prop · GB03176 · 1987-12-31 00:00:00 — Inventering och samråd bör varanyckelord i en sådan process." Kommunförbundetanser att en satsning på äldre inte enbart är en resursfråga, utan i hög graden fråga om synsätt. Styrelsen menar att det här finns utrymme för utvecklingsinsatseri kommunerna. Göteborgskommun delar i stort beredningens uppfattningar i fritids- och kulturfrågor. "Beredningen betonar att "samhället" har ett särskilt ansvar föratt de mest svaga i grupperna får möjlighet till fritids- och kulturupplevelser.Även föreningar och organisationer bör dock kunna utforma sina aktiviteter såatt de svagare grupperna blir mer delaktiga i dessa." - Kommunerna bör i sina bostadsförsörjningsprogramsärskilt beakta äldre och handikappade personers bostadsbehov. - Teknikutveckling i byggnadsbranschen bör stimulerasför att möjliggöra kvarboende vid ombyggnad av bostadshus. - En effektiv bostadsförmedling och en utveckladboendeservice är vikfiga förutsättningar för att äldre människor skall få goda boendeförhållanden. Flertaletav de remissinstanser som berör bostadsfrågorna i sina remissvar delarberedningens bedömning. och Spri ser med tillfredsställelseatt primärkommunernas ansvar för bostadsförsörjning och planering för alla gruppersom behöver särskilda boende- och vårdformer ånyo fastslås. kommun ochkommunförbundet anser att kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen iförhållande till ansvar för institutionsvården bör preciseras. ,, och kommuner, SHR och PRO anser att arbetet med att förbättra tillgängligheten i bostadsbeståndet måste 20 HCK menar att målsättningen bör vara att hissskall installeras i Prop. 1987/88:176 alla hus med mer än en våning, medanStockholms kommun anser att höjda Bilaga 4 hissbidrag och fler incitamentbehövs för att främja hissinstallationer. kommun menar att hissbidragetbör finnas kvar tills vidare. och kommuner samt kommunförbundetunderstryker att boendeservicen måste förbättras. menar attboendeservicedelegationen bör prioritera projekt som är inriktade på varsamombyggnad och där de boende ges en framträdande roll. Även bostadsstyrelsendelar den åsikten. kommun och HCK är kritiska till att kommunernanumera skall svara för av kostnaderna för bostadsanpassningsbidraget.HSB-och PRO anser att de kommunala bostadstilläggen måste förbättras. PRO anseratt det fortfarande finns allt för många äldre som bor kvar i undermåligabostäder där det är svårt att ge en god omvårdnad. och kommun betonar vikten av enväl fungerande bostadsförmedling. 6 Mål och inriktning för äldreomsorgen - Alla människorskall ha rätt till en god service och vård. Den skall ges på ett sakkunnigtsätt och med respekt för den enskildes integritet. Den enskildes möjligheteratt bibehålla och/eller utveckla sin funktionsförmåga skall stärkas. - Alla människorskall, oberoende av behovet av service och vård, ha rätt till delaktighet ochgemenskap med andra människor. Detta innebär att den enskildes behov avkontakter, aktiviteter och ett varierat' dagsinnehåll skall främjas. Individensintressen och vanor skall respekteras och understödjas. - Äldremänniskors behov av service och vård bör främst tillgodoses genom , åtgärder som är till för alla. Insatserna skallinte göras beroende av den Samtliga remissinstanser som yttrar sig om beredningensförslag till mål och inriktning för äldreomsorgen tillstyrker dessa. SHR, HCK, DHR och HfR anser att handikappfrågorna intetillräckligt beaktas. i , och Katrineholmkommuner anser att glesbygdsfrågorna inte fått tillräcklig belysning. Flerainstanser, bland annat PRO betonar att omställningen i äldreomsorgen måstegöras försiktigt. , och Eskilstunakomtnuner menar alt takten i omställningen måste bestämmas lokalt och attbesparingsambitioner inom institutionsvården inte får utgöra motiv. Svedalaoch komtnuner trycker på att iristitutionsalternativet måste finnas kvarför ätt dé äldre skall fä valfrihet. "allmänna grundsyn är att samhällets samlade insat ser för äldreomsorg måste väl anpassas till de starkt varierande individuella behoven. Samhällets äldreomsorg måste präglas av att den enskilda männi skans identitet och integritet skall respekteras och värnas. Den måste också 3q vältillgodose människornas behov av trygghet och gemenskap." Landstingsförbundetmenar att "äldreomsorg i utveckling är det senaste i Bilaga 4 en rad avvårdpolitiska dokument som behandlar äldrefrågan med ansats tillframtidsperspekfiv. Slutbetänkandet får främst ses som en kodifiering av senareårs utveckling och synsätt inom de samhällssektorer som berörs av omsorg om deäldre. Endast ett fåtal nya överväganden och konkreta förslag framkommer ochbetänkandets innehåll har mest karaktär av preciseringar av kända problem ochbehov med en uppstramning av fidigare fastlagda principer." Rödakorset konstaterar att "målen för äldreomsorgen är för allmänthållna. Betänkandet innehåller få konkreta förslag. Även de delmål som avges ibetänkandet är i de flesta fall allmänna och ger begränsade möjligheter attbedöma hur den framfida äldrevårdens inriktning och verksamhet kommer att svaramot de uppställda målen. En resultatutvärdering av den framfida äldrevårdenförutsätter mer konkretiserade och preciserade delmål." - Människor med omfattande omvårdnadsbehov behöverservicebostäder, dvs. olika typer av särskilda boende- och vårdformer somförenar en god och trygg service och vård med en bra boendemiljö. - Servicebostäder bör utgöra små enheter, som är välintegrerade i den övriga bostadsbebyggelsen. - Gruppboende, som är en form av servicebostad där enmindre grupp delar vissa gemensamma utrymmen, bör byggas ut. - Servicebostäder är ett primärkommunalt ansvar såvälvad gäller att inrätta sådana som att svara för social service och omvårdnadinklusive enklare uppgifter av sjukvårdskaraktär. Primärvården svarar förövriga sjukvårdsinsatser. Kommunförbundetär tveksamt till och tror inte att det. är möjligt attanvända begreppet servicebostäder som sammanfattande benämning på bostäder dären god service och vård kan erbjudas i kombination med boendet. Det kan föratankarna till att det är fråga om en ny typ av specialbostäder för äldre.Kommunförbundet anser också att beredningen är oklar när det gällerdefinitionerna av begreppen "boende" och "institution".Jönköpings kommun ansluter sig till ett enhetligt servicebostadsbegrepp. Flertaletremissinstanser som yttrar sig i fråga om servicebostäder delar beredningens uppfattning. och delar bered ningens uppfattning att servicebostäder som förenar en god och trygg service och vård med en bra boendemiljö och som utgör små enheter väl integrerade i den övriga bostadsbebyggelsen behövs. anser att stora krav 3] ställspå den kommunala bostadsförsörjningen att planera för tillräckligt Prop.1987/88:176 många servicebostäder framöver. DHRbetonar att den enskilde själv måste kunna välja boendeform. DHR tar ävenbestämt avstånd från att kraven på fullvärdigt boende skulle mjukas upp när detgäller villkoren för statsbidrag fill personalen inom den sociala hemhjälpen. PROansluter sig till beredningens förslag och menar att man vid utformningen av deolika alternativen till servicebostäder måste beakta närheten till hembygd ochanhöriga. HSBbeklagar att beredningen i så stor grad förbisett möjligheterna att utvecklaäldreomsorgen i andra former än de traditionella hos kommunerna. HSB har sedanlång tid tillbaka samverkat med kommuner och landsting genom att tillhandahållaservicelägenheter i bostadsrättsföreningar. I dessa bör bostäderna upplåtasdirekt till de äldre och inte via kommun eller landsting. Huvudmännen bör kunnastödja den enskildes förvärv av bostadsrätt genom lån i kombination medsäkerhet i form av panträtt i bostadsrätten. SPRförordar ökad satsning på servicebostäder där möjlighet finns att få ökadesjukvårdsinsatser. kommun anser att man kan tillgodose behov av storahjälpinsatser i servicebostäder, men att dessa inte får bli en form avsjukvårdsinstitutioner. anser att det inte behövs någonspecialboendeform utöver och servicelägenheter. ,, HCK och DHR delar beredningens uppfattning att gruppboendet bör bestå avfullvärdiga bostäder. Det finns annars risk att dessa får eninstitutionsprägel. och kommuner menar däremot attfullvärdighetskravet borde släppas. , och PROmenar att en kraffig satsning på gruppbostäder behövs. hargoda erfarenheter av gruppboende men menar att sjukvårdshuvudmännen bör ansvaraför dessa. SDR menar att särskilda gruppbostäder för döva behövs. Flerakommuner bör gå samman för att fillskapa sådana. HCK anser att gruppbostäderbör byggas för högst fyra boende. Både HCK och DHR betonar att den enskildemåste få välja om han vill flytta till en gruppbostad. Nästansamtliga remissinstanser som yttrar sig i fråga om ålderdomshemmen instämmer iberedningens bedömning att dessa bör finnas kvar men utvecklas. Sundsvallskommim anser dock att någon mellanform mellan eget boende ochlångtidssjukvården, i form av moderniserade ålderdomshem, inte behövs. Malmökommun anser att samma statliga lån borde utgå vid nybyggnad av ålderdomshemsom vid ombyggnad. SPFanser att beredningen inte tillräckligt beaktat de forskningsresultat som undersenare år påvisat att många äldre känner stor otrygghet i egen lägenhet och att en lösning på detta kan vara ett boende iålderdomshem. 1987/88:176 Äldre typer av ålderdomshem bör dock enligtförbundet moderniseras. Bilaga 4 komtnun redovisar liknandeåsikter. - Fler människorskall kunna erbjudas service och vård i den vanliga bostaden elleri servicebostad, som alternativ till långvarig vård vid sjukvårdensinstitutioner. - Sjukhem skallfinnas lokalt som stöd för service och vård i hemmen. Stor vikt bör läggas vidrehabilitering. Sjukhemmen skall erbjuda växelvård, avlastning och vård ilivets slutskede. - Delångvårdsmedicinska klinikerna skall vidareutvecklas och inriktas motgeriatrisk rehabilitering. - Miljön ochlevnadsvillkoren vid institutionerna skall förbättras. Målet bör vara attenkelrum med egen toalett och dusch kan erbjudas långvarigt sjuka. De remissinstanser som yttrar sig om långvårdsklinikernasinriktning delar beredningens förslag. Även bedömningen att de centralasjukhemmen successivt bör ersättas med annan vård får stöd blandremissinstanserna. Däremot finns delade meningar om de lokala sjukhemmensinriktning. Flera remissinstanser, t.ex. LO, TCO, och Haningekommuner stöder beredningens uppfattning att sjukhemmen huvudsakligen skallerbjuda växelvård, avlastning och vård i livets slutskede. Majoriteten bland remissinstanserna menar dock att delokala sjukhemmen måste inriktas mot att i mer eller mindre hög grad svara förlångvarig vård för personer som har mycket stora hjälpbehov. Hit hör de bådakommunförbunden, PRO, SPF, Spri, HSB, och länslandsting. menar att "beredningen inte redovisatsjukhemmens båda roller på ett tillfredsställande sätt. Till lokala sjukhemmensprimära uppgifter hör förutom rehabilitering även att svara för långvarigavistelser ibland till livets slut för människor som inte klarar eget elleralternativt boende i servicehusbostäder." SPF anser att situationen för de personer som inte kanrehabiliteras inte tillräckligt beaktas. PRO menar att det måste finnastillgång till permanenta vårdplatser för de som har allvarliga former avåldersdefekter och ohälsa. "PRO anser det naturligt att inte avveckla decentrala sjukhemmen förrän de lokala sjukhemmen byggts ut även med resurser förmer omfattande vårdinsatser." i menar att inriktningen för delokala sjukhemmen bör vara densamma som för ålderdomshemmen, dvs. egen bostad,eget hyreskontrakt och en aktiv boendemiljö. Flera remissinstanser framhåller att beredningensmålsättning för långtids sjukvårdens förändring måste genomföras långsiktigt och med stor varsam het. I avvaktan på att större förändringar kan genomföras måste åtgärder 33 3 1987/88.1 saml. vidtas för att göra tillvaron bättre för de åldringar somfinns pä institutioner- Prop. 1987/88:176. na. noterar att den psykiatriska vården knappast allsbehand- Bilaga 4 lats av beredningen. - Den socialahemtjänsten skall byggas ut och kvaliteten förbättras. Arbetet skallorganiseras så att hjälp kan ges alla tider . - Social serviceoch omvårdnad, inklusive enklare uppgifter av sjukvårdskaraktär, är densociala ansvarsområde. - Den enskildeskall få ett vidgat inflytande över service och vård. De remissinstanser som yttrar sig om den socialahemtjänsten delar beredningens förslag till inriktning. Flera instanser menaratt beredningens ambitioner är höga i förhållande till nuvarandeläge. anför att många av beredningensmålsättningar är goda. "Som exempel kan nämnas den om att ha en flexibelorganisation där hjälpinsatser kan anpassas efter aktuell situation och därsamordningsproblemen minimeras liksom att bygga ut den sociala ochförbättra kvaliteten och organisera arbetet så att hjälp kan ges alla tider pådygnet. Man måste dock vara klar över att dessa högt ställda mål innebär mycketstora krav på arbetsledning, personal och resurstillgång." HSB och menar att en utveckladboendeservice bör kunna avlasta den sociala uppgifter av renservicekaraktär. HSB menar att "arbetsuppgifter inom den socialahemtjänsten erfarenhetsmässigt och i betydande utsträckning lika väl kanutföras ay personal anställd i bostadsorganisationens fastighetsförvaltning. Givetviskrävs viss utbildning härför men den kan lätt planeras och samordnas med denutbildning som sker av personal i den sociala ." HCK anser det viktigt att en gränsdragning mellan densociala och den utvidgade fastighetsskötseln klargörs. När detgäller service som omfattas av den sociala måste-överklagningsrättföreligga. SRF är mycket tveksamt till att kommunala verksamheterläggs över på . föreningar och kooperativ m.m. Det finns flera påtagliga risker med folkrörelseövertagande av verksamheter som tillgodoser grundläggandeservicebehov. SHR, SDR och SRF menar att handikappsynpunkterna intetillräckligt beaktas. SHR menar att "måste kunna tillgodosebehoven ocksä hos dem som i avsaknad av tal inte så lätt kan beskriva sittbehov och förklara, hur det skall tillgodoses. måste vara till ävenför barndomsdöva, som kommunicerar på teckenspråk, vuxendöva, hörselskadade,dövblinda, äldre med långvariga sjukdomar och andra med funktionshinder." SDR framhåller att teckenspråkig personal saknas, att detsaknas kunska per om dövas behov och att fler döva bör anställas inom . HfR betonar att hörselomsorgen bör utvecklas i och 5/?Fbetonar att heminstruktörerna måste finnas kvar även om den allmänna kompetensen 34 bland personalen i förbättras. 5PF menar att pensionärer bör kunna anställas ihemtjänsten på ungefär Bilaga 4 samma villkor som övrig personal. Anställningenkan vara tidsbegränsad. Arbelarskyddsstyrelsen "finner det mycketanmärkningsvärt att arbetsmiljöfrågorna över huvud taget inte berörs iutredningen." Styrelsen betonar vikten av att de äldres bostäder utformasså att även personalens arbete kan utföras utan att arbetsskador uppkommer.Utrymme måste t.ex. finnas för lyfthjälpmedel. Representanter förskyddsorganisationen och skyddsombud bör ingå i vårdplaneringsgrupper. - Dagverksamheter i kommuner och landsting skall utvecklasoch samordnas. Flertalet av de remissinstanser som kommenterarberedningens överväganden om dagverksamheter är positiva. Det gäller t.ex.Lfl«(/.$f(/7gi/ör/7w«(yer, och kommuner och Gävleborgsläns landsting. landsting och kommun framhåller attsamordning av olika former av dagverksamheter inte kan ske fullt ut.B/e/:;'/!ge/fltti/fl«rf.yr/«g anser att "det är nödvändigt med en utbyggdsamverkan inom föreningslivet, så att redan uppbyggda verksamheter inomförenings- och organisationslivet inte får konkurrens från ellerlandstingsdriven verksamhet utan i stället får stöd att utveckla sinverksamhet. Vad gäller dagverksamheter för åldersdementa är landstingetserfarenhet att det är svårt att integrera dessa i dagverksamhetér som riktarsig till alla äldre. Därför bör en fortsatt utbyggnad av särskildadagverksamheter för åldersdementa ske." menar att det bör utredas närmareunder vilka former verksamheten vid dagcentraler bör bedrivas . - Primärvården skall byggas ut och svära för medicinskvård i hemmen. Rehabilitering och hälsovård för äldre är viktiga uppgifter. RPG och kommun instämmer i beredningensbedömning att primärvården även fortsättningsvis måste byggas ut. TCO menar att distriktssköterskorna fått förändradearbetsuppgifter. "Distriktssköterskan måste i högre grad ha tid och utrymme för ett aktivt, uppsökande arbete som kan trygga de äldres och handikappades situation. Hon måste också på ett bättre sätt ges möjligheter attutgöra ett stöd för hemtjänstpersonalen, de anhöriga och undersköterskorna. . .. Tilltron till hemsjukvården, både hos patienter och anhöriga, riskerar attrubbas om inte resurserna byggs ut." och PRO instämmer i beredningensbedömning att den förebyggande hälsovården behöver utvecklas. PROkräver"att äldrehäl-sovardén, liksom t.ex. företagshälsovården, skall betraktassom en verksam- het där man via regelbundna kontakter med de enskildaindividerna och Prop. 1987/88:176 deras livsmiljö kan finna deriskindivider och riskmiljöer som behöver Bilaga 4 insatser och hjälp." - Färdtjänsten skall vidareutvecklas så att den enskildekan resa enkelt och bekvämt till ett pris som är jämförbart medkollektivtrafikens avgifter. Remissinstanserna delar beredningens överväganden omfärdtjänstens utveckling. LO delar beredningens uppfattning att en länsfärdtjänst äratt föredra. Ett förslag till en sådan reform borde utarbetas. och kommuner menar att det ärtveksamt att fortsätta att bygga ut färdtjänsten. Målsättningen bör vara attytterligare handikappanpassa de allmänna kommunikationssystemen. WC/w menar att regler Om handikappstödet bör införas i enreviderad § 21 i socialtjänstlagen. Där bör också införas en rätt tillfärdtjänst. 5Pf instämmer i beredningens överväganden men menar attriksfärdtjänstens regler måste förenklas. Statskontoret och SPR anser att behovet av personal i framtidensäldreomsorg inte tillräckligt belysts i beredningens betänkande. "Såvitt statskontoret kunnat finna baserar sigberedningens antaganden om personalbehov på en, i förhållande till dagsläget,höjd ambitionsnivå. Av beräkningarna framgår däremot inte vad en oförändradambitionsnivå skulle innebära eller vilka möjligheter som finns till omprövningoch omprioritering inom systemets ram. Statskontoret finner en närmarebelysning av personalbehovet inom äldreomsorgen - och då i relation till ävenangränsande områden såsom primärvården, psykiatrin och omsorgsvården - angelägen.... Enligt statskontorets uppfattning är rekryteringsbehovetdärmed inte enbart ett problem för socialsektorn utan i hög grad ettvälfärdspolitiskt och samhälleligt problem som berör såväl arbetsmarknadensinriktning i stort och grundutbildningarnas och fortbildningens dimensioneringm.m. Frågor som inte kan lösas av enskilda kommuner." AMS konstaterar att "det råder stor brist på vård-och omsorgspersonal, inte minst inom äldreomsorgen som f.n. byggs ut.Rekryteringssvårigheterna är särskilt uttalade inom . . . .Rekryteringen till hälso- och sjukvårdsarbete har hittills varit av tillflödet till arbetskraften av yngre och medelålders kvinnor.Hälso- och sjukvården som svarade för mindre än över 25 av personer i åldern 2554 år. Barn- ochäldreomsorgen som torde förbli bland de sysselsättningsmässigt mest expansivaområdena, söker i huvudsak sin arbetskraft i samma åldersgrupper som hälso-ochsjukvården. Man kan Prop. 1987/88:176 alltså förutse omfattanderekryteringssvårigheter inom dessa områden under Bilaga 4 ." Utveckling av personalpolitik och arbetsorganisation - Kommunerna bör ge högsta prioritet åtpersonalpolitiskt och arbetsorgani satoriskt utvecklingsarbete inom den sociala . Berörda myn digheter och organisationer på central nivå bör samordna sina insatser och ge stöd till detta. - Rekryteringen till den sociala måstestimuleras. Nya former av arbetsplatsförlagd utbildning bör vara ett led i ett sådant arbete. Flertalet remissinstanser delar beredningens mening atthögsta prioritet bör ges åt personalpolitiskt och arbetsorganisatorisktutvecklingsarbete. Statskontoret menar att "en omprövning avanställningsvillkoren blir sannolikt nödvändigt, liksom att finna andra vägaratt göra arbetet mer attraktivt t.ex. ändrad arbetsorganisation, bättrekarriärmöjligheter etc. Detta ökar kostnaderna för befintlig personal, menminskar kostnaderna för nyrekrytering, som uppgår tillbetydande belopp." saknar "resonemang om verksamhetsmåloch personalpolitik som kunde ha varit av intresse för framtiden. Styrelsenvill poängtera betydelsen av att målen för utbildningen står i samklang med deverksamhetspolitiska målen inom . . . .Rekryteringsproblematiken ärenligt styrelsen inte bara ett ansvar och en uppgift för kommunerna utan detligger i hela samhällets intresse att engagera sig i frågan. Här måste ävenskolan, personal- och pensionärsorganisationer, arbetsförmedling med fleraorgan hjälpa till." AMS har i samråd med Kommun- och Landstingsförbundenutarbetat ett handlingsprogram i rekryteringsfrågor, där bl.a. betydelsen avheltidstjänster poängteras. Förbundsstyrelsen ser det som angeläget attmotsvarande program tas fram på såväl regional som lokal nivå runt om i landet. TCO konstaterar "att de som nyanställs stannaralldeles i verksamheten och detta är ett problem som inte baraleder till att det uppstår problem att ersätta den personal som slutar. . . .Arbetsbelastningen för de som har arbetsledande funktion blir tung.Konsekvenserna blir att allt för stor del av arbetsledarnas tid åtgår filladministrativa och återkommande introduktionsinsatser för nyanställda som i deflesta fall saknar adekvat grundutbildning. . . . För att arbetsledarna skallkunna leva upp till sin viktiga roll så behöver arbetsbelastningen minska förmånga av dem. Detta kräver bl.a. högre personaltäthet. I detta fall vill TCOockså peka på behovet av regelbunden handledning för arbetsledarna." menar "att nyrekrytering,utbildning, metodutveck- Hng och anställningsvillkor är nyckelbegrepp som komriiunerna kommer att få arbeta mycket med framöver. Genom den utveckling som beredningen skisserar ställs inför betydande svårigheter." Kommunen menar vidare att äldreberedningen inte tillräckligt beaktar den 37 avgörandebetydelse som rekryteringsmöjligheterna och förmågan attbehål- Prop.1987/88:176 la redan anställd personal faktiskt har. menar "att arbetsskadorna är ettallvarligt problem som måste ägnas särskild uppmärksamhet i detta sammanhang.För att utvecklingsarbetet skall få den tyngd som krävs behövs tillskott avresurser från centralt håll och en mer samordnad organisation krävs med stödtill utvecklingsansvariga." Beredningens överväganden bl.a. om att kommunerna, bör gehögsta prioritet åt personalpolitiskt och arbetsorganisatorisktutvecklingsarbete inom den sociala delas av . "Dock vill kommunen framhålla att detta är en resursfråga av betydandeekonomisk omfattning som centralt bör stimuleras genom särskildainsatser." - Personal somsaknar grundutbildning inom den sociala bör få detta inom denärmaste åren, och fortbildning av all personal om den förändrade inriktningenav service och vård för äldre bör genomföras. - Gymnasieutbildningenbör förlängas till enligt expertgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningens förslag, och vårdlinjen och den sociala servicelinjen börsamordnas. Beredningens förslag att samordna social servicelinje ochvårdlinjen i gymnasieskolan får stöd av samtliga remissinstanser som yttrar sigförutom och DHR. är positiv till en viss samordning avvård- och sociala servicelinjen. "Däremot bör, enligt styrelsen,.vissadelar av utbildningen vara åtskilda. Det är för stora skillnader vad gälleruppgifter, arbetsmiljö, kultur och traditioner rriellan sjukhus och hemtjänstför att värdbiträden och undersköterskor i öppen respektive sluten vård skallkunna få erforderlig yrkeskompetens vid en helt sammanhållen utbildning." , , Spri och SÖtillstyrker att de båda linjerna samordnas. Detta måste dock förenas med attutbildningen förlängs med .