prop · GB03130 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:130 om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Regeringen föreslår all anta del förslag som harlagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen föresläs vissa ändringar i lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt i syfte all skärpa behandlingen av vissaintagna som avtjänar längre fängelsestraff. Ändringarna innebär bl. a. att dengrupp av intagna som skall kunna särbehandlas i fråga om placering i ochvistelse utom anstalt utvidgas till alt omfatta, förutom intagna som har dömtsför grov narkotikabrotlslighel lill fängelse i lägst , andra intagna somavtjänar fängelse i lägst . En förutsättning för denna särbehandling är atldel kan befaras atl den intagne är särskilt benägen atl avvika eller fortsättaen brottslig verksamhet av allvariig karaktär innan verkställigheten har avslutals. Särbehandlingen innebär enligl förslaget all den intagnealllid skall vara placerad i sluten riksanslall. Vidare skall utevistelse förden intagne få medges bara i form av s. k. särskild permission som alllid skallske under bevakning. Formerna för prövningen av de aktuella fallen stramas upppå olika sätt, bl. a. genom all besluten alltid skall fattas avkriminalvårdsstyrelsen. Den nuvarande befogenheten för regeringen att för en vissintagen besluta om särskilda restriktioner beträffande försändelser m.m., besökoch telefonsamtal skall få utnyttjas inte bara då det är påkallat med hänsyn lillrikets säkerhet. Sådant beslut skall få meddelas också beträffande en vissinlagen, som har dömts för våldsbrott av lerroristkaraktär. Vidare föreslåsregeringen få befogenhet att under motsvarande förutsättningar besluta altfrågor om permissioner och andra utevistelser beträffande en viss inlagen skallöverlämnas lill regeringen för avgörande. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I 1987/88. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt delsatte,!, II, 14, 31, 32, 34 och 59 §§ skall ha följande lydelse,dels att del i lagen skall införas en ny paragraf, 58 a §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid fördelning av de intagna mellan lokalanslaller och riksansiallerskall följande allmänna riktlinjer vara vägledande. Den som undergår fängelse i högst ell år skallföreträdesvis vara placerad i lokalanslalt, om inte annan placering ärpåkallad med hänsyn lill föreliggande fara för all den dömde allvarligt störordningen genom att nyttja eller förfara olagligt med narkotika eller annars avsäkerhetsskäl. Den som undergår fängelse placerasföreträdesvis i riksanstalt. När så behövs för en ändamålsenlig förberedelse avfrigivning, får den intagne överföras lill lokalanslalt. Placering i sluten anstalt enligl Placering i sluten anstalt enligt 7 § tredje stycket skall, om inte an- 1§ tredje stycket skall ske i riks- nat föranleds av synnerliga skäl, anstaltoch därvid företrädesvis i ske i riksanslall och därvid företrä- sådananstalt eller avdelning av an desvis i sådan anstalt eller avdel- stallsom är särskilt lämpad att till- ning av anstalt som är särskilt läm- godosekraven på hög säkerhet, pad atl tillgodose kraven på hög sä kerhet. Vid fördelning av de intagna mellan öppna och slutnaanstalter iakttages följande. Inlagen bör placeras i öppen anstalt, om icke annanplacering är påkallad med hänsyn till säkerhetsskäl eller med hänsyn till attmöjlighet bör beredas honom till sådant arbete eller sådan undervisning,utbildning eller särskild behandling som icke lämpligen kan anordnas i öppenanstalt. Vid bedömningen av om säkerhetsskäl påkallar annan placering skallbland andra omständigheter beaktas om fara föreligger för alt den intagne skallavvika eller allvarligt störa ordningen genom all nyttja eller förfara olagligtmed narkotika. Den som har dömts till fängelse i Den som undergår fängelse i lägst för grovt narkotikabrott och den som i annat eller grov varusmuggling av narko- fallhar dömts till fängelse i lägst två fika eller för försök, förberedelse, årför grovt narkotikabrott eller stämpling eller medverkan till brott grovvarusmuggling som avser nar- som angetts skall placeras i slu- kotikaeller för försök, förberedd- len anstalt, om del med hänsyn till se,stämpling eller medverkan lill Senaste lydelse 1984:395. Senaste lydelse 1984:395. arten av hans brottslighet eller annars kan befaras althan är särskilt benägen alt forlsälla en brottslig verksamhet av allvarligkaraktär innan verkställigheten i anstalt har avslutals. Tredje stycket gäller ej, om annan placering krävs för enändamålsenlig förberedelse av förestående frigivning eller annars synnerligaskäl föreligger för placering i öppen anstalt. brott som angetts skall placeras i sluten anstalt, omdel med hänsyn lill arten av hans brottslighet eller annars kan befaras all hanär särskilt benägen all avvika eller fortsätta en brottslig verksamhet av allvariigkaraktär innan verkställigheten i anstalt har avslutals. Prövningav om placering i sluten anstalt skall ske med stöd av tredje stycket skallske så snart verkställighet påbörjas eller annars så snart det flnns anledningtill det. Ett beslut om sådan placering skall omprövas när del finns anledningtill det, dock alltid från föregående prövning. 11 §3 För att underlätta anpassningen i samhället kan den som är intagen i lokalanslaltmedges atl under arbetstid utföra arbete eller dellaga i undervisning,utbildning eller annan särskilt anordnad verksamhet utom anstalten. Vidanstalt som sagts bör särskilda åtgärder vidtagas föratt främja verksamhetav detta slag. Medgivandesom avses i första stycket kan lämnas även den som är inlagen i riksanslall, omsärskilda skäl föreligger. Vad som har sagts nu gäller dock inte en inlagensom avses i 7 § tredje stycket och som är placerad i sluten riksan-slah. Medgivandesom avses i första stycket kan lämnas även den som är inlagen i riksanslall, omsärskilda skäl föreligger. Vad som har sagts nu gäller dock inte en inlagensom avses i 7 § tredje stycket. I4§'' Inlagen skall beredas tillfälle lill lämpligfritidssysselsättning. Han bör uppmuntras all ägna sig ål egna intressen somkan bidra till hans utveckling. I den utsträckning det lämpligen kan ske börhan få möjligheter att genom tidningar, radio och television följa vad somhänder i omvärlden. Hans behov av förströelse bör tillgodoses i skäligomfattning. Omdet lämpligen kan ske, bör inlagen beredas fillfälle alt utom anstalten påfritid dellaga i sådan föreningsverksamhet eller annan liknande verksamhet somär ägnad att underlätta anpassningen i samhället. Därvid kan föreskrivas attden intagne skall stå under tillsyn. Andrastycket gäller ej en inlagen som avses i 7 § tredje stycket och som är placeradi sluten riksan-stah. Andrastycket gäller ej en inlagen som avses i 7 § tredje stycket. ' Senaste lydelse 1982:401. * Senaste lydelse 1982:401. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Regeringen kan för visst fall förordna om avvikelse frånbestämmelserna i 25-30 §§, om det är påkallat med hänsyn fill rikels säkerhet. Sådant beslut får meddelas även beträffande en vissinlagen som har dömts för brott som avses i 1. konventionenför bekämpande av olaga besittningslagande av luftfartyg (SÖ 1971:17), 2. konventionenför bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet (SÖ 1973:48), 3. konventionenom förebyggande och bestraffning av brott mot diplomater och andra internationelltskyddade personer (SÖ 1975:30), 4. deneuropeiska konventionen om bekämpande av terrorism (SÖ 1977:12), 5. konventionenmot tagande av gisslan (SÖ 1980:26) eller för annat brott som har innefattat användande av våld, hoteller tvång för politiska syften, om det är påkallat med hänsyn lill risken föratt den intagne medverkar tiU sådan brottslig verksamhet underverkställigheten i anstalt. För all underlätta anpassningen i samhället kan inlagenbeviljas tillstånd all lämna kort lid (korttidspermission),om ej påtaglig fara för fortsatt brottslig verksamhet eller avsevärd fara förannat missbruk föreligger.Vid bedömningen skall särskilt beaktas om den intagnehar nyttjat eller förfarit olagligt med narkotika inom anstalten eller ulangiltigt skäl vägrat atl lämna urinprov enligt 52 d §. Korltidspermission får också ges, om annan särskildanledning föreligger än som anges i första stycket. En inlagen som avses i 7 § tredje En intagen som avses i 7 § tredje stycket och som är placerad i slu- stycket får ej beviljas korllidsper- ten riksanslall får ej beviljas kort- mission med slöd av första stycket lidspermission med slöd av första och får i övrigt beviljas sådan per- slyckel och får i övrigt beviljas så- mission endast om synnerliga skäl dan permission endast om synnerii- föreligger därtill, ga skäl föreligger därtill. För korttidspermission får ställas För koritidspermisson får ställas de villkor som kan anses erforderli- de villkor som kan anses erforderli- -' Senaste lydelse 1976:506. < Senaste lydelse1982:401. ga beträffande vistelseort, anmälningsskyldighet eller annat. Är noggrann tillsyn behövlig, kan föreskrivas att den intagne under permissionen skall vara ställd under bevakning. Intagna som avses i tredje stycket skall vara ställda under be-' vakning. ga beträffande vistelseort, anmälningsskyldighet ellerannat. Är noggrann fillsyn behövlig, kan föreskrivas att den intagne underpermissionen skall vara ställd under bevakning. Intagna som avses i tredjestycket skall vara ställda under bevakning, om inte annat krävs för en ändamålsenligförberedelse av förestående placering i öppen anstalt eller eljest påkallas avsynnerliga skäl. '""......... 34 §' Kan en inlagen genom vistelse utanför anstalt bli föremålför särskilda ätgärder som kan antas underiätta hans anpassning i samhället,kan han få medgivande alt för sådant ändamål vistas utanför anstalten underlämplig tid, om särskilda skäl föreligger. Därvid skall särskilt beaktas om denintagne behöver vård eller annan behandling mot missbruk av beroendeframkallandemedel. För vistelsen skall ställas de villkor som kan anseserforderliga. Vistelse utom eller behandling bör inte påböijasså tidigt att den planerade värd- eller behandlingstiden blir kortare än denberäknade återstående verkställighelsliden. Förstastycket gäller ej en intagen som avses i 7 § tredje stycket och som ärplacerad i sluten riks-anstalt. Förstastycket gäller ej en intagen som avses i 7 § tredje stycket. Regeringen får beträffande en viss intagen besluta att ettärende om vistelse utom anstalt skall överlämnas till regeringens prövning, omdet är påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller, när det gäller enintagen som har dömts för brott som avses i 31 § andra stycket, med hänsyn tillrisken för att denne medverkar till sådan brottslig verksamhet underverkställigheten i anstalt. Talanmot beslut i särskilt fall enligt denna lag föres hoskammarrätt genom besvär. Mot annat styrelsens beslut enligt lagen föres talanhos rege- Kriminalvärdsstyrdsensbeslut i särskilt fall enligt denna lag får överklagas hos kammarrätt. Beslutifråga om vistelse utom intagen beträffande vilken rege- ' Senaste lydelse 1987:762. » Senaste lydelse 1976:506. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. ringen genom besvär. ringen har meddelat förordnande enligt 31 § överklagas dock hos regeringen. Detsammagäller andra beslut av styrelsen än som har angetts. Denna lagträder i kraft den . Prövning avhuruvida en inlagen efter ikraftträdandet enligl 7 § tredje stycket skall varaplacerad i sluten anstalt får ske före den tidpunkten. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , R. , , , , , Proposition om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt Minföreträdare uppdrog åt en särskild utredningsman (lagmannen )all se över tillämpningen av reglerna för kriminalvården i anstalt såvittgäller långtidsdömda. Utredningsmannen redovisade uppdraget genom alt överlämnadepartementspromemorian (Ds Ju 1987:17) Långtidsdömda inom kriminalvården -vissa verkställighetsfrågor. Promemorians lagförslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1 . Förslageni promemorian innebär bl. a. atl intagna som har dömts lill fängelse skall kunna särbehandlas under vissa förutsättningar i fråga omplacering i och vistelse utom anstalt. Detta utgör en förändring i förhållandetill nuvarande ordning enligt vilken intagna som har dömts till fängelse ilägst för grov narkotikabrottslighet kan ges sädan behandling.Förslagen innebär också en skärpning av denna särbehandling liksom en uppsiramningav själva prövningsförfarandel beträffande dessa fall. Vidare föreslås ipromemorian atl befogenheten för regeringen alt beträffande en viss intagenbesluta om särskilda restriktioner i fråga om försändelser m. m., besök ochtelefonsamtal utvidgas till atl gälla, förutom då del är påkallat med hänsyntill rikels säkerhet, intagna som har dömts för våldsbrott avterroristkaraktär. Befogenheten för regeringen att i sådana fall besluta omavvikelser från de regler som annars gäller föreslås omfatta även frågor omvistelse utom anstalt. En förteckning över de remissinstanser som har avgeltyttrande bör fogas som bilaga 2 lill protokollet i delta ärende. Ensammanställning av yttrandena har upprättats i jusliliede-partemenlet och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87-3521). Regeringenbeslutade atl inhämta lagrådets yttrande över etl förslag lilllag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Förslaget hadeupprättats i justiliedeparlemeniet på grundval av promemorian ochremissyttrandena. Det förslag som remitterades till lagrådet överensstämmer,bortsett från några redaktionella ändringar, med det förslag som jag nu läggerfram. Lagrådet har i sitt yttrande, som bör fogas som bilaga 3 tillprotokollet i delta ärende, lämnat förslaget ulan Prop. 1987/88:130 någonerinran. Närjag nu tar upp frågan om förslag till om behandlingen inom kriminalvårdenav vissa intagna vill jag erinra om att behovet av en översyn pä delta områdehar tagits upp i regeringens skrivelse om åtgärder mot vålds- ochegendomsbrott (skr. 1986/87:21 s. 31). Engenomgripande reform av kriminalvården och dess organisation beslutades är1973 (prop. 4 s. 76-164, JuU 15, rskr. Ny lagstiftning påområdet infördes den (prop. 1974:20, JuU 2, rskr. Bestämmelserom kriminalvärden i anstalt meddelades då i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt (KvaL). Kompletterande föreskrifter finns i kungörelsen (1974:248) medvissa bestämmelser rörande tillämpningen av KvaL (KvaLK), kriminalvårdsverkelsverkställighetsföreskrifter (KVVFS) och allmänna råd(ARK). Beträffandeval av anstalt och ansialtsavdelning samt vistelse utom anstalt gäller enligtregleringen på området i huvudsak följande ordning. Manskiljer i fråga om anstaltstyper mellan riksanslall och lokalanslalt. Riksanslalloch lokalanstalt liksom avdelning av anstalt kan vara öppen eller sluten. Ensluten avdelning kan inrättas som specialavdelning med särskild övervakning ochbegränsad gemenskap mellan de intagna. Vidfördelningen av intagna mellan riks- och lokalanstalt gäller atl den somavtjänar fängelse i mer än ell är företrädesvis skall placeras i riksanslall.I fräga om valet mellan öppen och sluten anstalt gäller alt den intagne somhuvudregel skall placeras i öppen anstalt. Placering i sluten anstalt kanföranledas av bl. a. säkerhetsskäl. Underverkställigheten kan en intagen medges vistelse utom anstalt i flera olikasituationer. Densom är intagen i lokalanstalt kan få s. k. frigång, vilkel innebär atl denneunder arbetstid får delta i särskilt anordnad verksamhet utom anstalten isyfte att underlätta anpassningen i samhället. Om det finns särskilda skäl, kanfrigång medges även för den som är inlagen i riksanslall. Vidaregäller alt den intagne bör, om del lämpligen kan ske, beredas tillfälle altutom anstalten delta i sådan föreningsverksamhet eller annanliknande verksamhet som är ägnad alt underiätta anpassningen i samhället (s.k.14 §-aktiviteter). Denintagne kan få tillstånd atl lämna anstalten , s. k. korltidspermission (32 § KvaL). Kortfidspermission förekommer i två oli ka former med i stort sett helt olika syften, nämligen som s. k. regelbunden permission och som s. k. särskild permission. Institutet regelbunden per mission innebär att permissioner normalt beviljas med någon eller några månaders mellanrum så snart en intagen har beviljats sin första permission av sådant slag. Syftet med regelbundna permissioner är att underlätta den intagnes anpassning i samhället. För särskild permission skall det finnas någon annan anledning än alt rent allmänt underiätta anpassningen i sam hället. Vid sidanav korttidspermission finns dessutom permission i form av Prop. 1987/88:130 s.k.frigångspermission och s.k. besökspermission. Frigångspermission beviljasintagen som har medgetts frigång. Sådan perrhission är lill sin' karaktärregelbunden, dvs. den beviljas var eller , och den omfattarnormall 36 limmar förutom restid. Besökspermission, som omfattar högst sextimmar inklusive restid, beviljas i samband med att den intagne lar emot besök.Detta slags permission beviljas bara intagna i lokalanstalt eller öppen riksanslalloch under förutsättning alt den intagne är inne i regelbunden permissionsgång. Frigivningspermission (33 § KvaL) beviljas en sådaninlagen som avses i bestämmelserna i 26 kap. 7 § om senarevillkorlig frigivning' än normall för personer som har dömts lill längrefängelsestraff. Denna form av permission, som syftar till all förbereda frigivningen,får beviljas tidigast efter del att två tredjedelar av strafftiden haravtjänats. Slutligen kan nämnas atl en intagen i rehabilileringssyflekan få vistas utanför anstalt genom s. k. 34 §-placering.Förutsättningarna är all den intagne genom en sådan vistelse kan bli föremålför särskilda åtgärder som kan antas underlätta hans anpassning i samhället ochatt det finns särskilda skäl. Längden av det fängelsestraff som den intagne ådömts ochkaraktären av brottsligheten har enligt nuvarande ordning i viss utsträckning belydelseför principerna för val av anstalt och ansialtsavdelning saml vistelse utomanstalt. Som har framgått placeras den som dömts till längrefängelsestraff normalt i riksanslall. Han fär emellertid föras över lill lokalanslaltnär det behövs för atl på ell ändamålsenligt sätt förbereda honom inför frigivningen.För intagna av en särskild kategori, vilka skall placeras i sluten anstalt,gäller atl placeringen skall ske i riksanslall, företrädesvis sådan anstalteller avdelning av anstalt som är särskilt lämpad all tillgodose kraven på högsäkerhet. Den sist nämnda kategorin, som anges i 7 § tredje stycket KvaL(s. k. 7:3-or), utgörs av personer som har dömts till fängelse i lägst två årför grov narkotikabrottslighet och som med hänsyn till arten av sin brottsligheteller annars kan befaras vara särskilt benägna alt fortsätta brottsligverksamhet av allvarlig karaktär under verkställigheten i anstalt. Undanlagfrån huvudregeln om alt personer av delta slag skall placeras i sluten anstaltskall göras endast om placering i öppen anstalt krävs för en ändamålsenligförberedelse av förestående frigivning eller om det annars finns synnerligaskäl för placering i öppen anstalt. En intagen av den här aktuella kategorinfår inte heller, om han är placerad i sluten riksanslall, medges frigång, 14 §-akliviteler,regelbunden permission, frigångspermission, besökspermission eller 34 §-placering.Särskild permission får beviljas en sådan inlagen bara om det finns synneriigaskäl, och permissionen skall då som huvudregel vara bevakad. I fråga om frigivningspermissionfinns inga uttryckliga begränsningar för intagna av den nu aktuella kategorinoavsett deras anstaltsplacering. Beträffande den som har dömts till fängelse i lägst tvä ärför brott som avses i vissa närmare angivna internationella konventioner med regler mot 9 internationellterrorism eller som annars har innefattat användande av Prop. 1987/88:130våld, hot eller tvång för politiska syften gäller atl regelbunden permissioneller frigång bör medges bara om det finns särskilda skäl. En inlagen får hällas avskild från andra intagna bl. a. omhan har dömts lill fängelse i lägst och är placerad i sluten anstalt.Förutsättningen för delta är alt det kan befaras atl han planlägger rymningeller atl någon annan planlägger fritagningsförsök och avskildheten ärnödvändig för alt hindra att sådan plan sätts i verket saml det med hänsyn lillden intagnes brottslighet eller annars kan befaras att han är särskilt benägen atlfortsätta en brottslig verksamhet av allvariig karaktär. Om del finns anledningalt anta alt de nämnda förhållandena kommer alt beslå , får denintagne placeras på en specialavdelning. Vid sidan av personer som har dömtsför grov narkotikabrottslighel omfattar denna möjlighet lill placering iavskildhet eller på specialavdelning framför allt intagna, som gjort sigskyldiga till våldsbrott eller annan fariig eller hänsynslös brottslighet ochsom kan befaras rymma eller bli fritagna. Den nuvarande ordningen innebär således atl delbeträffande placering i och vistelse utom anstalt gäller särskildarestriktioner för personer som har ådömts längre fängelsestraff. Sådanarestriktioner infördes genom 1973 ärs kriminalvårdsreform. En grundtanke i kriminalvårdsreformen var visserligen att anstallsvår-denredan från början skall inriktas på konkreta åtgärder som förbereder denintagne för tillvaron utanför anstalten, allt i den utsträckning det kan skeulan att kravet pä samhällsskydd blir eftersatt (prop. 1974:20 s. 83 f.). Fördet stora flertalet intagna innebar delta bl. a. vidgade möjligheter att förviss tid vistas utom anstalt. För en mindre kategori intagna medförde emellertidkriminalvårdsreformen strängare regler för verkställigheten när del gällde valav anstalt och anstaltsavdelning liksom beträffande vistelse utom anstalt. Detvar här fråga om lagöverträdare med strafftider på lägst , som ägnat sigål organiserad eller systematisk kriminell verksamhet av särskilt samhällsfar-lignatur, inte sällan med internationell anknytning, och beträffande vilkasamhälleliga stödåtgärder kunde förväntas sakna effekt; främt avsågs personersom ägnat sig åt grov narkotikabrollslighet (prop. 1974:20 s. 90, JuU 2 s. 40 ff.).Bakgrunden till restriktionerna för denna grupp var det sfigande antaletrymningar under pågående verkställighet i eller utan samband med permission somdå under senare lid begåtts av personer - ofta ulan fast anknytning tillSverige vilka dömts till långvariga frihetsstraff, i många fall förgrovanarkotikabrott av yrkesmässig karaktär. Avgränsningen av denna grupp, som omfattar de tidigarenämnda intagna som faller under 7 § tredje stycket KvaL, har ändrats vid fleratillfällen. utvidgades gruppen lill alt omfatta inte bara personer sombegått grova narkotikabrott eller brott med inlernationell anknytning utan ävenlagöverträdare som hade ägnat sig ål annan brottslighet av särskilt allvarlig 'karaktär och därigenom visat likgiltighet för annans liv eller hälsa ellersärskild hänsynslöshet (prop. 1978/79:62, JuU 15, rskr. begränsades den aktuella gruppen lill altinbegripa enbart dem som dömts för grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling avseende 10 narkotika (prop. 1981/82:141, JuU 49 och 60, rskr. tillkomvid riksdagsbehandlingen av ett regeringsförslag, som syftade till attförbättra möjligheterna att komma lill rätta med narkotikamissbruk och brottslighetfrån de dömdas sida , bl. a. genom att öka möjligheterna tillsärbehandling av särskilt brottsbenägna intagna som dömts fill längrefängelsestraff. Genom lagstiftningsärendet skedde även i ett annat hänseende enförändring av kriterierna för särbehandling av den aktuella gruppen. Sålundaavskaffades det dittillsvarande kravet pä -förutom risk för fortsattbrottslighet - flyktfara (se prop. 1981/82:141 s. 24 f.).