prop · GB0364 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör dä finnas möjlighet att anordna den somuppdragsutbildning vid en sådan skola. Möjligheterna till samverkan i olikaformer med SSV, i synnerhet skolan i , bör ocksä tas till vara. Deplaner som i redovisar bygger, som jag har angivit,på etablering av lokala studiecentra i samverkan med kommuner. Deförstärkningar som jag har presenterat för gymnasieskolan och komvux bör ocksåkunna underlätta och stödja satsningarna på högskoleutbildning. Det bör varamöjligt att med hjälp av de samlade resurserna driva projekt, som är gemensammaför olika utbildningsformer och som syftar till att på ett smidigt ocheffektivt sätt ge befolkningen i glesbygd en utbildning som är anpassad efterderas behov och önskemål. Projekt av detta slag bör kunna ge erfarenheter förframtiden av utbildningsinsatser i särskilt utsatta regioner. Enbalanserad regional utveckling förutsätter att säväl kvinnor som män får enutbildning som ger möjlighet till arbete i de aktuella regionerna. Särskildainsatser bör göras för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden ochför att bryta de könsbundna studievalen. Utbildning som ger behörighet förhögskolestudier i ekonomi och teknik är exempel pä sådana insatser. Debelopp som jag i det följande beräknar för utbildning m,m, inom olika områdenbör i första hand ses som beräkningspunkter. Vilka resurser som slutligenanvisas för olika ändamål fär bli beroende av vilka förslag som kommer fram ochhur väl de svarar mot de syften som regeringen redovisar i denna proposition.När det gäller t, ex, utrustningen inom gymnasieskolan räknar jag med attbidrag via länsskolnämnderna fördelas till berörda kommuner. För komvux ochhögskoleutbildningens del räknar jag med att kommuner, länsstyrelser och länsskolnämndersamt berörda högskolor i samverkan arbetar fram förslag. Även SSV i Härnösandbör, som jag tidigare anfört, kunna medverka och få del av resurstillskottet. Bergslagsdelegationenbör även ta aktiv del i planeringen när det gäller insatserna i Bergslagen. Inågra fall har förslag redan presenterats, såsom för den tidigare nämndadistansundervisningen. Jag avser att återkomma till regeringen när det gällerdispositionen av medlen. Följandepreliminära fördelning av insatserna inom olika områden i respektive regionligger till grund för mina beräkningar. Utrustning inom gymnasieskolan samt teknik- ochekonomiservice inom gymnasieskolan Fortbildning av yrkeslärare förhögskolekompetens Utbildning inom komvux och SSV Utbildning inom högskolan Prop,1987/88:64 2.5 vid högskolorna i /ochÖstersund Jag har redan inledningsvis framhållit att utbyggnaden avundervisningsväsendet under har haft stor regionalpolitiskbetydelse. De tillfälliga insatser inom utbildningsområdet som jag nu harförordat är inte nog för att pä läng sikt ge människorna i dessa områden reellavalmöjligheter när det gäller utbildning och förvärvsarbete. Jag förordar därföratt utbildningsorganisationen vid högskolorna i /och Östersundförstärks ocksä i ett mera långsiktigt perspektiv. Utbildning på ekonomlinjens basblock ges vid dessahögskolor. Antalet nybörjarplatser vid högskolan i /är 60 och vidhögskolan i 30, Om de studerande vill fortsätta sina studier till enfullständig ekonomutbildning, är de hänvisade till universiteten i , Det är enligt min mening viktigt att de studerande kanerbjudas en fullständig ekonomutbildning i och , Dettaunderlättar möjligheterna för dem att stanna kvar och bidra till att förstärkakompetensen i regionen. För högskolan i /bör utbildningen avse 30studerande. Erfarenheterna får visa om möjligheterna att anordna olikainriktningar eller valmöjligheter inom ekonomlinjen kan motivera attfullständig utbildning vid högskolan senare kan erbjudas samtliga 60studerande. Utbildning på turismlinjen ges vid båda högskolorna.Efterfrågan på denna utbildning är mycket stor. De som gått igenommotsvarande utbildning har utan svårighet fått anställning inom branschen.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställningföreslagit att fler nybörjarplatser anordnas också för att stärkautbildningsorganisationen vid de nu aktuella högskolorna. Utbildning förytterligare 20 nybörjarplatser pä turismlinjen bör därför anordnas vidhögskolan i / och för 30 nybörjarplatser vid högskolan iÖstersund, I budgetpropositionen 1987 behandlade jag frågan omsamverkan inom ingenjörsutbildningen och föreslog att vissa ytterligareresurser skulle anvisas för påbyggnadsutbildning på årskurs 4 pä gymnasieskolanstekniska linje. biföll förslaget (prop, 1986/87: 100, bil, 10, UbU21, rskr, 219), En arbetsgrupp inom har lagt framförslag till försöksverksamhet /89 med förstärkt ingenjörsutbildningi samverkan mellan gymnasieskola och högskola. Förslaget innebär bl, a, atttekniska kurser om 40 poäng anordnas i och , Sådana kurser kanenligt min uppfattning verksamt bidra till att förstärka dentekniska kompetensen på dessa orter och de bör därför komma till Prop.1987/88:64 stånd. Jagavser att återkomma till nu nämnda frågor i budgetpropositionen för budgetåret1988/89, Enligtvad jag har erfarit avser chefen för att föreslåregeringen att lägga fram en trafikpolitisk proposition. Han kommer därvid attförorda inrättande av en ny statlig myndighet inom järnvägsområdet statensbanverk med förläggning av huvudkontoret till , Under förutsättningatt godkänner detta förslag och mot bakgrund av att vägverketshuvudkontor är lokaliserat fill bör teknisk utbildninganordnas vid högskolan med en inriktning som är av betydelse för dessamyndigheters verksamhetsområden. Ingenjörsutbildning i produktion ochunderhåll av vägar och banor bör således kunna anordnas vid högskolan.Utbildningen bör i varje fall i ett inledningsskede drivas som lokal linje. Jagavser att återkomma till regeringen i fråga om planeringen av en sådan utbildning. Äveni övrigt finns det anledning att permanent förstärka utbildningen vid de nunämnda högskolorna. Den närmare utformningen av denna förstärkning bör dockövervägas ytterligare i anslutning till kommande anslagsframställningar. Jagberäknar 14,5 milj, kr, för högskolan i /Boriänge avseende kostnader i ettinledningsskede för de förstärkningar jag planerar. Motsvarande kostnader förhögskolan i beräknar jag till 4 milj, kr, 3 Kontaktverksamhet m. m. Inledningsvishar jag givit en bild av de förändringar, som högskolorna i de nu aktuellaområdena genomgår. Förväntningarna på dem frän det omgivandesamhället, näringsliv, förvaltning, organisationer och enskilda människor ärstora. De behöver kunna möta högt ställda krav pä egen förmåga och på kontaktmed forskning och högre utbildning vid universiteten och internationellt. Enförutsättning bland andra för att högskolorna skall kunna möta dessa krav äratt lärarna är forskarutbildade. Bara en fjärdedel av de fast anställdalärarna vid de mindre högskolorna har emellertid avlagt doktorsexamen. Enangelägen åtgärd synes mig därför vara att ge dem möjligheter att stödjaforskarutbildning av sina lärare. Högskolorna bör också få möjligheter attytterligare utveckla sina kontakter med universitet och forskande högskolorinom och utom landet. Nyaoch mera okonventionella metoder bör prövas i de syften, som jag nu harangivit. Jag beräknar för budgetåren 1987/88-1989/90 4,6 milj, kr, för dessa ändamålatt fördelas till högskolorna i /, /Boriänge,/, , , /och , 3 1987/88. 4 Informationsteknologiskforskning vid i ' Universiteteti , högskolan i och i har tidigareanvisats särskilda medel med regionalpolitiska motiveringar. iUmeå har med hjälp av dessa medel kunnat bygga upp kompetens inombioteknikområdet. har utvecklat sin informationsteknologiskaforskning och kunnat vidga den rymdteknologiskaforskningen. Regeringenssenaste proposition om forskning (prop, 1986/87:80) innebar kraftigt ökaderesurser för såväl i , högskolan i som insritutet förrymdfysik i form av såväl allmänna basresursförstärkningar som satsningar påsärskilda områden, bl, a, bioteknik vid i , Forskningsresursernainom informationsteknologiområdet finns endast i mycket begränsad omfattning iden norra delen av , Mot denna bakgrund föreslog regeringen iforskningspropositionen att en professur i datalogi skulle inrättas viduniversitetet i den samt att för forskning inom området 1milj, kr, skulle anvisas i och 1,6 milj, kr, högskolan iLuleå, biföll förslagen men anförde samridigt att regeringen skulleåterkomma med förslag i syfte att minska den regionala obalansenmellan norra och (UbU 26, rskr, 282), Denforskning inom informationsteknologi som finns i övre bedrivshuvudsakligen vid högskolan i , En begränsad verksamhet inom områdetfinns vid i , Informationsteknologiskforskning bedrivs främst vid teknisk fakultet. Någon sådan finns inte viduniversitetet i , Den forskning inom området som bedrivs vid universitetethänför sig till de matematisk-na-turvetenskapliga och samhällsvetenskapliga fakulteterna. Innanställning tas till den närmare utformningen av ytterligare insatser av merpermanent natur är det enligt min mening angeläget att med hjälp av tillfälligtanvisade medel fä pröva hur kompetensen inom informationsteknologiområdet viduniversitetet i bäst kan tas tillvara och vidareutvecklas. En tillfälligmedelsförstärkning bör tillsammans med de tillskott som följer avforskningspropositionen ge goda möjligheter att vidga den projektorganiseradeverksamheten inom området med stöd också frän forskningsråd och sektorsorgan. Jagföreslär att 2,4 milj, kr, anvisas i för informationsteknologiskforskning. Medlen bör disponeras intill utgången av /89,Därefter bör en redovisning lämnas av erfarenheter av verksamheten samt förslagi fråga om vilka fortsatta åtgärder som kan erfordras för att bibehålla ochutveckla forskningskompetensen inom informationsteknologi vid . 5Kulturområdet Prop, 1987/88:64 Olikaformer av kulturarbete pä en krisdrabbad ort har i mänga fall kunnat medverka tillny tillförsikt och framtidstro. Det engagemang och den skaparglädje som kanutvecklas i sädana sammanhang bör ses som en viktig tillgäng. Lokalt förankradeförsök att utveckla s, k, kulturturism har t, ex, i flera fall givit goda ochibland oväntade resultat. Det finns en rad uppmuntrande exempel runt om ilandet på hur olika initiativ kunnat utvecklas med en kulturell sevärdhet elleren annan attraktion som bas. En grund för fortsatt utvecklingsarbete i dennariktning har för Bergslagens del lagts genom det forsknings-, utvecklings- ochverksamhetsprojekt i Bergslagen, som drivs av regionstyrelsenför högskoleregion i samverkan med bl, a, berörda myndigheter. Jaghar också noterat de särskilda ansträngningar som gjorts i , därkommunerna i samverkan med bl, a, tagit till vara de lokala kultur-och naturtillgångarna i satsningar på att stärka turismen som basnäring ilänet. Särskilt långt har detta arbete kommit i Storsjöbygden med ochJamtli i centrum, Verksamheten där garanterar att det i länet finns flerainitiativ att bygga vidare på. Enannan form av kulturverksamhet är olika arbetar- och bygdespel liksomfestivaler. Sådana arrangemang förenar ofta mänga konstarter och aktiverarmånga människor. Spelen pågår bara under någon eller menförbereds i studiecirklar och i arbete med dokumentation ochutställningar. De är ofta också en kontaktpunkt mellan amatörer ochprofessionella författare, musiker och skådespelare. Jagvill särskilt framhålla vikten av att barn och ungdomar deltar i kulturlivet.Därför bör man uppmärksamma möjligheterna att understödja ungdomarnas intresseför särskilt film och musik men också andra konstarter såsom t, ex, teater. Meddessa utgångspunkter beräknar jag 6 milj, kr, för en försöksverksamhet medsyfte att stimulera kulturverksamhet i berörda delar av Bergslagen och iJämtlands län. Det bör i dessa regioner finnas goda förutsättningar att vinnaerfarenheter av hur ett sådant arbete kan bedrivas. Jagavser att senare återkomma till regeringen med uppdrag till Bergslagsdelegationenoch i att samordna planeringen av projekten. Jag villbetona att det stöd jag förordar inte skall ses som ett uttryck för att statenikläder sig ett vidgat ansvar för kulturverksamheten på lokal nivå. Inom denoffentliga sektorn vilar detta ansvar pä kommunerna som också genom den nyaplan- och bygglagen fått ett utvecklat ansvar för en god yttre kulturmiljö. Denresurs jag förordar bör i stället ses som stimulans till nya initiativ. StatsrådetLönnqvist kommer senare denna dag att behandla vissa frågor om investeringarför turistnäringen i kommun, I dessa förslag ingår moment somanknyter till utgångspunkterna för mina förslag. Somen sista punkt i min föredragning behandlar jag Svensk Arkivinfor mation i (SVAR) i . har till regeringen överlämnat utredningen arkivalier i folkbibliote- 35 ken(Rapport från 1987:1), som utarbetat pä Prop.1987/88: 64 regeringens uppdrag. har här gjort en genomgång avförutsättningarna för att utveckla SVAR:s roll som central förfolkbibliotekens lån av arkivalier på mikrokort. har gjortbedömningen att förutsättningarna för att öka omfattningen av den nuvarandeverksamheten är mycket goda. Ökningen bör bl, a, ske genom att kommunernasluter avtal med om köp av tjänster från SVAR, Jagdelar bedömning att gynnsamma förutsättningar finns för envidareutveckling av SVAR, har jag noterat att för att höja SVAR:skapacitet och öka volymen behövs nyinvesteringar i mikrokort för utlån, ADB-utrustningoch annan teknisk utrustning. Mot bakgrund av bl, a, de regionalpolitiskamotiven för SV AR:s lokalisering och det intresse som knyts till institutionensutveckling föreslår jag att en ehgängsanvisning om 1 milj, kr, ställs tillriksarkivets förfogande för att tillgodose delar av investeringsbehovet. Eftersommedlen är av tillfällig natur bör de anvisas under ett nytt anslag i statsbudgeten,J,l Särskilda insatser inom område, Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilda insatser inom område på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av123000000 kr. 1987/88: 64 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser avsnitten 1-3, statsrådet såvittavser avsnittet 4 Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland Deåtgärder inom verksamhetsområde för /88som jag i det följande kommer att föreslå avser i första hand åtgärder pä skogsbruketsområde. Vad gäller stödet till jordbruket i norra vill jag nämnaföljande, Ienlighet med regeringens förslag beslutade att till jordbruksföretagi norra anvisa ett anslag för /88 av 510milj, kr, somprisstöd för vissa jordbruksprodukter, främst mjölk (prop, 1986/87 : 100 bil,11, JoU 16, rskr, 252) samt att prisstödet i fortsättningen skall justeras medhänsyn till kostnadsutvecklingen och att en närmare översyn av prisstödet skallgenomföras vart tredje är (prop, 1986/87:146, JoU 26, rskr, 346), Iprop, 1986/87: 146 föreslog regeringen vidare ett särskilt åtgärdsprogram förjordbruket i norra , beslutade i enlighet med regeringensförslag. Ett belopp av 100milj, kr, ställdes därvid rill förfogande föråtgärdsprogrammet för en treårsperiod. Programmetger uttryck för en delvis ny syn på jordbrukspolitiken i de utprägladeglesbygderna och dess möjligheter att där främja landsbygdsutvecklingen. Sysselsättningensätts i centrum och går före traditionella krav pä storleksrationalisering. Enrad insatser kommer från samhällets sida att stödja och uppmuntra tillkomstenav kombinationsföretag, där jordbruk ingår som en del. De åtgärder somvidtagits kommer aktivt att medverka till att sysselsättningen på landsbygden inorra främjas. Åtgärderna innebär även att jordbruksproduktionen inorra kommer att kunna upprätthällas pä en acceptabel nivå, I dettasammanhang vill jag även nämna de ändringar i jordförvärvslagen som riksdagenbeslutade . Dessa innebär bl, a, att ökad tonvikt lagts på deregionalpolitiska aspekterna vid prövning av frågor om förvärvstillstånd. Medlenför åtgärderna disponeras av lantbruksstyrelsen som har förde lat medlen på resp, län. Vissa medel har avsatts för åtgärder som berör 37 flera län samt förforskningsinsatser rörande norra , Utöver dessa Prop. 1987/88: 64 medeldisponerar lantbruksstyrelsen 30 milj, kr, som främst får disponeras för ettregionalt rationaliseringsstöd till jordbruket i norra , Jagtar i det följande upp konkreta nya förslag till regionalpolitiska åtgärderinom de areella näringarna. Särskilda skogsvårdsinsatser i norra Skogsnäringenskall verka i överensstämmelse med de övergripande samhällsekonomiska målen isamspel med andra samhällssektorer. Detta innebär bl, a, att näringen mästebidra till att uppfylla målen om bl, a, full sysselsättning och regionalbalans. Enligt skogsvårdslagen skall skogsmark med dess skog genom lämpligtutnyttjande av markens virkesprodu-cerande förmåga skötas så, att den varaktigtger en hög och värdefull virkesavkastning. Vid skötseln skall hänsyn tas tillnaturvården och andra allmänna intressen. Skogsvärdslagen anger endast deminimikrav som samhället ställer på skogsägaren. Om han vill bedriva en bättreskogsvård än lagen kräver står det honom fritt, I fråga om avverkning sätterlagen upp maximi- och minimigränser. Mellan dessa finns det ett storthandlingsutrymme. Skogsnäringenär av väsentlig betydelse för sysselsättningen. Särskilt gäller detta iskogslänen, främst i glesbygden, I stora delar av de mest utprägladeglesbygderna är skogen den enda näringen av någon betydelse. Skogen har därfören viktig roll för utvecklingen i dessa områden. står det klart attskogen som produktionsresurs inte utnyttjas fullt ut vare sig kvantitativteller kvalitativt. Skogsvärden kan förbättras ytterligare. Enighet råder ocksåom att avverkningarna kan öka avsevärt inom ramen för en ansvarsfullhushållning med våra skogar. Det råder också enighet om att det är inom delarav den privata skogsägargruppen som avverkningarna framför allt kan ökas. Ökadeinsatser på skogen som utvecklingsresurs i de sysselsättningssvaga glesbygdernaär därför särskilt starkt motiverade. Samlade,ytterligare insatser från skogsvårdsmyndigheten, kommuner och länsstyrelser kanleda till ett mer aktivt skogsbruk i glesbygden. Genom personella ochekonomiska insatser går det att få till stånd ett skogsbruk som i aktivitet ochkvalitet är bättre än skogsvårdslagens minimikrav. Ett sådant skogsbruk och säkrare sysselsättning inte bara i skogsbruket utan ocksä i lokala ochregionala skogsindustrier och i servicenäringar av skilda slag. Inte minstråvarubristen för sågverksindustrin i norra visar på behovet avåtgärder. Jagföreslär därför att en intensifiering av skogsbruket genomförs . Verksamheten bör bedrivas i inland. Jag vill i sammanhanget erinra om den mycket stora återhållsamhet som gäller för skogsbruket i de fjällnära skogarna och som kommer till uttryck i föreskrifterna till skogsvårdslagen. Syftet är att skapa förbättrade försörj- ,n ningsmöjligheter och ökad sysselsättning i glesbygden som Prop. 1987/88:64 skogsindustrintillförs mer råvara. Enintensifiering av skogsbruket i det föreslagna området bör ske som en samordnadinsats av och skogsvårdsorganisationen. Det är angeläget att ävenskogsbruket och kommunerna kan medverka. Verksamheten bör ledas och samordnasav och , Skogsvärdsstyrelsenbör därför tillföras ytterligare resurser för ett riktat och ökat utbud avrådgivning och service till skogsägarna. Bl, a, skall detta möjliggörautformning av ätgärdsplaner för enskilda brukningsenheter. Likaså bör resursertillföras för att möjliggöra ytterligare statligt stöd tillskogsvärd. De ökade kostnaderna beräknar jag för treårsperioden till sammanlagt22milj, kr. Medlen bör anvisas under ett nytt reservationsanslag benämntSärskilda skogsvårdsinsatser i norra , Anslaget bör fä disponeras t, o,m, /91, Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Särskilda skogsvårdsinsatser i norra pä tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av22000000kr, 3 Utbildning och forskning Riksdagenbeslutade om vissa ändringar i skogsteknikerutbildningen vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) (prop, 1983/84:131, JoU 33, rskr, 291), Genomriksdagsbeslutet utökades antalet nybörjarplatser pä skogsteknikerlinjen med 30till 120 per är. Riksdagsbeslutet innebar också att skogsteknikerutbildningenlokaliserades till , och , För närvarandeutexamineras 60 skogstekniker i , 30 i och 30 i ,Utöver dessa utexamineras 18 skogstekniker vartannat är vid StiftelsenVärmlands och läns skogsbruksskola i , Undersenare är har det varit svårt att rekrytera utbildade skogstekniker i landetsnorra delar. Det har också framkommit att elever i skogsteknikerutbildningen iflera fall är regionalt rekryterade, dvs, man söker sig till den utbildningsenhetsom finns närmast. Den regionala obalansen bedöms bestå under en längre period.Mot bakgrund av detta uttalade att regeringen till riksdagenborde lämna förslag till åtgärder som innebär att man i Norriand ökarintagningen till skogsteknikerutbildningen, I sammanhanget borde det övervägasom utbildningen kan ges en sådan lokalisering och inriktning att den bättretillgodoser det norrländska skogsbruket, särskilt inlandets skogsbruk (JoU1986/87: 17, rskr, 291), SLUhar i sin anslagsframställning avseende /89 föreslagit att utbildningen av skogstekniker vid i utökas från nuvarande antagning av 30 studerande till 39 antagning av 60studerande. Den av SLU föreslagna utökningen skall ske Prop. genom dels en omfördelning av 15 nybörjarplatser frän Södra skogsinstitutet i tillBispgården, dels ett nytillskott av 15 platser. För nytillskottet krävs enligt SLU ytterligare lärarresurser och Kostnadernahärför har beräknats till ca 1,1 milj, kr,, varav 0,6milj, kr, /90 och ytteriigare 0,5milj, kr, fr,o,m, /91,har redovisat behovet av resurser för byggnadsinvesteringar och inredning. elevbostadsrum och för utbyggnad av undervisnings- och bespisningslokaler harberäknats till sammanlagt 16milj, kr. beräknas kosta 1,8milj, kr. Några särskilda kostnader för utrustning Enligtmin mening är det frän regionalpolitisk synpunkt angeläget att tillgodosebehovet av väl utbildade skogstekniker särskilt för inland, Iöverensstämmelse med vad SLU har anfört föreslår jag därför att - utöver denomfördelning av 15 nybörjarplatser till som SLU självt beslutar om -antalet utbildningsplatser i ökas med ytterligare 15nybörjarplatser. Den ökning av driftskostnaderna som uppstår fr. o.m,/90 till följd av dessa ytteriigare utbildningsplatser börfinansieras inom ramen för SLU:s ordinarie medel. Kostnaderna för byggnaderoch inredning kan till en väsentlig del finansieras genom medverkan avnäringslivet. För nybyggnad av elevbostäder har länsarbetsnämnden i Jämtlandslän beslutat att ställa 5 milj, kr, till förfogande. Staten bör dessutomtillskjuta ytterligare medel. Vidfiskeristyrelsens försöksstation i i kommun bedrivs forsknings-och utvecklingsarbete i syfte att ge konkreta svar på väsentliga frågor för fiskevärdsarbetetoch fiskodlingen i . Forskningen skall tillgodose såväl den praktiskafiskevården som konsumtionsodlingen av fisk. Försöksstationen tjänar också somett viktigt centrum för information, rådgivning och utbildning inom tillämpadfiskodling och fiskevård. Föratt som ett led i utvecklingen av fiskodlingen i förbättra möjligheternatill försöks- och utvecklingsverksamheten vid försöksstationen i Kälarnebehöver i första hand en uppvärmningsanläggning med avelsbassäng byggas.Investeringen beräknas kosta 3 milj, kr. Genom investeringen förbättrasmöjligheterna väsentligt att nä framgång i ett av Norrlandsfonden planeratsamarbetsprojekt pä vattenbrukets område, I projektet avses även SLU ochvattenbruksnäringen medverka, Pästatsbudgeten för innevarande budgetär har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 42,4 milj, kr. Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående föreslår jag att det i gällande investeringsplan under rubriken , förs upp en ny kostnadsram av 1,2milj, kr, i prisläget , Vidare bör det under rubriken , föras upp en ny kostnadsram av 3 milj, kr, i samma prisläge. 4,2milj, kr, bör således anvisas under anslaget. Hemställan Prop, 1987/88: 64 Jaghemställer att regeringen föreslår att