prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta innebär att förutsättningarnaär goda för atl en effektiv ledning under kriser och i krig skall kunna uppnås. Planläggnings-, övnings- och utbildningsverk-.samheten kommer enligt min mening att vara av största betydelse härvid föratt bl. a. realiserbarheten i upprättade planer skall kunna prövas: . Den under /88 påbörjade översynen,av den landstingskommunala beredskapsplanläggningen kommer attfullföljas under /89, varvid grunden till en god beredskap, skapats för samverkan mellan denlandstingskommunala omsorgs- och primärvärden och den kommunalasocialtjänsten. När del gällerden kommunaltekniska försörjningen, dvs. försörjning en med el, gas, värme samt vatten ochavlopp, är det väsentligt atl en tillräcklig säkerhet åstadkoms även mot fredstida störningar.Sådana åt gärder ankommer på kommunerna att vidta. När det gäller åtgärder som härutöver krävs för att motverka krigstida störningar har avsatts särskil- 69 da resurser för bl.a.installationer av reservanordningar och åtgärder Prop. 1987/88:100 sommöjliggör start och drift av separata delsystem. Överstyrelsenför civil beredskap har i skrivelse lämnat förslag tillprinciper för finansiering av åtgärder för att förstärka beredskapen motstörningar av den kommunaltekniska försörjningen. Förslagen bereds förnärvarande i . Jag kommer attbudgetera medel för genomförande av denna verksamhet under anslaget G 2. Civilledning och samordning. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att ta del avvad jag har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Civil ledningoch samordning. 8.4.2 Befolkningsskydd och räddningstjänst Med begreppet befolkningsskyddavses de förebyggande åtgärder som vidtas för atl förhindra olyckor och för attbegränsa skadan, om en olycka skulle irilräffa. Med räddningstjänst avses deräddningsinsatser som staten eller kommunerna skall svara för vid olyckshändelser och överhängande faraför olyckshändelser för att hindra och begränsa skador på människor elleregendom eller i miljön. Befolkningsskyddet och räddningstjänsten i fredstidhar samlats i uttrycket fredsräddningstjänst. Motsvarande verksamhet undercivilförsvarsberedskap kallas civilförsvars-verksamhet. är central förvaltningsmyndighet för frågor om befolkningsskydd,inkl. frågor om landtransporter av farligt gods, och räddningstjänst.Räddningsverket skall bl. a. planera och genomföra utbildning och övning avcivilförsvarsorganisationen och av personal för räddningstjänst ochsotningsväsende saml av beredskapsorganisalionen för kärnkraftsolyckor. Varje kommunskall svara för räddningstjänsten inom kommunen om inle ansvaret ligger på denstatliga räddningstjänsten. Ansvaret för den statliga fredsräddningstjänsten ärfördelat på flera huvudmän. Kommunerna och de statliga myndigheterna skallsamarbeta med varandra. skall samordna samhällets verksamhetinom befolkningsskyddet och räddningstjänsten. (intillutgången av jupi 1988 kustbevakning) har ansvaret för olje- ochkemikaliebekämpning till sjöss. Med syfte att följa upp inträffade allvarligaolyckshändelser och till bud till sådana händelser har regeringen tillkallaten kommitté (Kn 1981:02), som har fått till uppgift att göra kompletterande undersökning ar beträffande säkerhetsåtgärder och räddningsinsatser. Kommittén av lämnade betänkandet (Ds Fö 1986:3) Statens katastrofkom- 70 Betänkandet har remissbehandlats och övervägs förnärvaran- Prop. 1987/88:100 de. Regeringen har tillkallat en kommitté (Fö1987:01) med uppdrag att utreda beredskapen mot utsläpp av radioaktivaämnen. Kommittén skall enligt direktiven (Dir. 1987:28) därvid beakta degrundläggande principerna för beredskapen,bl. a. alt verksamheten så långt möjligt decentraliseras tilllänsstyrelserna och kommunerna, att den kompetens och de resurser som finnsuppbyggda normalt kan utnyttjas effektivt även vid detta slags olyckor samt attorganisationen är likartad såväl i fred som i krigså att den kompelens och de resurser som byggs upp för krig las tillvara i fredsorganisationen. I enlighet medriksdagens beslut (prop. 1985/86:170, FöU 1986/87:2, rskr. 1986/87:58) gavregeringen i uppdrag dels att göra en översynav sotningsfristerna, dels att mot bakgrund av erfarenheterna avräddningsljänstlagen bl. a. utvärdera sotningsverk-samhelen i fråga om dessbrandförebyggande betydelse i olika samman- . häng.Räddningsverket har till regeringenredovisat uppdraget avseende sotningsfrister. föreskrifter om sotningsfrister för eldstäder m.m. och meddelade verket allmänna råd i ämnet. Föreskrifterna ochråden trädde i kraft . Utvärderingen av sotningsverksamhetenskall redovisas för regeringen före utgången av . Inomfredsräddningstjänslområdet pågår ett betydande internalionellt samarbete. Bl.a. förekommer samverkan i fråga om åtgärder mol förorening av den miljön. Vidare pågår ett samarbete med övriganordiska stater som syftar till attunderlätta och öka räddningstjänstsamverkan över riksgränserna. Arbetet medett ramavtal om sådant samarbete är under slutförande. Inom Internationellaatomenergiorganet (I AEA) har utarbetats ett förslag.till konvention om bistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivt nödläge.Efter svenskt initiativ har en översyn genomförts av det nordiskasamarbetsavtalet i samband med slrålningsolyckor,undertecknat i . Arbete pågår med denlagstiftning och de andra praktiska åtgärder som fordras för alt skallkunna ratificera dessa inlernationella överenskommelser. 1 fråga om transport av farligt gods förekommer ett omfattandeinternationellt samarbete medhänsyn till att transporterna ofta är internationella. Samhällsutvecklingen förändrarfortlöpande riskbilden och skapar nya och ökade risker. framhåller i sin programplan att förbättrad kunskap, ökad medvetenhet i samhällsplaneringen om risker na, utnyttjandet av modern teknik och förbättrad samordning inom be folkningsskyddsarbetet är de medel som är tillgängliga för atl förebygga riskerna för skador till följd av stora olyckor. Eftersom riskerna aldrig helt kan elimineras fordras enligt min mening därutöver en väl utvecklad kompelens inom räddningstjänsten för atl ingripa vid olyckorna. fordras en effektiv samordning av samhällets resurser föratt konsekven- Prop. 1987/88:100 serna av de stora olyckor som inträffarskall kunna begränsas så långt som möjligt. Jag förordar därför att insatsergörs för att ulveckla kompetensen och göra samordningen inomfredsräddningstjänslen effektivare. Grunderna förcivilförsvarsverksamhetens inriktning har lagts fast genom 1987 årsförsvarsbeslut. Som framhölls i samband med försvarsbeslutet är en välfungerande fredsräddningsljänst, soin utvecklats med hänsyn tagen tillkrigsuppgifterna, en väsentlig grund för att motsvarande verksamhet ikrig skall kunna genomföras effektivt. får detta, som jag ser del,inte innebära atl kraven på krigsorganisafionen sanks. Jag förordar därför attutbildning, övning och utrustning av krigsorganisationen ges högre prioritetän vad som förutsätts i räddningsverk kets programplan. Den pågåendeintegrationen av civilförsvarsverksamheten och fredsräddningstjänsten börfortsätta. Detta skapar enligt min mening förutsättningar för en bättre verksamhet både i fred och i krig. Samtidigtställs emellertid nya och större krav på länsstyrelserna och desspersonal. Jag förordar sålunda alt åtgärder vidtas för att tillgodose dessakrav. 1 övrigt kan jag i allt väsentligt ansluta mig till deöverväganden och förslag som statensräddningsverk och generaltullslyrelsen redovisar i sina programplaner för inriktningen av befolkningsskyddoch räddningstjänst. I det följande behandlar jag några frågorutförligare.. Som framhåller hardet fredstida samhället och dess utformning slor betydelse för de riskerbefolkningen kan utsättas för som det utgör grunden för befolkningensskyddsmöjligheter i krig. Enligt min mening är det därför nödvändigt att finnaformer för att påverka den fysiska planeringen i syfte att åstadkomrha ettmindre sårbart samhälle både under fredsförhällanden och i krig. Här är delviktigt' alt spelar en aktiv roll. Även i övrigt bör samhällsutvecklingenföljas, risker påvisas och åtgärder föreslås för att förhindra olyckor ellerminska skadorna vid inträffade olyckor. När det gällerbefolkningsskyddet i fred är ansvaret fördelat på olika myndigheter. och på regional nivå resp. länsstyrelse har ansvaret församordningen av befolkningsskyddet. Varje kommun skall svara för att åtgärdervidtas inom kommunen så att bränder och skador till följd av bränder förebyggs.Kommunen skall främja olycks- och skadeförebyggande verksamhet. För att uppnåpraktiska resultat på befolkningsskyddsområdet måste enligt min mening ett intimt samarbete mellan berörda organ byggas ' upp. bör tillsammans med berörda instanser ulveckla former för detta samarbete. Verket bör vidare utarbeta underlag för att fredsräddningstjänsten, i första hand genom kommunerna, skall kunna främja den olycksförebyggande verksamheten och påverka den fysiska planeringen för att åstadkomma ett mindre sårbart samhälle i fred och i krig. Ett inte obetydligt antal olyckormed kemikalier eller farligt gods Prop. 1987/88:100 inträffar varje är.Erfarenheterna från andra länder visar att sådana olyckor kan få myckel storaöch svåra konsekvenser. För atl förhindra olyckor eller minska risken förskada fordras enligt min mening fortsatta insatser från sidaför atl utvärdera riskerna och samordna de berörda myndigheternas åtgärder.Delta gäller inle minst formerna för det praktiska genomförandet. 1 dettasammanhang bör även frågor om industriers och andra anläggningars samltrafikleders lokalisering och utnyttjandebehandlas. Jag vill också peka på att regeringen har getträddningsverket i uppdrag att i samråd med trafiksäkerhetsverket, , statensnaturvårdsverk och samt under medverkan av transportrådet, statensplanverk och kemikalieinspektionen utarbeta riktlinjerför vägvalsslyrning. Uppdraget skall vara genomfört . Även i övrigt bör enligt min meningarbelet med att minska riskerna vid transporter med farligt gods ges högprioritet. Jag förordar att befolkningsskyddet i fred färden inriktning somjagharangen i de nu berörda frågorna. Vad gäller befolkningsskyddet i krig vill jagerinra om alt regeringen uppdragit åt berörda myndigheter att göra enöversyn av de regionala mål- och riskanalyserna samt genomföra studier ochredovisa en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig vilken äranpassad lill de . . olika risknivåer som anges i mål- och riskanalysen. Dettaarbete beräknas bli genomfört under år 1988.1 enlighet med försvarsbeslutetförordar jag att, i avvaktan på resultatet av myndigheternas arbete, deresurser som avsätts till skyddsrumsbyggande används främst vidtillkomsten av ny bebyggelse som skapar behov av skyddsrum(nybehovsproduktion) inom sådana områden som betecknas som riskområden iaktuella skyddsplaner. 1 propositionenom totalförsvarets fortsatta utveckling har jag förordat fortsatta studier beträffande ledningen av det civilatotalförsvaret på lokal nivå och de krav som bör ställas på utformningenav ledningsplatserna härför. 1986/87:95, bil. l,FöU 11, rskr. 310) hade inget att erinrahäremot. Regeringen har uppdragit ål att genomföra sådanastudier varvid skyddsnivån för ledningsplatserna anpassas till den nyainriktningen av befolkningsskyddet och möjligheterna tillgod fredsanvändning las till vara istörre utsträckning: Jag föreslär därför att, så långt det är möjligt,produktionen av ledningsplatser , med beaktande av den nyainriktningen, anpassas till kommunernas planerade byggnation av anläggningarsom är lämpliga för att inrymmaledningsplatser. 1 övrigt bör, i avvaktan på resultatet av studierna,befintliga ledningsplatser i huvudsak ges förlängd användning. Den del av hemskyddsorganisationen som rekryterasoch utbildas med civilförsvarsplikt blir fullt utbyggd i enlighet med försvarsbeslutels inriktningunder programplaneperioden. Jag föreslär att ges fortsatt stöd i sitt arbete medrekrytering och utbildning av de frivilligahemskyddsombuden. Inriktningenav räddningstjänsten Prop.1987/88:100 Enligt min mening bör förmågan alt ledaräddningstjänsten under svära förhållanden både i fred och i krig stärkas. Äveneffektiviteten i övrigt bör höjas. Jag vill därför understryka betydelsen avräddningsverkels samordnande roll inom såväl den statliga som den kommunalaräddningstjänsten, t.ex. när del gäller alarmering, ledning och samband,planläggning, övning, utbildning, malerielstandardisering,erfarenhets-sammanställning samt forskning och utveckling. Samordningen bör syftalill att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande och en högre funktionssäkerhetoch effektivitet inom hela samhällets räddningstjänst. Jag vill i sammanhanget peka på betydelsen av altsärskilda insatser görs för alt utveckla formerna för samverkan i dekommunala räddningstjänstregionerna. Jagföreslår att insatser görs med den inriktning som jag nu har angett. Räddningsverketframhåller i fråga om beredskapen mot kärnenergi olyckor atl stor vikt kommer alt läggas vid planering, genomförande och utvärdering av övningar och avorganisationen. För egen del vill jag understryka betydelsen av delta liksom av planerade åtgärder med avse ende pä olje- och kemikaliebekämpning. Jag förordar därför atl insatser görs på dessa områden. Som både och generaltullstyrel sen () föreslår bör en successiv förbättring av beredska pen för oljebekämpning till sjöss ske genom tillförsel av materiel som utvecklats inom styrelsens för teknisk utveckling (STU) insatsprogram TOBOS 85. Programmet avlöses nu av löpande forskning och utveckling som genomförs av myndigheterna. Även havsövervakningen för att för hindra utsläpp av olja och annat som är skadligt för miljön bör utvecklas ytterligare. har godkänt en grundsyn för inriktningen av det oljeskyddet för 1990-talet. Grundsynen har utarbetats inom TOBOS 85. Pä kemikalieområdet pågår ett nordiskt samarbete för ut veckling av materiel och teknik för bekämpning av utflöden. Mot denna bakgrund har jag under anslaget F 19. Anskaffning av materiel för kust bevakningen beräknat medel för fortsatt ny- och ersättningsanskaffning av materiel för bekämpning samt för underhåll och utbildning av perso nal. Medel har även inräknats för utbildning och övning av de rädd ningskårer som enligt avtal skall ingå i beredskapsor ganisation för kemikaliebekämpning. Jag har beräknat medel för fortsatt utbyggnad av den i utvecklade flygburna fjärranalysulrustning- en för spaning efter olje- och kemikalieutsläpp. Med fjärranalysutrust ningen kan utsläpp upptäckas och utrustningen gör det också möjligt atl följa oljan under en bekämpningsoperation sä att denna kan bli effekti vare. Fartyg som gör sig skyldiga tillolagliga utsläpp kan identifieras med utrustningen vilket möjliggör rättsligt ingripande. De medel som upptas för forskning och utveckling avser tillstörre delen vidareutveck ling av fjärranalyssystemför havsövervakning och de- tektering av olje- och kemikalieutsläpp. Jag vill i delta sammanhang tillägga att de åtgärder som vidtagits efter för att för bättra beredskapen mol kärnenergiolyckor kommer att redo- -,. visas särskilt i en skrivelse lill . programplan har civilförsvarsverksamheten givils Prop.1987/88:100 en lägre ambitionsnivå i fråga om övning och materielanskaffning änvad som förutsatts i försvarsbeslutet. Strävan bör enligt min mening vara atthela organisationen för räddningstjänst i krig kan verka direkt efter mobilisering. Detta har också legal tillgrund för ställningstagandena i försvarsbeslutet. Där anges atl förmåganatl leda räddningstjänsten under svårare förhållanden skall stärkas, vilketkan ske genom integrerade övningar eller funktionsövningar mellankommunledning, civilförsvarsstab och fältstab, dvs. ledningsorganisationens olikabesluts- och ansvarsnivåer vid ett ochsamma tillfälle, samt genom en ökad övningsverksamhet förräddningsorganisationen t. ex. i form av utökade enhetsövningar.Hemskyddsorganisationen skulle också samövas med den övriga kommunalakrigsorganisationen. Hela krigsorganisationen bör enligt min mening få denövning som har förutsatts i försvarsbeslutet. Härutöver fordras utveckling ochomsättning av materielen för atl dels krigsuppgifterna skall kunna fullgöras,dels lätta ammunitionsröjningsgrup-per skall kunna byggas upp. Jag förordar attåtgärder för att bättre uppfylla försvarsbeslutets intentioner genomförs genomomprioriteringar. Utbyggnaden avvarningssystemet bör t. ex. kunna ske i en något långsammare takt. Äveni fråga om ledningsplatser skulle en viss omprioritering kunna komma i frågamed hänsyn lill de pågående studierna. Mot bakgrund avvad jag här har anfört har jag budgeterat medel för genomförandet avverksamheten under littera H. Befolkningsskydd och räddningstjänst m. m. Som jag har anfört budgeteras dock medelför olje- och kemikaliebekämpningen lill sjöss under littera F. Gemensammamyndigheter m. m. Jag hemställer atl regeringenföreslår att 1. godkännade riktlinjer för den fortsatta utvecklingen inom funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna de riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av fredsräddningstjänstensom jag har förordat i det föregående. Huvudinriktningen för detpsykologiska försvaret lades fast försvarsbeslut. Denna inriktninginnebär att fri opinionsbildning och debatt skall utgöra grunden förverksamheten både i krig och fred. Vid krigsfara och krig skall vårförsvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda säkerställas av detpsykologiska försvaret. Detta skall främst ske genom att man med snabb, sakligoch effektiv information sprider kännedom om händelseutvecklingen och om våraförsvarsåtgärder. Ansvarig församordningen inom funktionen psykologiskt försvar är styrelsen för psykologiskt försvar (SPF). Inom funktionen har även tele- 75 ansvarar för Radiokoncer- Prop. nens kris- och krigsplanläggningmen SPF har ett nära samarbete med setts soni en del av det psykologiska försvarel men av skälsom kommer att redovisas av statsrådetGöransson finns det inte längre någon grund för alt hävda atl biografbyrån haren roll inom funktionen. återkomma till regeringen med förslag tillde författningsändringar som erfordras lill följd härav. Grunden för detpsykologiska försvaret skall även i fortsättningen vara den huvudinriktning somfinns angiven försvarsbeslut. Detta har fastslagits genom 1987 årsförsvarsbeslut. Genom försvarsbe- slutet gavs styrelsen förpsykologiskt försvar en ekonomisk förstärkning över försvarsbeslutsperioden om2 milj. kr. Jag kommersenare denna dag att föreslå att styrelsen för psykologiskt försvar tilldelas 8 milj. kr. för budgetåret1988/89. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att ta del avvad jag har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionen Psykologisktförsvar. 8.4.4 Hälso- och sjukvård m. m. Funktionen Hälso- och sjukvård in.m. omfattar civil hälso- och sjukvård, socialtjänst samt miljö- ochhälsoskydd. är funktionsansvarig myndighet. Därutöver harförsvarsmakten en egen organisation för hälso- och sjukvård m. m. Målet förtotalförsvarets hälso- och sjukvård i krig är att varje människa som är i behov därav skall ges den vård somhennes tillstånd kräver så långt möjligheterna medger. 1 1987 årsförsvarsbeslut avdelades betydan-, de resurser för att förbättraberedskapen inom den civila hälso- och sjukvården samt för alt undanröja debrister som föreligger, främst i fråga om försörjning i krig med såvälsjukvärdsmateriel av förbrukningskaraktär. För perioden 1992 avsattes 500 milj. kr. för särskildainsatser inom en total ram för hälso- ochsjukvård på I 096 milj. kr. För egen delvill jag understryka betydelsen av den prioritering av hälso- och sjukvården i krig som jyorts försvarsbeslut. Som framhöllsi beslutet bör en helhetssyn tillämpas för alt tillförsäkra att de olikadelarna av den civila hälso- och sjukvården samt försvarsmaktens motsvarandeverksamhet är sinsemellan balanserade och samordnade. Delta förutsätter en ökadoch förbättrad samverkan mellan främst , försvarsmakten ochsjukvårdshuvudmännen. Enligt min mening bör sålunda fortsatta förbättringar avverksamheten genomföras med den inriktning som angavs i 1987 årsförsvarsbeslut. Särskilduppmärksamhet bör ägnas åt personalförsörjningen inom funktionen samt ål utbildning och övning av personal. Som framhölls i 76 försvarsbeslut börutbildningen för hälso- och sjukvärden i krig i Prop.. 1987/88:100 så storutsträckning som möjligt decentraliseras lillregional och lokal nivå och därvid ses som en naturlig del i den ordinariepersonalutbildningen. 1 enlighet med bör den lokalautbildningen förstärkas och särskilda jnsatser därutöver göras genom regionaltoch centralt bedriven utbildningsverksamhet. Vad gäller ledningen av hälso- och sjukvården ikrig fordras enligt min mening förslärkningsåtgärder. Sambandssystemenbör t. ex. kompletteras så att de svarar mot kraven i krig. I fråga om säkerheten för den civila hälso- ochsjukvården fordras som ÖCB framhåller en prioritering av de åtgärder som skallgenomföras. En anpassning bör ske till resultatet av den pågående översynen av de regionala mål- och riskanaly.serna samt studierna somskall ge en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig. Enligt minmening är det vidare angeläget alt få fram en prioritering av åtgärdernaför atl förbättra den tekniska försörjningen av hälso- och sjukvården. Det fårockså anses angeläget att en plan redovisas för denna funktion föruppbyggnaden av skyddet i radioaktiv, bakteriologisk och kemisk miljö. Chefen försocialdepartementet kommer senare denna dag att i samråd med mig föreslå att 108 milj. kr. anvisas från den ekonomiska ramenför totaltförsvarels civila delför beredskapen inom funktionen Hälso-ochsjukvård m. m. Jag vill isammanhanget peka på beslut att 500 milj. kr. underförsvarsbeslutsperioden utöver anslagsmedlen skall avsättas för alt förbättraberedskapen vad avser tillgängen på läkemedel, förbrukningsmateriel m. m. förhälso- och sjukvårdens behov i händelse av krig (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. Jag hemställer att regeringen dels föreslårriksdagen att godkänna de riktlinjer för säkerheten och den tekniskaförsörjningen inom hälso- och sjukvården som jag har förordat, dels bereder tillfälleatt ta del av vad jag i övrigt har anfört om funktionen Hälso-och sjukvårdm. Funktionen Telekommunikationeromfattar de för totalförsvaret gemensamma telekommunikafioner somtillhandahålles genom försorg. I 1987 årsförsvarsbeslut betonades aU telekommunikationernas funk tionssäkerhet är av grundläggande betydelse för totalförsvaret under kri- . ser och i krig och att detta är särskilt uppenbart i fråga om ledningsfunk tionen och den operativa verksamheten inom alladelar av totalförsvaret. Det framhölls som ytterst angeläget att nät ges en sådan mot ståndskraft och fiexibilitet au det kan uppfylla de höga funktionskrav som kommer att ställas på det under kriseroch i krig. Strävan bör vara att 77 telekommunikationer för i krig prioriteradesamhällsfunktioner med sä- Prop. 1987/88:100 kerhel skall kunnaupprätthållas i godtagbar omfattning även under störda förhållanden. De härnämnda kraven bör beaktas vid den fortsatta utbyggnaden av telenätet. Försvarsbeslutetinnebar att skall vidta krigsskyddsätgärder som åriigen uppgår till ca75 milj. kr. och att skall svara för finansieringen avsamtliga sina beredskapsålgärder. Chefen för kommersenare denna dag att föreslå att av deltabelopp 4,5 milj. kr. skall finansieras med medel från rundradiofonden.Beloppet motsvarar kostnaderna för de krigsskyddsåtgärder som vidtas inomrundradioområdet. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om den fortsatta utvecklingen inom funktionenTelekommunikationer. Verksamheten inom funktionen ärinriktad på atl tillgodose totalförsvarets behov av transporter. Funktionendelas in i delfunktionerna Trans-porlsamordning.