prop · GB0341 · 1987-12-31 00:00:00 — vara likakänsliga som uppgifter som lämnas från hälso- och sjukvården ellersocialtjänsten. Jaganser dock atl del starka insynsintresset gör att huvudregeln bör varaoffentlighet och alt sekretess skall gälla endast om det kan anlas alt den somuppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande men om uppgiftenröjs. Genom atl skaderekvisitet utformas på detta sätt når man enligt minmening en lämplig avvägning mellan önskemålet om sekretess och det intresse avinsyn som föreligger i dessa ärenden. Sekretessen bör alltså avgränsas till delmest nödvändiga området. Den kommer i så fall atl omfatta uppgifter av det slagsom kan utgöra gmnd för avskiljande: uppgifter om psykisk sjukdom ellerabnormitet, missbmk av alkohol eller narkofika eller allvarlig brottslighet,allt under fömtsättning att del skärpta skaderekvisitet kan anses uppfyllt (jfrprop. 1986/87:3 s. 14). En uppgift om att en studerande är föremål för prövningav avskiljandenämnden bör dock inle i sig anses medföra sådant betydande men,om den röjs, att den skall kunna sekrelessbeläggas. Jaghar i denna del samrått med. cheferna för social- och utbildningsdepartementen. 6 Sekretessen för uppgifter i utlandsmyndigheternasberedskapsplanering m.m. Mitt förslag:Uppgifter om enskilda som hänför sig till utlandsmyndighetersberedskapsplanering samt deras bistånd ål enskilda i samband med olyckor o. d.skall kunna skyddas av sekretess. Skälen för mitt förslag:Enligt 9 kap. 11 §.sekretesslagen gäller sekretess hosutrikesdepartementet och inom utrikesrepresenta-tionen för uppgift i ärenden omekonomiskt bistånd, biträde i rättslig angelägenhet eller utredning åt enskild,om det kan antas att en enskild eller någon honom närstående lider skada ellermen om uppgiften röjs. I den praktiskatillämpningen har del emellertid visat sig att sekretessskyddet ärotillräckligt i vissa avseenden i den verksamhet som bedrivs för att på olika sällbistå enskilda personer utomlands. Ensvensk ufiandsmyndighel skall enligl 37 § de allmänna föreskrifterna Prop.1987/88:41 för utrikesrepresenlalionen (AFUR) underrätta ,när den får kännedom om alt en person som är bosatt i avlider på en ortinom myndighetens verksamhetsområde. får därigenommöjlighet atl bl.a. underrätta anhöriga i . skalläven underrätta departementet om dödsorsak och omständigheterna kringdödsfallet. Vid olyckor och naturkatastrofer som inträffat utomlands ärutlandsmyndigheterna och också engagerade i all söka tareda på vilka svenska medborgare som kan ha drabbats. nu angivna verksamheten får och ullands-myndigheternaofta sådan information om enskilda personer som är av känslig nalur. Någotuttryckligt stöd för att sekretessbelägga uppgifter av detta slag saknas nu isekretesslagen, trots att en sekretessbeläggning i många fall framstår somklart befogad. Vadförst beträffar uppgifter om personer som avlidit utomlands kan konstaleras attde inle sällan är av den natur atl den avlidnes närslående kan lida men, omuppgifterna lämnas ut. I överensstämmelse med vad som gäller allmänl vidtillämpning av sekretesslagen kan sekretess också gälla till förmån för denavlidne. Uppgifter om personer som drabbats av t. ex. olyckor bör av samma skälockså kunna skyddas av sekretess. Medhänvisning härtill föreslår jag alt den nuvarande sekretessbestämmelsen i 9kap. 11 § kompletteras så att det blir möjligt för ochutlandsmyndigheterna atl hemlighålla sådana uppgifter om enskilda som hänförsig till verksamhet som avser sådant bistånd i samband med dödsfall, olyckor o.d.som inträffat utomlands och som till sin nalur ligger nära den form av biståndsom nämns i paragrafen. Förslaget innebär att ett rakt skaderekvisitskall tillämpas också i denna typ av ärenden, vilkel innebär atl presumtionenvid sekretessprövningen skall vara för offentlighet. Förutsättning för att seki;etessskall gälla är alltså att elt utlämnande typiskt sett kem vara ägnat attmedföra skada för den enskilde. Uppgifter som genomsnittligt sett måstebetraktas som harmlösa faller alltså utanför sekretessen, om det inte finns någonsärskild anledning atl hålla uppgifterna hemliga Enligtgällande föreskrifter som utfärdats av är svenskautlandsmyndigheter i länder med mindre stabila förhållanden skyldiga atl föraen så fullständig namn- och adressförteckning som möjligt över svenskamedborgare som är bosatta inom verksamhetsområdet. En sådari förteckning skallockså föras, om det finns risk för lokala kriser eller om förteckningen behövsav annan anledning. Avsikten med förteckningen är att ochutlandsmyndigheternas beredskapsplanering för krissituationer skallunderlättas. Förteckningarna kan behövas, om det blir nödvändigt att evakuerasvenska medborgare. De är också viktiga, om naturkatastrofer, l.ex. storajordbävningar, inträffar. I sådana situationer behöver ochvederbörande utlandsmyndighet ofta lokalisera svenska medborgare som kanbefinna sig i ett katastrofområde. Deltorde vara uppenbart att del är angeläget att förteckningarna sekre- 28 Det kannämligen inle uteslutas att förteckningarna kan ut- Prop. nyttjas t. ex. avfrämmande makt på ett sådant säll att det blir till men för den enskilde om uppgifteri förteckningen röjs. Elt sådant men kan i vissa fall uppkomma även långtefter det att en förteckning upphört att vara Det finns ocksåen risk för alt andra som kommer över en sådan förteckning kan användaden för all skada svenska medborgare utomlands. Förteckningarav det nämnda slaget torde tidigare ha kunnat sekrelessbeläggas med stöd av 3§ sekretesslag. När den s. k. utrikessekretessen i den nyasekretesslagen utformades blev möjligheterna atl hålla uppgifter av det häraktuella slaget hemliga hos och utrikesmyndighelernamindre på grund av den avfattning 2 kap. 1 § sekretesslagen fick. Dennakonsekvens av den nya lagstiftningen lär inte ha varit avsedd. Visserligen hari rättstillämpningen 9 kap. II§ ansetts tillämplig på förteckningarav detta slag. Till skillnad från den äldre regleringen är presumtionen somframgått dock enligt den paragrafen för offentlighet, medan utgångspunktentidigare var den motsatta, nämligen att uppgifterna i princip var hemliga. Dettorde vara ganska uppenbart att uppgifter i beredskapsförteckningarna bör fålämnas ut bara om det står klart att det inte skadar den enskilde. Annars kanförteckningarna lätt bli utnyttjade på ett sätt som är rakt motsatt syftet meddem. Insynsinlresset måste anses vara förhållandevis litet iberedskapsplaneringen. Jagförordar därför atl del i 9 kap. 11 § tas in etl nytt andra stycke som gersekretess för uppgifter om enskilda som hänför sig till en utlandsmyndighetsberedskapsplanering. Sekretessen bör gälla hos , inom utrikesrepresenlalionenoch hos styrelsen för internationell utveckling. Av 1 § instruktionen (1967:83,omtryckt 1982:845) för utrikesrepresenlalionen framgär alt denna består avbeskickningar, delegationer vid mellanfolkliga organisationer samt lönade ocholönade konsulat. Av föreskrifter följer också all bislåndskontoringår som en del av vissa lönade utlandsmyndigheter. Enförutsättning för sekretessen bör vara att det inte står klart alt uppgifternakan röjas utan alt den enskilde eller någon honom närstående lider skada ellermen om uppgifterna röjs (s. k. omvänt skaderekvisit). I första hand kommerdenna sekretess att skydda sådana uppgifter om fysiska personer som adresser osv.Även uppgifter om juridiska personers förhållanden kan emellertid skyddas, t.ex. uppgifter om var svenska företag är verksamma i ell land; Del ligger i sakens natur atlskaderekvisitet i allmänhet är uppfyllt på de orter där listor upprättats av beredskapsskäl. Det bör emellertid påpekas alt del är ganska vanligt atl utlandsmyndigheterna - oavsett reglerna för de myndigheter som är verksamma i länder med mindre stabila förhållan den har förteckningar över svenska medborgare i sina resp. statione- ringsländer. Skälet är här att det finns ett intresse både för utlandsmyndig heten och för svenskarna i landet att kunna upprätthålla kontakter med varandra. I länder med stabila förhållanden bör det normall anses kunna slå klart att sådana förteckningar kan lämnas ut utan risk för skada eller men. Isammanhanget bör också betonas att sekretessen för uppgifter i för- Prop.1987/88:41 teckningarna ofta inte bör anses gälla i förhållande till svenskamyndigheter som vänder sig till eller till enutlandsmyndighet med begäran om t. ex. en adressuppgift i etl konkret ärendehos myndigheten. Skulle sekretess anses gälla, får frågan lösas med ledning avsekretesslagens allmänna bestämmelser, främst den s. k. generalklausulen i 14kap. 3 § sekretesslagen. Jaghar i denna del samrått med chefen för . Ienlighet med det anförda har del inom upprättats förslagtill 1. lagom ändring i sekretesslagen (1980:100), y. 2. lag om ändring i lagen (1980:11) omfillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl., 3. lag om ändring i socialtjänsfiagen(1980:620). Förslagen2 och 3 har upprättats i samråd med chefen för . 8.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) Ändringeni andra stycket har behandlats i avsnitt 4. Den nya maximitiden skall tillämpasäven i de fall ell avtal har slutits före lagändringens ikraftträdande. Med destatliga affärsverken avses postverket, , statensjärnvägar, luftfartsverket, , domänverket och affärsverkelFFV. Genomdet nya tillägget i denna paragraf kan uppgifter om enskildas personliga förhållanden, t. ex. om hemadress, hållas hemliga i vissa rhyn- dighetsregister som endast omfattar ett urval av befolkningen. Ändringen har kommenterats i avsnitt 2, där också de register som avses har redovi sats. . . Medhänsyn till hur rekvisitet om sekretess har formulerats torde det . sällaneller aldrig i praktiken kunna bli aktuellt att uppgifter av här aktuellt slaghålls hemliga i förhällande till ofienlliga myndigheter eller eljest när derasutlämnande begärs i ett behörigt syfte. Påsamma säll som enligt första meningen gäller även enligt andra meningen all etl befolkningsregister som inte avser hela landet ulan endasl ett visst område omfattas av föreskriften. Kravet på att del skall vara fråga 30 om enbetydande del av befolkningen blir då att hänföra fill det område Prop.1987/88:41 som är aktuellt. Regeringen kan alltså föreskriva om sekretess förett register som omfattar en betydande del av befolkningen i t. ex. en kommuneller ett landsfingsområde. 7 kap. 27 § Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 5. Bestämmelsen är inte begränsad till uppgifter ompersonliga förhållanden hos den studerande som prövningen om avskiljandegäller utan också hos annan person, t. ex. en anhörig. Det finns dock fog attanta att i de allra fiesta ärenden förekommer bara uppgifter som rör denstuderande själv. I och med att sekretessen gäller i ärenden om avskiljandekommer sekretessen, fömtom hos högskolans avskiljandenämnd, också att gälla hoskammarrätten och regeringsrätten vid ett överklagande av nämndens beslut. 8 kap. 10 § Ändringen i fjärde stycket har behandlats i avsnitt 4. Dennya maximifiden skall tillämpas även i de fall elt avtal har slutits förelagändringens ikraftträdande. 9 kap. 3 § Paragrafen har behandlats i avsnitt 3. Enligt första stycket krävs hädanefter godkännandeav del internationella avtalet om handräckning eller bistånd.för attuppgifterna skall skyddas av sekretess. Denna nya förutsättning avser enligt ensärskild övergångsbestämmelse bara avtal som sluts och inte sådanaavtal som redan har slutits men som inte har godkänts av . Genom delnya andra stycket gäller sekretess inom beskattnings- och indrivningsverksamheten för uppgifter om enskildas personliga och ekono miska förhållanden, som har erhållits med tillämpningen av ett internatio nellt avtal. Sekretessen är absolut. De skaderekvisit som gäller i fråga om "svenska" uppgifter hos , skattedomstolarna och inom indriv ningsverksamheten är alltså inle tillämpliga på "ufiändska"uppgifter. En förutsättning för sekretessen är dock att har godkänt det interna avtalet och atl det innehåller en klausul om att uppgifterna inle fåt: lämnas vidare i det aktuella fallet. Avtal där bestämmelsen kan vara tillämplig är t.ex. handräckningsavtal och dubbelbeskattningsavtal. Om det skulle strida mot avtalet gäller inte de bestämmelser som finns i 14 kap. 1-3 §§ om vissa begränsningar i sekretessen. II § Prop. Paragrafenhar behandlats i avsnill 6. Iförsta stycket har gjorts etl tillägg så att sekretess skall gälla också för uppgifterom enskild som hänför sig lill utlandsmyndighets verksamhet som avser bistånd isamband med dödsfall, olyckor o.d. som inträffat utomlands. Genomdet nya andra stycket sekretesskyddas uppgifter om enskilda som hänför sig tillen utlandsmyndighets beredskapsplanering. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. ,Den nya punkten 4 i 7 a §, som har behandlats i avsnitt 5, innebär att personalinom hälso- och sjukvården skall lämna de uppgifter om studerande som behövsför att högskolans avskiljandenämnd skall kunna pröva ärenden om avskiljandefrån högskoleutbildning på ett tillfredsställande sätt. Nämnden ges alltså intenågon generell tillgång fill uppgifter inom hälso- och sjukvården utan bara tilluppgifter om de studerande som är aktuella för en prövning i nämnden. Detgäller framför allt uppgifter i patientjournaler om den studerande.Bestämmelsen ger också kammarrätten och regeringsrätten stöd för alt vid etteventuellt överklagande begära in ytteriigare uppgifter i ärendet. 8.3 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620) Ändringeni 66 § andra stycket, som har behandlats i avsnitt 5, innebär atl personal inomsocialtjänsten är skyldig att lämna de uppgifter om en studerande som behövsför avskiljandenämndens prövning. De uppgifter som kan bli aktuella alt lämnaut är t. ex. uppgifter om vård och behandling av den studerande för alkohol-eller narkotikamissbruk. Nämnden får inte någon generell tillgång tilluppgifter inom , ulan bara till uppgifter om de studerande som äraktuella för en prövning i nämnden. Bestämmelsen ger också kammarrätten ochregeringsrätten rätl att vid ell överklagande begära in ytterligare uppgifter iärendet. Förstastycket har anpassats till en tidigare ändring (SFS 1984:316) i 14 kap. 2 §sekretesslagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lagom ändring i sekretessfagen (1980:100), 2. lag om ändring i lagen(1980:11) om lillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl., 3. lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620). harlagt fram. "'''''" " " ' "-'8 o-föredraganden Data- och offentlighetskommitténs lagförslag Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs atl7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. 7 kap. 15 § Sekretess gäller i verksamhelsom avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen,för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledningkan antas all den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Ifräga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller iverksamhet som avser folkbokföringen eller annan registrering av befolkningen,för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledningkan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraftden 198 Data- och offentlighetskommitténs sammanfattning avbetänkandet (SOU 1986:46) Integritetsskyddet i informationssamhället 2 i häraktuell del Ivårt arbete har vi funnit alt en persons adress kan vara sekretessbelagd ivissa myndigheters ADB-regisler men inte i andra trots atl sekretesskyddet kanvara lika behövligt. Detla beror på alt den s. k. folkbokföringssek; retessen(7 kap. 15 § sekretesslagen) bara gäller i den egentliga folkbokföringen och iannan liknande registrering. Begreppet annan liknande registrering utesluteratt bestämmelsen tillämpas på uppgifter i register som omfattar ett bestämturval av befolkningen t.ex. körkortsregistret. Vi anser inte alt utformningenav bestämmelsen är väl avvägd. Vissa urval kan t.ex. omfatta nästan helabefolkningen. Det behöver inte heller vara svårare att hitta en person, som mankänner till, i ett register som innehåller ett begränsat urval än i sådana somomfattar hela befolkningen. Vi föreslår därtor att all myndighelsregistrering aybefolkningen skall omfattas av folkbokföringssekretessen i 7 kap. 15 §sekretesslagen. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över data-och offentlighetskommitténs betänkande (SOU 1986:46) Integritetsskyddet iInformationssamhället 2 Remissyttrandenhar avgelts av justitiekanslern (), hovrätten för ,kammarrätten i , , , datainspektionen,postverket, , trafiksäkerhetsverket, arbetarskyddsstyrelsen, statenslantmäteriverk, , patent- ochregistreringsverket, , statskontoret, ,, statens person- och adressregisternämnd (),, länsstyrelserna i ochKristianstads län, länsskaltemyndigheterna i , , ochJämtlands län, , . , luftfartsverket, universitet- och högskoleämbetetet, centralastudiestödsnämnden, slämpelskatleulredningen, justitieombudsmannen , , , kommun. ,Landsorganisafionen i (LO), (), CentalorganisationenSACO/SR, Företagens uppgiftslämnardelegalion, , , , , (), riksorganisafionen för kvinnojourer i , , Delegationen för vetenskaplig och leknisk informationsförsörjning,, saml . Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden av . Lundsuniversitet, tekniska högskolan i , ochSveriges . Bilaga 4 Prop. Departementspromemorians (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar isekretesslagen lagförslag Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att----- 9kap. 3 §----- skall ha följande lydelse,-- . Sekretess enligl1 och 2 §§ gäller också i den mån avtal härom har träffats med främmande stat,i ärende om handräckning eller bistånd som myndighel lämnar ål myndighel ellerannal organ i den slalen i verksamhel som motsvarar den som avses i nämndaparagrafer. Sekretessenligt 1 och 2 §§ gäller också, i den mån har godkänt avtal härom medfrämmande stat, i ärende om handräckning eller bistånd som myndighel lämnar åtmyndighet eller annat organ i den slaten i verksamhet som motsvarar den somavses i nämnda paragrafer. Sekretessgäller, i den mån har godkänt avlal härom med främmande stat, i verksamhelsom avses i 1 eller 19 § för sådan uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden som har erhållits enligl avtalet. Föreskriften i 14kap. 13 §§ gäller inle i fråga om denna sekretess. Ifrågaom uppgift i allmän handling gäller sekretessen enligl andra stycket . Denna lag träder i kraft,-- och övrigl den 1 januari 1988.I fråga om avlal somavses i 9 kap. 3 § första stycket och som har träffats före nämnda lidpunkttillämpas del lagrummet även om inte har godkänt avtalet. Departementspromemorians (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar isekretesslagen sammanfattning i här aktuell del Ifråga om sekretess för uppgifter från utländska myndigheter och organ behandlasi promemorian möjligheterna alt underiätta uppgiftsutbyte med ufiändskastater genom ett ökat svenskt sekretesskydd för uppgifter från utlandet. En nybestämmelse skall enligt förslaget införas i sekretesslagen. Den skall ge s.k.absolut sekretess på hela beskaltnings-och indrivningsområdel för uppgifter omenskildas personliga eller ekonomiska förhållanden av delta slag, i den mån såsträng sekretess krävs till följd av etl avlal som har ingått med enannan stat. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överdepartementspromemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen Remissyttrandenhar avgetts av justitiekanslern, (JK), hovrätten för ,kammarrätten i , riksåklagaren, , styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), kommerskollegium, överbefälhavaren, försyaretsmaterielverk, , , ,generaltullstyrelsen, försäkringsinspekfionen, ,kemikalieinspektionen, statens strålskyddsinsfitut, statens kärnkraftinspekfion,justifieombudsmannen , ,Kemiska Industrikontor, . , personalförbund.Allmänhetens pressombudsman, , ochSvenska kyrkans diakon-och diakonissförbund. har bifogat ett yllrandeav handelskammare. Ang. sekretess för vdlkoreni slutna avtal Frånnäringslivets företrädare framföres allt oftare krav på sekretess för uppgifterav belydelse för deras företags konkurrensförmåga såväl inom som ulom Sverige.Den kommersiella sekretessen är för svenskt näringsliv av så vital betydelse,att man inte är beredd att delge stafiig myndighel uppgifter om sina senasterön, om inte dessa uppgifter kan hemlighållas under så lång lid som uppgifternahar inverkan på konkurrenssituationen. Detta inverkar menligt på försvarelsmaterielverks möjligheter att för slalens räkning förvärva materiel ochtjänster, där utvecklingens senaste landvinningar tillvaratagits. För attmöjliggöra för de myndigheter, vilkas verksamhet är huvudsakligen inriktadpåförvärv av kvalificerat avancerad materiel, däribland särskilt försvaretsmaterielverk, att få del av teknikens senaste rön och få dessa utnyttjade i deprodukter som köps, är det därför nödvändigt, att nuvarande perioder försekretesskydd av kommersiellt hemliga uppgifter väsentligt förlängs. Enliglsåväl 6 kap. 2 § som 8 kap. 10 § sekretesslagen gäller, atl handling som angervillkoren i slutet avtal får hemlighållas längst till dess ivå år förflufitfrån del avtalet slöts. Redani sekretesslag bestämdes lill från del avtalet slöts.För villkoren i slutna avtal, där myndighel stod som säljare av vissaförnödenheter medgavs sekretess till dess förflutit från det avtaletfullgjorts eller upphört atl gälla. (34 §) Isamband med tillkomsten av lag citerades i prop 1937:107 s 91 vad 1933års upphandlingssakkunniga anfört: "Telegrafstyrelsenoch järnvägsstyrelsen hade också i sina yttranden till upphandlingssakkunnigaframhållit, atl en långt driven offentlighet kunde vara ägnad att omintetgörakonkurrens vid slatens upphandlingar ... Även avsaknaden av bestämmelser, som medgåvehemlighållande av ingivna ritningar, kartor, prov, modeller och dylikt efterdel avtal slutils eller ärendet eljest slutförts, torde i vissa fall haföranlett leverantörer att icke deltaga i tävlan om leveransen eller arbetet.Men om alltså en ändring av nuvarande bestämmelser i ämnet kunde ansespåkallad, borde ä andra sidan kraftigt understrykas angelägenheten av allallmänheten ägde möjlighet att följa upphandlingarna, där detta kunde ske utaneftersättande av statens intresse. Offentligheten i upphandlingsärenen vorenämligen den bästa garantien för all rykten om mannamån från myndigheternassida vid handläggning av upphandlingsärenden icke skulle spridas och vinna tilltro." Vidaresägs i propositionen: Prop. "Docklärer icke böra ifrågakomma att utsträcka den lid under vilken handlingar somangiva villkoren i slutna avtal skola kunna hemlighållas utöver vad år 1935föreslagils. Del förbises icke atl olägenheter i vissa fall kunna uppkomma förstaten eller kommunen genom offenlligblivande av exempelvis leveransavtal redanefter . Men skulle fiden förlängas, torde den konlroll som offentlighetenär avsedd att medföra alltför mycket föriora i effektivitet......" Denavvägning mellan å ena sidan enskildas och det allmännas intresse av att vissahandlingar hemlighölls och å andra sidan offentlighetsprincipen skedde föreandra världskriget. har dels den tekniska utvecklingen inom skildaområden, inte minst dataområdet, ägt rum i en alltmer ökande takt och dels detkommersiella spionaget såväl inom landet som från andra länder intensifierats ien utsträckning, som knappast kunde förutses . Behovet av ökatsekretesskydd har därför också ökat såväl i den svenska industrins intresse somför tillgodoseende av FMV:s och andra myndigheters behov av att förvärva bästamöjliga produkter för de skattemedel, som ställts till förfogande. Dettamotiverar omprövning av de lagliga förutsättningarna för sekretesskydd åtuppgifter av kommersiell natur. verksamhet avser i stor utsträckning anskaffning av teknisktavancerad materiel åt försvarsmakten.