prop · GB0346 · 1987-12-31 00:00:00 — Eftersom det numera intefinns någon koppling mellan sjukförsäkringsavgiftens storlek och fastställd SGIfinns inle denna risk för alt spekulation skall förekomma. Möjligheterna snabbare registrering av inkomsluppgifter har också förbättrats. Del finns moldenna bakgrund inle, skäl att behålla en väntetid innan eri SGl-ändringskall börja gälla. Medhänsyn lill vad jag nu anfört anscrjag atl väntetiden för en SGl-ändring kanförkortas. har i en rapport lill regeringen angående sittregelförändringsarbele ifrågasatt om väntetiden helt kan slopas (RFV anser1987:5). Verkel avser all i samband med utvärderingen av erfarenheterna av denya reglerna om ersättning från sjukpenningförsäkringen vid kortlidsfränvaropröva om detla är möjligt. Det finns emellertid enligt min mening inte skäl atli avvaktan på en sådan utvärdering bibehålla den nuvarande väntetiden för en SGl-ändring.Jag föreslår därför att ändring av SGI liksom även årsarbetstid - skall skemed verkan efter del att fåll kännedom om inkomsländring-en.Denna väntetid bör vara tillräcklig för atl ge utrymme för erforderlighandläggning av etl ärende om' ändrad SGI och årsarbetstid. Genomförande avförslaget förutsätter ändring i 3 kap. 5 § AFL. Enligl 3 kap. 11 § AFL som är försäkrad för en sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete än anställning - alltså en egenföretagare - rätt att välja sjukpenningförsäkring med en karenstid, som efter den försäkrades val kan bestämmas till 3 eller . Den som vill ha karenstid för sin försäkring måste anmäla detta till försäkringskas san. Den som har vall karenstid kan därefter övergå till försäkring med kortare karenslid eller ulan karenstid om han är . En sådan ändring gällde tidigare fr.o.m. månaden närmast efter den då framställ ningen gjordes hos kassan. 11 1 samband med atl beslämmelserna om ändring av SGI för egenföreta- garna anpassades till den 30-dagarsregelsom redan tidigare gällde för anställda och som jag i det föregående närmarehar redogjort för, ändrades också väntetiden för de egenföretagare som villeövergå till försäkring med kortare karenstid eller utan karensfid. Även ensådan förändring av karenstiden blir med nuvarande regler gällande först 30dagar efter den då framställningen gjordes hos kassan. I överensstämmelse medmitt förslag om en förkortning av väniefiden för ändring av SGI anscrjag attockså väntetiden för ändring av karenstiden kan förkortas till 14 dagar.Genomförande av förslaget förutsätter en ändring i 3 kap. 11 § AFL. Enligt min bedömning kande förändringar jag här behandlat genomföras utan administrativa förstärkningartill försäkringskassorna. Förslagen beräknas medföra en kostnadsökning förförsäkringen på 5 milj. kr. 1.3 Beräkning av ersättning vid korttidssjukdom ochtillfällig vård av barn Nyaregler för limberäkning av ersättning från den allmänna försäkringen m. m. vidkorttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn träder i kraft den 1 december1987 (prop. 1986/87:69, SfU 12, rskr. 182, SFS 1987:223-225). Riksförsäkringsverkethar i samband med förberedelserna för ikraftträdandet funnit del angeläget atlvissa beräkningsregler görs klarare i syfte att undvika tolkningsproblem.Verket har därför tillskrivit regeringen och: lämnat förslag i frågan. Mitt förslag: Vid fimberäkningav ersättning till en försäkrad som är berätfigad tillersättning efter olika nivåer, t. ex. både hel och halv sjukpenning, skalldagar med ersättning delas upp på varie nivå för sig. Riksförsäkringsverketsförslag: Överensstämmer med milt förslag. Skälen för mitt förslag:Enligt föreskrifterna om timberäkning av sjukpenning i 3 kap. 10 a § AFL skall- för den som har en sjukpenninggrundande inkomst av anställning - till grundför beräkningen av beloppet för hel sjukpenning per dag läggas del lal somerhålls när av den sjukpenninggrundande inkomsten delas medårsarbetstiden. Resultatet härav är ett uttryck för storleken av sjukpenningenför varie timme. Skall sjukpenning utges för mer än multipliceras.delerhållna talet med antalet limmar av ordinarie arbetstid eller däremot svarandenormal arbetstid som belöper på de ifrågavarande dagarna. Det tal man då fårfram delas med sjukpenning. Kvoten ulgör beloppet av helsjukpenning per dag. Vid halv sjukpenning betalas hälflen av denna summa ut. Motsv,iranderegler tillämpas vid timberäkning,av bl. a. sjukpenning från arbetsskadeförsäkringenoch tillfällig föräldrapenning. Omden försäkrade i ett och samma sjukfall skulle vara berätfigad till ersättningefter olika nivåer, t. ex. hel och halv sjukpenning, skulle beräkningssättet -när den försäkrades arbetstid varierar från dag till dag - kunna ge en kompensationför utebliven inkomst som väsentligt avviker från den avsedda, dvs. Motsvarande problem skulle kunna uppstå när den försäkradeunder en period av föräldraledighet har flera olika nivåer av tillfälligföräldrapenning. Ett sätt alt undvika sädana olikheter i kompensation är attvid timberäkning av ersättningen under en sjuk- eller föräldraledighet räknadagar med ersättning efter skilda nivåer för sig. Mot bakgrund av vad jag nuanfört förordar jag att timberäkning av ersättning vid kortlidssjukdom och vidtillfällig vård av barn sker så att dagar medersättning efter olika nivåer delas upp på resp. nivä för sig. Detta bör klargörasgenom tillägg lill bestämmelserna i 3 kap. 10 a § AFL. En motsvarandekomplettering bör göras i 3 kap. 5 b § lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. 2 Förenklat beslutsförfarande i vissa arbetsskadeärenden Mitt förslag:Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om undantag i vissa fall frånkravet att ärenden om arbetssjukdom skall avgöras av socialförsäkringsnämnd hosförsäkringskassan. En omprövning av ett beslut som kassan meddelat med stöd aven sådan föreskrift skall dock ske av socialförsäkringsnämnd. Riksförsäkringsverketsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Enligt 8 kap. 4 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringskall ärenden angående livränta lill en försäkrad och fråga huruvida denförsäkrade ådragit sig arbetsskada fill följd av annal än olycksfall hosförsäkringskassan avgöras av socialförsäkringsnämnd. Övriga ärenden avgörs ikassan av tjänsteman. Anlaletanmälda arbetsskador har ökal kraftigt . Detta gäller i särskilthög grad antalet arbetssjukdomsärenden, dvs. ärenden om skada som beror påannan skadlig inverkan i arbetet än olycksfall. Enligl riksförsäkringsverkels slalislikhar antalet anmälda arbetsskador ökat från 178000 år 1982 till 230000 år 1986.Vad gäller arbetssjukdomar hår antalet anmälningar ökat från 20000 till51 1986. Dennaulveckling motiverar åtgärder för atl uppnå förenklingar av arbetsrutinernaoch rafionaliseringar av olika slag. Riksförsäkringsverkethar i skrivelse till föreslagit attkassatjänstemän inom ramen för en tidsbegränsad försöksverksamhet gesbehörighet att utan medverkan av socialförsäkringsnämnd fatta beslut i enklareärenden om arbetssjukdom. Av riksförsäkringsverketsskrivelse framgår i övrigt följande. Verkets förslag har initierats genomframställningar fill verket från , , och länsallmänna försäkringskassor. Samtliga kassor har angett att hörselnedsällningpå grund av buller samt pleura- plaque till följd av asbeslexpositionär sådana ärenden om arbetssjukdom Prop. 1987/88:46 som försöksvis bordekunna avgöras utan medverkan av socialförsäkringsnämnd. allmännaförsäkringskassa har ansett all även asbesios hör till denna kategori. uppfattning finns det grupper av arbetssjukdomsärendensom generellt sett är okomplicerade och där det inle finns något egentligtutrymme för skälighetsbedömning. Verket anser att del därför är motiverat attpröva om inle sådana ärenden skulle kunna avgöras av kassatjänslemän ulan attde grundläggande principerna för förtroendemannainflytandel i kassorna rubbas.Om vissa enklare arbetssjukdomsärenden kan handläggas i en förenkladbeslutsordning skulle detta medföra effekter i form av kortarehandläggningstid, lägre kostnader och ell minskal tryck på socialförsäkringsnämnderna. Riksförsäkringsverkethar anfört atl försöksverksamheten bör omfatta de namngivna försäkringskassornaoch endast avse arbetssjukdomarna bullerskada saml pleuraplaque till följd avasbestexposition. Försöksverksamheten bör pågå och därefterutvärderas. har mot bakgrund av vad som saglsföreslagit en lagändring som ger regeringen elt generellt bemyndigande attmeddela föreskrifter om undanlag från bestämmelsen all arbetssjukdomsärendenalllid skall beslutas av socialförsäkringsnämnd. Verkel har även föreslagit enändring i de regler som gäller när en försäkringskassa omprövar sina beslut i arbetsska-deförsäkringsärenden.Om omprövning begärs av ett beslut som har faltals av kassaljänsteman somdeltar i försöksverksamheten skall omprövningen göras avsocialförsäkringsnämnd. Förtroendevaldamedverkar i försäkringskassorna vid beslut i olika socialförsäkringsärenden. Etlmotiv för detla är att man kan utnyttja de förtroendevaldas erfarenheter ochkunskaper från olika samhällsområden som ett komplement tillkassatjänstemännens kunskaper om försäkringens regler. Etl annat motiv är atlöka allmänhetens insyn i verksamheten och i beslutsprocessen. De tidigarepensionsdelegationerna och försäkringsnämnderna ersattes fr. o. m. avsocialförsäkringsnämnder. Etl viktigt skål för denna organisatoriskaförändring var att öka förtroendemannainflytandel i kassorna. Avdel jag nu anfört framgår att de förtroendevaldas medverkan utgör ett viktigtinslag i försäkringskassornas verksamhet. 1985/86:73 som ledde till attsocialförsäkringsnämnderna inrättades framhöll jag emellertid att deförtroendevaldas medverkan i socialförsäkringsärenden borde koncentreras tillsådana lyper av ärenden där utgången hade stor betydelse för den försäkradefrån trygghets- och försöoningssynpunkt och där avgörandet också inrymdebetydande inslag av skälighetsbedömning. Mot bakgrund av försäkringskassornaspressade arbetsläge vad gäller arbetsskadeärenden anscrjag i likhet medriksförsäkringsverket att del är motiverat atl pröva om inte okompliceradeärenden om arbetssjukdom skulle kunna avgöras på tjänstemannanivå utan attprinciperna för förtroendemannainflytandel rubbas. Jaganser därför att den av verket föreslagna försöksverksamheten bör komma till stånd och utformas i enlighet med för- 14 I likhet medriksförsäkringsverket anscrjag också alt en omprövning som begärs av ellbeslut som fattals av en kassaljänsteman som deltar i försöksverksamheten skallgöras av socialförsäkringsnämnd och inle på tjänstemannanivå. Enutvärdering av försöksverksamheten bör ske under medverkan av riksförsäkringsverket.Om försöket faller väl ut bör vissa okomplicerade ärenden om arbetssjukdomarpermanent kunna handläggas på tjänstemannanivå. Jagförordar sålunda atl regeringen föreslår atl bemyndiga regeringen attmeddela föreskrifter om undantag från kravel all socialförsäkringsnämnd alllidskall avgöra ärenden om arbetssjukdom. Jag förordar vidare att omprövning av ellbeslul hos en försäkringskassa som fattats med slöd av angivna föreskrifterskall ske av socialförsäkringsnämnd. Mitt förslag innebär all ändring görs i 8kap. 4§ lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring. Ändringen föreslås träda ikraft den Ijanuari 1988. 3 Avdrag från föräldrapenning vid förlossningsvård Mitt förslag: Iväsentlig överensstämmelse med reglerna om avdrag från sjukpenning vidsjukhusvård skall också föräldrapenning minskas när den försäkrade fårsjukhusvård. Avdrag görs med . per dag, dock högst med en tredjedel avföräldrapenningens belopp. Hel föräldrapenning skall emellertid alltid utgesmed . (garantinivån). Om den försäkrade väljer alt inle laut föräldrapenning för den eller de dagar som sjukhusvården pågår görs avdrageti slället på föräldrapenning som utges lill den försäkrade efter sjukhusvårdensslul. Skälen för mitt förslag:För som en försäkrad vårdas på sjukhus görs avdrag från hanssjukpenning med f. n. per dag, dock högst med en tredjedel avsjukpenningens belopp. Avdraget avser kostnader för mal, hygien m. m. och inlesjälva vården. Någol motsvarande avdrag från föräldrapenningen görs inle vidförlossningsvård m. m. Vid liden för tillkomsten av lagen om allmän försäkringgav försäkringen ell begränsat ekonomiskt skydd mot inkomstbortfall närnyblivna föräldrar önskade vara lediga i samband med ell barns födelse. Detfanns då starka skäl för atl underlåta att göra avdrag för förlossningsvårdenpå kvinnans sjukpenning. Det ekonomiska stödet lill nyblivna föräldrar harsedan dess radikalt förbättrats genom tillkomsten av föräldraförsäkringen ochden successiva utbyggnaden av denna. Del är därför inle längre motiverat att haskilda regler beträffande malkoslnader o.d. beroende på om sjukpenning ellerföräldrapenning utges vid sjukhusvården. Del kan också nämnas att sjukpenningkan komma all utges i stället för föräldrapenning i samband med förlossningen,nämligen om komplikationer tillstöter och kvinnan till följd därav blirsjukskriven under en viss lid. I likhet med andra försäkrade som fårsjukhusvård får hon då vidkännas ett avdrag på sjukpenningen. Mot bakgmnd avvad som sagts föreslog regeringen i budgetpropositionen (1986/87:100 bil. 7)att avdrag skulle göras från föräldrapenningen vid sjukhusvård. beslöt medanledning av propositionen och socialförsäkrings-utskottets belänkande ombidrag till sjukförsäkringen m. m. (SfU 1986/87:14, rskr. 284) att geregeringen till känna att vissa modifieringar i förslaget borde göras för attundvika atl avdrag för förlossningsvård inte kunde göras till följd av attkvinnan inte tog ut föräldrapenning de dagar hon fick sjukhusvård. I enlighetmed riksdagsbeslutet har därför förslaget bearbetats ytterligare. Föräldrapenning medanledning av ett barns födelse utges under sammanlagt förföräldrarna och kan utges längst lill dess barnet fyller . En försäkradkan inom denna ram välja den tidpunkt när han vill att föräldrapenningen skallutges. Det är alltså tänkbart att föräldrapenning inte las ut för just dedagar som kvinnan vislats på sjukhuset. För atl systemet skall bli rätlvisl ochför alt förhindra spekulation vid uttaget av föräldrapenning börsjukhusvårdsavdraget kunna göras också från föräldrapenning som utges förstsedan förlossningsvården har upphört. Liksom för sjukpenningavdraget bör gällaatt avdraget görs med högst en tredjedel av föräldrapenningens belopp. Jaganser dessutom alt hel föräldrapenning alltid skall utges med belopp som svararmot garantinivån. Det innebär att inget avdrag skall göras för dem som enbartuppbär föräldrapenningens garantibelopp. Förslaget innebär sammanfatlningsvisalt etl avdrag verkställs fullt ut när kvinnans årsinkomst uppgår till förnärvarande . Mittförslag innebär,ändring i 4 kap. 8 § AFL. 4 Ytterligare ersättningsnivå för vårdbidraget Mitt förslag:Vårdbidrag för handikappade barn skall kunna utges även som Qärdedelsvårdbidrag, dvs. med belopp som motsvarar en Ijärdedel av hel förtidspensionjämte pensionstillskott. Skälen för mitt förslag:Vårdbidrag utges till föräldrar för vård av barn som inte fyllt 16år och som pågmnd av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild lillsyn och vård. Vid bedömningen,av rätten lillvårdbidrag beaktas förutom vård- och tillsynsbehovet även merkostnader pågrund av barnels sjukdom eller handikapp. Vårdbidrag kan utgesmed belopp som motsvarar folkpension i form av hel eller halv förfidspension fillensamstående jämte pensionstillskott (f. n. 47040 resp. 23 520kr. ).Vårdbidragelär skattepliktigt och ATP-grundande. En del av vårdbidraget 17,34, 50 eller av basbeloppet kan bestämmas som merkostnadsdel och är dåinte skattepliktig eller ATP-grundande. Detförhållandevis höga belopp som ulgör vårdbidragets Prop.1987/88:46 lägsta nivå innebär alt bidraget har en hög tröskelnivå. Stora kravpå merarbete och merkostnader måsle uppfyllas för att vårdbidrag skall kunnabeviljas, vilkel gör atl många föräldrar lill sjuka eller handikappade barn inlefår något ekonomiskt stöd för sitt merarbete och sina merkostnader. Delta harföranlett flera motioner i med förslag om en lägre ersättningsnivåinom vårdbidraget. I socialförsäkringsutskottets betänkande (SfU 1986/87:18)om vårdbidrag för handikappade barn och handikappersättning anförde utskottetall utskottet såg det som en angelägen reform all möjligheten att få ett Qärdedelsvårdbidrag infördes. Vidare hemställde utskottet att skullege regeringen detta till känna. följde utskottet (rskr. Motdenna bakgrund förordar jag all ytterligare en ersättningsnivå införs inomvårdbidraget, en Qärdedels vårdbidrag. Bidraget bör motsvara en Qärdedel av helförtidspension från folkpensioneringen till ensamslående jämtepensionstillskott, vilket ulgör av basbeloppet eller 11 760kr. En Qärdedels vårdbidrag bör, liksom helt eller halvt bidrag, utgesantingen enbart för merarbete som orsakas av vård- och fillsynsbehovet ellerför både merarbete och merkostnader. Den nya bidragsnivån kan tillgodose endel av dem som enligt nuvarande bestämmelser inte anses berälfigade tillbidrag. Det gäller i synnerhet dem som har regelbundna, ofrånkomliga kostnaderi kombination med visst merarbete. Till denna kategori hör främst föräldrar tillbarn med diabetes och barn med belydande allergiska besvär av olika slag. Jaghar i detta sammanhang också tagit ställning till frågan om en lägre nivå börinföras även avseende merkoslnadsdelen i vårdbidraget. Det har hävdals alt ensådan nivå skulle ligga vid t. ex. av basbeloppet, vilket för närvarandemotsvarar ca . Eftersom en sådan kostnadsnivå ryms inomnormala variationer i konsumlionsmönstret även för friska barn, anser jag detemellertid inte lämpligt att så låga kostnader kommer att kompenseras medskattefri ersättning. De befintliga nivåerna för merkostnadsdelen bör varatillräckliga även för den nya bidragsnivån. Vid bedömning av rätten fillvårdbidrag las hänsyn till familjens totala situation. Det innebär alt en förälder med flera handikappade barn kan beviljas vårdbidrag på grundval av det sammantagna vårdbehovet och de sammanlagda merkostnaderna, även om situationen för varje barn för sig inte motiverar atl vårdbidrag beviljas. Alt beakta familjens totala situation vid bedömning av rätten till en Qärdedels vårdbidrag skulle emellertid innebära alt föräldrar till barn med relativt obetydliga handikapp skulle kunna ges rätt till vårdbidrag. Enligt min uppfattning bör vårdbidraget förbehållas föräldrar till barn vars sjukdomar eller handikapp medför sär skilda behov som klart överstiger de individuellt varierande behoven hos friska barn. Del skulle motverka vårdbidragets syfte att beakta ganska obetydliga sjukdomar och handikapp. Jag anser därför alt rätlen lill en Qärdedels vårdbidrag bör knytas enbart till det vård- och tillsynsbehov och de merkostnader som hänför sig fill varie barn för sig. Däremot skall som tidigare familjens totala situation beaktas vid bedömningen av rätt lill helt eller halvt vårdbidrag. Med en ny lägrebidragsnivå kommer antalet vårdbidragstagare att öka. Ulöver de som enliglnuvarande beslämmelser är berättigade lill hell eller halvt vårdbidragtillkommer ell antal försäkrade föräldrar som inte kunnat fåvårdbidrag, därför atl merarbetet och merkostnaderna inte uppgått lill vad somkrävs för halvt vårdbidrag. En bedömning av anlalet nya bidragstagare vid enutvidgning av vårdbidraget till att omfatta en Qärdedels bidrag har gjorts av anhörigvårdskommitténi betänkandet (DsS 1981:15) Vårdbidrag för handikappade barn under 16år.Kommittén uppskattade antalet nya bidragsmottagare med en Qärdedels vårdbidragtill ca 4000. Med nuvarande basbelopp innebär detta en kostnadsökning med 47milj. Förslagets konsekvenseravseende försäkringsadministrationen kommer all behandlas i budgetpropositionen(prop. 1987/88:100, bilaga 7) i samband med anslaget för försäkringskassorna. Enliglriksdagen bör de nya reglerna träda i kraft den Ijanuari 1988. Jag vill emellertidframhålla att elt ikraftträdande vid denna fidpunkt inte gerriksförsäkringsverket och försäkringskassorna tillräcklig tid för alt klara de förberedelsersom behövs för att lagtillämpningen skall fungera på elt godtagbart sätt. 1förberedelserna ingår att utarbeta allmänna råd, genomföra utbildning och geinformation. Jagföreslår därför atl de nya reglerna om en Qärdedels vårdbidrag, vilka tas in i9kap. 4§ AFL, träder i kraft den Ijuli 1988. 5 Handikappersättning och vårdbidrag i samband med institutionsvistelse Mittförslag: Handikappersättning och vårdbidrag betalas ut även vid tillfälligvistelse på sjukhus eller annan institution. Skälenför mitt förslag: Enligt 9 kap. 5 § AFL utges inle handikappersättning ellervårdbidrag för den lid då någon vårdas på institution som tillhör eller drift ulgår bidrag från stat eller kommun. Detsamma gäller om någon vårdasutanför institutionen men genom dess försorg eller i annal fall vårdas utanförinstitution och stat eller kommun är huvdman för vården. Rättentill handikappersättning grundas på del hjälpbehov och de merkostnader somhandikappet medför. Belräffande vårdbidraget är det vård-och tillsynsbehovetjämte merkostnaderna i anledning av sjukdom eller annat handikapp som är avgörandeför rätten till förmånen. Vid en kortare vård utanför hemmet kvarstår i regelmånga av de behov och kostnader som handikappersättningen och vårdbidraget äravsedda för. För vårdbidraget gäller dessutom atl detla bl. a. kan avsekompensation för en förlorad förvärvsinkomst om barnels omvårdnad kräver alten förälder måste avstå från förvärvsarbete. Om vården endasl pågår under enkortare fid kan alltså nuvarande regler leda till all denna kompensation fallerbort ulan attföräldern under den korta tid som står fill buds har möjlighet alt skaffa Prop.1987/88:46 sig förvärvsarbete eller utöka sin arbetstid. Detkan visserligen hävdas att vissa behov och kostnader bortfaller vid l.ex. sjukhusvistelseoch att ersättning i sådana fall inte bör utges. Atl i varie särskilt fall avkortare institutionsvistelse försöka särskilja vilka behov och kostnader sombortfaller och vilka som kvarstår skulle emellertid innebära komplicerade,tidsödande och kanske också kostsamma utredningar. Ersättningen hinner vidareofta inte dras in för institutionsvistelsen eftersom ersättningenutbetalas och viss lid förflyter för avisering lill försäkringskassanm. Jaganser att det är rimligt att beviljade förmåner av handikappersättning ochvårdbidrag betalas ut också under tillfällig vård utanför hemmet, även om detallmänna bidrar till eller svarar för vårdkostnaden. Om däremot vistelsen vararunder får man ulgå ifrån att en anpassning sker lill den nyasituationen och alt del saknas fog för all utge förmånerna. Detla innebär atlförsäkringskassan när vården påbörias måste göra en bedömning av vårdtidenslängd. Om vårdtiden beräknas bli eller mer bör handikappersättningoch vårdbidrag dras in. Bedöms vårdtiden bli kortare än bör vårdenbetraktas som tillfällig och handikappersättning och vårdbidrag fortsätta atlbetalas ut. Självfallet kan de förhållanden som föranledde försäkringskassanalt göra bedömningen att vårdtiden inte skulle bli sex mänader eller längrekomma atl ändras. En ny bedömning måsle då ske. Om vid denna förnyade bedömninginstitutionsvården kan beräknas sammanlagt komma atl uppgå ellermer skall handikappersättning eller vårdbidrag fortsättningsvis inle betalasut. Vadjag nu föreslagit fordrar en komplettering i 9 kap. 5 § AFL. Den nya lydelsenbör gälla fr. o. m. den Ijuli 1988. Enliglmin bedömning kan mitt här framförda förslag genomföras ulan adminislrafivaförstärkningar fill försäkringskassorna. Förslaget beräknas medföra enkostnadsökning för försäkringen på högst 2 milj. kr. 1enlighet med vad jag anfört har inom upprättats förslag till 1. lagom ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 7 Specialmotivering Prop-1987/88:46 7.1 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Paragrafenreglerar limberäkning av sjukpenning i etl sjukfallnär den försäkrades sjukpenning svarar mot sjukpenning- ... grundande inkomstav enbart anställning.