prop · GB0388 · 1987-12-31 00:00:00 — f. Strålskyddsinstitutetskall även i fortsättningen vara den centrala strålskyddsmyndigheten, men bör i egenskap av experlmyndighet i störte utsträckning inrikta sin verksamhet på övergripande frågor. tillstyrker således förslag till ny strålskyddslagtill alla delar mot bakgrund av ovan diskuterade förhållanden, I mångasjukvårdsområden'är det praktiska strålskyddet redan anpassattill intentionerna för den modifierade lagstiftningen, Lagens samverkan medandra skyddslagar och förslaget till ändringen i dessa är också väl gmndade.Några övergångsproblem eller några omouverat förhöjda kostnader förverksamhelshavarna till följd av den nya lagen synes icke heller uppstå. 3.34----------------- OKGAktiebolag: OKG har inga principiella invändningar mot Prop.1987/88:88 lagförslaget.Vissa tolknings- och ansvarsfrågor som behandlas i betänkan- Bilaga 3 detkan dock rent praktiskt bli svårt att få grepp om genom att enbart läsa lagendå kompletterande föreskrifter erfordras eller då t ex ansvarsförhållandetpåverkas av andra lagar. Exempel på sådana frågeställningar är: a. tillåtligadoser till personer b. föreskriftersom ersätter "radiologisk föreståndare" c. ansvarsförhållandenvid händelser motsvarande utsläppet från Tjer- noby lanläggningen. Entolkning av lagen skulle underlättas om en sammanställning med kommentarer utarbetaspå sätt som skett för arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen. I detfallet har sammanställningen utarbetas av "Föreningen förarbetarskydd" dvs parterna på arbetsmarknaden. I detta fall är en liknandelösning knappast möjlig. Enligt vår uppfattning bör få iuppdrag att tillsammans med intressegrupper och parter ta fram ensammanställning av nämnt slag. 3.35---------------- : Kommitténfinner det förtjänstfullt att utred ningen i så hög grad beaktat de internationella aspekterna på strålskydds frågorna, såväl i olika avsnitt i belänkandet som i förslaget till ny strål skyddslag. Kommittén har uppmärksammat att utredningen inledningsvis slår fast att de normer och rekommendationer som utarbetats i olika internationella organ är grundläggande för det svenska strålskyddet. utgångspunkt är det tillfredsställande att utredningen - i enlighetmed direktiven - i särskild ordning beaktat den av ratificeradeILO-konventionen (nr 115) om skydd för arbetstagare mot joniserande strålning.Kommittén noterar att utredningen erinrar om beslut (prop. 1961:18,LU 2, rskr 82) att rekommendation i samma ämne skall beaktas vidutformningen av framtida bestämmelser på strålskyddsområdet. Detär enligt kommitténs uppfattning glädjande att utredningen - i syfte att skapastörre överensstämmelse mellan den svenska lagstiftningen på området och - i detta avseende följt beslut . Kommitténnoterar med tillfredsställelse förslaget om absolut förbud mot radiologisktarbete för arbetstagare under , vilket motsvarar kraven i artikel 6 iILO-konventionen nr 115. Den föreslagna lagen bringar således svenskabestämmelser mer i överensstämmelse med konventionens krav . : Det är lätt att se motiven för en strålskyddslagomfattande klassen elektromagnetisk strålning både från logiska och praktiska utgångspunkter. Ultraljud och likartad materiebun den strålning intar i detta sammanhang en särställning och kan lika väl beaktas inom ramen för arbetsmiljölagen, som även behandlar skyddet mot ohälsa och olycksfall för annan materiebunden vågutbredning som buller eller intensiva ljudvågor. Arbelsmiljölagen ochstrålskyddslagen överlappar delvis varandra på Prop. 1987/88:88 dettaområde. Arbetsmiljölagen omfattar således även strålskyddsfrågor i Bilaga 3arbetsmiljön. Ett förbättrat underlag avseende ultraljudets biologiska verkningaroch dess ökande användning i samhället kan ge säkrare och klararegränsdragning mellan berörda myndigheters ansvarsområde för klassningen avultraljud ur strålskyddssynpunkt. 4.2 Stockholmsuniversitet (radiofysiska institutionen): Den nya strålskyddslagenhar ändrats främst med avseende på tre punkter. Strålning från naturligradioaktivitet ingår, icke joniserande strålning jämställs lagstiftningsmässigtmed joniserande strålning, dessutom omfattar lagen inte enbart skador påmänniska, utan även miljöeffekter skall tas hänsyn till. Dessa förändringar servi positivt på. 4.3 Lunduniversitet (matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnden): ---- Fakultetsnämndenfinner det tillfredsställande att förslaget till ny strålskyddslagvidgar begreppet skydd till att förutom gälla människor även innefatta djur ochmiljö. På samma sätt är det tillfredsställande att begreppet strålning vidgasfrån joniserande strålning till att även innefatta icke-joniserandeelektromagnetisk strålning och ultraljud. 4.4----------------------------------- Lundsuniversitet (medicinska fakulteten): Lagförslaget är betyd ligt mer omfattande än nuvarande lag. Det syftar inte endast till att skydda människor som , utan även att skydda djur och miljö mot skadlig verkan av strålning. Detta är en angelägen och viktig utvidgning. Till strålning räknas förutom joniserande strålning nu även icke-joniserande strålning. Till den senare gruppen hänföres, i lagens mening, även låg frekventa elektriska och magnetiska fält samt "annan till sin biologiska verkan likartad strålning". Fakultetsstyrelsen välkomnar denna vida defi nition av begreppet strålning och ser det som en fördel att skyddet mot olika typer av strålning handhas av samma myndighet, samma strålskydds organisation etc. Dock har utredningen inte tillräckligt tydligt markerat att den dosimelri och de storheter som användes för joniserande strålning inte alltid direkt kan utnyttjas för icke-joniserande strålning. Texten bör förtyd ligas på denna punkt. Dennya strålskyddslagen skall också tillämpas i fråga om naturlig strålning samtförekomst av radon i byggnader och gruvor. Detta är också en vettig utvidgningoch skapar förutsättningar för en mer likartad behandling av strålskyddsprobleminom olika delar av samhället. 4.5---------------------------------------- Göteborgsuniversitet (radiofysiska institutionen): Lagförslaget är betydligtmer omfattande än nuvarande lag. Det syftar inte endast till att skyddamänniskor som , utan även atl skydda djur och miljö möt skadlig verkanav strålning. Detta är en angelägen och viktig utvidgning. Till strålningräknas förutom joniserande strålning nu också icke-joniserande strålning. Tillden senare gruppen hänföres, i lagens mening, även lågfrekventa elektriska ochmagnetiska fält samt "annan till sin biologiska verkanlikartad strålning". Fakulteten välkomnar denna vida definition av 135 begreppet strålning ochser det som en fördel att skyddet mot olika typer Prop. 1987/88:88 avstrålning handhas av samma myndighet, samma strålskyddsorganisa- Bilaga 3Uon etc. Dock har utredningen inte tillräckligt tydligt markerat att dendosimelri och de storheter som användes för joniserande strålning inte alltiddirekt kan utnyttjas för icke-joniserande strålning. Texten bör förtydligas pådenna punkt. Dennya strålskyddslagen skall också tillämpas på naturiig strålning samt förekomstav radon i byggnader och gruvor. Även detta är en vettig utvidgning, som skaparförutsättningar för en mer likartad behandling av strålskyddsproblem inom olikadelar av samhället. 4.6-------------------------------- (): MFR har inget att erinra motutredningens definition av begreppet strålning och det därmed utökade områdetför lagens tillämpning. 4.7----------------------------------------------- Kungligatekniska högskolan ():------------------------ Ultra ljud behandlas som icke-joniserande strålning se bl a p. 59, 2.3.2 under allmänt, tredje stycket även p. (Å andra sidan nämns å p. 66 och 117 kavitationsfenomenet men ej dess radiomimetiska verkningar). Vid hög effekttäthet av ultraljud i vätskor kan under vissa förhållanden s. k, kavita- tion inträda. Detta leder till bildning av fria radikaler och andra specier i stor analogi med joniserande strålnings verkningar (torde vara visat först av nuvarande Professor , KTH, se tekn lie-avhandling i fysikalisk kemi, ). - Detta bör beaktas både vid klassificering av "strålningar", vid praktiskt arbete (tex diagnostik av levandemänniskor inkl ) och ev i lagtexten. Undertecknad har i "för strålskyddsforskning" gjort några inlägg i saken. Det visade sig att berörda känner till effekten och undviker de höga effekltätheterna. Litet förvånande är då att utredningen inte synes ta upp den. Ettannat gränsfall mellan verkningar av joniserande strålning som utredningeninte synes ta upp är möjligheten att i mänsklig och annan vävnad s. k. Sugimura-mutagener("stekyte-mutagener") bildas om temperaturen blir tillräckligt högtillräckligt . Dessa förhållanden kan tänkas råda vid exposition förhögeffektpulser (laser, mikrovågor), vid kirurgiskt eller dentalkirurgisktarbete, med glödande trådar och möjligen vid polymerisa-tion av implantat. -Man synes f n arbeta med frågan om dessa mutagener även är cancerogener, vilketallmänt sett ibland är fallet men . Undertecknadhar från kemiska utgångspunkter behandlat saken i samband med regeringsutredningenom förebyggande av cancer (SOU 1984:67) och hade därvid tillfälle få en textpublicerad i en bilaga (Ds S 1984:5 kap. 7). Av denna senare framgårkunskapsläget 1984 om termiskt bildningssätt för mutagenerna i fråga och vidarefästes uppmärksamheten på ev verkan i mänsklig vävnad. Vid samtal med ProfessorSugimura angav denne att han inte tänkt på denna möjlighet. - Iutredningstexten kunde å p. 62, 2.3.4 under "allmänt" saken ha tagitsupp. (Å p. 107, 4:e styckets slut nämns laserkirurgi liksom å p. 136 rad 7. 4.8---------------------- Arbetarskyddsstyrelsen: Beträffandeden icke-joniserande strål- Prop. 1987/88: ningenföreslås lagen få en tillämpning som i huvudsak ansluter sig till Bilaga 3WHO:s definition av icke-joniserande strålning. Ultraljud ingår uttryckligen idet föreslagna Ullämpningsområdet. Genom att i definitionen av icke-joniserandestrålning ta med uttrycket "eller annan till sin biologiska verkanlikartad strålning" vill utredningen öppna möjligheten att ta in ävenandra materiebundna vågor om så skulle behövas. Utredningen synesnärmast tolka det nämnda uttrycket som "annan strålning med biologiskverkan" och exemplifierar med infraljud som en möjlig ytterligaretillämpning av lagen. Denna avses dock enligt utredningen inte tillämpas påhörbart ljud. Enligtstyrelsens mening är det olyckligt med en så oklar avgränsning av lagenstillämpningsområde. Det är knappast heller nödvändigt att över huvud ta medmateriebundna vågor. De allvarligaste hälsoeffekterna av sådana vågor är"vita fingrar" och andra skador till följd av vibrationer frånhandhållna maskiner samt hörselskador orsakade av hörbart ljud. Dessa frågorkan utan problem lösas inom ramen för gällande lagstiftning. Denna kantillämpas även på infra- och ultraljud. Något behov av att med stöd i särskildstrålskyddslagstiftning reglera dessa från skaderisksynpunkt långt mindrebetydelsefulla områden finns därför inte. 4.9------------------ : Statens energiverks målsättning i säkerhets arbetet är att minska skadorna på person och egendom av elektrisk orsak. I detta syfte har enligt gällande lagstiftning bl a till uppgift alt utfärda föreskrifter dels beträffande starkströmsanläggningars utförande och skötsel och dels beräffande utförandet av de dessa anläggningar anslutna apparaterna och bruksföremålen. Elektriska anläggningar indelas med hänsyn till dessa anläggningars farlighetsgrad i starkströmsanlägg ningar och svagströmsanläggningar. Med elektrisk starkströmsanläggning förstås elektrisk anläggning för sådan spänning, strömstyrka eller frekvens som kan vara farlig för person och egendom. Enligtellagstiftningen har således myndighetsansvaret även avseendesäkerhet för kraftfrekventa elektriska och magnetiska fält. Konventionell elsäkerhetoch skydd mot starka elektriska och magnetiska fält vid krafttekniskafrekvenser kan enligt vår mening ej särskiljas. I2 8 i förslaget till strålskyddslag inkluderas lågfrekventa elektriska ochmagnetiska fält i begreppet icke-joniserande strålning trots att det icke ärfrågan om någon strålning. Enligtstrålskyddslagen och förordningen får SSI nu även ett uttalat myndighetsansvarför kraftfrekventa elektriska och magnetiska fält. Det är viktigt alt det finnsen klar uppdelning av resp myndighetsansvar. Ett förtydligande i detta avseendeär nödvändigt.l Energiverketuppfattar det exempelvis som sin uppgift att bevaka frågan om ev hälsoeffekterav kraftfrekventa fält och att meddela föreskrifter härom om sådana skulleerfordras. 4.10------------------------------------------------ Stockholmskommun (miljö- och hälsoskyddsförvaltningen):--------------------------- Ut- Prop. redningenföreslär en ny strålskyddslag med vidgat tillämpningsområde i Bilaga 3förhållande till hittillsvarande lagstiftning. Lagen omfattar såväl joniserandesom icke-joniserande strålning samt naturliga strålkällor. lagenär att förutom skydd av människor och djur även inrymma effekter på växter ochdjurliv liksom miljön i övrigt. Förvaltningen anser att de föreslagnaändringarna innebär förbättringar i förhållande till nuvarande lagstiftning. 4.11--------------------------------- Malmökommun (personalnämnden): vill inledningsvisunderstryka, att det är mycket väsentligt att den framtida samlade slrålmiljönbegränsas, d v s alt man tar hänsyn till den samlade effekten av alla strålkälloräven om dessa var och en ger mycket litet bidrag. Detta skall inte bara gällamänniskor, ulan det ekologiska systemet överhuvudtaget. I linje med det ärförslaget atl lagstiftningen på strålskyddsområdet göres generellt tillämpligtpå alla former av strålning både joniserande och icke joniserande samt s kparasitär strålning och naturlig strålning bra. 4.12 : Det nyalagförslaget innebär en uppdatering och anpassning till nu gällandemiljömedicinskt tänkande och rådande arbetsmiljölag. Vi ser myckel positivt påatt den nya lagen gäller såväl skydd av människor som skydd av miljö motstrålning samt att strålning innefattar såväl joniserande som icke-joniserandestrålning. Vi ser det som betydelsefullt mot bakgrund av den ökade användningeni arbetslivet av apparatur som avger icke-joniserande strålning och då detunder senare år kommit ett flertal rapporter som indikerar skadeeffekter avdylik strålning. Utredarna har uppenbariigen tagit intryck av den senastetidens diskussion om eventuella risker i samband med arbete vid t. ex.bildskärmar samt den osäkerhet som kan gälla vid introduktion av nya tekniker;på sjukvårdsområdet exemplifierat av avbildning med ultraljud ellermagnetresonansteknik. 4.13 :----- Betänkandetinnebär en anpassning tillnu gällande miljömedicinska tänkande och rådande arbetsmiljölag. Sällskapet serpositivt på att den nya lagen gäller såväl skydd av människor som miljö motstrålning samt att strålning innefattar såväl joniserande som icke joniserandestrålning. Detta är betydelsefullt icke minst mot bakgrunden av den ökadeanvändningen av apparatur som avger icke joniserande strålning, eftersom detunder senare år kommit rapporter indikerande skadeeffekter av dylik strålning. 4.14 SydkraftAktiebolag:- Enligt 8 2 avses med strålning såväl joniserandesom icke-joniserande strålning. Med icke-joniserande strålning avsesframförallt strålning inom del lågenergetiska delen av det elektromagnetiskaspektrat. I lagförslagets definition anges optisk strålning, radiofrekventstrålning och lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Tillicke joniserande strålning hänförs även ultraljud. Detta innebär att SSIenligt strålskyddslagen nu även får ett ansvar för Prop. 1987/88:88kraftfrekventa elektriska och magnetiska fält. Vi anser att det är tveksamt Bilaga 3 om strålskyddslagen skall kompletteras på detta sätt eftersom detföreligger osäkerhet om vad som är skadlig verkan. Om t ex strålning frånkraftledningar och ställverk anses ha skadlig verkan medför detta en radkonsekvenser beträffande Vianser att lågfrekventa elektriska och magnetiska fält inte skall omfat tas av begreppet icke joniserande strålning. FrånSydkrafts sida ser vi det som viktigt att Ullsynen för elanläggningar åvilar enmyndighet. har vi upplevt att för elanläggningar har ett övergripande myndighetsansvar. Ioch med förslaget till en ny strålskyddslag kan olika myndigheter komma in somtillsynsmyndighet. Vi anser således att det är viktigt att tillsynsansvaretåvilar endast en myndighet. I detta fall när det gällerlågfrekventa elektriska och magnetiska fält. 5.1Socialstyrelsen: Enligt nuvarande strålskyddslag, 4 8, gäller att, omtillstånd till radiologiskt arbete meddelas för annan än enskild person somsjälv skall förestå verksamheten, skall för denna finnas av strålskyddsmyndighetengodkänd föreståndare och, om myndigheten finner skäl därtill, godkänd ersättareför honom. Godkännande må meddelas för viss grupp av befattningshavare ellerför personer med viss utbildning. Såsomframgår av utredningens redogörelse för bakgmnden till nuvarande lagstiftningoch praxis har man baserat sig på den grunduppfaltningen att kompentensen hosden person som skall driva radiologiskt arbete respektive inneha radioaktivtämne - både i utbildningshänseende och i fråga om de personligaförutsättningarna - utgör en väsentlig faktor vid Ullståndsprövningen. Detansågs därför nödvändigt att tillståndet i princip knöts till honompersonligen. När tillstånd gäller för en juridisk person skall i följd härav ensärskild föreståndare finnas. Genom tillgången till särskild föreståndare hartillståndshavaren - t. ex. en sjukvårdshuvudman - kunnat avlastas åliggandensom fömtsätter särskild kompetens t. ex. på det medicinska eller fysikaliskaområdet. Påsid 157 i betänkandet har en strålskyddsföreståndares uppgifter ex emplifierats. Att uppgifter av denna art har stor vikt torde inte kunna bestridas. Enligt i samråd med av SSI utfärdades föreskrif ter /SSI FS 1982:2/ krävs av en föreståndare atl han har läkarlegitimaUon samt fullgjord vidareutbildning inom specialiteten röntgendiagnostik /dia- gostisk radiologi/. I vissa fall kan alternativt specialiteten allmän onkologi komma ifråga. Uppdelningen av föreståndarskap förekommer i vissa fall på t. ex. klinikchefen för den medicinska delen av verksamheten medan sjukhusfysiker är föreståndare för den fysikaliska delen. Utredningenhäri sin motivering till förslaget atl slopa föreståndarskapet Prop. 1987/88:88/sid. 159/ menat att del ler sig oegentligl alt i lag uppställa krav på enBilaga 3 särskild föreståndare med uppgifter som ingår i tillståndsinnehavarensansvar. Man har menat att frågan snarare gäller ansvaret för strålskyddet på enarbetsplats - dvs. hur den interna delegeringen av skyddsansvaret är ordnad -motsvarande vad som gäller om fördelningen av andra ansvarsfrågor på enarbetsplats. Utredningen har också poängterat det vanskliga i att i lagkonstruera ett särskilt ansvarssystem för strålskyddet jämsides med deansvarsregler som i övrigt gäller enligt arbetsmiljölagen. Utgångspunkten böri stället - enligt utredningens mening - vara att ansvaret för att denerforderliga kompetensen finns åligger verksamhetshavaren. Det framhålles ocksåatt SSI i föreskrifter eller vid tillståndsprövning kan ställa krav påutbildning och kompetens hos den till vilken strålskyddsarbetet är delegerat.SSI kan också granska den lokala strålskyddsorganisationen och ge anvisningaretc. Socialstyrelsenvill i anslutning till ovan lämnade sammanfattning vad gäller föreståndarfråganförst erinra om att utredningen själv framhållit att "påslrålskyddsområdet intar skyddet av patienterna en särställning". Detfinns i anslutning härtill skäl att betona atl patientstrålskyddet ärsärpräglat och av annan art än övrig strålskyddsverksamhet. Den funktion somföreståndaren upprätthåller visavi patientstrålskyddel är enligt styrelsensmening oumbärlig. Styrelsen finner det väsentligt att framhålla alt detövergripande ansvaret för patienten ligger hos läkaren, i delta fall radiologeneller onkologen, som har alt göra med medicinska överväganden av olika slag.Däri ingår bl, a, att strålrisken skall vägas mot andra risker. För att kunnagöra erforderliga avvägningar av detta slag är specialistkompe-" tens idiagnostisk radiologi eller onkolog nödvändig. Om tillståndshavaren är enjuridisk person - såsom sjukvårdshuvudmannen saknar han själv nödvändigkompetens, Tillståndshavaren måste kompletteras med en person som direkt kanövervaka patientstrålskyddet /och även personalstrålskyddet/ och som kan sättain strålrisken för främst patienten i övrigt risksammanhang. Denna funktionförutsattes av utredningen kunna tillgodoses inom huvudmannensstrålskyddsorganisation utan obligatorisk särskild stralskyddsföreståndare. Styrelsenvill ifrågasätta om utredningen genom det framlagda lagförslaget lämnarerforderliga garantier för nämnda funktions - enligt styrelsens mening heltnödvändiga upprätthållande.. Styrelsen vill därför i första hand hävda attkravet på.godkänd föreståndare bör bibehållas i den nya lagen. I andra hand kanman - om det skulle befinnas föreligga principiella betänkligheter mot attlagreglera föreståndarfrågan - överväga en lösning genom sådana föreskrifterfrån SSI att krav lägges på den lokala strålskyddsorganisationen att tillseatl föreslåndarfunktionen blir tillgodosedd med erforderlig kompetens /dvs.specialistkompetens i diagnostisk radiologi eller i vissa fall allmän ellergynekologisk onkologi/. Styrelsenvill vidare i detta sammanhang erinra om att styrelsen i kungö relse 1978:26 om ansvar för medicinleknisk utrustning i sjukvården m. m. bl. a. angivit vad som åligger medicinskt ledningsansvarig överläkare i fråga om medicinteknisk utrustning i allmänhet. En översyn av denna 140 kungörelse är planerad mendet kan dock finnas anledning att beakta den i Prop. 1987/88:88 deltasammanhang. Styrelsen vill också erinra om den översyn av vissa Bilaga 3med hälso- och sjukvårdslagen sammanhängande ansvarsfördelningsfrågor som förnärvarande pågår inom . Slutligen må även erinras om detutredningsarbete som göres av den till socialdepartementetknutna "medicintekniska säkerhetsutredningen". 5.2-------------------------------- Malmökommun (personalnämnden): Beträffande strålskyddet inomhälso- och sjukvården är detta mycket komplext. Det är väsentligt att en klaransvarsmässig gränsdragning göres. Del är den behandlande läkaren som i delenskilda fallet svarar för avvägningen mellan strålningens skadeverkningar ochdet medicinska resultat som man avser atl uppnå. Det är också den behandlandeläkaren som har ansvar för atl minsta möjliga stråldos till patienten kommertill användning. För närmare reglering av detta svarar . Förövergripande strålskyddsfrågor, strålskador, risker, tekniska fysikaliskaanordningar, apparater osv. svarar däremot SSI med stöd av nuvarandestrålskyddslagstiftning. Det förefaller rimligt atl detta bibehålles med tankepå att man behöver en samlad och övergripande bedömning av strålningseffekterfrån olika källor. 5.3-------------------- : Patienterinom hälso- och sjukvården ut sätts för avsiktlig bestrålning vid radiologisk och annan undersökning och behandling. I patientskyddande syfte vill utredningen införa ett särskilt stadgande i strålskyddslagen med erinran om behovet av en avvägning i det enskilda fallet mellan strålningens skadeverkningar och medicinska effekter. Enligtförbundsstyrelsens mening är patientintresset redan tillgodosett genom hälso-och sjukvårdslagen, tillsynslagen och de föreskrifter inom området somstrålskyddsinstitutet och utfärdat. Förbundsstyrelsen villdock inte motsätta sig att patientskyddet införs också i strålskyddslagen. 5.4--------------------- : Palientskyddet inom hälso- och sjukvår den intar, som utredningen konstaterar, en särställning. Man beto nar atl det är den för en undersökning eller behandling ansvarige läkaren som har ansvaret för atl patienten utsätts för minsta möjliga stråldos med hänsyn tagen till det avsedda medicinska resultatet. Utredningen konstate rar att dessa ansvarsfrågor regleras av hälso- och sjukvårdslagstiftningen med som tillsynsmyndighet.