prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Några remissinstanser harinvänt all förslaget är för långtgående med hänsyn till att underlaget förförslaget är begränsat och inte ger fillräckligt stöd för ändrade bestämmelser.Också de föreslagna avvecklingsperioderna har i något fall bedömts vara förkorta. Jagdelar den uppfattning som myndigheterna och de flesta remissinstanserna harredovisat i fråga om önskvärdheten av en övergång till i första hand indirektametoder vid torkning av livsmedel, spannmål och foder. Direktlorkade produkterkan förorenas av skadliga förbränningsprodukter och därigenom innebära enhälsorisk för konsumenten. Det är nödvändigt att livsmedelsnäringen tar den oropå allvar som konsumenterna kan känna för vissa produkfionsmeloder.Konsumenterna skall kunna känna sig säkra på att de inte löper en hälsorisk pågrund av atl torkade eller rostade produkter förorenats av skadligaförbränningsprodukter. Jag avser således att senare föreslå regeringen alländra livsmedelsförordningen i enlighet med livsmedelsverkets förslag. Enrestriktiv tillämpning av bestämmelsen i fråga om möjligheterna till medgivandebör innebära ett gott skydd för konsumenterna. Ett eventuellt medgivande börsom myndigheterna föreslår förutsätta att tillverkaren visar att livsmedletinte förorenas. I de fall avvecklingstider medges bör de av myndigheternaföreslagna perioderna i huvudsak kunna tillämpas. I fråga om foder bör lantbruksstyrdsenförbjuda eller uppställa sådana villkor som behövs med hänsyn till människors ellerdjurs hälsa. Detär angeläget att livsmedelsverket och lantbruksstyrelsen bedriver en fortsattkontroll av torkade och rostade produkter. Också importerade varor bör såledeskontrolleras på ell betryggande sätt med avseende pä skadliga restprodukter. Jaghar i det föregäende föreslagit en viss reglering av gödselhanteringen.Förslagen rör djurtätheten, lagringskapaciteten och spridningsfidpunkten. Jaghar vidare föreslagit en viss reglering av växtodlingen, nämligen krav på alten viss andel av marken skall hållas bevuxen. Dessutom harjag fört fram denuppfattningen alt krav pä typgodkännande av spridarutrustning bör införas. Denärmare föreskrifterna bör, som framgär av vad jag har anfört, enligt min mening meddelas av regeringen eller om regeringen bestämmer del på myndighetsnivå. Något bemyndigande som medger att 46 sådana föreskriftermeddelas med gilfighet i hela landet finns inte för Prop. 1987/88:128närvarande. Utredningenom miljövårdsorganisafionen har i sitt betänkande (SOU 1987:32) För en bättremiljö föreslagit att etl bemyndigande såvitt avser gödselhanteringen skall lasin i ML. Spridandeav gödsel är enligt definitionen i ML alt anse som miljöfarlig verksamhet.Bestämmelser härom skulle därför som utredningen föreslagit naturligt passa ini den lagen. ML bygger emellertid i huvudsak på att det sker en individuellprövning av de verksamheter som omfattas av lagen. Endast i mycket begränsadomfattning kan generella föreskrifter utfärdas. Bestämmelserom spridning av gödsel som begränsar det tillåtna antalet djurenheter kaninnebära en direkt styrning av omfattningen av jordbruksnäringen som sådan.Bestämmelser som på motsvarande sätt generellt kan begränsa en hel näringsverksamhet finns inte i övrigt i ML. Debestämmelser jag har förordat avses vidare reglera, förutom gödselhanteringen,ocksä växtodlingen. Bestämmelser i det sistnämnda hänseendet hör, även om deavser att förbättra miljöskyddet, inte på samma sätt som bestämmelser om gödsdhanleringenhemma i ML. En samlad reglering av vad jordbruket skall iaktta i båda dessahänseenden måste dock anses önskvärd. Sammantagetinnebär vad jag nu har anfört alt jag inte anser atl föreskrifter i deaktuella hänseendena bör meddelas med stöd av ML. I stället bör erforderliga bémyndigandentas in i lagen om skötsel av jordbruksmark. Enligl den lagen gäller redanvissa bestämmelser om hur jordbruksmark skall brukas och en viss skyldighetatt la hänsyn till sådana allmänna intressen som naturvården. Bemyndigandetavseende gödselhanteringen bör kunna utformas i huvudsaklig överensstämmelsemed vad som föreslagits i betänkandet av utredningen om miljövårdensorganisation. Det innebär alt regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer helt allmänt bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet attiaktta särskild försiktighet vid hantering av gödsel. Utredningenanförde att de frågor som det kunde bli aktuellt att reglera med stöd avparagrafen främst var frågor om lagring av stallgödsel och spridning av gödselpå . Del föreslagna bemyndigandet bör emellertid enligt min meningutformas så atl det också medger atl föreskrifter meddelas om bl. Delbör i del här sammanhanget påpekas att bemyndigandet torde få störst betydelsesåvitt avser hanteringen av stallgödsel. Handelsgödsel är ett kemiskt ämne.Hanteringen av sådana ämnen regleras i lagen om kemiska produkter. Med stöd avden lagen kan redan enligt gällande rätt föreskrifter meddelas omförsiktighetsmått för alt hindra eller motverka skada i bl. a. miljön. Iförhållande till utredningens förslag anscrjag alt det filläggel bör göras till bemyndigandet alt det vid meddelande av föreskrifter skall ske en bedömning av föreskrifternas skälighet. Detta överensstämmer med vad som gäller enligt ML. Föreskrifter som meddelas för särskilt förorenings känsliga områden enligt 8 a § ML är enligt uttalandena i förarbetena (prop. 1984/85:10s. 29) att betrakta som preciseringar av lagens tillåfiighetsregler Prop.1987/88:128 i 47§§. Enligt 5§ gäller alt en avvägning skall ske så alt endastsädana försiktighetsmått krävs som skäligen kan fordras för atl förebygga elleravhjälpa olägenhet. Samma grundläggande princip bör enligt min mening gällaäven för bedömningen av vilka åtgärder som skall krävas enligl skölsellagen.Del bör framhållas alt föreskrifterna inte får vara mera omfattande än som ärnödvändigt för att uppställda mål skall uppnås. Ävenmed beaktande av denna grundläggande princip kan, som framgär av vad jagtidigare har anfört, föreskrifter som meddelas med stöd av bemyndigandet ivissa fall komma att innebära inskränkningar i pågående verksamheter. Någonrätt fill ersättning föreligger inte för dem som drabbas av inskränkandeföreskrifter enligt ML. Någon koppling lill begreppet pågående markanvändninggörs inte i den lagstiftningen varken för alt begränsa möjligheten atl meddelaföreskrifter eller på så sätt att ersättning skall lämnas om föreskrifternainnebär intrång i markanvändningen. Motsvarande bör gälla i förevarande fall.Eftersom föreskrifterna skall vara betingade av miljöskyddsskäl skall de somdrabbas av inskränkande föreskrifter inte kunna hävda någon rätt lillersättning. Attbidrag till vissa ätgärder bör lämnas har jag tidigare redovisat (avsnitt5.1.3). Ävenbemyndigandet alt meddela föreskrifter om växtodlingen bör begränsas lillsådana föreskrifter som är skäliga från miljöskyddssynpunkt. Vissajordbruksföretag är prövade enligl ML. I samband med den tillståndsprövningenbehandlas också frågor som rör bl. a. gödselhanteringen. Jag anser attgenerella föreskrifter som meddelas med stöd av skötsellagen inte bör ta övervillkor som redan har föreskrivits för en verksamhet efter en individuellbedömning. Delta bör i lagtexten komma till uttryck i en regel av innebörd atlföreskrifter enligt skölsellagen inte innebär ändring i tidigare meddeladetillståndsbeslut enligt ML. Finns föreskrifterna vid tillståndsprövningen blir situafionenen annan. Föreskrifterna bör då vara bindande för verksamheten. I de fallenblir det knappast aktuellt för fillståndsmyndigheten att meddela några villkorför verksamheten i de hänseenden som regleras genom generella föreskrifter omdel inte finns anledning att skärpa villkoren för tillståndet i förhällandetill föreskrifterna. Ävenmed stöd av 8 a § ML kan föreskrifter för exempelvis gödselhanteringen kommaall meddelas. Föreskrifterna som då i första hand torde avse särskiltföroreningskänsliga vattenområden kan innebära skärpningar av de krav somställts enligt skölsellagen. Genom en noggrann utformning av de olikaföreskrifterna bör dock enligt min mening kunna undvikas att sådana kollisionermellan de olika regelsystemen uppstår. Jag vill emellertid framhålla att i denmån bestämmelser skulle komma alt meddelas som strider mot varandra gällersjälvfallet den strängaste bestämmelsen. Somframgår av avsnitt 5.6 bör lantbruksnämnden vara tillsynsmyndig het. Nämnden bör ges samma befogenheter att meddela föreläggande och förbud som nämnden har enligt 9 a § då det gäller föreskrif ter om nalurvårdshänsyn. Detta innebär bl. a. att nämnden kan kombinera ett beslut om föreläggande eller förbud med vite. Ägare och brukare av 48 jordbruksmarkbör vara skyldiga atl tillhandahålla nämnden de upplys- Prop. 1987/88:128 ningaroch handlingar som behövs för tillsynen. Föreskriftersom meddelas för gödselhantering och växtodling bör dessutom vara slraffsanktionerade.En bestämmelse härom bör tas in i 12 §. Eftersom det enligt en allmän princip isvensk rätt inte bör vara möjligt att ingripa med både straff och vilespåföljdmot samma förfarande bör 12 § dessutom kompletteras med en allmän bestämmelsesom anger att om ett vitesföreläggande eller vitessanklionerat förbud har överträtlsfår inte dömas till straff för gärning som omfattas av föreläggandet ellerförbudet. Besväröver beslut av lantbruksnämnden bör få överklagas hos lantbruksstyrdsen. Lanlbruksstyrdsensbeslut bör få överklagas hos regeringen. Alt regeringen prövar besvären isista instans är enligt min mening del lämpligaste, eftersom besluten berör eltnytt omräde där miljöskyddskrav måste vägas mot de effekter besluten kan ha förjordbruksnäringen. Avförarbetena till skötsellagen och de exempel som anges i lagtexten framgår attnär det i lagen talas om naturvärdens intressen avses också sådana intressensom gäller kulturminnesvården. De föreskrifter som har meddelats med slöd avbemyndigandet omfattar också såväl naturvården som kulturminnesvården eller,med ett modernare uttryck, kulturmiljövården. Som föreslagits i promemorian(Ds U 1987:9) Kulturminneslag kan det vara lämpligt att förtydliga lagtexten päden här punkten (Jfr prop. 1987/88:104 om kulturmiljövård). Jaghar i det föregående ocksä föreslagit alt miljöavgifterna på gödsel-ochbekämpningsmedel skall höjas. Förslagen förutsätter ändringar i 2§ lagen(1984:409) om avgifl pä gödselmedel resp. 2§ lagen (1984:410) om avgift påbekämpningsmedel. Lagändringarnabör träda i kraft . Ienlighet med det anförda har inom upprättals förslagtill 1. lag om ändring i lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark, 2. lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel, 3. lag om ändring i lagen(1984:410) om avgifl på bekämpningsmedel. Lagförslagen är av det slaget altlagrådet enligl 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformenbör höras över dem. Om förslagen skulle granskas av lagrådet skulle deemellertid inte kunna föreläggas inom den i 3 kap. 2 § andra stycketriksdagsordningen angivna fiden. Avden nyssnämnda bestämmelsen i regeringsformen framgär att lagrådets granskningkan underlåtas, om lagrådets hörande skulle sakna betydelse pä grund avfrågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling säalt avsevärt men skulle uppkomma. Deföreslagna ändringarna är av förhållandevis enkel beskaffenhet frän lagteknisk synpunkt. Det är angeläget att kan ta ställning till förslagen så alt en samlad bedömning av regeringens 49 4 1987/88. förslagtill miljöförbättrande åtgärder kan ske. På grund härav anscrjag att Prop.1987/88:128 en remiss till lagrådet bör kunna underlåtas i detta fall. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Nyttanslag (förslag) 90000000 Jaghar i det föregående beräknat kostnaderna för åtgärdsprogrammet fill 230 milj.kr, /89-1990/91. För /89 bör 90 milj. kr.anvisas under elt nytt reservationsanslag benämnt Miljöförbättrande åtgärder ijordbruket. Medlen för åtgärderna bör disponeras av lantbruksstyrelsen. 425) om skötsel av jordbruksmark, 409) om avgift på gödselmedel, 410) om avgifl på bekämpningsme- Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels atl anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1979: 2. lag om ändring i lagen (1984: 3. lag om ändring i lagen (1984: del, 4. tillMiljöförbättrande åtgärder i jordbruket för /89 anvisa etl reservationsanslag under nionde huvudtiteln av . Vidare hemställer jag altregeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört omminskningen av växtnäringsläckaget, minskad användning av bekämpningsmedel,ekonomiska konsekvenser, m. m. för jordbruket, finansieringsfrågor,tillsynsfrågor och livsmedelskontrollen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Utdrag ur betänkandet (Ds Jo 1987:3) Intensiteten i jordbruksproduktionen Miljöpåverkan och spannmålsöverskott Prop.1987/88:128 Bilaga I Gruppen har mot bakgrund av jordbrukets bidrag tillföroreningar av vattenområden och problem med spannmålsöverskotten haft iuppdrag att undersöka möjligheterna att komma till rätta med dessa problemgenom en minskad intensitet i växtodlingen. Strukturomvandlingeni jordbruket har inneburit specialisering och koncentration av produktionentill större och färre företag. Användningen av handelsgödsel i jordbruketökade till millen av . Därefter har fosfor och kaliumförbrukningenminskat. har även kväveförbrukningen tenderat attminska. Användningen av kemiska medel har mätt i kvantitet aktiv substans medundantag för slråförkortningsmedel inte tenderat att öka under 1980-lalet.Stora skillnader finns mellan olika delar av landet vad gäller användning avsåväl handelsgödsel som kemiska bekämpningsmedel. Internationellthar problemen med jordbrukets användning av växtnäring och kemiskabekämpningsmedel uppmärksammals. Inom pågår f. n. ell arbete med syfteatt utveckla rekommendationer om hur produktions- och miljömål inom jordbruketskall kunna förenas inom medlemsländerna. Gruppenkonstaterar att sambanden mellan kvävegödsling och avkastning varierar avsevärtberoende på bl. a. skillnader i årsmån och bördighet. Över-optimal gödslingförekommer, särskilt i de fall där även stallgödsel används. Tillgängligastudier visar alt kväveullakningen ökar kraftigt vid överoplimala givor. Enminskning av växlnäringstillförseln leder i dessa fall lill att lönsamheten iväxtodlingen kan förbättras. Användningenav kemiska bekämpningsmedel kan minskas genom anpassning av doserna och genomutökad prognos- och varningstjänsl. Gruppenkonstaterar att i enlighet med jordbrukspolitiska beslut har relativtomfattande åtgärder vidtagits för att minska miljökonsekvenserna avanvändningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel i jordbruket. Enligtgruppens uppfattning behöver ytterligare åtgärder vidtagas. meralångsiktigt mål bör vara atl jordbruket ställs om till miljövänligareproduktionsmetoder med ett opfimali växtnäringsutbyle i växtodHngen. Åtgärdermed syfte att begränsa belastningen på miljön kommer atl ha en viss effekt ävenpå spannmålsöverskottet. För att bringa balans i spannmålsodlingen måsteytterligare åtgärder vidtagas som begränsar incitamentet att odla spannmåltill fördel för annan markanvändning såsom ökad vallodling, skogsplantering,odling av energigräs och energiskog m. m. Från miljösynpunkt är sådanaförändringar i markanvändningen önskvärda liksom även i en anpassning avdjurhållningen till åkerarealen. Etl från miljösynpunkt intressant alternativär s. k. agroforestrysom innebär kombination av konventionell jordbruksproduk- Prop. 1987/88:128 tion och skogsodling. Analyser av sambanden mellan höjda avgifter på kväve,avkastningens storlek och åkerarealens omfattning visar att större delen avspannmålsöverskottet kommer all kvarstå även vid kraftigt höjda avgifter påkväve. Gruppen konstaterar att har ökadrådgivning och ändrade prisrelationer mellan handelsgödsel och spannmålmedverkat till att den totala förbrukningen av handelsgödselkväve har minskatunder senare år. Enligt gruppens bedömning bör priset på handelsgödselkväveökas ytterligare genom avgifter för att ge incitament till en bättrehushållning med växtnäringen. En minskad användning av handelsgödsel med 30procent leder till att avkastningen minskar . Enreducering av användningen av handelsgödselkväve medför att utlakningenminskar . En minskning av den överoptimala gödsling som förekommer ivissa fall leder till en omedelbar minskning av utlakningen. För alt relativt snabbi åstadkomma en minskning avförbrukningen med handelsgödselkväve krävs mycket kraftiga prisökningar påkväve. Gruppen är inte beredd att föreslå avgiftshöjningar av sådan storlek.Den nuvarande prisregleringsavgiften med per kg kväve bör höjas föratt åstadkomma positiva miljöeffekter genom en minskad användning avhandelsgödselkväve. Influtna medel bör användas inom jordbruksprisregleringen. Vidare föreslår gruppen atl elt bidrag införs för attstimulera till åtgärder inom jordbruket som har effekter på miljön. Sådanaåtgärder påverkar även spannmålsöverskotten. Ett sådant stimulansbidrag börfinansieras genom höjning av miljöavgifterna på handelsgödselkväve.Avgiftshöjningen blir beroende av omfattningen av och kostnaderna för olikamiljöförbättrande åtgärder. För att minska användningen av kemiska bekämpningsmedeloch stimulera till alternativ inom växtskydd och ogräsbekämpning bör enligtgruppens mening miljö- och prisregleringsavgifterna på kemiska bekämpningsmedelhöjas generellt. Avgiftsnivå och användning av influtna avgiftsmedel böranpassas på samma sätt som angetts beträffande handelsgödselkväve. Gruppen föreslår att förbudet mot användning av slråförkortningsmedeli spannmålsodlingen med undantag för rågodling bör kvarstå. I rågodling bedömergruppen att slråförkortningsmedel bör få användas ,förslagsvis , fills sorter med högre slråstyrka finns tillgängliga. Inom områden som är särskilt känsliga ur utlakningssynpunktmed avseende på växtnäringsämnen och kemiska bekämpningsmedel anser gruppen attadministrativa åtgärder i form av restriktioner för växtodlingen kan behövas. Lantbruksstyrelsen bör tilldelas förutökad rådgivning om användning av växtnäring. Vidare föreslår gruppen att 5milj kr ställs fill lantbruksstyrelsens förfogande för försöks- ochutvecklingsprojekt inom växtnäringsområdet. Gruppen konstaterar även attytterligare resurser behövs för olika forskningsinsatser inom området. Behovetav medel för utökad rådgivning, utvecklingsprojekt och forskning börtillgodoses inom ramen för nuvarande miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Slutligen föreslår gruppen att effekterna av hittillsvidtagna och föreslagna åtgärder bör utvärderas inom förslagsvis . 9Överväganden och förslag °P-1987/88:128 Forskningsresultatvisar att jordbruket bidrar till föroreningen av vattenområden. Samtidigtföreligger problem med överskott av spannmål. Mot denna bakgrund har gruppenhaft i uppdrag att undersöka möjligheterna att komma till rätta med dessaproblem genom en lägre intensitet i växtodlingen. Med lägre intensitet avses idetta sammanhang minskad användning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Gruppen skall enligt direktiven även lämna förslag på vilketsätt en minskad användning kan åstadkommas. Strukturomvandlingeni jordbruket har inneburit specialisering och koncentration av produktionentill större och färre företag. Ett ökat antal företag bedrivs helt utan animalieproduktion.Nötkreatursproduktionen har minskat som produktionen av svin ochfjäderfä har ökat. Detta har inneburit en minskad vallodling och en ökadstråsädesodling. Mellan olika delar av landet finns stora variationer vadgäller jordbruksproduktionens omfattning och inriktning samt intensitet iväxtodling och djurhållning. Därmed finns även betydande skillnader ijordbrukets miljöpåverkan mellan olika delar av landet. Användningenav handelsgödsel i jordbruket ökade till mitten av 1970-talel. Därefter haranvändningen av fosfor och kalium minskat. har ävenkväveförbrukningen tenderat att minska. Stora variationer föreligger vad gällerförbrukningen per ha mellan olika delar av landet men även mellan enskildaföretag. Gruppenkonstaterar att sambanden mellan kvävegödsling och avkastning varierar avsevärtberoende på bl. a. skillnader i årsmån och bördighet. Överoptimal gödslingförekommer, särskilt i de fall där även stallgödsel används. Tillgängligastudier visar att kväveullakningen ökar kraftigt vid överoptimala givor. Enminskning av växtnäringstillförseln leder i dessa fall till atl lönsamheten iväxtodlingen kan förbättras. Användningenav kemiska bekämpningsmedel mätt i kvantitet aktiv substans, har med undanlagför slråförkortningsmedel inte tenderat atl öka under I980-ta-let. Nya preparatmed högre verkan per viktsenhet har emellertid kommit i bruk. Detta innebär attkemisk bekämpning kan ha ökat i omfattning även om förbrukningen av mängdenaktiv substans har minskat. Gruppenkonstaterar att i enlighet med 1985 ärs livsmedelspolitiska beslut har relativtomfattande insatser vidtagits för atl minska miljökonsekvenserna av användningenav växtnäring och kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket. Icke förakfiigaresurser har satsats på ett forskningsprogram om miljövänligaproduktionsmetoder inom jordbruket. har getts ökade resurserför rådgivning om användning av växtnäring och kemiska bekämpningsmedel och omalternativ odling. Kemikalieinspektionen och livsmedelsverket har getts ökaderesurser för analys och kontroll av kemiska produkter resp livsmedel. Besluthar fatlats om särskilda insatser inom föroreningskänsliga områden. En aktionsplanhar utarbetats mot havsföroreningar. Trenden mot ökad användning avhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel har motverkats genom bl. a. rådgivningsinsatser,prisreglerings- och miljöavgifter. Enligt förslaget tillaktionsplan mot havsföroreningar är det önskvärt atl redu cera tillförseln av kväve till havet med . En stor del av denna minskning åvilar jordbruket. I aktionsplanen föreslås bl. a. bättre hanteringav 53 stallgödsel,ökad odUng av fånggrödor m.m. Genom dessa åtgärder bedöms Prop. 1987/88:128 tillförseln av kväve till havet kunna minskas . Enligtgruppens bedömning krävs ytterligare ätgärder utöver vad som föreslagits iaktionsplanen för att tillförseln av kväve till havet skall kunna minskas . En minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel bör påsikt leda till en minskad kväveutlakning och etl miljövänligare jordbruk.Begränsningar i växtnäringstillförseln och användningen av kemiska bekämpningsmedelkan enligt gruppens mening vara nödvändiga även för att avlasta redan nitratförorenadevattentäkter och för att förhindra förorening av nu hotade vattenmagasin. Ellmera långsiktigt miljömål bör vara atl jordbruket ställs om till miljövänligareproduktionsmetoder med ett optimalt växtnäringsutbyle i växtodlingen. Enförändring med stor effekt i detta avseende är ökade arealer höstsådda grödor ochökad vallodling. Vidare bör djurhållningen vara anpassad till åkerarealen. Gruppenkonstaterar vidare att dagens hanterings- och spridningsteknik för stallgödseluppvisar stora brister. Detsamma gäller för spridning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Detär gruppens bedömning att åtgärder för att förbättra precisionen vid spridningav såväl stallgödsel som handelsgödsel och bekämpningsmedel är mycketangelägna för atl nedbringa läckaget vid appliceringen. Utveckling av ny teknikför att bättre lösa dessa uppgifter är därför angelägen. Gruppenhar låtit utföra en analys av bl. a. de ekonomiska konsekvenserna av en minskadanvändning av handelsgödselkväve. En minskad användning avhandelsgödselkväve medför enligl den utförda analysen atl avkastningenminskar . Med anpassning av produktionstekniken kanavkastningen sannolikt upprätthållas även vid en lägre tillförsel av gödsel. Deföretagsekonomiska konsekvenserna av en minskad användning avhandelsgödselkväve är därför enligt gruppens mening i de flesta fall begränsad.