prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Invändningar mot utredningen har bl.a.SBF som framhåller "att i princip skulle detinte behöva råda nägra begränsningar i etableringsrätten med avseende pä vem som äger trafikrörelsen. Med hänsyntill att intressegemenskap mellan olika trafikformer eljest kan verkahindrande pä en marknadsanpassad utveckling avexpressbusstrafik kan det dock finnas skälatt överväga en klarare ansvarsmässigboskillnad mellan engagemanget i sädantrafik och i annan därav berörd trafik. Vidare torde kommunallagen sätta vissa gränser för engagemang som inte till liuvudsaklig del gäller verksamhet inora de egna kommunala ansvarsområdena. Nägonanledning att utesluta kommunala trafikföretagfrän utövning av expressbusstrafik föreliggerdock knappast enligt förbundet. I övrigt mästeförutsättas att expressbusstrafiken liksora all annan yrkesmässig busstrafik ärunderkastad ensartade formella och driftekonomiska villkor oberoende av ägai"formerna". Landstingsförbundetanser att en huvudtanke i reformarbetet börvara att den längväga busstrafiken skall kunna bedrivas av alla sorters trafikföretag oavsett ägandeform. underkänner utredningens resonemang. "Förbundet är övertygad omatt ett skydd för SJ/GDGfär negativa effekter pä prissättningen.Detta är ett exempel pä en osund producentorien-terad politik där trafikanternas intressen ofelbart hamnar ibakgrunden. Däremot kan förbundet tillstyrka utredningens invändning mot att kommunala bolag bedriver längvägabusstrafik. Dessas primära uppgift är i ställetatt sörja för en god kollektivtrafik i näromrädet." SLTF anger att utredningens förslag att SJ skall vara huvudman för den ersättandebusstrafiken vid järnvägsnedläggningar "kan leda till att vifår två trafikhuvudmän i varje län, dels SJ, dels länstrafikföretaget. Det är SLTF:s uppfattning att en sädan trafikförändring börsamordnas med det totala trafikutbudet i de berörda länen. En eventuell ersättningstrafik måstedärför samplaneras med länstrafikföretagens övrigatrafik av lokal och regional karaktär.Pä sä sätt uppnäs en lösningsom blir bäst ur både ekonomisk och trafikmässig synpunkt. Att avgränsa en ersättningstrafikgentemot länstrafikföretagets övrigatrafik mäste vara betydligt svårare än att genomavtal mellan länstrafikföretaget och SJ integrera trafiken i det totalatrafikutbudet. Det måste alltsä finnas ett avtal mellan SJ och länstrafikföretagetsom reglerar badas ätagande. Ett sädant avtal måste Prop.1987/88:50 Bilaga 1.15 ocksä enligt SLTF innehålla hur och närtrafiken skall utföras och SJ:s ekonomiska engagemangi ersättningstrafiken" . SLTF menar vidare att "i konsekvens med synsättet päen ökad avreglering mäste den längväga busstrafiken vara öppen att bedrivas av alla sorters trafikföretag oavsett ägandeform". ställer sig-frågande till utredningens invändningar mot kommunala trafikföretag. "Finns inga hinder i bolagsordningen är de komraunala trafikföretagen i likhet med andra oförhindrade att läggaanbud och bedriva -trafik ocksä av längväga natur. Därmed inte sagt att sädan verksamhet harprioritet i de enskilda kommunerna." Enligt SJis mening vore det "följdriktigt med ett statens ansvar genom SJ för ett total samordnat landtransportnät för länsgränsöverskridande (interregionala) resor med täg och bussar sora komplement till tagen. För resor pädetta nät skulle i sä fall gällaen och samma taxa. Staten har pä SJ ettsynnerligen skärpt krav pä lönsamhetsförbättring ochdet vill förutsättas att statsmakterna inte raedverkar till att de förutsättningarundanrycks, eller försämras som SJ skulle fä i etttotal-samordnat system med täg och iprincip det färdmedel -täg eller buss - väljs,där tågets eller bussens var försig unika företräden bäst kommer till sin rätt. Avstämningarhärvidlag gäller vilka trafikvolymer det är fräga ora,vilken överensstäramelse vägnätet har med de trafikutbytespunkter järnvägen harsamt, inte minst, vilka de trafikekonomiska förutsättningarna är i olika alternativ". Särregler för kortvägalänsgränsöverskridande tra- fik? Utredningen bedömeratt en rationell trafik över länsgränserna kan inom ramen för ett bibehållettillståndssystem genora att trafikhuvudmännen kan ansökaom dels omrädestillständ, dels eget linjetrafiktillständ för länsöverskridände trafik. Bland de remissinstanser som tagit upp frägan framhållsallmänt att den kortväga busstrafiken börlösas pä ett smidigt sätt som gör att kollektivtrafiken inte gör halt vid länsgränserna. Transporträdets förslag anses dock inte vara tillräckligt'. Med hänsyntill trafik-huvudmännens ekonomiska ansvar för denna trafik anser flera att trafiken bör bli föremål för sammaupphandling och konkurrens som för den övriga lokala och regionala busstrafiken. harkonstaterat "att en alltmer tydlig tendens till längre och längrelänsöverskridande daglig arbetspendling kan urskiljas. För att klara ar- Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.15 betspendlingen färmöjligheterna för länshuvudmännen att självaordna en effektiv kollektivtrafik inte görahalt vid länsgränsen. Kommande förslag mäste därför ge länshuvudmännen flexibla förutsättningar i planeringen av trafiken ocksä mellan länen". LSnsstyrelsen i SödermanlandsISn anser att en eller flera huvudmäntillsammans bör fä tillständ att driva trafik på kortvägasträckor över länsgräns genom samarbetsavtal förutsattatt trafiken inte pä ett olämpligt sättkonkurrerar med tågtrafik. bedömer"att eftersom de länsvisa trafikhuvudmännen ävenframdeles torde komma att ikläda sig detekonomiska ansvaret för här avsedd kortväga trafik över länsgräns, med huvudsakligen lokala trafikuppgifter",sä bör trafikhuvudmännen ocksä "komma i åtnjutandeav linjetillständen/trafikeringsrätten försädan trafik. Tanken pä preciserade s.k. omrädestillständ torde enligt postveritet varaatt föredra för här avseddtrafik". SLTF framhåller attutredningens förslag att lösa frägan genomomrädestillständ "inte ärtillfyllest. SLTF menar att dessa ca 150 busslinjer mäste jämställas med inomlänslinjeroch därmed befrias frän tillständskravom berörda länstrafikföretag sä önskar. Dettamedför att nuvarande innehavare avlinjetrafiktillständen mäste erbjudas möjlighetenatt under en övergångstid begära inlösen. Med ett sädantförfarande bedöms trafiken pä dessalinjer att pä ett naturligt sätt bli föremål för samraaupphandling och konkurrens som pä de övriga lokala och regionala linjerna". LSnsstyrelsen i ISn poängterar "vikten av att arbetspendling kan lösas pä ett smidigtsätt, även i de fall den överskrideren länsgräns. Den arbetspendling som sker mellan och bedöms i allt väsentligtvara av regional karaktär. Detta gäller inte bara de dagliga resorna utan även t.ex. arbetsresor som en eller ett par gänger utförs i tjänsten av olika yrkesgrupper. Deresor i sarama relation som inte gäratt hänföra till dessa kategorier, utan mera är av t.ex. "fritidskaraktär",kan ä andra sidan betraktas sominterregionala". 1987/88:50 Bilaga1.15 Prop.1987/88:50 Bilaga 1.6 MKOM.\IL'MK.\TIONS->: DLPARTEMKNTET Sammanställning avremissyttranden över departements-promemorian (Ds K1987:8). Avreglering av taxi m.ra. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av , ,postverket, , , trafiksäkerhetsverket,transporträdet, buss- och taxivärderingsnäranden,, näringsfrihetsorabudsmannen, statens pris-ochkartellnämnd, , , statskontoret, riksrevisionsverket.Biltrafikens arbetsgivareförbund, , . Landsorganisationeni , landstingsförbundet, länsstyrelserna i , , , , , , , , Göteborgs-och , , , , ,, , , Järatlandsoch . ,, AB , , . , , , . (), AB länsregionaltrafik samt AB östgötatrafiken. Yttranden har därjämte inkommit fräntrafiknäranden i . u.p.a., , Norrbotten-Taxi, Akeriägarnas Centralförbundsamt Taxi. /SR och i öster-götlands länhar svarat att de avstår från att yttra sig i frägan. har bifogat yttrandefrän Spärvägssty-relsen. har bifogat yttranden frän landstingen i (SL:s och trafikkontoretssynpunkter), , ,, , , och , , , , ,och länsamt frän . i länhar överlämnat yttranden frän , och korarauner, ,distrikt av samt upa. Länsstyrelseni län har bifogat yttranden frän , kommun, Tierps 37 1987/88. kommun, Uppsala- Westmanlands läns distrikt av samt . Länsstyrelseni har överlämnat yttranden frän kommun, Älvsborgsdistrikt av samt . i länhar bifogat yttranden frän , , säratFalköpings kommuner. i Örebrolän har överlämnatyttranden frän läns regionaltrafik, länsdistrikt av , samt och kommuner. i Jämtlandslän har överlämnatyttranden frän ,,, länsallmänna försäkringskassa, , ,och komrauner, Z-TRAFIK, samt . i har bifogat yttranden frän distrikt av och . Följande sammanställning, som i huvudsak följer departe-mentsproraemorians indelning i avsnitt äterger yttrandenas huvudsakliga innehåll. Yttrandena har delats upp i följande avsnitt i förekommande fall raed viss redigering: TURISTTRAFIK, BESTÄLLNINGSTRAFIKMED BUSS, UTHYRNING AV BUSS ÖVERGRIPANDEMOTIV FÖR EN AVREGLERING ÖVERGRIPANDEKRAV PÄ TAXINSRINGEN VID EN AVREGLERING BEHOV AV YTTERLIGARE SAMHÄLLSMEDVERKAN VID EN AVREGLERING Turisttrafik, beställningstrafik med buss, uthyrning av buss Remissinstanserna instämraeri allt väsentligt raed vad som föresläs iproraeraorian, näraligen: Begreppet turisttrafik avskaffas. Ingår i ställeti begreppet beställningstrafik med buss. Behovsprövningen förbeställningstrafik med tyngre fordonsamt för uthyr- Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 ning av buss avskaffas fr o m . Skärpt lämplighetsprövning införs. a) Förslaget attavskaffa behovsprövningen Av de remissinstanser, som uttryckligen haft synpunkter idenna fråga, har följande tillstyrkt förslaget, näraligen: postverket, transporträdet, NO, SPK, ,statskontoret, länsstyrelserna i , , , , och , samt Skaraborgslän. , AB länsregionaltrafik samt AB Östgötatrafiken. Följandehar avstyrkt förslaget, nämligen: i , LO, . b) Förslaget attavskaffa begreppet turisttrafik Av de remissinstanser, som uttryckligen haft synpunkter idenna fråga, har följande tillstyrkt förslaget, nämligen; transportrådet, länsstyrelserna i , ,och , samt . samt AB läns regionaltrafik. Vi instäramer helt ivad som anförs i promemorian under punkt12.2.L. Tillståndsgivningen förefaller mycket krånglig, och även polismyndigheterna har iblandhaft svårt att skilja pä begreppen. Vi har därför intet att erinra raot attbegreppet turisttrafik slopas. Det som kallas turisttrafik bör i ställetfä ingå i begreppet beställningstrafik. Vad gäller turistrafiken med bussar - somalltsä karaktäriseras av att huvudsyftet skall vara något annat änsjälva transporten - mäste alla bedömningargöras med strikt koppling tillblivande ställningstagande gällande linjetrafiken med bussar i landet utanför THM-ansvaret. Utvecklingen i fräga om turisttrafiken har nämligen inneburit systematiska strävanden att resor anordnats med i förväg fastställda individuella respriser, som innefattat en sä ringa och till intet förpliktigande arrangemangsdel som möjligt och med en helt- försumbar till-läggskostnadutöver respriset, varför turisttrafiken blivit att i stort likställa med busslinjetrafik, en trafik som dä kunnat utförasgodtyckligt vad gäller trafiker ingsdagar,tidtabeller och taxor parallellt med pä striktagrunder erbjuden, traditionell täg- och buss- Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 Företrädare förden seriöst etablerade bussbranschen enadesdärför tidigt ora en huvudtolkning av begreppet turisttrafik genompreciseringen, att uppläggningen av en sådan resa skulle vara att tid inte skulle finnas tillresenärens egen disposition vid sidan avarrangemanget. LO finner starka skälatt av trafiksäkerhetsskäl invändamot att behovsprövningen av bussar slopas. De tjänstemän inora sora sysslar med prövning av ansökningarom turisttrafik instämmer livligt i promeraoriansbeteckning av tillståndsgivningen inom omrädet sora krånglig,byråkratisk och praktiskt svårhanterlig. Man noterade därför raedtillfredsställelse att begreppet turisttrafikavses slopas. I likhet med transporträdetföreslär attturisttrafikbegreppet förs in under beställningstrafik. Tillståndsgivningen ter sig krånglig ochbyråkratisk och den praktiska tillämpningen svärhantering. Skiljelinjen mellan turisttrafik och linjetrafik i nuvarandelagstiftning är för del uppenbar och klar.Länsstyrelsen delar dock inte förslaget i promemorian om att det därför är lämpligt att överlåta denna gränsdragning till trafikutövarna. Enligt länsstyrelsenserfarenheter är styrkan med turisttrafikbegreppetjust möjligheten att i tillståndet utforma trafiken pä lämpligt sätt med hänsynbl a till den etablerade linjetrafiken . Begreppet turisttrafik föresläs slopat. Förbundet ansluter sig till detta förslag, däti 11tändsgivningen för sådan trafikvisat sig bli mycket känslig -vid den lokala hanteringen.Enligt förbundets mening kan det sora kallasturisttrafik ingå i begreppet beställningstrafik. I denna sak ärde redovisade uppfattningarna helt enstämmiga.Någon anledning att vidmakthålla en särskildprövning av tillständ för att få utförabusstransporter inom ramen för samladeresearrangemang med annat huvudsyfte änsjälva transporten föreligger inte. Den avgränsning mot linjetrafiken, sora var avsikten med införandet av begreppet turisttrafik, har uppnätts i såväl den etablerade trafikstrukturen som i utövarnas medvetande. Med de former, som ansvaret för den allmänna Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 kollektivtrafikförsörjningen numera har fått, bedömer förbundet riskerna för konfliktermellan denna och den arrangeraangsinriktade trafiken sora små. Med instämmande i deargument, som anförts för förslaget, tillstyrker förbundet alltsäatt det speciella begreppet turisttrafik utgär ur regelverket och att be-, greppet linjetrafik ges en avgränsning mot andra former av busstrafik pä det sätt,som föreslagits, dock raed denjusteringen i texten till författningsförslaget (§5 p 1 sid 20) att ordet "ingär"pä sjätte raden utbyts mot "anordnas". Justeringsförslaget avser endast att markera att etableradlinjetrafik kan utnytt.jas (och alltsäingå) som ett led i ett sararaanhängande arrangemang utan att därför förlora sin karaktärsom linjetrafik. anser att förslaget attslopa att avskaffa behovsprövningen för turisttrafik vara mycket olyckligt och kunna ledatill allvarliga följder. Förbundet anger vidare att detta går stick i stävmot de insatser som det allmänna gör för att-slå vakt om säkerhetoch ett tillfredsställande transportutbud inombranschen. anser behovsprövningen avturisttrafik kan genomföras, under förutsättning atterforderliga resurser ställs till övervakningsmyndighetens förfogande fören utökad vandelsprövning. Det ärförbundets raening att ett slopandeav behovsprövningen förutsätter ett skärpande av sanktionsbestämmelserna . AB östgötatrafiken delar den av transporträdetframförda åsikten om att tillståndsgivningenför turisttrafik "ter sig krånglig och byråkratiskoch den praktiska tillämpningen svårhanterlig". 2,2 Beställningsträfik med buss Av de remissinstanser, som uttryckligen haft synpunkter idenna fråga, har följande tillstyrkt förslaget om att avskaffa behovsprövningen, nämligen; transporträdet, SJ, NO, SPK, ,statskontoret, länsstyrelserna i , , , ,, , och , samtVästernorrlands län. , AB läns regionaltrafik samt AB östgötatrafiken. Följandehar avstyrkt, näraligen postverket, LO, . Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 I departementspromemorian framförs under punkt 15.3 pä sid 235 ett i varje fall närdet gäller Postens diligenstrafik direktfelaktigt påstående sora arguraent för att slopabegränsningarna beträffande etablering inom beställningsträfikbranschen.Man säger nämligen; "Det borde räckamed den fördelen att företagen (företagsom direkt eller som entreprenörer är engagerade i linjetrafiken) i sina offerter kanutgå frän endast merkostnader vid resor utanför linjetrafiken". Länshuvudmännen godkänneri dag inte att fasta fordonskostnader, garagehyror ochadministrationskostnader när det gäller beställningstrafikfår belasta linjetrafiken, och möjligheterna att sora entreprenör för länshuvudraännenfä ut ersättningar som rätteligenskall belasta beställningstrafiken, torde inte koramaatt öka. I departementspromemorian föresläs att behovsprövningen helt skall slopas medan lämplighetsprövningenskall vara kvar. I den departementspromemoria som föregick regeringens proposition 1984/85:168, förordades dock att det även fortsättningsvis skulle ske en striktbehovsprövning när det gälldeframställningar om beställningstra-fiktillständ. 'Med hänsyn till att marknaden när det gällerbusstrafik sedan läng tid tillbaka varit hårt reglerad, anser vi det inte lämpligt att behovsprövningen när det gäller beställningsträfiktillständslopas som koncessionerna tas bort. En ytterligare liberalisering avreglerna beträffande tillståndsgivningen bördärför uppskjutas i avvaktan päutvärderingen av den beslutade men ännu inte genorafördaändringen när det gällerlinjetrafiktillständen. SJ kan i princip som en huvudtanke enligt vad sora inledningsvisantytts acceptera att behovsprövningen vadgäller beställningstrafik med bussar slopas pä någon sikt.Ett villkor är dä att lämplighetsprövningen och en fortlöpande uppföljning därefter skärps,sä att konkurrens pä lika villkor garanteras mellan statliga och andrabusstrafikföretag vad gäller allmäntgrundläggande krav frän samhälletssida. Den allmänprincipiella inställningen förSJ; s del grundas här bl a pä den -redan fastställda reformförändringen vad gäller lokal och regionalbusslinjetrafik som skall tillämpas fr o mden , dä dels alla för sådanlinjetrafik meddelade trafiktillståndslopas till förmän för en allmän trafikeringsrättunder de länsvisa trafikhuvudraännens (THM) ansvar, dels ett nytt begrepp,kollektivtra-fiktillständ - som inte kräver behovsprövningi något avseende - tillkommer,varigenom alla -THM alltsä för framtida upphandlingar av trafiktjänster redan i allt är tillförsäkrade de större fördelar som följer av en ytterligare ökad konkurrens vid anbuden. Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.16 LO finner i likhet med vad gäller turisttrafiken starka skälatt av trafiksäkerhetsskäl invända mot attbehovsprövningen av beställningstrafik med buss slopas. Förbundet anser att ett slopande avbehovsprövningen skulle innebära en stor risk fören överetablering pä marknaden och minskat trafikunderlag för de redan etablerade transportföretagen. Mindre seriösa företag skulle korama att etablera sigoch konkurrera raed de övriga genom att åsidosättaefterlevnaden av arbetstidsregler, säkerhetsbestämmelser m m. Detta skulle i sin tur leda till försämrad trafiksäkerhet och minskad kvalitet pä servicen. I promemorian anförssom skäl för ett slopande av behovsprövningen,att den är krånglig och byråkratisk, framför allt närdet gäller turisttrafiken. Ett slopandeav densamma skulle därför medföra administrativa besparingar.Enligt förbundets uppfattning bör krångel och byråkrati i administrationen kunna angripas pä annat sättbl a genom förbättrade arbetsformer och ökaddelegering. En majoritet av de busstrafikföreningar som redovisat synpunkter pä proraemorieförslagenhar uttalat sig för åtminstone temporärt fortsatt behovsprövning, dvs prövningav antalet bussar för användning i (turist- och) beställningstrafik.Skälet till denna inställning ärfrärast farhågorna föratt myndigheternas -medel,och resurser förstävjande av användning av otillåtnakonkurrensmedel fortsatt kommer att vara otillräckliga och ineffektiva.' "Konkurrens är bra - pälika villkor" heter det i den programförklaring,som kongressen enstämmigt ställt sig bakom. Men erfarenheter redan under ett regleringssystem,som verkat återhållande pä konkurrensen, har pä flera hälli landet givit anledning att frukta, att seriöst arbetande trafikrörelser kankomma att lida skada frän en ökande osund konkurrens. Detta kan däinte bara leda till ekonomiska problem förenskilda trafikutövare utan ocksä medföra generellaverkningar, som skadar allmänhetenstilltro till busstrafikens säkerhet ochtillförlitlighet. Mot argumenten föratt myndigheter inte bör belastas med uppgiften att pröva och avgöravilken transportkapacitet, sora skall stätill marknadens förfogande, stär alltsäerfarenheten att just den uppgiften torde vara den effektivaste vägen att motverka ökadspridning av bruket av otillåtnakonkurrensmedel. Förbundet anser att de andra medelmed avseende på lämplighetsprövning och uppföljning av lämpligheten,som allmänt anvisas i proraeraorian, först raästeutvecklas och Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 visa sig praktiskt verkningsfulla innan behovsprövningen avvecklas. anser liksom i frägaom turisttrafiken det olyckligt att avskaffa behovsprövningen av beställningstrafikenmed buss vilket kan leda till allvarliga följdermed hänsyn till säkerheten och ett tillfredsställande transportutbud inom branschen. anser liksom i frågaom turisttrafiken att behovsprövningen avbeställningstrafik med buss kan genomföras, under förutsättning att erforderliga resurser ställs till övervakningsmyndighetensförfogande för en utökadvandelsprövning. 3 Uthyrning av buss Av de remissinstanser, som uttryckligen haft synpunkter idenna fräga, har följande tillstyrkt förslaget om att avskaffa behovsprövningen, nämligen: transportrådet, NO, SPK, ,statskontoret, , länsstyrelserna i ,, , , och samt . Följande har avstyrkt förslaget, nämligenLO, i , . SJintar en avvaktande hållning i frägan och lämnarvisst förslag. Samma gäller postverket och Statsanställdas förbund.Även AB länsregionaltrafikanför en tveksam hållning. Postens diligenstrafik motsätter sig i princip inte en liberalisering när det gällertillståndsgivningen härvidlag. Tyvärrförefaller dock uthyrningsrörelserna allt för ofta användassora täckmantel för olaga yrkesmässigtrafik. Tillstånd till uthyrning av i varje fallstörre bussar, förslagsvis bussar med en totalvikt överstigande , bör därför begränsastill att omfatta uthyrning till juridiska personer, t ex föreningar och företagav olika slag, och dä fä ske endast om föraren är medlem i föreningeneller anställd av företaget. Härmedbör den snedvridna konkurrens som uppstår genom att regler om inkomstbeskattning, arbetsgivaransvar,trafiksäkerhet m m inte följs, kunna undvikas . Vi biträder därför förslaget att behovsprövningen när det gäller tillständtill uthyrning av bussar slopas. Generellt tillständ måste dock begränsas till att omfatta bussar raed en totalvikt orahögst . När det gällerstörre bussar, bör uthyrning endast fä ske till juridiska personer enl ovan och till andra bussföretag. Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.16 som utför yrkesmässig trafik, samt till trafikskolor och militära myndigheter. TPR godtar departementets förslag i dessa delar med den modifieringen att stegvis skärpt lämplighetsprövning sker i enlighet med det förslag sora tidigare nämnts. I fräga om uthyrningsrörelse med buss vill dock TPR varna för de negativa konsekvenser som kan uppstä vid en slopad behovsprövning. Om behovsprövningen slopas vill TPR ändå peka päatt den skärpta lämplighetsprövningenbl a skulle innebära att en lika härd prövning genomförs av den personliga lämpligheten för uthyrningsrörelse som förpersontrafik med tung buss. Genom förfarandetundviks i enlighet med TPR:;-, förslagtill regeringen ora uthyrningsrörelseatt andra än de som har persontrafiktillständ sysslar med uthyrningsrörelse. Den skärptaprövningen behöver enligt TPRs mening uttryckas i författningarna. Bakgrunden till att regleringen avbussuthyrningsbran-schen nu bör skärpas i enlighet med de villkor som gäller föryrkestrafiken i övrigt är den förändrade inriktning av branschen som under senare är har kunnat konstateras, Tillständ till uthyrning av bussar har meddelats i allt större omfattning. , organisationer och personer vilka tidigareinte ägnat sig ät annan form av biluthyrning har kommit in pä marknaden. Misstankar har väckts om att bussuthyrningsföretag har varit täckmantelför olaga yrkesmässig trafik. En osund konkurrens har därraed kunnat bedrivas gentemot etablerade beställnings- och turisttrafikföretag. En sädanutveckling raäste naturligtvis stävjas. Äandra sidan finns det enligt TPRs raening inte skäl till att strypa utnyirningsbran-schen så att allmänhetensraöjligheter att hyra buss utan förare försämras i alltförstor utsträckning.