prop · GB03141 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ärdärför glädjande atl utredningen framhåller atl i flera avseenden särskildhänsyn skall tas till omfattningen av den ungdomsverksamhet som föreningarnautövar. i menar all målsättningenmåste vara alt folkrörelserna genom lotteri- och spelverksamhet tillförsäkrasmöjlighet alt utöka sina finansiella resurser till minst den nivå man hade för10 år sedan räknat i dagens penningvärde. Om detta kan uppnäs genom nuföreliggande förslag är naturligtvis svårt atl sia om. ställersig emellertid något tveksam härtill. Effekterna av förslaget måste därförfortlöpande följas upp och sådana korrigeringar av spelform och spelutrymmevid behov göras att folkrörelserna kan bibehålla och helst ocksä utveckla sinallmännyttiga verksamhet. vill också uttala alt utformningen avregelsystemet för verksamheten bör ske i samverkan med folkrörelserna. i anser atl det är heltklart alt de statliga spelbolagen gentemot folkrörelserna har suveräna fördelarnär det gäller förutsättningar att effektivt bedriva spelverksamhet. Det ärabsolut nödvändigt att på olika sätt förbättra förutsättningarna förfolkrörelsernas lotterier om de ideella föreningarna skall med hjälp lillväsentlig del av lotterimedel kunna vidmakthålla och dessutom också utvecklasin allmännyttiga verksamhet. ställer sig för sin del tvivlandetill om föreslagna åtgärder verkligen räcker ens för atl återställa denfördelning av spelmarknaden som rådde för drygt 10år sedan. föreslåratt folkrörelserna inte bara ges möjlighet atl utveckla nya spel och lotterierutan även atl ytterligare medel förs över från de statliga spelbolagen direkttill folkrörelserna. Alternativt är inte främmande för tanken atlnågon eller vissa attraktiva spelformer som för dagen är förbehållna destatliga spelbolagen, i stället uteslutande reserveras för folkrörelsernasbehov. m. fl. (, , ) finner alt utredningen i stor utsträckningtillgodoser de krav och önskemål om förändring och förenkling av lotlerilagen samlvidgade möjligheter atl utveckla nya spel och spelformer, som folkrörelsernaframfört krav om. lOGT-NTO-rörelsen noterar med tillfredsställelse ochglädje den för folkrörelserna positiva syn på problemen som utredningen ger ullryck för. På flera avgörande punkter är den dock otillräcklig för att det skall vara möjligt för folkrörelserna atl i avsevärd grad förbättra sin situation och sina möjligheter att ta elt ökat samhällsansvar. Med detta vill lOGT-NTO-rö- relsen ha sagt alt utredningen i stor utsträckning tillgodoser de krav som folkrörelserna ställt på förändringar och förenklingar av lotterilagen samt 62 vidgade möjligheter att utveckla nya spel och spelformer. KFUK-KFUM:s riksförbundhälsar med glädje denna utredning i folkrö- Prop. 1987/88:141 rdsernas lotlerifrågor.Förbundet anser atl myckel av del som fram lill nu Bilaga 3 är frågor ochbekymmer, kan få sill svar genom delta betänkande, men då är del viktigt atlresultatet i första hand blir förenkling och öppna dörrar för folkrörelserna såalt inte tidigare hinder bara byts ut mot nya hinder. vill rent principiellt framhålla det tveksamma i atlengagera folkrörelserna för hårt i olika former av spel. Det finns myckel i spelverksamhelensom i grunden är främmande för ideella organisationer. Alt utvecklingen blivitsådan atl folkrörelserna kommit atl bli beroende av spdintäkler upplever MHFsom beklagligt. När nu utredningen lägger fram förslag som ytterligarestimulerar denna spelverksamhel inom folkrörelsernas ram är frågan ejokontroversiell. EnligtMHF vore del en fördel om organisationerna slapp atl ägna sig åt spel och attde i stället kunde ägna sina krafter åt det som år resp. rörelses huvudändamål.Denna principiella inställning ger vid handen atl MHF anser atl del egentligenvore båttre alt staten öronmärkte delar av de statliga spdbolagens intäkter förfolkrörelserna. Då skulle folkrörelserna kunna koncentrera sina resurser tillverksamheten i stället för all utveckla olika spel. Omstaten ej är beredd att på annat sätt tillförsäkra folkrörelserna ekonomiskaresurser synes lotteri- och spelverksamhelen vara elt sätt alt öka dessarörelsers ekonomiska förutsättningar atl bedriva en samhällsnyt-tig verksamhet.I detta perspektiv ökar etl genomförande av utredningens förslag de ekonomiskaförutsättningarna högst väsentligt. ställer sig i princip positivt fill de förslag som framförsi utredningen. Förslagen kommer att avsevärt underiätta för folkrörelserna atlförstärka sin ekonomi genom olika lotterier och spel och därmed också gefolkrörelserna möjlighet atl ta tillbaka förlorade andelar på spelmarknaden. RFanser emellertid att en förutsättning för detta är att utredningens förslag isin helhet kan genomföras. Enbart förslagen rörande lotterier och bingo tordeinte medföra något återtagande av förlorade marknadsandelar, möjligen altnuvarande marknadsandelar bibehålls. Vidareanser RF att målet måste vara att de nya inkomster som utred-ningsförslagen kanmedföra, i största möjliga utsträckning direkt skall komma föreningslivet lillgodo, även om del bildas en central paraplyorganisation för detta ändamäl.Vidare anser RF att eventuella nya inkomster från lotterier och spel inte fårblandas ihop med den statliga bidragsgivningen till riksorganisationerna,innebärande alt de statliga bidragen skårs ner. Inkomsternafrån lotterier och spel måste ses som ett sätt för föreningslivet attfinansiera sin verksamhet. De statliga bidragen till riksorganisationerna börfortsättningsvis ulgå i oförändrad, om inte ökad, omfattning. Sverigesfrikyrkoråd m.fl. är oroade över spelmarknadens utveckling utifrån ekonomiska, sociala och etiska uigängspunkter med hänsyn till konsekvenserna för enskilda och familjer. I en situation då spelmarknaden redan omsätter . per individ i , oavsett ålder, finner rådet del inte ansvarsfullt att förbereda åtgärder som syftar lill en ytterligare 63 utvidgning avspelmarknaden, även om ändamålet - slöd till vissa folkrö- Prop.1987/88:141 relser - ärgoft. Omfolkrörelsernas möjligheter atl få inkomster genom lotterier skall förbättrasfår det inte ske genom en utvidgning av den totala spelmarknaden. Alternativetär i stället alt minska statens andel av spelmarknaden i minst motsvarandegrad. Eventuellaförbättringar av folkrörelsernas inkomstmöjligheter genom lotterier kan därförinte användas som argument i diskussionen om de direkta folkrörelseanslagensstorlek. Åtminstone gäller detta stödet till de fria trossamfunden. FörbundetVi unga har svårt alt se folkrörelsernas minskade marknadsandel på spel- ochlotterimarknaden, som del stora problemet. Det allt överskuggande samhällsproblemeti detta sammanhang måste väl i stället vara det faktum alt allt fler människorspelar bort allt mer pengar. Regeringen borde, liksom förbundet, fräga sigvarför människor anser sig behöva en sä konstlad krydda i tillvaron. menar alt utredningen ger en intressant betraktelse överutvecklingen såsom den varit och hur framtiden kan tänkas bli på lotteri- ochspelmarknaden. Den utvecklade datatekniken kommer säkert att sätta sina spår ilotterir och spelverksamheten. En stor fara med denna utveckling är all endastresursstarka folkrörelser, eller de som har kopplingar till andra resursslarkakommer att kunna vara med i utvecklingen. Om utvecklingen är sådan, somförbundet inte betvivlar, och om lotteri- och spelmarknaden kommer att gå motden beskrivna utvecklingen sä kommer del troligtvis också att påverka de lokalalotteriernas möjligheter att utvecklas. Om då bara resursslarkariksorganisationer kommer alt ha reella möjligheter all hänga med iutvecklingen så finns del risk för etl gap mellan behov och resurser. Dettaresonemang har utredningen inte tagit upp vilkel förbundet tycker är en storbrist. anser all av utredningen nu föreslagna ändringar ochförenklingar i administrativt och skattemässigt avseende är angelägna.Organisationen vill dock påpeka att de förändringar som föreslås inte fårinnebära att samhällets ansvar minskas i form av bidrag och stöd. Föreningslivoch folkrörelser utför i det svenska samhället så betydelsefulla insatser, inteminst för barn och ungdom, atl det i stället krävs ökade resurser. Denuppväxande generationen är vår nations främsta tillgång, och de som engageraroch aktiverar barn och ungdom behöver mer resurser. anser inte att folkrörelserna bör ges möjlighet alt bedrivalollerier och spel på samma villkor som statliga spelbolag. Folkrörelserna börkoncentrera sig på sina egna verksamheter. Del är del folkrörelserna är tillför. Stora lollerier, typ penninglotleriel, tips och lotlo, bör förbehållasstaten och dess bolag. De statliga förelagen är professionella på detta områdemedan folkrörelserna är professionella på sin egen verksamhet. Därest del ansesfinnas utrymme för fler lotterier av denna karaktär bör, enligt FPC:s mening,staten eller dess bolag anordna dessa och lämna avkastningen i form av anslag tillfolkrörelserna. StiftelsenLitteraturfrämjandet anser i motsats lill utredningsmannen alt 64 enstrikt uppdelning av spelmarknaden mellan staten och folkrörelserna är Prop.1987/88:141 nödvändig.Delta bör innebära en återgång fill den gamla regeln att lotteri- Bilaga 3 er meddirektdragning - de s. k. kvicklolterierna - skall vara förbehållna folkrörelserna.Det står helt klart att tillkomsten av Trisslotteriel inom penninglotteriethar varit en starkt bidragande orsak lill de svårigheter, somdrabbat flera av de ideella varulotterierna, däribland boklolteriet. i anser all lollerier ochbingo är en viktig inkomstkälla för mänga av folkrörelser. LO anseralt denna inkomstkälla för föreningslivet inte får hotas eller försvagas ytteriigare.Statsmakternas skyldighet bör vara all reglera spelmarknaden på så vis altföreningslivet ges goda möjligheter alt finansiera delar av sin verksamhetgenom egen spelverksamhet. I syfte atl stärka folkrörelsernas ställning pä lotteri-och spelmarknaden är det viktigt att del upprättas en fungerandearbetsfördelning mellan staten och folkrörelserna. Enligl LO:s uppfattning hartidigare ordning där de föreningsdrivna lotlerierna genom hävd haft ensamrätttill de s. k. kvicklolterierna fungerat bra. LO är därför starkt kritisk tilldet nya statliga Trisslolteriet som drivs av . Vid en översynav reglerna för spel- och lolterimarknaden bör det slås fast alt direktvinslerär förbehållna folkrörelselotterierna. För att ytterligare stärkafolkrörelsernas ställning pä lotteri- och spelmarknaden bör penningvinster docktillåtas även i folkrö-relsedrivna lotterier. LO är också av den principiella uppfattningen att lotteri-och spelmarknaden skall vara förbehållen staten och folkrörelserna. och hemgårdar tar avståndfrån kommersiellt utnyttjande av människors naturliga behov av lek och spel.Förbundet tillstyrker förslag som underlättar för föreningar och folkrörelser atlgenomföra lokala lotterier och bingospd som ett led i försöken att ästadkommavariation och gemenskap i föreningslivet. Förbundet vill alltså inte verka för ellförbud av all spel- och lotleriverksamhet. sig mot varjeförslag som bygger på alt spelmarknaden totalt skall öka. Skall folkrörelserna tillförsäkras ytterligare medel urvinsten från spel-och lotteriverksamhet skall det enligt förbundets mening skegenom en omfördelning från staten till folkrörelserna. är mycket tveksamt till alt sästor vikt enligt förslaget läggs vid lotteri- och spelinkomsler. Förbundetsmöjligheter till långsiktig planering och utveckling av verksamheten begränsasredan nu av atl förbundet i förväg har svårt att beräkna inkomsternas storiek.Detta är något förbundet delar med föreningssverige i stort, vilket ocksåfolkrörelseutredningen har tagit upp i sitt betänkande "Ju mer vi ärtillsammans". Förbundet anser det vara principiellt felaktigt altfolkrörelsens existens i forlsällningen skall baseras på "spel och dobbd". anser att lotteri och bingospel,med ensamrätt, endast borde få bedrivas av ideella organisationer. Därför börnya statliga spelformer endast sparsamt införas och då efter remissbehandlingav de ideella folkrörelserna. Förbundet forskare anser all de ideellaorganisationerna inte skall behöva förstärka sin ekonomi genom atl ägna sig ål olika slag av spel och 65 5 1987/88. Förbundet ansernämligen att folkrörelserna till fullo skall ges Prop. 1987/88:141ekonomisk grundtrygghet sä all de kan ägna sig ål atl utvecklas i enlighet Bilaga 3 med sina resp. program och stadgar. Förbundetanser atl det är all traditionen inom de ideella organisationerna altbedriva lotteri- och spelverksamhet får ett snabbt slut. Deideella organisationernas ekonomi skall förstärkas och tryggas genom politiskabeslut. Spel- och lotteriverksamhelen skall handhas och skötas av dem som ärbra på del, i första hand de statliga spdbolagen. Däremot anser förbundet attriksdag och regering bör besluta om en förändring av berörda regler ochlagar så att en skälig del av statens skatteinläkter från de statliga spdbolagengår till de konton i statsbudgeten som belastas när statligt centralt ochlokalt stöd fördelas till ungdoms- och idrottsorganisalionerna. noterar att den rågång som funnits mellanstatens egna lotterier och spel å ena sidan och föreningarnas å den andradelvis har börjat att luckras upp. Detta ser förbundet som oerhört allvarligt. Trisslolterietsom introducerade direktdragning bland de statliga lotterierna är ett olyckligtför alt inte säga direkt felaktigt avsteg från den princip som gav föreningarnarätten att sälja lotter med direktdragning. Förslaget i utredningen omkontanta penningvinster i föreningslotterier skulle om det genomfördes blinästa avsteg. Styrkan med varuvinster, direkldragning och försäljning avlotter med klara "avsändare" är atl det ger föreningslotterierna ensärställning. Risken är uppenbar all nästa steg annars blir atl staten startar varulotlerieroch rågången definitivt luckras upp. Folkrörelsernaslotteribyrå anser atl det i sammanhanget förtjänar sägas alt folkrörelserna självabär en del av ansvaret för att deras marknadsandel har krymt. De har intetillräckligt engagerat sig i förnyelse- och utvecklingsarbetet inom lotteri-och spelmarknaden. Atl det går att nå framgångar även i en hårdnande konkurtenskan bl. a. folkrörelsernas lotleribyrä visa exempel på. I detta konstaterandeligger ett understrykande av vad som i utredningen anförs om att folkrörelsernamåste ta elt större ansvar för utvecklingen av spelmarknaden. Lotteribyråndelar utredningens kritiska värdering av att det statliga penninglotterietgivit sig in på "kvicklolteri-marknaden", som varilförbehållen folkrörelserna. vill påpeka att de möjligheter som genom utredningen nu gesfolkrörelserna till inkomstförstärkning inte drabbar andra former av slöd.Delta får aldrig bli elt gott alibi för staten att tumma på andra bidrag. Frånsettden grupp folkrörelser som ställer sig negaliv lill en ytterligare utveckling inom folkrörelsernas spel- och lotleriverksamhet ansluter sig en övervägande del av remissinstanserna till förslaget om alt införa penning vinster i lotterier och bingospel. Etl fåtal av remissinstanserna ansluter sig ej i sin helhet till utredningens förslag ulan föreslår vissa begränsningar. Någon tillstyrker att penningvinster endast får förekomma i rikslolterier 66 och bingospel, medan manavstyrker förslaget om att penningvinster skall Prop. 1987/88:141 fåförekomma i länsstyrelsdolterier och polislolterier. Andra remissinstan- Bilaga 3 ser har framfört synpunkter om begränsningar vad beträffar högstakon-tantvinst och högsta insatsbelopp, medan andra har framfört att lotteriermed skattepliktiga penningvinster skall vara tillständspliktiga. Riksrevisionsverketär positivt till förslaget om att införa penningvinster i lotterier ochbingospel samt de förslag lill skattekonstruktioner som följer härav. Statensungdomsråd anser att det är rimligt att penningvinster tillåts i lotterier ochbingo. Det är ocksä en förutsättning för alt organisations- och föreningslotterierskall kunna konkurrera med statens lotterier på samma villkor. Länsstyrelseni fillstyrker all penningvinster får förekomma i rikslotterieroch bingospel. Däremot avstyrker förslaget om alt penningvinsterskall få förekomma i länsstyrelsdolterier och polislolterier. Skälen för atlavstyrka förslaget om penningvinster i länsstyrelse-lotterier och polislolterierär att små föreningar som ofta bedriver dessa lotterier inte har sammaorganisatoriska stadga, kompetens eller kontroll över verksamheten all de kanuppfylla de krav man bör ställa på en organisation som anordnarpenninglotterier. Länsstyrelseni tillstyrker framlagda förslag i vad avser förenklingar ochförbättringar för folkrörelserna atl bedriva utökad spelverksamhel. Särskiltangeläget torde vara att vinster i form av pengar tilläts. Därigenom blir detmöjligt att ordna attraktiva lotterier som medför ökad omsättning men ocksä attlegalisera symbollotlerier, t. ex. de s. k. 21-lotterierna, som i storutsträckning säljs av föreningar med pengar som vinster trots alt delta ärförbjudet. anser all möjlighet lill penningvinster är etl måste omfolkrörelserna överhuvudtaget skall kunna öka omsättningen och därmed netlobehållningeni lotterier och spel. Sverigesfrikyrkoråd m.fl. har den uppfattningen all folkrörelsernas agerande påspelmarknaden måste styras av folkrörelsernas egen ideologi och samhällsansvar.Till folkrörelsernas gemensamma idéarv hör bl. a. strävan att vara en motkraftmot en allt för stark kommersialisering av samhällssektorer som frilid, kulturoch rekreation. Del är därför rimligt att spel och lotterier som bedrivs ifolkrörelsernas regi har en mindre kommersiell prägel än andra delar avspelmarknaden. Införande av penningvinster, spelaulomater o.d. skulle göra attfolkrörelseprofilen på folkrörelsernas spel och lotterier äventyras. anser att skillnaden mellan kontanta vinster och premieobligafionerär hårfin. Förbundet anser del därför tillfredsställande atl ävenfolkrörelsernas lotterier kan ha penningvinster. Om villkoren skall varalikvärdiga bör självfallet också folkrörelserna ha möjligheter alt hapenningvinster. avvisar utredningens förslag om införande avpenningvinster i lotterier och bingospel. instämmer inte i utredarens bedömningar när det gäller förslaget alt införa spel och lotteri med utbetalning av 67 kontantvinster.Detta kommer, tror föreningen, alt snabbt skapa problem Prop. 1987/88:141 somvida överträffar vad som förekom när "enarmade banditer" var Bilaga 3tillåtna. Kiosker och småbutiker kommer troligen att förvandlas tillspelställen. Kontantvinster anses kunna tillåtas i samband med bingospel, rikslolterieroch liknande, i övrigt fungerar den nuvarande ordningen med varuvinster ochpresentkort myckel bra och ger lotterierna en underhällande prägel. noterar att över huvud tagel har de sociala aspekterna pä lollerieroch spel med lockande vinster varit föremål för omfattande debatt. Även om delär ett förhållande som inte primärt har anledning atlta ställning lill, kan förbundet inte undgå att påpeka del egendomliga i atl nuett förslag om penningvinster i lotterier avlämnas utan nägon närmare analys avde sociala aspekterna. Förslaget behandlas på blott ett fåtal rader ibetänkandet. Frågan synes böra förtjäna en djupare analys. tillstyrker förslaget om införande av penningvins-ler. Dessa är ilikhet med presentkort båttre ur konsumentsynpunkt än varuvinster. Det är intepositivt att vinna ett föremål som man inte har något behov av. I varulolterierfinns ofta en mängd mindre attraktiva vinster. KFär dock av den uppfattningen all varuvinster i form av presentkort på ettmycket bra sätt förenar fördelen med valfrihet för vinnaren och nackdelen medskärpt tillsyn och kontroll över spelverksamheten eftersom presentkort somvinster fungerar på ett utmärkt sätt . anser atl rätten atl anordna lotterier och spel medpenningvinster i lag skall förbehållas statliga bolag, ATG och folkrörelserna.Vidare anser alt bingospel med rått till penningvinster skallförbehållas folkrörelserna under iakttagande av strikt statlig kontroll. Landsorganisationeni anser att penningvinster bör tillåtas även i folkrördsedrivnalotterier för alt ytteriigare stärka folkrörelsernas ställning på lotteri- ochspelmarknaden. avvisar förslaget om att penningvinstertillåts även för föreningslotlerierna och som en konsekvens av förbundels synpå rågången mellan staten och föreningarnas lollerier anser förbundet attstaten inte skall använda sig av direkldragning och varuvinster. RiksförbundetSveriges lottakårer anser all möjligheten all få använda sig av penningvinsteri folkrörelsernas rikslolterier på elt avgörande sätt ökar deras möjligheteratt vara konkurrenskraftiga och underlättar också administrationen kring vinsthanleringen.Riksförbundet är därför angelägel alt denna möjlighet införs. Folkrörelsernaslotteribyrå har mer än 30-års erfarenhet av rikslotterier. Det finns i dessa erfarenheter ingenting som starkt talar för införandet av penningvinster. Utredningen anför inte heller särskilt tungt vägande skäl för en sådan nyordning. Hänvisningen till folkrörelsernas hemställan (vil ket får antas vara vissa folkrörelsers hemställan) samt den av utredningen själv myntade principen om "spel på samma villkor" är fögaövertygande. Det enda påtagliga problemsom lolteribyrån mött gäller presentkort Prop. 1987/88:141 somvinstalternativ. Det har förekommit önskemål om att dessa skall lösas Bilaga 3 in med kontanter. Utredningensplädering för "spel på samma villkor" innebär i själva verket en ytteriigareuttunning av skiljelinjen. Del är förhastat atl ta för givet att det skullevara enbart en fördel för förenings- och organisations-livet. Lotteribyråndelar inte utredningens synsätt därvidlag och motsätter sig i konsekvens därmedförslaget om penningvinster i rikslotterier anordnade av folkrörelser. Omemellertid regeringen skulle finna skäl atl medge en utveckling i den riktningutredningen föreslagit bör, enligt lotleribyråns mening, högsta konianlvinstinte få översliga . Vad lotteribyrän anfört i fräga om penningvinster irikslotterier bör enligt byråns mening gälla också i fräga om länslotterier m. m. Ocksåi fråga om bingo ser utredningen penningvinster som en lösning på problemet medvikande omsättning och fallande avkastning. Lotteribyrån känner sig inteheller här övertygad om lösningens hållbarhet. Del vore enligt byråns meningrimligare att överväga möjligheten atl helt befria bingoverksamhelen fränbeskattning. Del skulle radikalt förbättra möjligheterna att återge bingo enställning som god inkomstkälla för folkrörelserna. ställer sig positivt till att ha vinster i form av pengar ellervärdebevis. Motivet lill atl förbundet ställer sig positivt till penningvinsterär atl även folkrörelsernas lotterier skall bli lika attraktiva för köparna somstatens lotterier. majoritet av remissinstanserna välkomnar förslagen om förenkling ochförbättring (registrering) av lotterierna. Förslaget om alt lägga över hanteringenav s. k. polislotterier till länsstyrelserna mottas positivt. Några länsstyrelserhar framfört invändningar mot detta förslag, men har av principiella skalanslutit sig till utredningens förslag. Enmajoritet av folkrörelserna vill gå längre än vad utredaren föreslår i dennafråga. I stället anser de atl det registreringsförfarande som föreslås för polislolterier,i vilkel också skall innefattas lotlförsäljning från fasta försäljningsställen,även skall gälla för de som anordnar rikslotterier och länsstyrdselolterier.För rikslotterier bör gälla atl organisationer som har anordnat trerikslotterier därefter bör kunna få treåriga regislreringstill-slånd frånlotterinämnden. Rikspolisstyrelsenkonstaterar atl förslaget inte innebär en legalisering av de illegala lotterier av mera oskyldig natur som förekommer. Som exempel kan nämnas s. k. skolresdotlerier, affärsmäns reklampristävling ar av lotterikaraktär, utlottade priser vid motionslopp och gissningstävling ar av typ "hur många ärtor finns det i burken". Den rättsligaregleringen av dylika lotterier överensstämmer inte med det allmänna rättsmedvetan det.