prop · GB0363 · 1987-12-31 00:00:00 — Parterna ärense om att insatser måste göras för att produktivitet och effektivitet ivården skall kunna förbättras kontinueriigt. Ett gemensamt informationssystembör utvecklas för att bl,a, kunna följa resursanvändning ochproduktivitets- och effektivitetsutveckling. Parterna avser därför att snarasttillsätta en gemensam utredning med uppdrag att söka utforma ett sådantinformationssystem. Det bör vidare uppdras åt att i samråd medLandstingsförbundet, , Spri och statistiska centralbyrånkartlägga vårdresursernas utveckling, omstrukturering mellan skildaverksamhetsområden inom hälso- och sjukvården och vissa andra övergripandefrågeställningar kring hälso- och sjukvårdens utveckling som nämnts tidigare.Arbetet bör bedrivas så att det sker en årlig redovisning till regeringen därsocialstyrelsen presenterar analyser av folkhälsans utveckling ochvårdresursernas utveckling, I uppgiften att utveckla ett gemensamtinformationssystem bör också ingå att klara ut hur informationen från ettsådant system skall utnyttjas som underlag för dessa årliga redovisningar. Parterna är också överens om att snedfördelningen avläkarresurser över landet är ett stort problem. Styrmedel, som bättre än denuvarande ger bristlänen förutsättningar att öka sin läkarandel bör därförutvecklas. Parterna är överens om att gemensamt utarbeta en modell för detta. Den förändring av systemet för ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen som genomfördes innebar att den allmännasjukvårdsersättningen i princip skall grundas på ett enhetligt belopp perinvånare och år. För att mildra vissa omfördelningseffekter har övergångsreglertillämpats, varigenom en utjämning mellan sjukvårdsområdena sker successivt. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är vård på lika villkorför hela befolkningen ett grundläggande mål för hälso- och sjukvården. Vidareanges i lagen att hälso- och sjukvården skall planeras med utgångspunkt ibefolkningens behov av hälso- och sjukvård, I enlighet med de riktlinjer somriksdagen har antagit för hälso- och sjukvårdspolitiken innebär detta bl,a, attmetoderna för behovsbaserad resursfördelning bör vidareutvecklas såväl vad avserfördelningen av statliga bidrag mellan olika landsting som vid fördelning avresurser inom enskilda landsting. Vid riksdagsbehandlingen av den förändring aversättningssystemet som genomfördes gav regeringen i uppdrag att beakta fördel ningsfrågan med avseende på skillnader i vårdbehov vid kommande sjuk- 29 4 1987/88. vårdsförhandlingar.Skillnader i vårdbehov är betingade dels av olikheter i Prop. 1987/88:63åldersfördelningen mellan olika sjukvårdsområden, dels av olikheter i den socioekonomiskabefolkningsstrukturen. Ienlighet med denna strävan är parterna överens om att den allmännasjukvårdsersättningen bör fördelas efter en modell där sjukvårdsområdena delasin i tre behovsklasser med hänsyn till dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering,samt andel ensamboende äldre. Mellan var och en av behovsklasserna skallskilja . Omfördelningen av den allmännasjukvårdsersättningen mellan huvudmännen sker stegvis under åren 1988 och 1989.Slutmålet skall ha uppnåUs . Dentotala allmänna sjukvårdsersättningen skall för höjas med 960 milj. kr.som en följd av att regeringen senare avser föreslå att det s.k. friaåret slopas för ålderspensionärer fr.o.m, och att ett nyttsystem med vårdavgifter för ålderspensionärer och utförsäkradeförtidspensionärer införs. Uppbörden av vårdavgiften skall handhas av deallmänna försäkringskassorna. Vidfastställandet av den allmänna sjukvårdsersättningen har fr,o,m, hänsyntagits till att sjukvårdshuvudmännen tillhandahåller oxygen-koncentratorer påmotsvarande sätt som handikapphjälpmedel. Apotekens befattning med syrgas(inkl, tillbehör) kan därigenom beräknas minska i omfattning. Detär angeläget att finna en mer permanent lösning av kostnadsfördelningen mellanstat, kommuner och landsting i samband med omstruktureringen av vården. Somett provisorium har årsarbetsbidraget till social hemhjälp räknats upp för år1988, Kommunerna tillförs härigenom ca 250 milj, kr,, vilket täcker enbetydande del av deras kostnadsökningar för omstruktureringen. Kommunerna kandärför avstå från ytterligare krav på ersättning från landstingen, I avvaktanpå en mera permanent lösning bör den totala överföringen av medel.frånlandstingen till kommunerna behållas på överenskommen nivå under åren1988 och 1989, Förandra utges i enlighet med beslut en särskild ersättningför att öka kapaciteten vad gäller vissa operationer inom sjukvården. Enöverenskommelse om reglerna för dessa ersättningar har träffats mellansocialdepartementet och , Vad som fastlagts i dennaöverenskommelse angående indikationer för vårdplaneringslistor ochprioriteringar och angående upptagningsområden skall med den lydelse som framgårav bilaga 2 gälla även , Ersättningarnatill sjukvårdshuvudmännen skall mot denna bakgrund varaföljande, a) Allmänsjukvårdsersättning avseende såväl öppen som sluten vård. Er sättningen fördelas enligt den behovsmodell som tidigare beskrivits. En omfördelning sker stegvis , Sammantaget utges allmän sjukvårdsersättning med 10 669 milj, kr, för och med 12 039 milj, kr, för , Fördelningen av den allmänna sjukvårdser sättningen mellan huvudmännen framgår av bilaga 1:2, Vidutbetalning av den allmänna sjukvårdsersättningen till resp, sjukvårdshuvudmanskall räknas från det belopp som motsvarar under föregående år utbetaladeförsäkringsersättningar till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster somvar verksamma inom resp, sjukvårdshuvudmans geografiska område, b) För att underlätta avinstitutionaliseringinom hälso- och sjukvården utges ersättning med , per invånare och år, c) För förebyggande åtgärder inom hälso-och sjukvården utges ersättning med48 kr, per invånare och år, 3q d) För sjukvårdshuvudmännens tillhandahållande avhjälpmedel till handi- Prop, 1987/88:63 kappade utges hjälpmedelsersättning med , per invånare och år. Av hjälpmedelsersättningen skall ett belopp motsvarande3,, per invånare för och ett belopp motsvarande , perinvånare för tillföras en särskild fond för handikappinstitutetsverksamhet m,m, e) Övergångsvis för utges en särskildkompensation till kommun om 10 milj, kr, för att underlätta anpassningen till den över enskomna omfördelningen av den allmänna sjukvårdsersättningen. Särskild överenskommelse träffas mellan staten ochLandstingsförbundet om finansieringen av handikappinstitutets verksamhet m,m. Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen framgår avbilaga 1:1, Totalt beräknas ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen frånsjukförsäkringen enligt punkterna a)-e) uppgå till 12 575 milj, kr, för år1988 och till 13 955 milj, kr, för , får offentlig sjukvårdshuvudman för öppen hälso-och sjukvård ta ut patientavgifter med högst de belopp som gällt fr,o,m, år1985, Fr,o,m, får patientavgifter tas ut med högst följandebelopp, - Läkarvård 60kr, per besök. Tilläggsavgift med , vid läkarbesök hos den sjuke, - Telefonförfråganhos läkare , - Sjukvårdandebehandling utförd av annan än läkare , per behandling (besök). Nuvarande avgiftssystem inom den öppna hälso- ochsjukvården har gällt i princip oförändrat , Parterna avser attgöra en översyn av avgiftssystemet beträffande bl,a, avgiftsnivåer,högkostnadsskydd och statlig reglering, 5 Samverkan mellan de offentliga sjukvårdshuvudmännen ochde privata vårdgivarna Samverkan mellan de privatpraktiserande vårdgivarna ochsjukvårdshuvudmännen bör, i likhet med vad som gällt fr,o,m, , reglerasgenom samverkansavtal som träffas mellan den enskilde vårdgivaren och sjukvårdshuvudmannen. Den försöksverksamhet med fri anslutning förprivatpraktiker till försäkringen som t,o,m, gäller inom stödområdenaA, B och C bör avslutas och reglerna bör fr,o,m, fastställas att gälla tillsvidare. Dessa särbestämmelser bedöms ha haft viss effekt och antalet nyetableradeläkare och sjukgymnaster i dessa områden har successivt ökat. Parterna är ocksåöverens om att uppmana sjukvårdshuvudmännen även utanför dessa stödområdenatt liksom tidigare tillämpa motsvarande synsätt vid nyetablering av heltidsverksammaprivatpraktiker inom läkarglesa delar av respektive landstingsområde. Även försöksverksamheten med fri ersättningsetablering somtillämpats för heltidsverksamma privatpraktiker över hela landet 1987har gett i huvudsak positiva erfarenheter, varför även denna bör upp- Prop,1987/88:63 höra att gälla som försöksverksamhet. Därför bör fr,o,m, friersättningsetablering införas att gälla tills vidare. Isyfte att åstadkomma en bättre rekrytering av privatläkare över landet har överenskommelseträffats mellan och om att i engemensam arbetsgrupp utreda och bedöma inom vilka läkarglesa områden utanförstödområdena en fri läkaretablering skulle kunna vara motiverad, samt behandlaandra frågor av gemensamt intresse inom den privata vårdsektorn, Fr,o,m,ingår ersättning för den sjukhusvård som de offentliga sjukvårdshuvudmännenbedriver i den allmänna sjukvårdsersättningen. Ersättning med , pervårddag för sjukhusvård utges dock alltjämt till vissa enskildasjukvårdsinrättningar som är uppförda på en av upprättadförteckning. Detsamlade ansvaret för hälso- och sjukvården som hälso- och sjukvårdslagenlägger på sjukvårdshuvudmännen förutsätter även i fråga om den slutna vården ensamverkan med dessa enskilda vårdinrättningar. bedrivs verksamhetenvid dessa s,k, förteckningssjukhus i många fall i samverkan med resp,sjukvårdshuvudman. Den verksamhet som drivs vid dessa vårdinrättningar bördärför samordnas planerings- och verksamhetsmässigt med sjukvårdshuvudmännensegen verksamhet. Detta bör ske fr,o,m, genom att vårdavtal träffasmellan de olika vårdinrättningarna, med undantag för riksförsäkringsverketssjukhus i och , och berörda sjukvårdshuvudmän om verksamhetensomfattning och inriktning samt om den ekonomiska ersättningen för denna vård.De ersättningar som försäkringen nu betalar till dessa vårdinrättningar bördärför fr,o,m, riilföras sjukvårdshuvudmännen genom den allmänna sjukvårdsersättningen.Det förutsätts att sjukvårdshuvudmännen träffar vårdavtal resp,kompletterar redan ingångna avtal med samthga berörda vårdinrättningar om deersättningsbelopp som skall komma vårdinrättningarna tillgodo, 6Uppföljning av verksamhet och resursanvändning Enligt1984 års överenskommelse bör i samråd medLandstingsförbundet till hälso- och sjukvårdsberedningen redovisa en sammanställningoch analys av de förändringar som har skett inom de områden för vilkaersättningar utgår. Vidare angavs att en närmare analys skall ske inom de trehuvudområdena primärvårdens utveckling, de individ- och samhällsinriktadeförebyggande insatserna och psykiatrins utveckling mot öppnare vårdformer. Socialstyrelsenhar till regeringen redovisat den planerade och faktiska utvecklingenbeträffande de förebyggande insatsernas omfattning och inriktning. Motsvarandeanalys angående primärvårdens utveckling har redovisats , Inomsocialstyrelsen pågår arbete med att kartlägga psykiatrins utveckling motöppnare vårdformer och avser att redovisa resultatet tillregeringen . Dehittills redovisade uppföljningarna har givit värdefull information om utvecklingen inom avgränsade områden av hälso- och sjukvården, Uppfölj- 32 ningarna har utgjort ett underlag för att bedöma rådande utvecklingstenden- Prop, 1987/88:63 ser inom de studerade områdena. Fortsatt uppföljning avverksamhet och resursanvändning är angelägen för att ge underlag förregeringens ställningstaganden. Erfarenheterna visar att de fortsatta uppföljningarna börske i mera reguljära former och att de bör avse bredare områden av hälso- ochsjukvården. Grunderna för den framtida rapporteringen har redovisats iavsnitt 2 Utgångspunkter för överenskommelsen, 7 Födelsekontrollerande verksamhet m.m. vid vissaorganisationer Den allmänna sjukvårdsersättningen omfattar även deersättningar som anges i lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet m.m. När sådana åtgärder utförs av privatpraktiserande läkare anslutnatill den allmänna försäkringen ingår de ersättningar som utbetalas till dessa iunderlaget för försäkringens avdrag vid utbetalning av allmän sjukvårdsersättning. Motsvarande gäller för de ersättningar som utges frånförsäkringen till organisationer som med tillstånd bedriversådan verksamhet. Regeringen har genom särskilt beslut fastställtersättningsbeloppet per rådgivning till dessa organisationer. Till deorganisationer som har ett sådant tillstånd hör studerandehålsovårdensmottagningar. Studerandeorganisationernas hälsovård är iövrigt avskild från den allmänna försäkringens ersättningssystem. Denförsäkringsersättning som tidigare utbetalades av försäkringskassorna tilldessa ingår i det system med statsbidrag som införts för denna verksamhet. Studerandehälsovården finansieras från nämnda tidpunktgenom statsbidrag via . Strävan bör därför vara att ävenersättningen för den födelsekontrollerande verksamheten förs över från sjukförsäkringentill nämnda statsbidrag. Omläggningen kan av budgettekniska skäl ske tidigastfrån . Beträffande övriga organisationer som med socialstyrelsenstillstånd bedriver födelsekontrollerande verksamhet enligt nämnda lag börgälla att berörda sjukvårdshuvudmän träffar vårdavtal med dessa. Ersättning enligt punkterna 3 a)-e) utbetalas utansärskild rekvisition i efterskott. Ersättning enligt punkterna 3 b)-d) utges med angivnabelopp för varje invånare som var bosatt inom sjukvårdsområdet vid åretsbörjan. Överenskommelsen gäller under förutsättning att den godkännsav regeringen och . Lagförslagoch författningsändringar som behövs för genomförandet av överenskommelsenkommer att utarbetas av . Närmare tillämpningsanvisningarutarbetas av efter samråd med , Bilaga1:1 Prop, 1987/88:63 Denekonomiska omfattningen av överenskommelsen Ersättning för avinstitutionalisering,/invånare Ersättning förförebyggande åtgärder. Ersättning förtillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade. Totalbelopp milj, kr, 1988 1989 1987/88:63 Fördelningen av allmän sjukvårdsersättning åren 1988och 1989 10 669 12 039 Bilaga 2 Prop. Indikationer för vårdplaneringslistor och prioriteringar För operationsområdena gråstarr, höftleder och kranskärlskall sjukvårdshuvudmännen upprätta vårdplaneringslistor och prioriterapatienterna enhgt här beskrivna principer. Dessa vårdplaneringslistor skallanvändas som underlag för utjämning av väntetider. Indikationerna skallanvändas som grund för att föra upp patienter på respektivevårdplaneringslista. Patienterna delas in i olika prioriteringsgrupper och förvarje prioriteringsgrupp anges en från medicinsk synpunkt önskvärd längstaplaneringstid. Med grå starr menas en grumling av ögats lins. Linsgrumligenpåverkar olika beroende på var i linsen grumligen finns och hur utbredd den är.Sjukdomen kan medföra olika symptom som t,ex synnedsättning, dubbelseende, bländ-ningsbesvär,besvär vid avståndsbedömning. Symptomen förekommer ensamma eller i kombinafion. Den vanligaste typen av grå starr drabbar äldre människor,men också personer i arbetsför älder kan drabbas. Behandlingen innebär attoperativt avlägsna den skadade ögonlinsen. För grå starr skall följande operationsindikationer ochprioriteringsgrupper gälla. Härmed bör det vara möjligt att tillgodosepatienternas individuella behov och beakta deras sociala situation vidbedömningen. - patienter där risk för skada pä ögat föreligger omoperation ej genomföres utan dröjsmål. Väntetid: högst . - patienter som är sjukskrivna för sin synnedsättningeller som har synned sättning som medför ökat hjälpbehov. Väntetid: högst . Vid ställningstagande till operation inom denna gruppmåste en avvägning göras mellan patientens medicinska situation inklusiveögonsjukdomens svårighetsgrad och den begränsning och det handikapp sompatienten upplever genom sin synnedsättning. Sålunda skall hänsyn tas inteendast till patienternas medicinska förutsättningar utan även till den socialasituationen. Mot denna bakgrund finns möjlighet för den enskilde läkaren attbedöma angelägenhetsgraden i det enskilda fallet. En prioritering inom denna grupp sker genom att denönskvärda planeringstiden för patienter med synskärpa på 0,5 och sämre påbästa ögat skall vara högst . Patienter med synskärpa bättre än 0,5 på bästa ögat (dvs.bättre än syn- skärpekravet för körkortssendet) får endast föras upp på planeringslistan om synnerliga medicinska eller sociala skäl föreligger. 2Höftledsoperationer Prop, 1987/88:63 Total höftledsplastik innebär att såväl höftledensledpanna som ledhuvud ersätts med kroppsfrämmande material. Ett mindre antalfall opereras med s,k, halvplastik, en förr vanlig operation vid höftfraktur. Den vanligaste indikationen till operation är förslitningav ledbrosket (höftartros). Övriga orsaker är främst komplikationer efter höftfrakturer,reheumatoid artrit (ledgångsreumatism), medfödd höftsjukdom och allvarligskada på ledpanna eller ledhuvud. Vidare tillkommer omoperationer (re-visionsartroplastik)på grund av lossning av utförd höftplastik. Denna indikationkommer att öka, särskilt bland de manliga patienter som opererades , De symptom som uppträder vid höftledssjukdom av häraktuell art är olika former och kombinationer av belastningssmärta, vilovärk,stelhet och instabilitet. När behandling krävs är de första åtgärderna vanligen ickeoperativa. Operation övervägs när patientens smärta trots behandling är så svåratt varje steg smärtar eller att höften värker efter ansträngning och i vila(belastnings- och viloläge). Stelhet och igångsättningssvårigheter är vanligenej tillräckliga indikationer. Funktionshindret skall vara så allvarligt attpatientens förmåga att klara sig själv och/eller sitt arbete är hotad. Höftledsplastik utförs endast i undantagsfall på patienterunder med diagnos artros eller komplikation efter höftledsfraktur. Dennaåldersprioritering är baserad på nuvarande kunskaper om hållfasthet ochslitagestyrka hos proteserna samt dess förankring. Däremot kan patienter med rheuma-toidartrit ha behov av höftledsplastik redan i , trots de storariskerna för reoperation som detta medför. Mot bakgrund av ovanstående skall följandeprioriteringsgrupper gälla för patienter i behov av höftledsplastik. Plötsligt uppträdande komplikationer vid höftfraktur(spikglidning) eller höftplastik (protesbrott). Väntetid: högst . - revisionsartroplastiker (omoperation av infekteradhöftledsplastik) -reumatoidaartriter (ledgångsreumatism) med svåra smärtor hos patienter -patienter somhar nedsatt rörlighet och smärta för förlängd väntetid medför risk för institutionahsering,starkt försvårad rehabilitering eller starkt ökat hjälpbehov. Väntetid: högst . Vid ställningstagande till operation inom denna gruppgäller tidigare medi cinska diagnoser, dock framför allt förslitning i höftleden (artros) samt ål dersprioritering enligt vedertagen medicinsk praxis, dvs, . Därtill skall fogas symtom (smärtor och rörelsehandikapp) som är så fram trädande att patienten upplever dem som oacceptabla. Angelägenhetsgra den av operation bör dessutom bedömas utifrån sociala indikationer såsom 37 ADL-funktion (möjlighetenatt själv klara den dagliga livsföringen) samt fa- Prop. 1987/88:63 milje-och bostadsförhållanden. Vidare skall beaktas risken för förtidspensioneringav för övrigt arbetsför patient samt risken för social isolering hos framförallt äldre patienter med åtföljande oförmåga till självständigt liv, Väntefid:högst Kranskärlssjukdomenbestår av "åderförkalkning" (fettinlagring) i hjärtats kranskärl.Åderförkalkningen utvecklas , oftast flera decennier, och ledermed tiden till olika sjukdomstillstånd. De vanligaste tillstånden är angina pectoris(kärlkramp), hjärtinfarkt, hjärtarytmier m,m. Kranskärlskirurginhar en livsförlängande effekt jämfört med konventionell medicinsk behandlingför vissa grupper av patienter med kranskärlssjukdom. Kranskärlskirurgin delasupp i operationer och s,k. PTCA ("ballongdilatation"). Förkranskärlsoperationer och PTCA skall följande indikationer och prioriteringsgruppergälla. - instabilangina pectoris (plötsligt inträffad eller försämrad kärlkramp) - täthuvudstamsstenos (förträngning i vänster kransartär) Väntetid: operation omgående (). - svårangina pectoris (dagliga attacker och medicinberoende) - patientermed mycket avancerade operabla kärlförändringar Väntetid: högst . Omväntetiden i respektive prioriteringsgrupp för de tre operationsområdenaberäknas komma att överskridas har patienten rätt att begära att få operationvid någon annan klinik, vid annat sjukhus eller hos annan sjukvårdshuvudman.Sjukvårdshuvudmannen skall därvid aktivt pröva möjligheten att remittera tillannan klinik som har kapacitet att utföra operationen inom den önskvärdaplaneringstiden. Patientenkan således remitteras till sjukhus i främmande landsting om vården kan fåssnabbare där och patienten önskar att få operationen utförd på annan ort.Landstingsförbundet åtar sig att rekommendera de remitte-rings- ochersättningsregler av riksavtalskaraktär som skall vara tillämpliga vid dennavård. Bilaga2 Prop, 1987/88:63 Protokoll,fört vid förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för om särskilt bidrag till den psykiatriskavården m,m. har träffat överenskommelse omändrade regler för vissa statsbidrag och ersättningar från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen. Vidförhandlingar denna dag har parterna enats om följande, 1 Staten skall tillsjukvårdshuvudmännen utge ett särskilt bidrag till den psykiatriska vården tilloch med , Bidraget för respektive 1989 skall vara 164 respektive169 . Nämnda bidrag skall fördelas mellan sjukvårdshuvudmännenenligt den till detta protokoll fogade bilagan A, Bidraget fr,o,m, år 1990skall fastställas i samband med överläggningar mellan staten ochLandstingsförbundet om ersättningar från sjukförsäkringen, 2 Enligt 12 § lagen om beredandeav sluten psykiatrisk vård i vissa fall (1966:293) ankommer det påsocialstyrelsen att föranstalta om att den som genom lagakraftvunnen domöverlämnats till sluten psykiatrisk vård utan dröjsmål intas på sjukhus försådan vård. Parternaär ense om att det åligger respektive sjukvårdshuvudman att ävenfortsättningsvis svara för vårdkostnaderna, sedan domen vunnit laga kraft ochsocialstyrelsen beslutat om sjukhusplacering. Ersättning för vårdkostnader dåvederbörande kvarligger på rättspsykiatrisk klinik utgår respektive1989 med 950 respektive per vårddag, 3 Dennaöverenskommelse skall för att bli gällande godkännas av rege ringen samt av och samtiiga landstingskom muner och berörda kommuner. Dettaprotokoll är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. Fördelning av SÄRSKILDA BIDRAGET för psykiatrisk vård förår 1988 respektive 1989 Dei förhandlingsprotokoll under punkt 1 angivna beloppenskall fördelas mellan huvudmännen enligt nedan. (1 OOOtal kr,) Innehållsförteckning Prop, 1987/88:63 Propositionenshuvudsakliga innehåll , , ,...................... ........ 1 Lagförslag ..................................................................... ........ 3 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 4 1 Inledning ................................................................ ........ 4 2 Gällandeersättningsregler ..................................... 7 2.1 Det nyaersättningssystemet fr,o,m, .. ........ 7 2.2 Ersättningaroch ersättningsbelopp för 7 2.3 Patientavgifter ............................................... ........ 8 2.4 Villkoren förprivatpraktiserande läkares och sjukgymnasters anslutning tillsjukförsäkringen m,m...................................... ........ 8 2.5 övrigt ............................................... ,............ 9 3 Allmännautgångspunkter för den nya överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen 9 4 Föredragandensöverväganden............................... 11 4.1 Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för åren1988 och 1989............................... ,......................... 11 4.1.1 Inledning .............................................. 11 4.1.2 Kostnadsutveckling................................. ...... 11 4.1.3 Regional obalans i resurser..................... 12