prop · GB03165 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1987/88: 165 Regeringenföreslår atl anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen läggs fram förslag om prisregleringen på jordbruksprodukter förtiden den Ijuli 1988-den 30juni 1989. Vidare lämnas förslag lill prisregleringenpå sockerbetor och socker . Riksdagen1987/88. 1 Förslag till Prop. 1987/88: 165 Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbudunder mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin, delsändring i samma lag Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnadav djurslallar för nötkreatur och svin', delsall lagen, som gäller till utgången av ", skall fortsätta alt gällalill utgången av , delsatl I § skall ha följande lydelse. If För atl motverka överskott inom För atlmotverka överskott inom jordbrukelsanimalieproduktion är jordbrukels animalieproduktion är nybyggnad av djurstallar för nöt- nybyggnad av djurslallar för nöt kreatur och svin förbjuden intill ul- kreatur och svin förbjuden intill ut gången av . gången av . Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1987:541. Senastelydelse av lagens rubrik 1987: 541. - Lagens giltighetstid senast föriängd1987: 541. ' 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbruketsområde Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1967: 340) omprisreglering pä jordbrukets område' och bilagan till lagen skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7f Tillverkareeller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller köttbesiklningsbyråeller, i fall som avses nedan under m), den som inom landet yrkesmässigttillverkar bekämpningsmedel m. m. eller till landet inför bekämpningsmedel m. m.för yrkesmässig äterförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inomlandet erlägger avgifl för a) kött av häst,nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon, anka och lamgås, när köttet blivitgodkänt vid költbesiktning enligl lagen (1959:99) om köttbesiktning m. (slaktdjursavgift), b) mjölk somanvändes av mjölkproducenl vid tillverkning av smör eller ost för försäljning, c) mjölk ochgrädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smöreller ost, ost, tortmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkals imejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri, d) smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfettmen utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll, e) vete, korn, havre och råg som användes förtillverkning av mjöl, gryn, flingor, malt eller liknande produkt, O stärkelse eller slärkelseprodukt som erhålls ur annanvara än potatis, h) fett, fel olja och fettsyra som erhålls ur fisk ellerhavsdäggdjur eller ur fettråvara, hänföriig till tulltaxenr 12.01-12.08 och21.03 tuHlaxelagen (1987: 1068) (fetlvaruavgift), i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkals isamband med att olja ulvinnes ur frön och frukter, j) produkt, härrörande från sojabönor och hänförlig lill tulltaxenr19.01 eller 23.04 lulltaxelagen, k) produkt, hänföriig lill tulltaxenr 21.06 B.2 tulltaxelagen, I) naturliga kalciumfosfater, na- I) naturliga kalciumfosfater, na- turiiga aluminiumkalciumfosfater turliga aluminiumkalciumfosfateroch fosfalkrila hänförliga till och fosfatkrila hänföriiga till tulltaxenr25.10, ammoniak hänför- tulltaxenr 25.10, salpetersyra liän-lig lill tulltaxenr28.14, kaliumnitrat förlig UU tulltaxenr 28.08, fosfor-och kalciumnilrat hänförligttill pentoxid och ortofosforsyra hän-tulltaxenr 28.34, kalium- och kalci-förliga lill tulltaxenr 28.09, ammo-umpolyfosfater (inbegripet meta- niak hänförligtill tulltaxenr 28.14, och pyrofosfater), kaliumortofosfa- kaliumnitrat, kalciumnilratoch ler och kalciumhydrogenortofosfat magnesiumnitrat hänföriiga lill (dikalciumfosfal) hänföriiga till tulltaxenr 28.34, kalium- och kalci- Lagen omtryckt 1984: 199. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865. Senaste lydelse 1987:1296. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 165 tulltaxenr 28.35 samt gödselmedel umpolyfosfater(inbegripet meta- och andra produkter hänförliga lill och pyrofosfater), kaliumortofosfa- lulltaxenr 31.01-31.05, lulltaxe- ler och kalciumhydrogenortofosfat lagen, (dikalciumfosfal) hänförliga till tulltaxenr 28.35 saml gödselmedel och andra produkterhänförliga lill tulltaxenr 31.01-31.05, tulltaxelagen, m) ämnen ellerberedningar som är avsedda att användas till skydd mol egendomsskada, sanitärolägenhet eller annan jämförbar olägenhet förorsakad av växter, djur,bakterier eller virus (bekämpningsmedel), samt ämnen eller beredningar som medhänsyn till sina egenskaper och användning står bekämpningsmedel nära, dock inlevara, avsedd alt användas vid beredning av livsmedel, läkemedel eller annanjämförbar vara, eller färger, fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligenbegagnas för elt annal ändamål än som avses i första meningen, om inle varornagenom en särskild benämning eller pä nägol annat sätt anges vara avsedda sombekämpningsmedel, och inle heller träskyddsmedel. Förteckning över varor som avses i 1 § andra stycket 25.10 Naturliga kalciumfosfater, naturliga aluminiumkalciumfosfateroch fosfalkrila ur 28.08 Salpetersyra ur 28.09 Fosforpentoxid ochortofosforsyra 28.14 Ammoniak, vatlenfri eller i vatlenlösning ur28.34 Kalium-, kalcium- och magnesiumnitrat-ur 28.35 Kalium- eller kalciumpolyfosfaler(inbegripet meta- och pyrofosfater), kaliumorlofosfater och kalciumhydrogenortofosfat(dikalciumfosfal) ' Senaste lydelse 1987: 1296. Denna lag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , Hulterström, G.Andersson, Lönnqvist Proposition om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. Regeringenuppdrog genom beslut åt statens jordbruksnämnd all efteröverläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen avprisregleringen på jordbruksprodukter ulom sockerbetor och socker för lidenefter den 30juni 1988. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i riksdagensbeslut om livsmedelspoliliken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) och omtotalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU II, rskr. Jordbruksnämndenborde i sitt förslag beakta de riktlinjer som gällt för prissättningen iallmänhet vid avvecklingen av det allmänna prisstoppet samt vadsom anförts om skördeskadeskyddets finansiering i prop. 1987/88: 74. beakta vad regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen 1988 om finansieringen av kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård och kostnaderna för slalislik pä jordbrukels område (prop.1987/88: 100 bil. Jordbruksnämndenskulle också överväga en fortsatl tillämpning av det särskilda ränte- och elableringsslödel.Nämnden var vidare oförhindrad all inom den ram som tilldelas jordbruketföreslå andra åtgärder som kan främja en jämnare inkomstfördelning mellan olikakategorier av jordbrukare. skulle dessutom redovisa behovetav fortsalla ål-gärder för produktionsanpassning. När det gäller Ivåprissystemelför mjölk skulle emellertid en utvärdering redovisas separat. En sådanutvärdering har jordbruk.snämnden redovisat i skrivelse till regeringen den 14mars1988. Jordbruksnämndenskulle vidare lämna förslag lill den närmare användningen av 50milj. avmedel som tillförs Svensk spannmålshandel, vilka enligt regeringsbeslut den4januari 1988 skall användas för sociala åtgärder inom jordbruket. Iskrivelse har jordbruksnämnden, efter avslutade överiäggningarmed Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, laglfram förslag om prisreglerande åtgärder på jord- brukets omräde förliden den Ijuli 1988-den 30juni 1989. 1987/88: 165 hadejordbruksnämnden lagl ell slutbud till delegationerna om en tvåårigprisregleringsperiod m. m. Detta slutbud biträddes av Lantbrukarnas förhandlingsdelegationmen inte av konsumentdelegationen. skrivelse bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 1. Jordbruksnämndensförslag har biträtts av samtliga ledamöter. Två särskilda yttranden haravgivils. Ledamöterna finner både jordbruketsinkomstförstärkning och förslaget lill en ettårig regleringsperiodotillfredsställande. De har ocksä invändningar mot att 40 milj. kr. avjordbrukarnas inkomsltilldelning enligt förslaget skall avsällas för socialaåtgärder på jordbrukels område. De anser vidare alt reglerna för utbyteshandelmed kött och fläsk bör ändras så atl beloppet utgår före de föreslagna nyaanvändningsområdena. tillförs medel först sedan övriga ändamål lillgodoselts.Ledamoten invänder mot alt nämnden föreslär alt 60 milj. kr. avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen reserveras för /90, vad avser lantbrukets bidrag till skördeskadefonden.Enligt Alamaas uppfattning frångås därmed delvis den föreslagna ettårigaregleringsperioden. Regeringenuppdrog genom beslut ät jordbruksnämnden att efteröverläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna och sockertillverkningen samlmed jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmareutformningen av prisregleringen på sockerbetor och socker för liden den Ijuli 1988-den30juni 1989. Jordbruksnämndensförslag skulle bygga på alt driften vid samtliga nu existerande sockerbrukskall upprätlhällas . skall ell imporlulrymmepå av den totala sockerkonsum-lionen skapas. Överläggningarnaskulle ske med ulgångspunkl i beslul om mäl för livsmedelspolitikenoch i den ordning som gäller för övriga jordbruksprodukter enligl deltariksdagsbeslut. Förslaget skulle vara så avvägt att något underskott inteberäknas uppkomma i sockerregleringsfonden. borde i sillförslag beakta de riktlinjer som gällt för prissättningen i allmänhet vidavvecklingen av det allmänna prissloppet . skulleockså beakta vad som anförts om skördeskadeskyddets finansiering i prop.1987/88: 74. Iskrivelse har jordbruksnämnden efter avslutade överläggningar,och i samförstånd med företrädarna för sockerbetsodlingen ochsockertillverkningen samt med nämndens konsumentdelegation, lagl fram förslag lillprisreglering på sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1988-den 30juni1989. () har tillstyrkt nämndens för slag utom vad gäller den framtida förhandlingsordningen. SBC har också invändningar mot den del av uppdraget som avser riktlinjerna vid upphä vande av prisslopp. Dessa riktlinjer är enligl SBC: s uppfattning inle tillämpliga på sockeravtalet. Liknande invändningar görs av Socker- bolaget och i ell särskill yttrande av ledamöterna . Dessa anser vidare alt betodlingen bör få täckning för kostnadsök ningen saml del av den allmänna inkomstulvecklingen som tillkommer 6 andragrupper i samhället. Enligt dem ger jordbruksnämndens förslag inte Prop.1987/88: 165 betodlarna ens full kostnadskompensation, vilket de finnerotillfredsställande. Nämndens konsumentdelegation biträder nämndens förslag,men har lämnat en komplettering om hur beloppet till betodlingen, enligl delegationensuppfattning, fördelar sig på olika komponenter. Jordbruksnämndensskrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Livsmedlenspris och kvalitet är givetvis av centralt intresse. Konsumenternas intresse ärstort i dessa frågor och har ökat påtagligt, särskill när del gällerlivsmedelskvaliteten. Under senare är har också konsumentaspekterna givils enalltmer framskjuten plats i livsmedelspolitiken. Livsmedelskonsumtionenutgör av den totala privala konsumtionen av varor och tjänster.Livsmedlen har under ett anlal år ökal snabbare i pris än andra varor ochtjänster. var emellertid prisökningen relativt lika för livsmedeloch för de varor och tjänster som ingår i den totala privala konsumtionen, 5,resp. 5,. Riksdagenfastställde riktlinjer för en samlad livsmedelspolilik (prop.1984/85:166, JoU 33, rskr. Beslutet innebar en klar kursomläggningjämfört med beslut. Livsmedlens kvalitet och hänsynen till djur ochmiljö slår i förgrunden på etl helt annat sätt . Huvudmålet för livsmedelspolilikenskall enligt riksdagsbeslutet vara atl trygga vår livsmedelsförsörjning såväl ifred som under avspärtning och krig. riksdagsbeslut om totalförsvaret(prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) talas i stället om "kriser ochkrig". Under livsmedelspolilikens huvudmål finns två likställda delmål,nämligen konsumentmålet och in-komslmålet. Därutöverfinns ett miljö- och resursmål som innebär att jordbruket och livsmedelsproduktionenmåsle ta hänsyn till kravel på en god miljö och lill behovet av en långsiktigoch planerad hushållning med våra naturtesurser. Detekonomiska stödet till det svenska jordbruket skall liksom tidigare lämnas som eltprisstöd i huvudsak genom elt gränsskydd som vid behov kompletteras med marknadsreglerandeåtgärder. Jordbruksproduktioneni norta får med hänsyn till dess regionalpoliliska betydelse ettsärskilt prisstöd. Stödet syftar lill att kompensera jordbruket i norra atl dess produktionskostnader är högre än motsvarande kostnader i mellerstaSverige. Riksdagsbeslutetinnebär i fråga om prisregleringen på jordbruksprodukter att kompensation lilljordbruket och viss livsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhetskall bestämmas efter obundna överläggningar. Del är enligl riksdagsbeslutetangeläget att prisregleringen för jordbruksprodukter utformas så, atl den blirett slöd för strävandena att sänka produktionskostnaderna och anpassaproduktionens inriktningtill marknadens efterfrågan. Prisregleringen skall fortlöpande ses Prop.1987/88: 165 över i syfte all förenklas och begränsas så långt som möjligl. Regeringenhar lämnat förslag om såväl hur jordbrukets negativamiljöpåverkan skall minskas som hur djurskyddet skall förbättras. Åtgärderhar vidtagits även i övrigt för alt ställa om produktionen och för att anpassaden till konsumtionsutrymmet. Överskotten av animalie-produkter har försvunniteller minskal kraftigt. Överskollen av spannmål är fortfarande slora ochkostsamma. Överskotten av skörd kan emellertid väntas minska med ca690milj. kg till följd av del omställnings-program - Omställning 90 - somregeringen beslutade om . Drygt 250000 ha vänlas därigenom tas urproduktion . Programmet tar också hänsyn till miljön, eftersom helaarealen skall vara besådd. Det ger, också lantbrukarna stimulans atl odlaalternativa grödor. Slalenhar på fem är, l.o.m. /90, ettdelansvar för överskottsarealens kostnader. Medlen som staten ställer tillförfogande skall utnyttjas för alt stödja en inriktning av produktionen som såsnart som möjligl minskar belastningen på samhällets och jordbrukets ekonomi.De omslällningsåtgärder som vidtas skall utvärderas efter femårsperioden. Delär enligl min mening naturligt all en sådan utvärdering påbörjas relativtsnart; sä atl underlag för beslut om åtgärder efter föreliggerföre utgången av femårsperioden är 1990. Denlångsiktiga omställningen av produktionen och användningen av åkerarealendiskuteras också i de samtal som pägår mellan företrädare för regeringen,riksdagspartierna. Idiskussionen om priserna på livsmedel har man, bl. a. från näringens egnaorganisationer, betonat förhållandet atl ersättningen lill brukaren och höjningenav avräkningspriserna bara förklarar en del av de samlade prishöjningarna. Manhar också understrukit att en del av ersättningen till brukarna är avsedd altkompensera kostnadsutvecklingen för insalsvaror. Dessaförhållanden har belysts av livsmedelsutredning i dess betänkande (SOU1987: 44) Livsmedelspriser och livsmedelskvalitet. Det är inte min avsikt allnu la ställning till de av utredningen framlagda förslagen, men nägra av dessiakttagelser är av relevans för frågan om sambandet mellan prisregleringen,ersättningen till brukarna och prisutvecklingen i konsumentledet. Utredningen konstateraratt en rad olika faktorer påverkar livsmedels prisernas utveckling. Det är svårt att utpeka nägon enskild faktor som avgörande orsak lill alt livsmedelspriserna realt sett ökat snabbare i än i många andra länder. Utredningen betonar emeller tid att jordbruksprisregleringen i kombination med geografiska förutsättningar i hög grad skyddar den svenska livsmedelsmarknaden från internationell konkurrens. Delta, i förening med stordriftsfördelar inom administration och distribution, har lett lill en relalivi hög grad av mark- nadskoncenlration inom såväl tillverkningsindustrin som partihandeln. Del faktum alt jordbruksprisregleringen lett till en kostnadsanpassad sna rare än en marknadsanpassad prissättning är enligt utredningen ytteriigare 8 en del av förklaringen till den jämförelsevis snabba stegringslakten. Utredningen pekar i sillbelänkande och i bilagorna till detta på flera Prop. 1987/88: 165 funktionerav regleringen som kan verka prisdrivande. påverkar jordbruksprisregleringen dels konkurrensförutsättningarna,dels prissättningsbeleendet på såväl livsmedel som jordbruketsproduktionsmedel. Genom regleringen skulle företagen i livsmedelskedjanbetrakta priserna på jordbruksprodukter som opåverkbara. För produktionsmedlenskulle en okänslighet i prissättningen riskeras genom den betydelse produktionsmedelsprisindex(PM-index) har i jordbruksprisöverläggningarna. Livsmedelsutredningensanalys betonar den betydelse prisregleringen har eller kan ha förprisutvecklingen även i andra hänseenden än den ersättning som kommer brukarnatill del. Detta är väsentliga aspekter på det instrument som är det viktigastemedlet att uppnå de av fastställda målen för livsmedelspolitiken. Jaganser att dessa aspekter ytterligare bör belysas vid den utvärdering av utvecklingenefter beslut, som då beslutade om. Jag avser att återkomma lillregeringen med närmare förslag lill hur denna utvärdering bör ske. Kontrollenav livsmedel syftar bl.a. till all garantera en god livsmedelskvalitet. Senareunder året avser jag att lägga fram etl samlat förslag om livsmedelskontrollen. Livsmedelskonlrollutredningensförslag, betänkandet (SOU 1986: 25) Kontroll av livsmedel, bereds förnärvarande inom . Dessutom gör en särskild utredare inomdepartementet en översyn av importen och kontrollen av bestrålade livsmedel. Utgängspunktenär atl skärpa kontrollen för alt mer effektivt hindra atl bestrålade livsmedel kommerin i landet. Vissa andra importkontrollfrågor kommer också att belysas. Avstor betydelse för konsumenternas möjligheter att bedöma kvaliteten hos olikalivsmedel är märkningen. har lämnat förslag tilländrade märkningsregler, som skall underiätta konsumenternas val av livsmedel. Äveninom jordbruksprisregleringens ram finns möjlighet all påverka livsmedlenskvalitet, bl.a. genom kvalitetsbelalningen för jordbruksprodukter. utreder på regeringens uppdrag möjligheterna atl utvidga denna kvalitelsbelalning.Nämnden har lämnat en delrapport - Betalning för bra matkvalilet. undervären vänlas en slutrapport. Jag avser alt föreslå regeringen atl vissa avåtgärderna som föreslås i delrapporten genomförs, vilkel jag redogjort för i prop. (1987/88:93) om ny djurskyddslag och i prop. (1987/88: 128) ommiljöförbättrande ätgärder i jordbruket, m. m. 1987/88: 165 Mittförslag: Förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin skallförlängas med sex mänader. förslag: Förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreaturoch svin skall inte förlängas efter den 30juni 1988. Skälenför mitt förslag: En rad åtgärder har vidtagits för att anpassaanimalieproduktionen till den inhemska efterfrågan. Våren1983 infördes efter beslul av etl temporärt förbud mot ny-, om- ellertillbyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin eller Qäderfä. Lagensgiltighetstid har förlängts etl år i sänder och gäller för svin- och nötkreatursstallarfram t. o. m. den 30juni 1988. För djurstallar för fjäderfä upphörde förbudetden Ijuli 1987. Jordbruksnämndenföreslår i samråd med lantbruksstyrelsen att invesle-ringsförbudet inteförlängs ytterligare efter den 30juni 1988. Jag delar uppfattningen all investeringsförbudeloch andra selekliva åtgärder för produktionsanpassning bör vara tidsbegränsadeeftersom de - om de permanentas - har en tendens atl medföra kompliceradedetaljregleringar som verkar effektivitetshämmande. Regeringen har somjag nämnt nu lämnat förslag till ny djurskyddslag och förslag lillmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m. m. bör kunna träda i kraft den . Någrabegränsningar ulöver vad dessa förslag kan komma atl innebära är enligt minmening inle befogade. I avvaktan på dessa tillämpningsföreskrifter bör lagenom invesleringsförbud emellertid förlängas etl halvår för nötkreaturs- och svinslallar,fr. o. m. den Ijuli 1988 t. o. m. . Avvecklingsersättningkan utgå till mjölkproducenter, specialiserade nötköttsproducenter och smågrisproducenler.Avvecklingsersättning för mjölkproducenter utgår till producenler i åldern60-65 år för att dessa skall upphöra med mjölkproduktionen. Enligl gällandebeslut fär nya producenter ansluta sig till systemet t. o. m. kalenderåret1988. 1 fråga om specialiserade nötkötlsproducenler utgår avvecklingsersätlningi lill den som producerat minsl motsvarande 20 ungnöt fråninköpta kalvar. Produktionen skulle vara helt avvecklad . Avvecklingsersätlningsom ulgår till smågrisproducenter betalas ut i tre är till producenter föddaåren . Produktionen skall ha upphört underär 1986. För atl minska risken förframtida mjölköverskott föreslår jordbruksnämnden all avvecklingsersättninglämnas lill mjölkproducenler som an- sluter sig års utgång. Ersättningen föreslåshöjas Prop. 1987/88: 165 per kg ersätlningsgrundandekvantitet. Ersältningsgrundande kvantiteter för dem som ansluter sig fr. o. m.den Ijuli 1988 bör baseras pä produktionen är 1987. Jag har inget alt erinra molnämndens förslag. Del ankommer pä regeringen alt besluta i denna fråga. Under liden den Ijuli 1985-den 30juni 1988 pågår försöksverksamhelmed tvåprissystem för mjölk. Systemet syftar lill all minska mjölköverskoltenoch skall ses som en temporär åtgärd. Tväprissystemel är frivilligt och innebäri princip alt mjölkproducenten erhåller hemmamarknadspris för den andel avproduktionen som kan avsättas på den svenska marknaden. För eventuellöverskjutande kvantitet erhålls världsmarknadspris. Innan beslut om eventuellförlängning fallas skulle försöksverksamheten utvärderas. En sädan utvärderinghar gjorts av jordbruksnämnden. Tvåprissystemet har i slort sell uppfyllt sinahuvudsyften. Överskotts-produktionen har kunnat minskas väsentligt, vilketgjort all avräkningspriserna kunnat höjas. Delta har medfört en lönsamhelsförbältringför det stora flertalet producenler. Systemet är dock förenat med betydande nackdelar. Delinnebär dels en låsning av produktionsstrukturen vilkel verkar effektivitetshämmande,dels atl mjölkkvoterna successivt kapitaliseras. Som jag redan nämnt skall Ivåprissystemel för mjölk sessom en temporär åtgärd för alt nedbringa överskotten och bör följaktligenavvecklas. Jag har därför för avsikt alt senare föreslå regeringen atl Ivåprissystemelsom villkor för uljämningsbidrag förlängs endasl t. o. m. den 30juni 1989. Detbör ankomma på näringen (och ) att i övrigt genomföra avvecklingen av nämnda tvåprissystem såalt systemet kan upphöra vid ovanstående datum. Samråd kan i vissa frägorbehöva äga rum med jordbruksnämnden och lanlbruksr styrelsen. Enligt 1985 ärs livsmedelspolitiska beslut har näringenhuvudansvaret för överskotlsproduklionen och produklionsanpassningen. Under enövergångsperiod av skall emellertid slalen betala en del avöverskotts-kostnaderna för spannmål. skulle åtgärder vidlas för atlminska överskotten och därmed koslnadsbelastningen för samhället och jordbruket. tillsattes den s.k. spannmålsgruppen meduppgift atl lägga- fram förslag till hur kostnaderna för spannmålsöverskollel kunde minskas ärs skörd, men även på längre sikl. Gruppen har i olika rapporter lämnat såväl överväganden som mer kortsiktiga och mer långsik tiga förslag. I den senaste, som presenterades , lämnades för slag till åtgärder för atl minska spannmålsöverskollel och stimulera till alternativ markanvändning.