningens pris och kapacitet utan även på de krav och förväntningar användarna ställer på ny teknik och utrustning. Förgenomförandet av bruttoinvesteringen erfordras ca /år och 1992 ca . Restvärdet ca beräknas kunna utnyttjas för rundradions investeringar raed 1992; 1994; 1998 och 1999. (Några räntekos-tnader har inte inräknats i dessa siffror .) Följande sararaanstäIlning får betraktas sora prelirainär avsedd att belysa storleksordningen av de kostnader som skall belasta och inkluderar ett begränsat . Merparten av kostnaderna utfaller till betalning i samband med spelen, varför behov av förskottsmedel för detta ej beaktas i denna kalkyl. Behov av driftmedel, ca ; komraer dock att erfordras . - Förplanering och projektering 6 - Utbildning och bemanning fördistribution, övervakning och service 5 - Hyra av jordstation, satellit-transponder, helikopter, transportabel radiolänk; terminalfordon ra m 5 I rundradions kalkyl ingår ett restvärde sora beräknas kunna utnyttjas med 1993 och 1999. Av denna anledningkompletteras kalkylen raed en räntekostnad; , för de fyra respektive fera år sora anläggningarna står outnyttjade. Om extra anslag kan tillskjutas Rundradiofonden för ytterligare tidigareläggning av planerad utökning/modernisering, minskar kapitalkostnaden i motsvarande proportion. Kostnaden redovisas under pkt 16. Rundradiofonden, som byggs upp med licensraedel, har till uppgift att finansiera erforderliga investeringar för radio- och TV-överföring. Fonden kan normalt ej utnyttjas för förvägsinvesteringar. Prop.1987/88: 24 Televerketkompenseras löpande för kapital- och driftkostnader i takt med investeringarnas utförande. Fakturering sker per varje årenligt nedanstående betalningsplan. De investeringeu:, som görs förradio- och TV-sändningar, måste i sin helhet bestridas av OS-arrangören. Efter spelens avslutande återbetalas det beräknade restvärdet minskat med nedtagningskostnader och räntekostnader för. tiden fram till dess utrustningarna beräknas kunna utnyttjas i rundradions normala verksamhet. 1990 1991 1992 1993 1994 Summa 36 36 36 26 -56 78 " I investeringar i telenätet ingår den mervärdeskatt har att erlägga till sina leverantörer . I övrigt utgår vid tillfället gällande mervärdeskatt på samtliga terminaler, telefonapparater och tillsatser seuntserviceavgifter för dessa och abonnentväxeln. Även uthyrning av radioenheter är momspliktig liksom larra- och bevakningsanläggningar. 8 INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE Pos Investeringsdel Kostn i1000-tal kr , INVESTERINGAR OCH DRIFT, KDSTNADER 8.13 Terminaler 8. 14 Interna nät 8.15 KabelTV 8.18 Jourtjänst, reservdelar 8.19 Larm och bevakn (6;0-5;) Larm och bevakn. 146 000 Rv 112 000 Investeringar Lokal utr Öster- Prop.1987/88: 24 INVESTERINGARoch KIIFT; RADIO och TV Radio och TVs medverkan har utförligt redovisatsoch sauTtraanställts av , servicedivisionen "PM OM RADIO- OCH AV I OCH " . Denna PM bifogas: Bilaga 9A. I Policy, förutsättningar II Samraanfattning av kostnader III Lokalbehov Bilagor 1-8. Lokalbehovethar tillgodosetts på följande sätt: - Radio- och TV-center i . Lokaler har anvisats i Teknikhuset ATS, däräven stora reserver finns att tillgå för utländska TV-bolag ram. Stora parkeringsytor finns i direkt närhet. Se pkt 7.2. - Radio- och TV-center i . Lokalerhar anvisats i en planerad ny sporthall i Åre. I kalkylen ingår även nya parkeringsplatser . Se pkt 7. - Komraentatorshytter o dyl på arenor. Ytorna ingår i program och kalkyl för respektive arena. Se pkt 4. - Ytor för m rahar planerats in vid varje arena. Se pkt 4. 1987/88:24 9 INVESTERINGAR OCH DRIFT; RADIO OCH TV Pos Investeringsdel Kostn i1000-tal kr Anra/restvärde INVESTERING OCH drift; KDSTNADER 116 000 9.2 Driftkostnader 96 700 Pa arenorna (PM I radio- och TV- centra (PM bil på arenor (PM bil 2) + avrundning centra (PM bil (PM bil 4) nader (PM bil 7) nader (PM bil 5) kalkyl (PM bil 8) Prop.1987/88:24 10 RÄDDNINGSTJÄNST. SJUKVÄRO, POLIS mm Kommunala räddningstjänsten har betydande resurser för att göra insatser vid olika slag av olyckshändelser. Sålunda finns påhiwudbrandstationen i sju man på heltid för att rycka ut inom90 sekunder och fem raan på deltid för att rycka ut inora åttarainuter. På ytterligare tre orter i komratmen finns brand-, stationerraed sammanlagd beredskapsstyrka av 13 man, som kan rycka ut inora fera minuter. Under tid för komraer befolkningen inom koraratinen attöka i stor orafattning, vilket ställer krav på ytterligare resurser, sora kan redovisas på följande sätt: - Heltidsstyrkan påhuvudbrandstationen ökas från sju till tio raan, eventuellt fördelade på två platser beroende av hur anläggningar för OS-spel anordnas. - Närliggande kommuner skall genom avtal kunna lämna bistånd vid större olyckor. - Förstärkningsraateriel upplånas från civilförsvaret. Erforderlig materiel som ej kan upplånasinköps. - Försvarsmakten bistår,med personal och materiel vid större olyckor särat speciellt raed bandvagnar för transporter av sjuka och skadade i terräng. - Vid arrangemang, därmycket folk samlas, skall finnas brandvakter, som kan ingripa . Lämpligt är att dessa arbetar tillsararaanis raed Röda Körs-personal, sora svarar för sjukvårdsberedskap. Insatser vid större olyckor bör vara planerade. Lämpligen finns en ledningsgruppunder OS-spelen raed representanter i första hand för räddningstjänsten, sjukvården och polisen. Nuvarande organisation med deltidsanställd personal på sex man i beredskapsstyrkanoch fera rainuter s anspänningstid kommer ej att vara tillräckligtraed tanke på den anstormning av människor och därmed ökade räddningstopografi, sora ett olyrapiskt spel innebär. Det fordras således bl a en personal förstärkning under spelen. - Enheltidsstyrka på brandsstationen i , be stående av en brandraästare sora utryckningsbeSl samt fyra brandmän i dygnsbemanning, med 90 se kunders anspänningstid. Nuvarande styrka, en brandförraan och fera brandmän, förstärker hel tidsstyrkan. Totalt kan då insättas två beSl + nio brandmän efter larm. Det totala personal förstärkningsbehovet = 20 man . - Förläggningen av fem man (jourstyrkan) kan ske genom inhyrning av , sora placeras inära anslutning till brandstationen för att personalen skall klara anspänningstiden . - Förläggningen av de övriga 15 brandraännen kan ske pa annat håll, centralt i , raen det måstealltså tillses att bostad finns att tillgå. - För utlarmning av heltidsstyrkan anskaffas personsökare samt korapletteras radioutrustningen. - Personlig utrustning {larmkläder) o dyl inköps. - Civilförsvarsraateriel kan tillviss del upplånas. Försvarsmakten kan bistå med personal och materiel ihändelse av större olycka. Prop.1987/88:24 10.2 Sjukvård 10.21 Sjukvårdens inriktning under Vid ett OS-arrangemang kan hälso- och sjukvårdens resurser inom länssjukvården, samt primärvården inom . och kommuner ställas till förfogande. Länssjukvården finns i . Här finns länets enda akutsjukhus med seunlade kvalificerade vårdresurser. Inom svarar lasarettet för den del av kroppssjUkvården, som kräver akut- och/eller specialistvård. I länet finns en väl utbyggd primärvård. Primärvården omfattar bl a distriktsläkarnas och distriktssköterskornas resurser på hälsocentraler och mottagningar. Den primära inriktningen är att under OS-dagarna inställa planerad verksamhet inom öppen och sluten vård i förhållande till vad sombedöms erforderligt för arrangemanget. 10.22 Kapacitet8beskri'vning Totalt omfattar lasarettet ca 500 vårdplatser, fördelade i huvudsak på specialiteterna medicin, kirugi, ortopedi, obstretik-gynekologi, öron-,,näsa-, hals, ögon, barn samt infektion. Dessutom finns serviceavdelningar, anestesi, intensivvård, centräloperation, röntgen, kemiskt laboratorinn, fysiologiskt laboratorium scunt bakteriologisktlaboratorium. Dessutom finns en väl utbyggd specialisttandvård. De somatiska specialiteterna finns sålunda koncentrerade inoraÖstersund inom en enhet, vilket innebär en rationell vårdorganisationoch ett välutrustat sjukhus med de flesta av det stora sjukhusens resurser. 1987/88: 24 Lasarettet har inom aktuella kliniker bl a följande resurser. Klinik/avdelning Vårdplatser Intagna Läkarbesök/behand Öron-, näsa-, hals Kl in kem lab (analyser) Antalet operationer beräknas uppgå till ca 10 000 Vid inställd planerad verksamhet kan optimalt öppenvårdsresurser motsvarande 265 läkarbesök frigöras per dag . Etthundratal vårdplatser bör även kunna frigöras. Antalet specialistkorapetenta läkare uppgår till totalt 101 st. Sjuksköterskepersonal finns inora länssjukkvården motsvarande 451,01 tjänster. Förprimärvården inora koramun redovisas resurser enligt följande. - 27 distriktsläkare fördelade på 8 hälsocentraler - 31,75 distr .sköterskor - Folktandvård på 6hälsocentraler Prinärvårdenhar inora koraraun följande resurser . - 8 distriktsläkare fördelade på 3 hälsocentraler - 10,5 distr .sköterskor - Folktandvård på 3hälsocentraler 1987/88: 24 vid Åre sjukhus finns riks- och länssjukvård innehållande bl aortopedisk rehabilitering. Även priraärvården får riks- och länskaraktär, eftersom turister från hela landet besökeröppenvårdsraot-tagningarna. Vid hälsocentralen i ökas öppethållandetunder turistsäsongen och läkarberaanning och jour finns både i och . Prinärvårdsverksarahetenomfattar i stort följande. 7 distriktsläkare fördelade på 3 hälsocentraler - Folktandvårdpå 3 hälsocentraler Vid berörda sjukhus och hälsocentraler inora primärvården kan den planerade verkscimheten inställas, varvid beredskap finns för följande antal läkarbesök per dag. Vid uppskattas 25 vårdplatser kunnas-tällas till förfogande. har i samarbete med bl a Östersundskoramun en mycket on fattande och rationell organisation för sjuktransporter. Organisationen bedöms ej som tillräcklig för att klara transporterna vid . Assistans krävs från bl a försvarsmakten och civilförsvaret. FörÖstersunds sjukhus finns en katastrofplan. Denna skall användas då sjukhusets ordinarie kapacitet bedöras otillräcklig. Instruktionerna i planenavser att raöjliggöra en snabb omorganisation och mobilisering av sjukhusets resurser vid ett katastrof läge. Eftersom framför allt akutsjukvård för den bofasta befolkningen i måste fungera även under ett , måste lokaler anvisas ochutrustas för att tillgodose akutbehovet för de tillresande. Berörd personal måste utbildas i "turist-engelska/ tyska". Apoteksservice måste tillgodoses och transporter av besökande i primärvården raåste ordnas i tjänsten . Planering och kostnadsanalyser bygger på en total polisiär insats av ca 1000polisiära befattningshavare och 200 -vräktare. I följande organisationstablå redovisas i stort hur personalresurserna fördelas och nyttjas. 39 kommissarier 400 inspektörer 500 polisassistenter 90 adrainistsrativa 200 väktare (motsv) Den totala kostnaden för polisinsaterna under har kalkylerats till storleksordningen . De förutsätts bli bedömda som ideell verkscimhet, varvid samhället ansvarar förpolisverksamheten. Som OS-kostnad tas därför endast upp specifikamerkostnader. Dessa har (bl a genom uppräkning av /Äre-kalkylen) bedörats till . Vid ett i /1994 torde stora anspråk komma att ställas på bist:ånd från försvarsmakten . Önskemålom bistånd ställs i samlad form från organisationskommittén till ChefenÖstersunds arraé-garnison. Föratt lösa räddningsfrågor, säkerhetsfrågor m m kan armégarnison bidra med personal och materiel för bl a - sjuktransporter i terräng - omhändertagande av skadade (tält) - samband, tråd, radio, racord Ovan angivna funktioner ingår i utbildningen av värnpliktiga ochkan därför infogas som en naturlig del i deras ordinarie utbildning, ett förhållande som medför att kostnaderna för dessa forraer av bistånd kraftigt kan begränsas. 8 1987/88. Inora finns en stor mängd materielförrådsställd och avsedd att användas av civilförsvarets krigsorganisation vid beredskapstillstånd och i krig. Materielen bestårdels av utrustning för personalen (personlig utrustning) och dels av utrustning, sora är avsedd att användas av organisationens olika enheter (geraensam utrustning) . Utrustningen är modern och. Den geraensarama utrustningen består i -väsentliga delar av materiel förkrigsräddningstjänsten. Den lämpar sig därför wäl som förstärkningsraateriel för fredstida räddningstjänst. kan medverka i samverkan raed räddningsskola. , vid ett genoraförande av i Östersund-Äre-orarå-det dels genom utlåning av civilförsvarsraateriel och dels genom förmedling av kontakter mellan berörda komrauner och centrala rayndigheter frärast rörande räddningstjänstfrågorna. kommer givetvis dessutom att ha denberedskap, som kan krävas av myndigheten för att vid behov medverka vid ledning av räddningstjänst. Diskussioner förs i ora att söka utnyttja civilförsvarspersonal för räddningstjänstinsatser i fredstid. Ianspråktagande av det slaget måste ske genom frivilliga å-taganden. Formerna för detta är ännu inte klara. Om frivilliggrupper har hunnitorganiseras 1994, kan medverka med att- ora behov föreligger - engagera sådan personal. OS-budgeten belastas endast, av kostnader för freira-tagning, utlåning och återställande av raaterielen scirat vissa lånekostnader (ingår i 10.1). och kommuner koraraer liksom kraftleverantörenra fl att få en starkt ökad belastning . Detta kan ta sig uttryck i ökad planering och administration, temporära förstärkningar, extra personal, extra leasad/lånad utrustning, höjd serviceberedskap rara. Exerapel på berörda arbetsområden - Trafikplanering och ledning Merkostnader för är svåra att beräkna och kan endast grovt uppskattas. 1987/88: 24 10 drift; räddningstjänst; sjukvArd; polis m ro Pos I nvesteringsdel Kostn kr Anm/Restvärde SJUKVARD, POLISm ra 10.2 S jukvård 15 000 10.3 Polis 5 000 Civilförsvaret - Ingår i 10. 1987/88:24 11 KOMMUNIKATIONER Östersundoch har generellt sett goda förbindelser utåt inom alla trafikslag och väl fungerande lokala väg- och trafiknät. Planer finns för ytterligare utbyggnader, sora beräknas vara färdigställda . De olyrapiska innebär dock en väsentligt ökadbelastning. Följande redovisning belyser översiktligt hur detta kan . De investeringar, sora krävs pga och sora annars ej skulle genomföras, tas upp som OS-kostnad under pkt 6: Investeringar infrastruktur. Ex-tra driftkostnader för , som ej leder till raotsvarande intäkter, redoyisas under pkt 13: Driftkostnader. I spelen engageras direkt cirka 15 000 personer och en publik av 50 000 - 80 000 personer/dag. Fördelningen raellan och kan uppskattas vara ungefär följande: OS-engagerade Publik/dag 9 000 30 000-50 000 Are 3 000 10 000-30 000 Publikenbestår av lokalt boende, flerdagsbesökare och dagsbesökare. 11.11 Till- och frånresor Det antas att de OS-engagerade anländer raed stegrat antal . Avresa sker med starkkoncentration till 2 da-geu: . Publiken anländer och avreser tänder hela tävlingstiden, d v s 13 dagarmed toppar första och sista dagarna . Dimensionerande blir avresedagarna. En gissad fördelning på färdmedel kan se ut på följande sätt: Prop.1987/88: 24 Bruttotrafik i en riktning och sararaanlagt 400 5 000 10 500 Press, radio, TV, 48 000 16 500 12 000 50 000 Detta kan ge ett kapacitetsbehov maxiraalt för flyg respektive tåg av 7000 8000 personer . Marktransporter till flygfält respektive järnvägsstation i behöver då diraensioneras för att frakta sararaanlagt cirka 15000 personer i enriktning. 11.12 Dagspendlingtill och från Östersund-Are Pendlingsfrekvensenberor på var publiken kan beredas övernattningsmöjligheter.