prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Kompetensnivåbeskrivningarna bör kunna utgöra ettslags fortbildningsplan som kansägas motsvara utbildningsplanen för grundskollärarlinjen. De kan därmed utgöraell stöd och ett underlag för såväl skolans och den enskilde lärarens som högskolans planering avfortbildningen. Jag avser atl senare återkomma till regeringen med förslag alluppdra ål SÖ atl i samråd med UHÄutarbeta sådana kompetensnivåbeskrivningar. I uppdraget bör också ingå attutarbeta modeller för hur förändringar i lärarnas formella kompetens efter genomgången fortbildning skallkunna dokumenteras. Jag går övertill alt sammanfatta min syn pä ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för fortbildningen. Jag lar också upp frågan om finansieringav fortbildningen. Utgångspunktenför genomförandet av fortbildningen i anslutning till den nya lärarutbildningen bör enligt min mening vara densamma som generellt gäller för personalutbildning och lokaltutvecklingsarbete i fråga omansvarsfördelning mellan kommuner, högskola och den statliga skoladministrationen.Fortbildningen bör ses som en naturlig fortsättning på redan pågående lokalt utvecklingsarbete i kommunerna. Ansvaret för planeringoch beslut om fortbildningen på rektorsområdes/skolenhetsnivå ligger på skolledningen. Skolstyrelsen skaH svaraför övergripande planering förkommunen och fördela de resurser kommunen erhåUer. Både skolstyrelserna och skolledningarna har därvid atlutgå från vad jag här har anfört omangelägna fortbildningsbehov och anpassa dem till de lokala behov och förutsättningar som varje kommun ochrektorsområde/skolen-hel kan ha, Länsskolnämndernasroll inom kompletteringsfortbildningen blir att stödja kommunerna i planeringen av fortbildningen och i eventuella förändringar av lärarnas tjänstgöring samt därtillkopplade analyser av fortbildningsbehov.En särskilt viktig uppgift för nämnderna blir att se tiH alt fortbildningen i de olika kommunerna planeras ochgenomförs på ett sådant sätt att denleder lill en i stort sett enhetlig och likvärdig lärarkompetens ilandet. Fortbildningsnämndernas och högskolans roll inomkompletteringsfortbildningen bliratt planera, samordna och genomföra fortbildningskurser samt i övrigt stödjakommunerna i deras planering och genomförande av fortbildningen. Genom althögskolan har ansvaret för genomförandet av lärarnas grundutbildning blir detenligt min mening naturligt att utnyttja högskolans resurser och kunnande ocksåi fortbildningen i anslutning till denna.En viktig uppgift blir atl tillsammans med den statliga skoladministrationen och skolstyrelserna utveckla olikaformer för distansundervisning. Delta gäller inte minst den del avfortbildningen som avser att utveckla dengemensamma och grundläggande lärarkompetensen. Genomförandet avden fortbildning som jag nu har förordat måste av flera skäl sträckas ut över . Det främsta skälet härför är - utöver 54 det rent ekonomiska - att det ger utrymme för en successivuppbyggnad Prop. Atlefter hand låta genomförandet finna sina former och Bil. omfattaallt fler kommuner och rektorsområden/skolenheter bör enligt min mening vara mer effekfivl än attgenom centrala beslut och riktlinjer från början låsa fortbildningen till enbestämd uppläggning och ett bestämt innehåll.För en flerårig genomförandeperiod talar också det faktum att det dåblir lättare att tillgodose behovet av lärare m, m- i fortbildningen liksom Somjag nämnt räknar jag i likhet med SÖ med altfortbildningen behöver pågå underomkring . Enligt min uppfattning är del viktigt att kommunerna får god lid på sig för att förberedafortbUdningen. Jag anser därför att denna bör starta först /90.Härigenom ges kommunerna möjlighet att göra de nödvändiga förarbeten sombehövs som de kan fullfölja de planer som gjorts upp för lokalskolutveckling för nästkommande läsår. Somjag tidigare framhållit har SÖ föreslagit attkostnadema för fortbildningen skall finansieras bl. a. genom en omprioriteringav statsbidraget till lokal skolutveckling m. m. i gmndskolan. SÖ:s förslag idetta stycke innebär att det tiH denenskilda kommunen skulle utgå direkt endast av nuvarandestatsbidrag för lokal skolutveckling. Resten av statsbidraget skulle fördelas av SÖ vialänsskolnämnderna till kommunerna i relationtill den omfattning i vilken dessa genomför fortbildningen. Jag delar SÖ:s uppfattning alt en stor del av fortbildningsbehoveti anslutning fill den nyalärarutbildningen måste bekostas genom de medel för lokal skolutveckling som kommunema disponerar för bl.a. utbildningav skolans personal. Till skillnad från SÖ anser jag dock att statsbidraget till lokal skolutveckling m. m., liksom ,skall utgå direkt till kommunerna.Härigenom kan de väl fungerande rutiner som kommunema utarbetat på personalutbildningsområdet bibehållas.Härigenom skapas också fömtsättningar för ett nödvändigt lokalt engagemang ochansvarstagande för fortbildningensamtidigt som samordningsvinster och ett effektivt resursutnyttjande kan uppnås. Jag utgår då som ensjälvklarhet från att kommunema kommer att följa de prioriteringar somjag nuredovisat. Jag vill framhålla att det är väsentligt altlärarna inom gymnasieskolan ochvuxenutbUdningen ges samma möjligheter till fortbUdning som lärarna igrundskolan. De förslag jag här lägger fram för lärarna i och gmndvux. innebär inte att andra lärargmppersspeciella behov av fortbildning skulle minska. Jag ser således inte någrafömtsättningar att generellt utnyttjade resurser som beräknas för fortbildning i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen för fortbildning igrundskolan och grundvux. Med hänsyn till att den nya läramtbildningen ochfortbildningen i anslut ning till denna ger fömtsättningarför en utveckling av det inre arbetet i som är ytterst angelägen finner jag det motiverat att det utöver medlen för lokal skolutvecklingavsätts särskilda medel på i stor leksordningen 50 milj. kr, för fortbildningsinsatser bland lärama. Dessa medel bör användas så att de möjliggör en intensivare satsning under något eller i sådana kommuner som har en planering som 55 ligger långt framme och som görs ienlighet med de prioriteringar somjag Prop, 1987/88:100 Medlen bör därför inte fördelas jämnt mellan alla kommuner Bil.10 utan bör fördelas avlänsskolnämnderna efter ansökan från kommunerna. En utgångspunkt vid fördelningenbör därvid vara att de kommuner som harotillräckliga medel för lokal skolutveckling i förhållande till behovet av fortbildning och som vall att pröva pedagogiskt ochekonomiskt nya och effektivaformer för alt lösa sina fortbildningsbehov skall tilldelas bidrag i första hand- Jag räknar med attdessa medel skall kunna utgå under en o. m. budgelårel 1989/90. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat om de nya ijänsteorganisafionernaför lärare i resp. 2. godkänna atl de nyatjänsteorganisationerna får införas vid den lidpunkt och på del sätt somregeringen bestämmer, 3. godkänna vad jag har förordatom särskilt bidrag tiU fortbildning av lärare, dels bereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört om 4. angelägna fortbildningsbehov, 3.2Dataundervisning i skolan m. m. Minanmälan av detta avsnitt sker efter samråd med utbildningsministern Informationsteknikenpåverkar aUa delar av vårt samhälle. Den har omvandlat vårt arbetsliv, dessarbetsorganisation samt arbetsinnehållet för de enskilda löntagarna. Den erbjuder möjligheter men har även skapat oro, Utnyttjandel avden nya tekniken och inte minst datatekniken kräver nya kunskaper och en ökad kompetens inom näringslivet, inom förvaltningar och i samhället i sin helhet. Vårtutbildningssystem måste utformas såatt det kan bidra tiU att höja kunskapsnivån i detta avseende. Den nya informationsteknologin gör del möjligt attöka den information vi kan överföra, sprida, lagra och hanlera. Men den innebäräven all den mängd information, de budskap som når de enskildamänniskorna ökar dramatiskt. Allt oftare tvingas vi göra val i detöverväldigande flöde av information somomger oss. Det kräver förmåga atl avgöra vad i detta informationsflöde som ärvärt alt ta tUI sig och omvandla och låta mogna till kunskap. Skolan har en viktig uppgift atl förbereda elevernaför verksamhet i ett samhälle med dessa förutsättningar. Alla rnänniskor behöver gmndläggande kunskaper omdatorer så att datateknikens möjligheter kan utnyttjas på bästa sätt och dess risker kan undvikas. Kunskaper om datorer liksom om datorers möjligheter och begränsningar är ett villkor för ettmedborgerligt inflytande över datatekni kens utveckling och användning- 56 Om alla eleverskall kunna nå framgång i skolan, och om skolan skall Prop. 1987/88:100 kunna ge alla en god förberedelse för ett aktivtdeltagande i samhällslivet. 10. är det viktigt alt även elevermed särskilda behov - elever som har svårigheteratt tillägna sig kunskap och elever med funktionshinder ges möjligheteralt bli förtrogna med ny teknik och dess möjligheter och konsekvenser förindivid och samhälle. Datatekniken kommer att spela en allt viktigareroll i olika yrkesutbildningar. Denhar enligt min mening också goda möjligheter att bli ett slöd i undervisningen. Datorn har således i detta sammanhangtvå roller. Den är dels ett tekniskt hjälpmedel som inom vissa utbildningsvägarhar mycket slor betydelse, den är dels ett pedagogiskt hjälpmedel som kanhjälpa oss alt ulveckla undervisningen på ell sätt som är omöjligt mednuvarande metoder och hjälpmedel. används datorer huvudsakligen på grundskolanshögstadium och i gymnasieskolan. I ett framtidsperspektiv är det sannolikt att datorer kommer att användas ocksåpå låg- och mellanstadierna. Datatekniken öppnar nya möjligheter för barn ochungdomar med funktionshinder genomatl datorbaserade tekniska hjälpmedel utvecklas. Via syntetiskt tal, videoutrustning, specialutveckladoch/eller anpassad programvara harde fått helt nya och förbättrade möjligheter tUl utbildning. I skolans undervisning om och med datorer är detangeläget att insatser- . na görs utifrån en helhetssyn på datatekniken.Frågor om tekniken och dess användning samt konsekvenser av datoriseringenmåste betraktas i ett sammanhang. Denna centrala aspekt bör betonas på alla utbildningsnivåer. Genom tradition och uppfostran är synen på teknikolika könen emellan. Det gäller inleminst på dataområdet. Till detta måste särskild hänsyn tas vid uppläggning av dataundervisningen i skolan.Flickor kan exempelvis behöva undervisas i egen gmpp och kan ocksåbehöva mer tid för atl arbeta med dalatekniken, I läroplanerna för gmndskolan och gymnasieskolanbetonas vikten av att undervisningeni allmänhet bedrivs så att faktakunskapen sätts in i ett meningsfullt sammanhang så att insikt ochförståelse ökar. Elevernas kreafivitetskall tas tillvara och utvecklas. Undervisningen skall individualiseras sä attvarje elev får möjlighet att arbeta i sin takt efter sina förutsättningar. Också dalaundervisningen måste bedrivasmed denna utgångspunkt. innebär atl datorer inte bör användas för mermtinartade drillövningar eller för eni förväg styrd s, k, programmerad undervisning. Utbildningsministern fillkallade i september 1985en arbetsgrupp för frågor om dalaundervisningensframtida inriktning, datautbildningsgmp- pen. Arbetsgruppen har haft lill uppgift att dels redovisa de åtgärder som redan vidtagits inom datautbildningsomrädet och det utvecklingsarbete som pågår, dels utarbeta ett samlathandlingsprogram inom datautbild ningsområdet med förslag till inriktning för framtiden när del gäller såväl mål och innehåll som organisation.Arbetsgruppen har redovisat resultatet av sitt arbete ien promemoria (DsU 1986:10) Hand lingsprogram för datautbildning i skola, vuxenutbildning och läramtbild ning- Arbetsgruppen har i ett femårigt handlingsprogram bl.a. tagit upp 57 frågor som berör pedagogiskledningsförstärkning i skolan, försöksverk- Prop. 1987/88:100 samhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel igrundskolan och gymna- Bil. 10 sieskolan,datafrågor inom lärarutbildningen, forsknings- och utvecklingsarbetesaml behovet av särskilda insatser inom vuxenutbildningen. En sammanfattning avpromemorian bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 10.2. Promemorian har sänts ut för kännedom tillsamtliga skolstyrelser saml till några myndigheter, kommuner ochorganisationer, SÖ har redovisat en samladutvärdering av dataundervisningen på högstadium och igymnasieskolan. Till grund för mina ställningstaganden omdalaundervisningen i skolan ligger i huvudsak arbetsgruppens överväganden ochförslag samt SÖ:s utvärdering. 3.2.2 Nuvarandedataundervisning i skolan Inledningsvisvill jag för ge en samlad redovisning för de beslut som har fattats om skolansdataundervisning. Genom de insatsersom redan gjorts har enligt min mening lagts en god grund för en brett upplagd dataundervisning i ochgymnasieskolan. Grundläggande undervisning om datorer och derasanvändning i samhället, datalära, ges enligt läroplanen för grundskolanpå högstadiet inom ramen för i första handmatematik samt samhälls- och naturorienlerande ämnen. Härutöver kan undervisning ges inom ramen för tillval och fria aktiviteter. Undervisningen i dataliira skallenligt studieplanen, som SÖ utfärdatpå regeringens uppdrag, orientera eleverna om användningen av datorer isamhället och därvid betona att datorerna är viktiga tekniska hjälpmedel vilkasanvändning skall styras av mänskliga behov och värderingar, I undervisningenskall även behandlas frågor om informationsbehandling och databehandling och om datorns betydelse i detta samman-hang- Efter förslag budgetproposition harriksdagen beslutat att med /85 utöka liden för dataundervisning på högstadium ,motsvarande ca 70 lektioner (prop, 1983/84:100bil. 10, UbU 18, rskr, 222), Med hänsyn till skolornas olika förutsättningar har utökningen skett successivt.Den skall vara fullt genomförd i samtliga högstadieskolor läsåret1989/90, För atl möjliggöra denna undervisning har ellsärskilt bidrag fill kostnader föranskaffning av datorutrustning m, m, för dataundervisningen på grundskolanshögstadium utgått /85, Totalt har beviljatsstatsbidrag med 60 milj, kr. Kommunernas kostnad har uppgått till minst lika mycket som statens. Statsbidraget upphör med utgångenav innevarande budgetår. med insatser för dalaundervisning ochutrustningsanskaffning har också fortbildning av lärare på högstadium bedrivits. En eller två lärare per högstadieskolahar getts möjlighet alt genomgå en kvalificerad fortbildning pådataområdet i syfte alt de skall dels kunna föra 58 vidare sina kunskaper till sina kolleger, dels kunna svaraför en del av Prop. 1987/88:100 dataundervisningen. I samband med behandlingen av grundskolansläroplan (Lgr 80) beslöt år1979 att datalära skulle införas i årskurs I i gymnasieskolan (prop. 1978/79:180, UbU 45, rskr. 422).Undervisningen är integrerad i samhällskunskap och matematik och omfattar ca 20lektioner. På de linjer som saknardessa ämnen ingår datalära i arbelslivsorientering eller för de yrkesförberedande linjerna i linjens karaktärsämne.Dataläran i gymnasieskolan skallkomplettera och fördjupa de dalakunskaper eleverna får på grundskolanshögstadium. Utöver den grundläggande undervisningen i dalalärabedrivs i gymnasieskolanundervisning som syftar till att fördjupa kunskapen om datorer och datorersanvändning inom olika ämnen och yrken. På flertalet yrkesförberedande linjer skall datoranvändning ingå ikaraktärsämnet. För att åstadkommadetta bedriver SÖ en fortlöpande översyn av kursplanerna med utgångspunkti hur datorerna används i yrkeslivet. Efter förslag budgetproposition harriksdagen också beslutat om ettsärskilt sfimulansbidrag lill kommunerna för anskaffning av datorutrustning och programvara för dataundervisningen igymnasieskolan (prop-1984/85:IOO bU, 10, UbU 19, rskr. 273), Enligt riksdagensbeslul skall fr, o, m. budgetåret1985/86 statsbidrag utgå med 15 milj, kr, lilluppbyggnad av drygt 700 datasalar med 15 arbetsplatser i varje dalasal. Statsbidrag kan utgå fill kostnader föruppbyggnad av en till fyra datasalarper gymnasieskola beroende på skolans storlekoch linjeuppsättning. De resurser som genom denna satsning byggs upp i varje gymnasieskola är också avsedda attkomma till användning i vuxenutbildning. Som förutsättning för bidraggäller att vissa krav på kvalitet pådatorutmstning och programvara är uppfyllda. För de lärare i gymnasieskolan och komvux somskall svara för undervisning idalalära anordnar högskolan olika kurser. Högskolans kurser ger dels grundkunskaper om datorers användning isamhäHet, datalära, dels fördjupade kunskaper om datorers användninginom vissa ämnen och yrken. För övriga lärare, som undervisar i ämnen därkunskaper om datoranvändning skallges, måste olika utbildningsalternativ utnyttjas hos andra utbildningsanordnaremed ett för gymnasieskolan lämpligt kursutbud. deltar lärare i kurser som primärt är avsedda för personal inom industri, näringsliv eller förvaltning. Lärarnakompletterar också teoretisk fortbildning med prakfik i form av yrkesstudiereller näringslivspraktik, Efter förslag budgetproposition harriksdagen också beslutat om särskilda insatser för utveckling av programvaraför skolans dataundervisning (prop-1984/85:100 bil. 10, UbU 11, rskr. Med anledning av riksdagsbeslutet tillkallade chefen förutbildningsdepartementet våren 1985en arbetsgrupp - dataprogramgruppen - för dataprogramutveckling inom skolans område. Arbetsgruppen skall redovisaresultatet av sitt arbete . Sedan datalära infördes i harverksamheten vid några tillfäl len utvärderats av SÖ, . Av utvärderingen framgår bl. - att underen förhållandevis kort introduktionsperiod ett nytt arbets- Prop.1987/88:100 område med en egen studieplan och med en avancerad teknik harinförts i Bil. - atl en omfattande fortbildning har genomförts ochatt de lärare som fidigare var bekanta med datatekniken, lärare inaturorienlerande ämnen, har varit desom i första hand deUagit i de längre fortbildningskurserna, - att det är angeläget att bl. a. lärare isamhällsorienterande ämnen prioriteras när det gäller den fortsattautbildningen inom dataområdet, - att skolorna ger mellan 30 och 60 timmarsundervisning i datalära och att den stora variationen bl.a. beror på närrespekfive skola har försetts meddatorutmstning, i hur hög grad en bred fortbildning är genomförd vid skolansamt hur ersättning fill de Lärare som är datoransvariga har kunnat ges,samt - att kommuner och enskilda skolor ser den fysiskautrustningen med datorer och programvara som en förutsättning för atlundervisningen i datalära skall kunna genomföras vilket i aUmänhet leder tillatt skolorna inte påbörjar själva undervisningen i datalära förrän respektiveskola är försedd med en datasal. Vidare kan man av utvärderingen utläsa att delintresse som skolledning och lärarevid den enskilda skolan visat för den nya tekniken har varit avgörande för hurväl undervisningen i datalära i gmndskolan blivit genomförd. För gymnasieskolans del framgår av utvärderingenatt skolorna i varierandeomfattning genomfört undervisning i datalära. På linjer som innehållermatematik och samhällskunskap är situafionen i aUmänhet tillfredsställande. På övriga linjer är det sämre ställt,särskUl inom den yrkesförberedande utbildningen där datalära skall ingå ikaraktärsämnena. Därvid spelar fillgången på utrustning en avgöranderoll. Även den yrkesförberedande dataundervisningen igymnasieskolan har utvärderats- Bl.a. framgår atl kursplanerna inom den ekonomisk-merkan-fila sektorn harreviderats för samtliga ekonomiska ämnen och att dataundervisning har införts i takt med all utrustninganskaffats i skolorna. De ekonomiskautbildningarna fillhör den gmpp som mest frekvent använder datorer iundervisningen. På några orter förekommer också försök meddalakunskap på de humanisfiska, samhällsvetenskapliga och socialalinjerna. Inom de humanistiska och samhällsvetenskapligasektorerna råder dock allmänt sett brist på erfarenheter avdatoranvändning i undervisningen samt på programvara anpassad tillundervisningen. Gymnasieskolor med naturvetenskaplig och/ellerteknisk linje är i allmänhet välutmstade. För dessa undersöks möjligheten attinföra s. k. CAD-tillämpningar iteknologiämnel redan från årskurs 1. Vissa gymnasieskolor, framför allt sådana medenbart yrkesinriktad utbildning på tvååriga linjer, saknar helt utrustning. Särskilt besvärande är del att så många av de gymnasiala vårdskolorna saknar datomtmstning eller inte alls använder den utrustning som finns. En faktor som ofta framhålls från skolorna är atl det nästan inte finns någon programvara att tillgå fill den befintligamaskinutmslningen. 3.2.3Förslag till åtgärder Prop, 1987/88:100 Somframgår av den redovisning för den hittiUsvarande utvecklingen som jag nu lämnat har åtgärder vidtagits i bred skalaför all gmnd- och gymnasieskolanskall kunna förbereda eleverna för ett samhåUe där datateknik spelar en allt viktigare roll. Som också framgårav redovisningen finns det dock vissa problem med utvecklingen . Lärarna kan inte aUtid hantera och pedagogisktutnyttja den programvara som finns för undervisningen i datalära. Lärarnasaknar ofta tillräckliga kunskaper i atl praktiskt handha datorer. Många skolorsaknar en sammanhållande funktionför planering av dataundervisningen och fortbildningen samt för driftoch underhåH av datomtmstningen. Möjligheten attanvända datorer som pedagogiska hjälpmedel, någol som många lärare är intresserade av, förhindras främst av alt pedagogiskmetodiskerfarenhet och lämplig programvara saknas. Bristen på programvara år generell förgymnasieskolan och är särskUl påfallandeför de tvååriga yrkesinriktade linjerna. Många av de program som används i gymnasieskolan kommer från näringslivetoch passar inle allfid direkt i undervisningssituationen. Behovet av enskolanpassning av denna programvara och utarbetande av exempel och annatstödjande materiel är därför stort, Den allmänna kunskapsnivån när det gällerhandikapp och datateknik är förnärvarande alltför låg. Goda kunskaper hos lärare om vad datateknik kan betyda för handikappade måste utvecklas. Inteminst måste de handikappade självaöka sina kunskaper så att de kan formulera sina krav och sina behov. Jag ser det som angeläget att skolan nu gårvidare med vissa ytterligare åtgärdersom bl. a. har till syfte att underlätta atl lösa de problem jag har nämnt, men som också har till syfte alt genomutvecklingsarbete kartlägga förutsätlningarnaför atl använda datorer som pedagogiska hjälpmedel i skolan. Jag ger nu en samlad redovisning förförslag till fortsatt utveckling av skolans dataundervisning. 3.2.3.1Försöksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel Myckel talar för atl datorer kankomma all spela en viktig roll som hjälpmedel i undervisningen. Med hjälp avdatorer och annan ny teknik kan det blimöjligt att simulera processeroch konkretisera företeelser som skolan annars kan ha svårt atl förmedla kunskapom och skapa förståelse för hos eleverna. Genom försöksverksamhet som bedrivitsi dataprogramgruppens regi styrksenligt min mening dessa uppfattningar. Det finns skäl att anta atl det är möjligt att på sådant sätt förbättra ocheffektivisera undervisningen i olika ämnen. Försök med datorer som hjälpmedelhar gjorts inte bara i matematik och naturvetenskapliga ämnen utan ocksåi t.ex, svenska, samhällskunskap, främmandespråk, musik och bild, I gymnasieskolanfinns likaså exempel från olika linjer och ämnen. Detta utvecklingsarbete liksom dellokala utvecklingsarbetet har dock 61 för gmndskolans del till skillnadmot vad som är vanligt i andra länder Prop. 1987/88:100 huvudsakligen varit inriktat mothögstadiet. När del gäller datorer i undervisningen pä låg-och mellanstadierna finns ännubegränsade erfarenheter av utvecklingsarbete i . Resultat ocherfarenheter från forsknings- och utvecklingsarbete i andra länder ger inte några entydiga svar på frågor som rör små barnoch dalaundervisning. EnHgt min mening behövs mer forsknings- ochutvecklingsarbete för att belysa omoch hur datorer kan användas som ett pedagogiskt hjälpmedel i undervisningenpå alla nivåer i skolan,