prop · GB0336 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88: 36 om den ekonomiska politiken på medellång sikt 1987/88:36 Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden 15 oklober 1987 för den åtgärd som framgår av föredragandens hemslällan. Ipropositionen behandlas - mot bakgrund av långtidsutredning och dessremissbehandling - den ekonomiska politiken på medellång sikl. Regeringenssyn på de ekonomisk-politiska målen och ulvecklingen i den inlernationellaekonomin och den svenska ekonomin redovisas. Vidare redogörs för denekonomiska politik regeringen avser föra för alt medbibehållen balans i ekonomin uppnå en långsiktigt stabil tillväxt ochförbättrad välfärd. Ipropositionen föreslås all godkänner de angivna riktlinjerna för denekonomiska politiken på medellång sikt. 1 1987/88. P"""?- '987/88:36 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 oklober1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , , , R. , , , ,, , Proposition om den ekonomiska politiken på medellång sikt I börian av 1980-talel befann sig den svenska ekonomin idjup kris. Den ekonomiska tillväxten hade stannat av, arbetslösheten ökadesnabbi och var inflationen hög. Dessulom hade både slatensbudgetunderskott och underskottet i affärerna med utlandet vuxit dramatiskt.Några tecken på atl denna utveckling höll på all vända fanns inte. har en anmärkningsvärd förbättring i Sverigesekonomiska läge skett. Tillväxten i ekonomin har under de senasle åren varitförhållandevis god. har haft flera positiva konsekvenser.Sysselsättningen har ökal och arbetslösheten minskal. Reallönerna har ökal ochmed dem den privata konsumlionen. Även invesleringarna har ökat. Ändå har det varilmöjligl alt skapa och upprätthålla balans i utrikesbetalningarna. Trots atl arbelslösheten är internationellt sellmyckel låg har också pris- och löneslegringstaklen sjunkil. Parallellt har slatensbudgetunderskott som andel av BNP reducerats från 1982 till beräknadeca 1987. Inom industrin har vinstläget förbättrats jämfört med 1970-lalet.Detta har, tillsammans med ell förbättrat kapacitetsutnyttjande, medförl en betydandeinvesteringsuppgång. antal olika studier visar också att den svenskaindustrin har genomgått en omfattande omstrukturering och alt den står välrustad inför framliden. Mol denna bakgrund finns det flera goda skäl all seoptimistiskt för den svenska ekonomin. Utgångsläget är ellannat än för bara nägra år sedan. Den akuta krisbekämpningen behöver inte påsamma sätl som första år dominera över andra frågor på denpolitiska dagordningen. Ökad uppmärksamhet kan ägnas ål frågor röranderesursernas användning och välfärdens utveckling på längre sikl. är del viktigt atl hålla i minnet alt problemenför den svenska ekonomin långt ifrån är lösta. De ekonomiska framgångarna underde senasle åren bygger - förutom på den inhemska ekonomiska politiken - ocksåpä en god internationell utveckling och fallande oljepriser. Del Prop.1987/88:36 förmånliga kostnadsläget och den goda vinstnivån i svensktnäringsliv beror bl.a. på två stora devalveringar , vilka ejkan upprepas. Ett förändrat läge i något av dessa avseenden - t.ex. ett mer oförmånligtkostnadsläge - kan vara tillräckligt för atl äventyra den fortsatta vägen motbalans i den svenska ekonomin. Denekonomiska utvecklingen är av avgörande betydelse för välfärden. För att delskall vara möjligt att bevara och förnya välfärdsstaten, med en väl fungerandeoffentlig sektor och etl tillfredsställande socialt trygghetssystem och samlidigltillgodose de välmotiverade kraven på reallöneökningar, krävs en god ekonomisktillväxt. Än mer skärps kravet pä att ekonomin fungerar väl och atl produkfivitetenstiger om vi dessutom vill ha kortare arbetstider. Naturligtvisinnebär detla inte alt ekonomisk tillväxt är ett överordnat mål för politiken.Just därför atl vi på många områden har så höga ambitioner behövs ekonomisktillväxt. Mångaolika typer av åtgärder krävs för all ekonomin skall fungera väl och för allresurserna skall växa. Del är viktigt att efterfrågan i ekonomin är så hög attvi kan ha full sysselsättning. Samlidigl gäller del att inle böria förbruka merän vi producerar. Då hamnar ekonomin snart i obalans. Föratl produktionen skall öka krävs emellertid mer. Vi måste ha etl väl fungerandeutbildningssystem på alla nivåer. Utbildnings- och kunskapsnivån måste varahög, och utbildningssystemet måsle smidigt kunna ställa om sig till förändradekrav. Forskningen mäste vara av hög klass, vilkel bl. a. förulsälter välutvecklade internationella kontakter. Det måsle också löna sig att investerabåde i maskiner och byggnader och i utbildning. Belöningssystemet i ekonomin inleminst skallesystemel - är här av central belydelse. Det måste premiera bådearbete och sparande. Ensnabb resurstillväxt förutsätter också en god anpassningsförmåga, såväl blandhushåll och i företag som inom den offentliga sektorn. Det måste finnas enberedskap all ulveckla nya idéer, starta nya förelag, flytta resurser lill nyaverksamheter och söka nya jobb. Konflikterkan naturligtvis uppkomma mellan olika ekonomisk-politiska mål. En snabb strukturomvandlingmedför att arbetsplatser försvinner i vissa företag, branscher och regioner. Desom då drabbas måste stödjas med möjligheter att söka nya jobb, med omskolningosv. Etl väl fungerande trygghetssystem kan understödja den ekonomiska tillväxtengenom alt del hjälper medborgarna all klara av de oundvikliga anpassningskravsom den industriella omvandlingen och utvecklingen ställer. Strukturomvandlingenseffekter på den regionala balansen måsle beaktas och erforderliga åtgärdersättas in om denna balans störs. Föralt få till stånd investeringar i ekonomin krävs goda vinster i närings livet. Om vinsterna är alltför låga drabbas nämligen både invesleringar, produktion och sysselsättning. De som då träffas hårdast är de med sva gast ställning på arbetsmarknaden. Alltså måsle goda vinster accepteras 3 men de skall leda till investeringar och nya arbetslillfällen. Med industrialisering och ekonomisk tillväxt har oftaföljt en försämrad Prop. 1987/88: 36 miljö. Men det är inget nödvändigtsamband. Ofta har miljöförstöringen varit en följd av alt enskilda människoroch företag tillåtits slita på miljön och försämra den utan all betala för sig.Della går atl ändra. Med en mer ambitiös miljöpolitik, som bl.a. inkluderarekonomiska styrmedel i högre utsträckning än , samt med ny och miljövänligareteknik behöver inle resurstillväxten gä ul över miljön. Den uppgift den ekonomiska politiken slår inför påmedellång sikt är inle enkel. Del gäller att bibehålla balansen i ekonominparallellt med atl grunden läggs för en stabil tillväxt. Detta skall ske utanatt välfärdsstatens principer eftersatts. Inga grupper skall ställas utanförutvecklingen. Inga regioner skall hamna i bakvattnet. skall vår miljöförbättras. Politik på medellång sikt Ett viktigt syfte med långtidsutredningen är att skissera entrovärdig strategi för den ekonomiska politiken på rriedelläng sikl. Det innebärall del är naturligt atl i anslutning till långtidsutredningens publicering -och remissbehandlingen av den - låta ta ställning till denekonomiska politikens uppläggning på medellång sikt. Så skedde också efter 1984års långtidsutredning. Ulvecklingen under de senasle 10-15 åren hareftertryckligt visat på behovet av att den ekonomiska politiken förs utifrån elllängre perspektiv. och på1980-talet växte underskottet i utrikeshandeln. var en följd av en alltsämre ulveckling i de delar av den svenska ekonomin som är utsatta förkonkurrens från utlandet. Först efter ell par år med myckel godakonkurrensförhållanden kunde balansen i utrikeshandeln återställas. För attdenna förbättring skall vara bestående krävs med goda invesleringaroch stabil tillväxt. På liknande sätl förhåller det sig med underskotten istatens budget. Dessa växte kontinuerligt . Därefter har enbelydande förbättring skett. Men så bra som dagens budgetsiffror ser ut allvara är inte den underliggande situationen. En del av budgetförbättringen berorpå atl den nominella lönestegringslakten i varit förhållandevis hög.Det medför ökade statsinkomster på kort sikt - samfidigt som det äventyrarkonkurrenskraften och därmed riskerar atl på sikl urholka statsfinansernaigen. Därför krävs alt den medelfristiga strategin fullföljs, all finanspolitikenär fortsalt slram. Också för atl varaktigt förbättra sysselsätlningssitualionenkrävs en mer långsiktig politik. Med den politik som bedrivits efter 1982 hardet varil möjligt att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Först ellpar år efter politikomläggningen inträffade emellertid en mer märkbar uppgång isysselsättningen och en nedgång av arbetslösheten. För att den skall kunnafortsätta krävs att pris- och lönestegringstakten i kommer ner i nivämed den i omvärlden och stannar där. Även för att bekämpa inflationen krävs atl politikenbedrivs utifrån elt 4 Pris- och lönestegringstakten är starkt beroende bl. a. av Prop.1987/88: 36 människors förväntningar om den framtida ekonomiska ulvecklingenoch den ekonomiska politiken. Detta innebär all del kan ta all fåförtroende för en politik som varaktigt sänker pris- och löneslegringstaklen. Än mer påtagligt är behovet av ett längre perspekfiv närproblem som rör den ekonomiska fillväxten, resursanvändningen och ekonominsfunktionssätt skall åtgärdas. Ekonomisk tillväxt förutsätter inte bara en välavvägd stabiliseringspolitik utan också utbildning och forskning, långsikligainvesteringar, ett väl fungerande skattesystem som premierar arbete ochsparande osv. Många åtgärder vidtagna med dessa syften verkar först i eft perspekfivpå . Mot denna bakgrund kommer jag i det följande att redovisamin syn på den ekonomiska politiken och den ekonomiska ulvecklingen pämedellång sikt. publicerades långtidsutredning (LU87). Den består av en huvudrapport (SOU 1987:3) och 27 bilagor. Huvudrapportenhar utarbetats inom långsiktsenhet och är entjänstemanna-produkt. Bilagorna har en självständig ställning tillhuvudrapporten. har remissbehandlats, och yttrandenhar inkommit från sammanlagt 28 remissinstanser. 1 det följande sammanfallasremissvaren i anslutning till en redogörelse för innehållet ilångtidsutredningen. En mer fullständig sammanfattning av remissvaren lämnas ibilagan lill denna proposition. Syfte, uppläggning och metod har till syfte alt ge underlagför utformningen av den ekonomiska politiken. Analysen av den svenska ekonomingenomförs i utredningen bl. a. rrred utgångspunkt frän några kvanlifieradescenarion. Dessa tecknas i två lidsperspekfiv: 1987-1990 samt 1984-1995.Därutöver analyseras i långtidsutredningen några funktionsproblem i den svenskaekonomin relaterade till skattesystemet, den offentliga sektorn och arbetsmarknaden.Avslutningsvis diskuteras några vidare aspekter på välfärden; inkomst- ochförmögenhetsfördelningen, den regionala utvecklingen och miljöproblemen. LU 87 skiljer sig i ett anlal avseenden från sinaföregångare. Huvudrapporten är kortare och mera problemorienterad, den ekonometriskaanalysen har tonals ned och de bilagor som behandlar specifika problem har enlösare anknytning till huvudrapporten än i tidigare utredningar. Dessaförändringar betraktas av remissinstanserna genomgående som positiva. Flera avdem framhåller all en liknande arbetsmetod bör tillämpas även i fortsättningen. Remissinslanserna understryker atl långtidsutredningenfyller en viktig funktiongenom alt studera och fästa uppmärksamheten på de långsiktiga Prop.1987/88: 36 möjligheterna till och begränsningarna för en gynnsam ekonomiskutveckling. De ekonomisk-politiska målen och deras relation till detallmänna välfärdsbegreppet diskuteras utförligt i LU 87. Målen är fullsysselsättning, hög lillväxl, fast penningvärde, jämn fördelning av levnadsstandarden,regional balans och balans i utrikesbetalningarna. De fem förstnämnda målenbetecknas som övergripande. De är direkt relaterade lill medborgarnas välfärd,dess utveckling och fördelning. Annorlunda förhåller det sig enligl utredningenmed målet om balans i utrikesbetalningarna. Delta är snarare en förutsättningför atl det skall vara möjligl atl uppnå de övergripande målen. Detsammagäller även balans i slalens budget och en god vinstnivå i näringslivet. Deraskoppling till välfärden är indirekt och de bör därför i likhet med bytesbalansmålelbetraktas som intermediära, i den meningen att de behöver vara uppfyllda förall det skall vara möjligt all uppnå de övergripande målen. Remissinstansernadelar i stort denna syn, även om några remissinstanser menar atl frågor rörandeden regionala balansen, miljön och fördelningspolitiken genom denna uppläggningblivit i viss mån åsidosatta. De siffermässiga preciseringarna av den ekonomiska ulvecklingenskall inte tolkas som prognoser. Precis som i de närmast föregående långtidsutredningarnahar de karaktären av kravkalkyler, dvs de är avsedda atl klargöra vad som iolika avseenden krävs av den ekonomiska politiken och av ekonominsfunktionssätt för all det skall vara möjligl atl uppnå vissaekonomisk-politiska mål. Särskilt betonas i långtidsturedningens kravkalkylerbehovet av att åstadkomma en anpassning av pris- och lönestegringslakten tillden lakl som råder i vår omvärld. Ett genomgående tema i remissyttrandena är alt man saknaren analys av medlen för atl åstadkomma den i kravanalysen angivna ulvecklingen.Flera remissinstanser anser vidare att långtidsutredningen borde ha kompletteratsina kalkyler med en analys av alternativa utvecklingsvägar. Behovet av allernalivakalkyler motiveras med att den ulveckling som presenterats av LU särskilt vadavser pris- och löneslegringstaklen anses bygga pä orealistiska bedömningar.Några remissinstanser anser dessulom atl långtidsutredningen bör analyseraockså etl längre lidsperspektiv (). Till grund för långtidsutredningens bedömningar avutvecklingen i den svenska ekonomin ligger antaganden om en något lägreproduktionstillväxt i omvärlden än under de allra senasle åren. Även världshandelnkommer därmed att öka något långsammare . Under1990-talet antas emellertid en viss återhämtning ske; för perioden som helhetförutses världshandeln öka i volym. Inflationen bedöms underhela perioden vara fortsatt låg (ca 3,). Fullmäktige i påpekar att den internationellautvecklingen naturligtvis kan komma att avvika från den av LU antagna. punkl för LU:skalkyler framstår enligt fullmäktiges mening ändock de Prop. 1987/88: 36 valda förulsällningarnasom väl avvägda. Man saknar dock (i likhet med ) enanalys av effekterna för av den ökade integrationen av , och talar mycket för all LU har vall ett väl optimistisktscenario för den framtida internationella ekonomiska utvecklingen. Utredningen framhåller dock att antagandena om den inlernationellautvecklingen kan kullkastas av många olika faktorer. Bakom den bild somtecknats ligger bl. a. förutsättningen att de belydande finansiella obalansersom råder mellan å ena sidan och och delar avVästeuropa ä den andra utjämnas. Etl annat hot mol den skisserade utvecklingen utgör enligtLU förhållandena på oljemarknaden. De bedömningar som gjorts innebär alloljepriset ligger kvar på samma nominella nivå fram som ijanuari1987 (per fal) och att det därefter sker en viss uppgång fram till1995, då priset anlas vara ca per fal. Om oljepriset skulle stigasnabbare innebär det försämrade betingelser för den svenska ekonomin. Vilka problem som följer med en alllför snabb pris-och lönestegringstaklåskådliggörs i de beräkningar långtidsutredningen gjort för perioden 1987-1990.I detla perspekfiv tecknas två utvecklingsvägar för den svenska ekonomin. Denförsta vägen innebär att ekonomin fortsätter atl röra sig mot balans.Tillväxten blir visserligen förhållandevis låg till följd av enbegränsad konjunkturnedgång i omvärlden, men framförallt på grund av den under1986 och 1987 alltför höga pris- och löneslegringstaklen. Under 1989 och 1990kan emellertid BNP-tillväxten åter öka, vilkel medför högre sysselsättning ochlägre arbetslöshet. Avgörande för all denna förbättring skall komma till ståndär atl nelloexporten blir positiv och ger ett ökal bidrag lill lillväxlen.Detta beror i sin tur huvudsakligen på hur relativpriserna på svenska produkterutvecklas. Av kalkylerna framgår alt om della s. k. balansallernativskall kunna förverkligas, är utrymmet för lönekoslnadsökningar inle större än . Detla är löneökningslal som är myckel låga,historiskt sell. Det bör emellertid observeras all även inflationstaklen inomlandet förutses kunna bli myckel låg. Därmed blir del, trots de låga nominellalöneökningstalen, enligl långlidulredningen reallönehöjningar även under dennaperiod. i liksom Tjänstemännens Centrcdorgani-salioninstämmer visserligen i alt lönekoslnadsökningarna i måsle ner iomvärldens nivå. LO anför dock all eftersom de genomsnittliga löneökningarna ikonkurrentländerna inte kan förväntas bli , kan delta enligt LO inte motiverakravel i LU 87. Dessulom är mindre än hälflen av den lägsta ökning somförekommit inom industrin . För att belysa konsekvenserna av en pris- och löneökningstaktenligt del mönster som varit rådande historiskt har utredningen analyserat ytterliga- 7 re ett scenario. Pris- och lönestegringstakten framkommeri detta fall ur beräkningar baserade på historiska samband och alltså inle somkrav pä utvecklingen. I övrigl är förutsättningarna i stort sell desamma. Beräkningarnavisar att BNP-tillväxten då faller mycket kraftigt, och allarbetslösheten ökar. Även blir tillväxten låg och arbelslöshetenhög med svens''.a mätt mätt. Jämförelsenmed balansalternalivet framgår av tabell 1 som visar utvecklingen för vissanyckeltal i de båda alternativen. Del bör noteras, atl 'kalkylerna ulgår frånlägel i den svenska ekonomin så som detta tedde sig . Sedan desshar vissa förändringar skett; så har exempelvis den offentliga sektornssparande förstärkts pålagligt. Jag ämnar återkomma såväl till skälen för deltasom lill hur del påverkar slutsatserna av analysen. Vissa nyckeltal 19881990 enligtbalansalternativet resp. alternativet med snabbare pris- och lönestegringstal Procentuellförändring från föregäende år Alternativetmed snabbare pris- och lönestegringstakl BNP-volym Timlönekostnad"Konsumentpris'' Arbetslöshet=(%) Bytesbalans (miljarder kr, löpande priser)Finansiellt sparande i offentlig sektor (miljarder kr, löpande priser) -12 -17 '' Implicit deflator för privat konsumtion *" Siffrorna enligt den tidigare AKU-definitionen,således Inte helt jämförbara med den fr. o. m. 1987 redovisade ,n Finns det då inte skäl atl i alternativet med allt förhöga pris- och lönestegringslakler kompensera det slora eflerfrågeborlfallelmed hjälp av en mer expansiv finanspolitik och på så vis upprätthålla lillväxloch sysselsättning? LU menar atl detla i praktiken inle är möjligl. Ekonomiskaproblem som beror på försvagad konkurrenskraft och för snabb inflalion kan inlebotas med expansiv eflerfrågepolitik. Snarare riskerar de atl förvärras. Om delinhemska eflerfrågeläget upprätthålls på konstlad väg försämras bytesbalansensnabbt, vilkel sannolikl medför all en väsentligt högre räntenivå än dagenskrävs för atl försvara växelkursen. I sin lur medför della elt fall iinvesteringarna, vilkel bromsar tillväxten på sikl. Vidare tyder erfarenheten - frän :5åväl somomvärlden - på att slora budgetunderskott genererar snabbare pris- ochlönestegringar. Alltså bidrar försöken all upprätthälla eflerfrågenivån via enexpansiv finanspolitik i en situation som denna till att permanenta denalltför höga pris- och löneslegringslakten. Därmed undergrävs möjligheterna atlnå en god ekonomisk tillväxt. På kort sikt beror svenskt näringslivs förmåga altkonkurrera på hemma- Prop. 1987/88: 36 och exportmarknaderna huvudsakligenpå hur kostnaderna utvecklas relativt omvärlden. På finns detemellertid enligl utredningen större möjligheter atl konkurrera med andramedel, nya produkter, bättre kvalitet etc. TCO lägger i sitt remissvar stor viklvid detta. Även i långtidsutredningens beräkningar i det längretidsperspektivet 19841995 framkommer emellertid ett krav pårelativprissänkningar för svensk export av bearbetade varor med ca 0,per år.En orsak lill della är alt svensk industri förefaller tappa andelar pävärldsmarknaden; vid givna relativpriser växer den svenska exporten inte likasnabbi som världsmarknaden. Elt flertal faktorer kan enligl långtidsutredningenförklara detta. Exempelvis har svensk export traditionellt skett till ländervars impori vuxit långsammare än världsmarknaden i genomsnitt. Den svenskaindustrin förefaller även ha haft en oförmånlig produktsammansältning. redovisar dock etl anlal studier av denindustriella ulvecklingen och handeln som ger en något annanbild; svensk export förefaller ha genomgått en myckel snabb omvandling under desenaste tio åren. Enligt utredningen går del emellertid inte att spåra dennautveckling i de faktiska sambanden mellan den svenska exportutvecklingen,relativpriserna och väridsmarknadens ulveckling. LO ifrågasätter dock deutnyttjade sambanden just mot bakgrund av dessa studier. beräkningar visar att en tillväxt iekonomin som helhet på mellan 2 och 2,bör vara möjlig all uppnå vidfullt resursutnyttjande. Denna tillväxt bärs under den kommande 10-årsperio-denupp av bl.a. en lillväxl i anlalel arbetade limmar på 0,, vilken bl.a.sammanhänger med alt befolkningen ökar i de åldersgrupper därförvärvsfrekvensen normalt är som högst. Produktivitetsutvecklingen bedöms barabli marginellt snabbare än under de senasle 10- 15 åren, och väsentligt lägreän under t. ex. 1960-talel. FuUmäktige i anser all en central fräga ärvilka faktorer som bestämmer den långsikfiga tillväxtens storlek och hur denkan påverkas. Arbetskraftsulbudet påverkas bl. a. av skaUesystemet ochproduktiviteten bestäms lill slor del av investeringar i human- och realkapital,som i sin lur påverkas av skallesystemel och av hur väl arbets- ochkapitalmarknaden fungerar. Den diskussion av ekonomins funklionssäU som förs i LUoch i fiera av bilagorna bör i kommande utredningar integreras i bedömningen avden långsiktiga ekonomiska utvecklingen. LO delar LU:s bedömning atl produktivitetsutvecklingen ärav central betydelse för möjligheterna alt förverkliga de ekonomisk-politiskamålen. Även TCO diskuterar i sill remissvar produktivitetens utveckling. EnligtTCO är LU:s bedömning av den möjliga produktivitetstillväxten alllförförsiktig. Tillväxten i balansalternalivet förulsäfter en betydandekapitalbildning. Utvecklingen - då konsumlionen var drivande i 9 lillväxlförioppel- måste alltså vridas i riktning mol elt ökal sparande. är särskilt inom industrin som investeringsverksamhetenbehöver öka. 1987/88:36 Delta sammanhänger med strävandena att skapabalans i utrikeshandeln. Endasl om industrin byggs ul är del möjligt all skapa ellvaraktigt överskott i bytesbalansen. En förnyelse av produktionsapparaten ochtekniken är också nödvändig om de kvalitativa aspekterna i välfärden - såsom enbättre miljö skall kunna förverkligas. För alt den nödvändiga invesleringsutvecklingen - ca 3,5 %per år inom näringslivet - skall komma lill stärd krävs del alt företagenförväntar sig en god framtida vinstnivå. I beräkningarna har vinstnivånförutsatts vara marginellt lägre än 1984. Denna vinstnivå har bedömts varatillräcklig för att ge en avkastning på invesleringar i industrin som är tillfredsslällandei förhållande till alternativa placeringar i finansiella tillgångar. Den tekniska utvecklingens och därmed de immateriellainvesteringarnas roll för ekonomisk tillväxt las upp av bl. a. styrelsen förteknisk utveckling (STU) som menar all de immateriella invesleringarna måstetillmätas en allt större betydelse när del gäller industrins förmåga attupprätthålla och öka sin konkurrenskraft. Del kan därför diskuteras om den typav makromodeller som använts i LU är tillräckliga för en bedömning av denödvändiga villkoren för industrins utveckling. i länefterlyser en mer genomgripande diskussion om utbildningens belydelse för denframtida utvecklingen.