prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — sladslänen,som fanns 1979 har ändrats till en skillnad på /skr, fill Prop.1987/88:100 Del finnsinte anledning anta alt denna utveckling Bil, 9 berorpå atl standarden på servicen till medborgarna ökat så myckel mer i skogslänen än i andra delar avlandet. De preliminära uppgifter som nu finnsom uldebileringsändringar för tyder på atl skillnaden mellan skogslänoch övriga län kommer all ökaytteriigare, med ca ,/skr. I följande tabell redovisas medelutdebiteringen ide enskilda länen i ordning högsta -lägsta medelutdebilering för , De högsta genomsnittliga skattesatsernafinns i skogslänen samt i och . har också högutdebitering. budgetproposifion framhöll regeringenall utvecklingen mol allt störreutdebileringsklyftor mellan den norra delen och övriga delar av landet måste brytas och bättre jämvikt mellanlandsdelarna återställas. Regeringen föreslog därför attskalteutjämningssystemet, som är av slor betydelse i strävandena all nå en bättre regional balans, borde få enmer påtaglig regionalpolitisk inriktning än . Utvecklingen sedandess har stärkt mig i uppfattningen all skatteutjämningsbidraget bör förstärkasi de regionalpolitiskt prioriterade områdena, Skalteuljämningssyslemelssnabba kostnadsökning genom automatiken 3 isystemet medför statsfinansiella påfrestningar. Regeringen föreslog där- Prop,1987/88:100 för budgetproposition att den totala bidragsramen skulle minskas Bil, 9 genom en relalivtkraftig reducering av bidragen i de södra delarna av landet. Grundgarantin inomdessa områden skulle i stort sett återställas till nivå. Samtidigtföreslog regeringen att den proportionella skalte-uljämningsavgiften skulleminskas. (FiU 1986/87:29, rskr, 343) kunde emellertid inle nå enighetom förändringarna av grundgarantierna utan valde all tills vidare behålla detnuvarande skatleuljämningssystemel oförändrat. Den statsfinansiella besparingengenomfördes i stället genom en höjning av skalleuljämningsavgifterna och enreducering av den kompensation som utgår lill kommunerna för den slopadekommunala beskattningen av juridiska personer. Jag föreslår därför nu att systemet för kommunalskalleutjämning ändras så alt man inom en i stort sett oförändrad medelsram fåren kraftigare utjämningseffekt på skattesatserna. Medlen bör omfördelas så atlen större andel ges till kommuner och landsfing i de norra delarna av landet.Även några områden i de södra delarna har haft en ogynnsam utveckling inomnäringslivet och bör få en viss förstärkning av skalteutjämningsbidraget, I delföregående har nämnts atl ett antal kommuner och landsting inte fårskatteutjämningsbidrag på grund av alt de har en hög egen skallekraft. Dessapåverkas således inte direkt av ändringar i systemet. En viss utjämningseffektkan emellertid nås genom alt ändra grunderna för uttagande av den särskildaskatteuljämningsavgifien, I detta syfte föreslär jag i det följande enskärpning av delta avgiftssystem för att ytlerligare reducera de mest extremaskillnaderna i skallesals. Skalteutjämningskommillénföreslog inga ändringar i den lekniska uppbyggnaden avskalteutjämningssystemet. Flertalet remissinstanser var också positiva lill nuvarandekonstruktion, bl. a. samtliga länsstyrelser och. Jag föreslårdärför atl den tekniska uppbyggnaden i princip behålls med bl.a, anknytningen lill medelskatlekraften som en vikfig del isystemet. Det nuvarande intervallet om mellanskattekraftsklasserna bör dock minskas tilltvå. Skälet till detta är atl effekterna av vissa ändringar som jag föreslårbör inarbetas i grundgaranlin. Omvandlingen av dessa effekter till skaltekraflsklasser underlättas om.intervallerna minskas. Skillnaden mellan den lägsta och näst lägstaskattekraflsklassen bör dock fortfarande vara för atl någrakommuner i södra delen skall få den förstärkning av bidraget somjag nyssförordat. De spärregler i nuvarande syslem, som jag tidigareredogjort för, bör avvecklas och effekterna av dessa inarbetas i grundgarantierna, I ett nytt syslem bör också effekterna av nuvarande bidrag lill högskatlekommuner- na, för sänkning av skattesatserna, inarbetas i grundgarantin, I del följande kommer jag atl föreslå alt den skallesats, som får användas vid beräkning en av skatteutjämningsbidraget, maximeras lillviss nivå. Kommuner och landsting med en högre skattesats får därför mindre bidrag än de skulle ha 94 fåttom den egna skattesatsen obegränsad fått ligga lill grund för bidragsbe- Prop, 1987/88:100 räkningen. För kommunerna och landstingen i de norradelarna av landet. 9 där dennamaximering får den största effekten, bör hänsyn tas till bidragsförlusten vid upprättandet avförslaget lill grundgaranlier. Omfördelningenmellan norr öch söder föreslår jag ska gå lill på del sättet alt grundgarantierna i södra delen av landet sänks med i . Härigenom kangrundgaranlierna i norra delen höjas med i princip utövervad som föreslogs i budgetpropositionen 1987, För sju kommuner i norr höjs garantin ytlerligare medan den hållspå samma nivå som föreslogs i 1987års budgetproposition för sju kommuner, I likhet med vad som föreslogs i budgetpropositionen1987 innebär förslaget också en vissomfördelning inom norra delen från kust till inland för atl ytteriigareförstärka den regionalpolitiska effekten. Till den norra delen räknar jag i detta sammanhangde sju skogslänen. Bergslagen ochstödområdet i övrigt. De kommuner i södra och som tillhörstödområdet (Golland, Benglsfors, och Ämål) behandlas på samma sätt som den norra delen. TillBergslagen har jag i detta sammanhang räknat följande kommuner utöver desom ingår i skogslän: , ,, , och i län, Fagersla,, , Skinnskalteberg ochSurahammar i lån samt , och iUppsala lån, I nuvarande skalteutjämningssystem särbehandlas 48kommuner i den södra delen så till vida att de åsatls högre grundgaranti än denlägsta, av medelskatlekraften.Skatteuljämningskommiltén föreslog i sitt belänkande alt 22 kommuner skulle placeras högre än den lägsta grundgarantin,som kommittén satte till av medelskatlekraften. i län föreslog i sitt remissyttrande attVästervik tillsammans med av kommittén föreslagna , ochVimmerby skulle få högre grundgaranti än , föreslogi remissyttrandet atl samtligakommuner I länet och skulle placeras en klass högre än denlägsta. Vid min genomgång har jag funnit del skäligt attsituationen i ett större sammanhängandeområde i östra , östra och beaktas genom höjda grundgaranlier. Ävenför några andra kommuner bör grundgarantin höjas. Sammanlagt skulle härigenom35 kommuner och 4 landsting i den södra delen få högre grundgaranti än avmedelskatlekraften, I del följande redovisas ett förslag till lagom skatteutjämningsbidrag, I detta lagförslag, bilaga 9,2, anges grundgaranlinför varje kommun och landsting. 5.3Åldersstruktur och social struktur Jaghar i det föregående redogjort för skalleutjämningskommiliéns förslag till ny teknik för beräkning avskillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur. Remissinstansernahar påtalat vissa tekniska brister i för slaget. Jag instämmer i remissinstansernas påpekanden och har i milt 95 förslag avhjälpt dessa brister. Då den utarbetadekonstruktionen har up- Prop, 1987/88:100 penbara fördelar jämförd mednuvarande system föreslår jag att den an- Bil. avrundas åldersfaktorn lill helaprocenttal. Avrund-ningsregelns syfte har varit att visa alt beräkningen avåldersfaktorn inle gör anspråk på atl vara exakt, Avrundningen kan dockleda till relativt stora årligaförändringar av bidragens storlek och till atl de tillägg som görs förbefolkningsminskning i vissa fall inte blir effektiva. Skalteuljåmnings-kommiltén föreslår därför, att åldersfaktorn ochbidrag för befolkningsminskning beräknas var för sig och bestäms med endecimal. Jag instämmer i kommitténs förslag. Skatteuljämningskommiltén föreslog även att deåldersberoende verksamheter som beaktas i skatteuljämningssyslemet.skulle kompletteras med gymnasieskolan förkommunerna och med den öppna vården för sjukvårdshuvudmännen. Jag instämmer även i detta förslag. Jag föreslårvidare alt en av de två komponenter för beaktande av kostnader för statskommunala bostadsbidrag, som kommittén har föreslagit,tas bort. Ifrågavarande komponent anger andel invånare . Skälet härför är av närmast teknisk natur.Kostnaderna föreslås bli beräknade enbart med hänsyn till andelen familjer medbostadsbidrag. Som jag tidigare nämnt föreslogskalteutjämningskommitlén att kostnaderna för barnomsorg skulleberäknas uteslutande med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar, I enreservation föreslogs alt beräkningen skulle ske efter behovet av barnomsorg,eller om detta inte kunde göras, attnuvarande beräkningssystem skulle behållas. Remissvaren är splittrade efterde två linjerna. anser atl kommitténs förslag innebär en uppenbar försämring för dekommuner som har en väl utbyggdbarnomsorg. Jag ansluter mig till förbundels åsikt alt del fortfarande finns skäl som motiverar att såvälfaktisk utbyggnad som åldersstruktur skall beaktas. Därför föreslår jag all denfaktiska utbyggnaden avbarnomsorgen tills vidare vägs in till50%, dvs, i princip del system som tillämpas. De flesta remissinstanser ställer sig positivatill kommitténs förslag att densociala strukturen skall beaktas i skatteuljämningssyslemet. Många är dock mycket skeptiska lill utformningen av faktorn individ- och familjeom sorg. Denna är uppbyggd på fyra komponenter, varav"andel boende i flerfamiljshus"bemötts med stor tveksamhet i remissvaren. Under ärendets beredning har jag också konstaterat all dennafaktors konstruktion ur teknisk synpunkt är mycket diskutabel. Jag föreslårdärför atl faktorn individ- och familjeomsorg i sin helhet byts ut, I stället bör hänsyn tas tillkommunernas kostnader för social bidrag. För att kommunerna själva iså liten utsträckning som möjligt skall kunna påverka skatleuljämningsbidragels storlek bör beräkningen baseras på antalet bidragshushåll i resp, kommun. Det förutsattes i förslaget i budgetpropositionen 1987 attslalisiiken över antalet bidragshushåll skulle rensas från de hushåll för vilkakommunerna får ersättning enligt förord ningen (1984:634) om statligersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Det har dock av statistiska orsaker visat sig 96 omöjligtatt företa en sådan rensning varför beräkningen får Prop.1987/88:100 göras på del totala antalet bidragshushåll. Skatteuljämningskommitlén ansåg alt skillnader isjukvårdshuvudmännens kostnader på grund av den sociala strukturen bordebeaktas i förhandlingarna omsjukvårdsersättningen, I prop, (1987/88:63) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m, föreslås atl den allmänna sjukvårdsersältningen fr. o,m, fördelasefter en behovsbaserad modell, som grundas på de tre socioekonomiska faktorernadödlighet, sjukfrånvaro och förtidspension samt antal ensamboende äldre,I likhet med skalteutjämningskommitlénanser jag därför alt det inte finns behov av någon social faktor i skalteutjämningssystemet för sjukvårdshuvudmännensdel. Enligtnuvarande system får kommunerna ell tillägg lill grundgaranlin om befolkningsminskningen överstiger fem procent.Tillägget läggs samman med kostnaderna för åldersstrukturen och omvandlas tillsammans med dessa lillhela procent av medelskatlekraften. Skalteutjämningskommitlén föreslår inga ändringari metoden alt beräkna den folkminskning som berättigar lillskatteutjämningsbidrag. Kommitténföreslår atl samma gränsvärden för beräkning av folkminskning som gäller för kommunerna även skall gälla för landstingen.Vidare föreslår kommittén att bidraget per person utöver gränsvärdet skallförstärkas och att del beräknas separat och således skiltfrån åldersstrukturen. anser i sitt remissvar alttillägg bör utgå till landstingenom befolkningsminskningen överstiger i stället för somgäller för kommunerna. Jag föreslår atl skatteutjämningskommitténsförslag i denna del tillämpas i sinhelhet vilket innebär all bidraget för befolkningsminskning mer än fördubblas. 5.5 Skattesatsensinverkan på skatteutjämningsbidraget Denegna skattesatsen används vid uträkningen av skatteutjämningsbidraget.Delta förhållande har kritiserats från den utgångspunkten att skatteutjämningssystemet i principskall vara opåverkbart av kommunernasoch landstingens egna åtgärder. Skatteuljämningskommitlén framhöll altanvändande av en enhetlig skattesats skulle missgynna kommuner och landsting med höga skattesatser ochvara lill fördel för de som har en låg utdebitering.Kommittén föreslog därför att bidraget även i fortsättningen skulle beräknas på grundval av den egna skattesatsen, menall denna vid bidragsberäkningen maximerades lill de högsta skattesatser somgällde för , dvs, /skr, för kommuner, ,/skr. för landstingoch /skr, för kommuner utanför landsting. Jag delar kommitténs uppfattning att del ärolämpligt alt i bidragssam manhang premiera kommuner och landsting med låg skattesats, vilkel sker om man utgår från en enhetligskattesats vid bidragsgivningen. 7 1987/88. mering av den skattesats som fårliiggas till grund för bidragsberäkningen Prop. 1987/88:100 är därför alt föredra. Jag föreslår dock alt taketsätts betydligt lägre än vad Bil. Mitt förslag är att detta sätts till ,/skr, för kommunerna, ,/skr, för landslingen och till29:50 kr,/skr: för de kommuner sominte ingår i landsting. Uldebileringstaken anknyter härigenom nära fillkommunernas och landstingens medelutdebiteringar för , De kommuner och landsting som har en högreskattesals får genom denna ändring minskade skatteutjämningsbidrag. Dennabidragsminskning har i den norra delen kompenserats genom en högregrundgaranfi. har i några landstingsområdengenomförts s, k, skatteväxlingar mellan landsting och kommuner i samband medomstrukturering av vissavårduppgifter, I vissa lägen kan den föreslagna maximeringen av skattesatsen vid bidragsberäkningen motverkaförutsättningarna för sådana reformer på grund av bidragseffekterna. Jagföreslår därför att regeringen gesmöjlighet alt i sådana fall medge erforderligt undanlag från tillämpningenav maximerad skallesats, Jaghar tidigare redovisat utvecklingen av medelutdebiteringarna inom storstadslän,skogslån och övriga län och kunnat konstatera att den balans mellan skogslän och övriga län, exkl.storstadslän, som rådde , innan den senaste skatteutjämningsreformengenomfördes, har ändrats tillskogslänens nackdel med /skr,, enutveckling som kommer all ytterligare accentueras , Om man till 1987 års utdebiteringar lägger de förändringar,uttryckta i kr./skr, som ändringarnai systemet innebär, får man följande utveckling. Medelutdebitering, kr./skr. Större delen av utdebiteringsskillnaden mellanskogslän och övriga län hämtas in genom de föreslagna ändringarna. Jämfört medförslaget i bud-, getpropositionen1987 är ändringarna lill fördel för de norra delarna av landet, I delförra förslaget återställdes balansen i huvudsak genom en relativt kraftig sänkning av grundgaranlierna isödra delen. Det förslag som jag nu lägger fram betyder alt de norra delarnatillförs drygt 500 milj. kr. utöverbidrag enligt nuvarande system. Samtliga kommuner i norra delen med enstaka undantag och alla landsfing iskogslänen får en reell höjning avskatteutjämningsbidraget. För invånarna i ca 20 kommuner motsvarar ökningarna mer än en krona i sänkt kommunalutdebitering. Kommunerna och landslingen i södra delen får somtidigare nämnts en generell sänkning av grundgarantiernamed tvä procentenheter. För kom munerna i och ytterligare några kommuner, som i nuvaran de.system har högre grundgaranti än den lägsta, blir sänkningen dock fem 98 procentenheter.Sammanlagt 15 kommuner får i praktiken en sådan sank- Prop, 1987/88:100 ning. Till de kommuner och landsting som drabbassärskilt hårt av ändringarna bör kompensation utgå föratl underlätta anpassningen till enlägre bidragsnivå. Jag föreslår däiför atl kompensation ges 1989 för den bidragsminskning, som överstiger0:50 kr,/skr. Jämförelsen görs mellan bidrag enligt nuvarande systemoch det bidrag som skulle ha erhållits om de föreslagna ändringarna dä hadetillämpats. Kompensationen bör ges iform av extra skatteutjämningsbidrag. Beträffande extra skatteutjämningsbidrag instämmerjag i skatteutjämningskommitténsuttalande atl de ordinarie bidragen aldrig kan utformas så att de utesluterbehovet av extra bidrag. Regeringens möjlighet att bevilja tillfälliga extra stöd till kommuner och landsting i en besväriig ekonomisk situationbör därför behållas. Jaghar redogjort för den skatteuljämningsavgift som tas ut av kommuner och landsting fr, o, m, för attfinansiera den automatiska ökningenav skalteutjämningsbidragen som följer av att dessa är anknutna till medelskatlekraften, 1 budgetpropositionen 1987föreslog regeringen all en del av den då föreslagna reduceringen avskatleutjämningsbidragen skulle användas till en sänkning av den proportionellaskatteutjämningsavgiften. beslöt emellertid (FiU 1986/87:29,rskr. 343, SFS 1987:560) alt behållaskalteutjämningssystemet oförändrat för och i stället för den uteblivna besparingen påbidragen bl, a, höja avgiften med ,/skr. Efter denna höjning ärskalleutjämningsavgiften ,/skr, för kommunerna och ,/skr.för landstingen. Det förslag till ändringar i skatteutjämningssystemel som jag nu lägger fram är så anpassat atl inga ändringar behövs avden proportionella skalte-utjämningsavgiflen förär 1989. Avmin redogörelse framgår också atl en särskild tilläggsavgift tas utfr.o.m. av kommuner med myckel hög skattekraft. Denna avgift, som är progressiv, skärps enligt riksdagensbeslut (prop, 1986/87:100 bil, 9, FiU 29, rskr, 343, SFS 1987:561), Kommuner och landsting som inte fårskatteutjämningsbidrag på grund av för hög egen skattekraft påverkasinle av de föreslagna ändringarna i bidragssystemet. Den reducering av inkomster som kommuner och lands ting i södra delen av landet fårkännas vid drabbar således inte dem. Jag anser del därför skäligt att ändra uttaget av tilläggsavgifter så att de kommuner som har den högsta skattekraftenfår vidkännas en ökad kost nad. Jag föreslår alt den nedregränsen för uttagande av avgift sänks så atl 99 ytterligare kommuner fårerlägga avgift och alt dessutom progressivitelen Prop, 1987/88:100 skärpsför att ytteriigare reducera de mest extrema skillnaderna i kommu- Bil. Mitt förslag jämfört mednuvarande avgiftsuttag framgår av följande tablå. Uttag i kr./skr. inom resp. intervall (procent av inedelskattekraften) 125-130 130-135 135-145 145-155 155- Nuvarande - 5 6 8 8 Förslag 6 6 8 10 12 Enligt nuvarande regler eriägger tre kommunertilläggsavgift för medtillsammans 77 milj, kr. Om de föreslagna reglerna hade tillämpats för är 1988 hade fem kommuner fått betala särskildavgift på fillsammans 218 milj. kr, Utgångspunktenför mitt förslag var att göra en omfördelning av skalteutjämningsbidragen inomen i stort sett oförändrad kostnadsram. Beräkningarna har gjorts på 1988 årsförhållanden för att få en säker jämförelse med nuvarande system. Förslagetskall träda i kraft . De automatiska ökningarna av skalteutjämningsbidragen och skatleutjämningsavgiflerna har beräknats undervissa antagna förutsältningar. Enjämförelse mellan kostnaderna för skatteuljämningssyslemet 1989 med föreslagna ändringar och bidragen enligtnuvarande regler ger följande resultat i milj. kr. -7 800' I det föregående har jag föreslagit en visskompensation för lill de kommuner och landsting som drabbas av särskiltslora bidragsminskningar fill följdav de föreslagna ändringarna i bidragssystemet. Denna kompensation inryms docki nuvarande anslag lill extra skatteutjämningsbidrag lill följd avall bidraget till kommuner för sänkning av hög skattesats har ersatts av höjdagrundgaranlier. Inkl. bidrag för sänkning av skattesais 100 Kompensationför slopande av Prop. 1987/88: lOO m. ''' Riksdagenbeslöt (prop. 1985/86:150 bil I, SkU 50, rskr. 360) all slopagaranlibeskallningen av fysiska personers fasligheter, liksom del extraavdraget från inkomst av schablontaxerad fastighet. Slopandet avgaranlibeskallningen och del extra avdraget medför netto ett skattebortfall förkommunerna, landstingskommunerna och de kyrkliga kommunerna. beslötsamtidigt att den kommunala sektorn skulleerhålla en särskild kompensation på grund av skallebortfallet. Eftersom denkommunala sektorns inkomsler inle påverkas , skulle en undersökningom omfattningen av inkomstbortfallel knytas till1987 års taxering. Denna undersökning är ännu inle avslutad. Inkomstbortfallet kan därför inle nu beräknas medbestämdhet. har utifrån sin taxeringsstalisliskaundersökning avseende beräknat effektiviteten avgarantibeskaltningen av schablontaxerade fastigheter. Med ledning av dennaundersökning kan inkomstbortfallet för kommuner, landstingskommuner ochkyrkliga kommuner beräknas lill ca I400 milj, kr. Härtill kommer en minskning av skatteutjämningsbidraget med ca100 milj, kr. Del extra avdraget från inkomst av schablontaxerad fastighet kanuppskattas lill sammanlagt ca 600 milj, kr, Netlobortfallet blir följaktligen ca 900 milj, kr. Jag föreslår atl den kommunala sektorn kompenseras förhela inkomstbortfallet. Kompensationen bör beräknas på följande sätt. Med slödav den undersökning som görs i anslutning tillatl taxering avslulas konstateras den minskning av medelskattekraftensom skattebortfallet medför. Kompensationen för var och en av kommunerna ochlandstingskommunerna 1989 räknas fram genomatl multiplicera minskningen av medelskatlekraften med den i skatleutjäm-ningenför faställda garanliprocenlen, med invånarantalet den 1 januari 1988och med skattesatsen för är 1988, För kommuner och landsting utanför skatteutjämningssystemelfår en individuell framräkning av inkomstbortfallel vid taxeringgöras. De på ovanstående sätt framräknade beloppen i kronorutgör varje kommuns och landstingskommuns årliga kompensation. Utbetalning börske med en tolftedel i samband med utbetalningen avkommu-nalskallemedel. Det totala inkomstbortfallel för de kyrkliga kommunernakan beräknas i proportion till bortfallet för kommuner och landstingskommunerlill ca 30 milj. kr. Jag föreslår all fördelningen av delta belopp görs avkyrkofonden, som omhänderhar det kyrkliga utjämningssystemet. med slopandet av garantibeskaltningen avfysiska personers fastigheter beslöt också alt slopa beskattningen i utbokommun dvs. i annan kommun än hemortskommunen. All inkomst beskattas såle des i hemortskommunen. Även denna ändring får vissa effekter på kom munernas inkomster . Slopandet av beskattningen i utbo kommun innebär i första hand en viss omfördelning av inkomster mellan kommunerna. Eftersom den inte påverkar medelskatlekraften får denna 101 omfördelninginle heller någon inkomsteffekl på kommunerna inom skatte- Prop.1987/88:100 utjämningssystemet. För kommunerna utom skatleuljämningssystemel görsen utredning av nettoeffekten av att beskattningen i utbokommun slopas. Ävendenna undersökning görs i anslutningtill taxering. För det fåtal kommuner som får ett mer påtagligt skallebortfall bör ett särskilt stöd gesövergångsvis genom extra skatteutjämningsbidrag. Jag uppskattar behovet av extra skatteutjämningsbidrag för detta ändamål tillhögst 20 milj. kr. Denna kompensationbör med stöd av nämnda undersökning ges utan ansökan. Ienlighet med det anförda har inom upprättals förslag fill 1, lagom skatteutjämningsbidrag, 2, lag om ändring i lagen(1987:561) om särskild skatteutjämningsavgifl, 3, lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m, m. Förslagenbör fogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 9,2. De faller inte under området för lagrådetsgranskning. Liksoml§ i den nuvarande, lagen om skatteutjämningsbidrag innehåller paragrafen engrundläggande bestämmelse om atl kommuner och landstingskommuner kan ha rätt till skatteutjämningsbidrag. Liksom2 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag innehåller paragrafen definitioner av en lång rad termer somanvänds i lagen, I vissa fall har nya termer införts. Till de nuvarande termerna skatteunderlag ochskattekraft har - utan ändring av innebörden - i förtydligande syftelagts ordet "eget" resp, "egen",