prop · GB03157 · 1987-12-31 00:00:00 — Den även under är 1987 ökande ningen av asylsökande har medförl all mänga av de enskilt inresta under är 1987 alltjämt vänlade pä beslul vid ingången av är 1988. Tillståndsgivningen har följt tidigare ärspraxis. Organiseradöverföring av flyktingar (flyktingkvoten) Skr. har haft etl av beslutatsyslem för kollektiv överföring av flyktingar genom s. k. flyklingkvoter.Sedan år 1973 har denna kvot varil generell (dvs. icke nationalitetsbestämd)och har den legat fast på I 250 personer/år. Kvoten år avsedd attanvändas för uttagning av flyktingar eller jämställda som befinner sig i ensärskilt utsatt situation och/eller för att la hand om fall där UNHCR harsärskilda svårigheter att finna ett lämpligt placeringsland. Del bör nämnas attden svenska kvoten inle är begränsad lill alt användas för flyktingar i ordelsformella bemärkelse. Den kan nämligen ocksä användas för uttagning av personersom är förföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land.Kvoten har också kommit alt användas för att uppnå befrielse och utresa förpersoner som hälls som politiska fångar i sina hemländer. Pä detta sätt harkvoten bl. a. vid olika tillfällen använts i länder som , ,och . En del av kvoten används också för uttagning avhandikappade och, , krigsskadade flyktingar. Kvoten fastställs och används per budgetär. Antaletfaktiskt överförda flyktingar fluktuerar frän är till är, då uttagningsbeslulinte alltid kan följas av utresetillstånd från det land därvederbörande visias. Ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar tillSverige ligger hos . Uttagning kan ske genom delegationsresor till olikaflyktingläger eller genom atl UNHCR eller svensk utlandsmyndighet för SIVpresenterar enskilda fall som behöver omplaceras lill tredje land. (s. k. dossierullag-ning).Ärenden kan också initieras på ansökan av flyktingar eller nägon organisation iSverige. De flesta uttagningar sker i samräd med UNHCR. Svenskautlandsmyndigheter ombesörjer mycket av del praktiska arbetet i samband medresan lill , ofta i samarbete med ICM. För /87 uttogs I 683 personer pä kvoten. Vid faslslällandet av flyklingkvoten för budgetåret1987/88 beslöt regeringen atl uttagning i första hand borde ske i länder isydvästra samt Syd- och . Vidare borde viss uttagning ske iläger i och . Därutöver fick i enstaka fall uttagning ske iövriga delar av världen. Den totala ramen på I 250 personer omfattar ca 50handikappade som pä ell tillfredsslällande sätt kan las omhand i . Under överfördes I 485 personer lillSverige inom ramen för flyktingkvoten. Jämfört med innebärdet en oförändrad uttagning från och . Överföringen av flyktingarfrån har ökat i omfattning medan ultagningen i har minskat. Ultagningen frän har skett främsl från ElSalvador (212) och (196). 1 båda fallen rör det sig huvudsakligen omöverföring direkt från hemlandet. Flyktingarna frän utgjordes huvudsakligen avrumäner (99). 657 iranska kvotflyktingar reste in . Flertaletav dessa överfördes från , och . Frän och Pakistanlogs ca 450 iranier ut vid delegalionsutlagningar. Vidare gjordes under vären 1987 en delegationsullagning iSydostasien. 125 vietnamesiska flyktingar logs då ul i läger iHongkong, , och . Inom ramen för åtaganden all la emot indokinesiskaflyktingar som räddals på havet (DISERO/RASRO - UNHCR: s särskilda program föromplacering av indokinesiska s. k. bålflyktingar räddade lill havs) beviljades tillståndför 47 flyktingar från . Totalt logs 205 flyktingar frän emotpå flyklingkvoten. Under är1987 har därutöver 235 personer från beviljats lillslånd föråterförening med anhöriga i . Antalet personer som beviljats tillståndalt komma till har under en följd av är överstigit de som tillåtitsresa ut ur . finns ca 750 personer med svenskt visum somväntar på utreselillsländ från . Utresefrekvensen från inom del särskilda utreseprogrammel(ODP) har varil låg. 83 personer beviljades tillstånd för ulresatill och 98 . , framför allt underandra halvåret, har dock anlalet ulresor ökat och sammanlagt har 164 personer kommilhit frän . Bland dessa fanns 45 som beviljats lillslånd på den särskildafamiljeålerföreningskvolen. (Denna kvot har inle förnyats .) Totaltca 70 handikappade flyktingar jämte anhöriga har överförts under Skr.1987/88:157 är 1987 inom ramen för kvoten. De kom frän , , , , , och . Bland dessa ingår bl. a. engrupp krigsskadade, etl par personer med torlyrskador samt etl barn i behov av hjärtoperation.De flesta har vårdals pä i . SIVkan med stöd av förordningen om bidrag till flyktingar för kostnader föranhörigas resor till (1984:936) bevilja bidrag lill flyktingar enligl 3S UtIL för anhörigas resor lill . De anhöriga som omfattas är i förstahand maka/make och barn . Om synnerliga skäl föreligger kan ävenandra anhöriga komma ifråga. Bidraget är behovsprövat. Närbidrag beviljats ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar, dvs.genom svensk utlandsmyndighet eller ICM. Underår 1987 beviljades 232 ansökningar, avseende resor för 546 personer. De komfrämst frän (171), (112), (103), (45) ochEtiopien (40). Delta innebären ökning jämfört med förgående är. Dä beviljadesresor för 390 personer. Under är 1988 förväntas antalet ärenden av detta slagatt öka. Kostnadernaför beviljade bidrag lill flyktingar för anhörigas resor var 1,7 milj.kr. Anslaget var för /872 milj. kr. och för budgetåret1987/882,1 milj. kr. Fråganom barns till flyktingar och asylsökande situation är uppmärksam mad . Lät mig erinra om atl min företrädare, slalsrådel , i prop. 1983/84:144 Invandrings- och flyktingpolitiken framhöll att det vid bedömningen av utlänningsärenden som rör barnfamiljer självfallet skall beaktas "sådana omständigheter av humanitär natur som hänför sig lill barnen och deras situation från hälsosynpunkt och i övrigt". Hon anförde vidare att det, även "om del, bl. a. med hänsyn till atl handlägg ningstiderna måste begränsas, inte är möjligl alt föranstalta om särskild social utredning i varje ärende där barn finns med, är det dock angelägel att läkarundersökning eller motsvarande kommer till stånd när det påkallas av omständigheterna i ärendet". Del bör också påpekas all asylsökandes barn alllid har rätl lill en inledande hälsoundersökning och akut sjukvård. Under de senasle åren har i massmedia och på annal sålt framförts olika förslag lill åtgärder för atl barnens situation i utlänningsärenden skall uppmärksammas bättre. Enligt min mening bör dessa förslag avgöras först efter en samlad bedömning av flyktingbarnens situation. Jag kommer där för att föreslå regeringen att ta ställning till vilka ytteriigare åtgärder pä området som kan behövas, först efter att ingående ha studerat den utred ning, som redovisats av rörande de sociala, medi- 33 cinska och psykologiskabehov som barn till asylsökande har under den lid Skr. 1987/88:157 devistas i föriäggning eller i andra kollekliva boendeformer. Delkan här påpekas atl regeringen också uppdragit ålsocialstyrelsen atl utreda frågan om det behov av stödinsatser från socialtjänstensamt hälso- och sjukvården som kan finnas hos de flyktingbarn som tillåtitsstanna i . Uppdraget skall redovisas . Enannan uppmärksammad fråga i sammanhanget rör möjligheterna atl la barn iförvar. a. har krav framställts pä etl absolut förbud mol att barn tas iförvar. Både regering och riksdag har emellertid ansett atl ett sådant förbudinte bör införas. Det måste finnas möjligheter alt ta barn i förvar för auexempelvis möjliggöra verkställighet av avlägsnandebeslut. Reglerna för alt tabarn i förvar är emellertid synneriigen restriktiva. Jag vill här peka pä denskärpning av bestämmelserna som vidtogs under vären 1987 (SFS 1987:208 ochregeringens förordningsmotiv 1987:3). Sedandel framkommit atl mänga barn lagils i förvar inom vakldislrikl,uppdrog regeringen åt justitiekanslern () att närmare utreda omständigheternakring dessa förvarstaganden. Sedanden svarar stat och kommun i samverkan för mottagande avflyktingar och asylsökande. är slallig huvudman för flyktingmoltagandet.Invandrarverket driver förläggningar och skall träffa överenskommelser medkommuner om mottagande av flyktingar och asylsökande mol slallig ersättning. Enliglde riktlinjer för mottagandel av asylsökande som antogs av år 1984bör utlänningar, som i samband med inresan lill söker asyl och intedirekt avvisas, hänvisas till en kortare tids inkvartering vid en förläggning,där normall asylulredningen görs. Under vistelsen pä förläggningen skall enplanering göras av i vilken kommun del fortsatta mottagandet bör ske. Vidaregenomgår den asylsökande en inledande hälsoundersökning. Enligtde senare riktlinjerna, som fastställdes av , skall ocksäutlänningar som söker asyl efter inresan i ökad utsträckninginkvarteras på utredningsförläggning under den lid polisens utredning iasylärenden genomförs. är del dock av samtliga asylsökandesom på egen hand söker sig till en kommun och visias där under hela väntetiden.De kommunala myndigheterna svarar då, mol ersättning från staten, för bostadoch uppehälle. Invandrarverketdriver permanenta föriäggningar i , , stahammar, och . Den öppnade verkel också en fast utredningssluss för asylsökande i , i kommun. inrättades en ulredningssluss i anslutning lill förlägg ningen i . Vid behov får verkel också anordna och driva tillfålliga 34 förläggningar samt svaraför annan temporär inkvartering av asylsökande i Skr. 1987/88:157 anslutninglill inreseorlerna. får ocksä träffa avtal med kommun ellerannan om att anordna och driva tillfälliga förläggningar samt om tillfällig inkvarteringi andra former. driver Svenska röda korset enflyktingförläggning i . Förmottagandet av sjuka och handikappade flyktingar förfogar invandrarverket överen mottagningsenhet inom i . De flesta av dessaflyktingar bor pä förläggningen i när de inle visias på sjukhuset. Mohedaförläggningenhar byggt upp en särskild enhet för handikappade flyktingar och häller kontinueriigkontakt med i . överfördes ca 70handikappade flyktingar lill . De flesta har vårdatspä i . Delökade anlalet asylsökande och svårigheterna all placera ut asylsökande ochflyktingar i kommuner har lett lill att invandrarverket har tvingats bygga upp eltstort antal tillfålliga förläggningar av olika slag. Vidare har tiderna för förlåggningsvislelseblivit avsevärt längre ån det mäl , som angavs när det nyasystemet för flyktingmottagande utformades. Utvecklingenframgär av nedanstående uppställning, som visar anlalet föriäggningar ochbeläggningen pä dessa . Detmäste dock understrykas all dessa, liksom andra statistiska uppgifter, ärpreliminära och kan bli föremål för korrigering till följd av de fel i SI V: sdataprogrammering som upptäckts. 15003 300 5600 8600 Avde föriäggningar som var i bruk var 31 förläggningar vidvilka del förekom polisutredningar och 16 s. k. slussförläggningar. Vid dessaförekommer som regel inte någon polisutredning ulan de som vistas där väntar endaslpå all placeras på en förläggning där utredning sker. Flertalet asylsökande vistasnu på en sådan slussförläggning. Den totala vistelselidenpä föriäggning är i genomsnitt 11-12 mänader. Avdem som visias pä förläggning är merparten asylsökande, som ännu inle fält någotslutligt beslut i sitt ärende. tog invandrarverkels styrelseett principbeslut all prioritera utplaceringen av flyktingar meduppehållstillstånd. Mol bakgrund av de allt längre förläggningstiderna ökaremellertid pä förläggningarna antalet personer, vilka har beviljats uppehållstillståndoch enbart väntar på alt mottagande skall kunna ordnas i en kommun. Den 31december 1987 var del drygt I 900 av de 8600 personer, som vistades päförläggning, vilka hade beviljats uppehållstillstånd. Deflyktingar, som överförts lill inom ramen för flyklingkvoten, t, k. kvotflyklingarna, har huvudsakligen lagils emot på invandrarver- ketsförläggningar i , och saml på Skr.1987/88:157 Svenska röda korsels förläggning i . Från december 1987har även förläggningen i fått las i anspråk för kvotflyktingar. I etlpar fall har kvotflyktingar lagils emot i . Det har framför allt rört sigom handikappade flyktingar. Vistelseliden pä förläggning har varil relativtläng för kvotflyktingar liksom för andra flyktingar. log principbeslutet aU prioritera flyktingar med uppehållstillståndhar den genomsnittliga vistelseliden minskat något. Kommunernas mottagande av asylsökande och flyktingar harockså ökal del nya systemet för flyktingmottagande infördes.Under år 1985 mottogs ca 14000 flyktingar och asylsökande i 137 kommuner medvilka invandrarverket träffat överenskommelser. Under är 1986 tog 197 kommuneremot ca 14700 flyktingar och asylsökande. beräknas ca 18000 flyktingaroch asylsökande ha tagils emot i 241 kommuner. Denna siffra inkluderarefterföljande anhöriga saml asylsökande, som kommit till kommunerna på egenhand. har invandrarverket vänt sig till samtliga 284 kommuner medbegäran om mottagande av ca 29000 flyktingar. Trots att fler kommuner har tagit emotflyktingar och asylsökande motsvarar inle kommunernas mottagande behovet. En avorsakerna till delta år brisl på bosläder i kommunerna. Regeringen gav i april1987 i uppdrag alt genom länsbostadsnämndernas försorg hämtain och ställa samman uppgifter från landets kommuner om deras planering för atlbereda flyktingar bosläder. Bosladsslyrelsen redovisade sitt uppdrag i november 1987.Av redovisningen framgär bl. a. all endasl av de tillfrågade kommunernahar tagit med behovet av bostäder för flyktingar i sinabostadsförsörjnings-program. För all påskynda utplaceringen i kommunerna överväger jagalt föreslå regeringen all ge invandrarverket i uppdrag all bedriva en försöksverksamheli begränsad omfattning med kommunala moltagningscenlra. Försöksverksamhetenskulle innebära alt kommunerna inrättar särskilda flyk-tingbosläder av genomgängskaraklär.Genomgängsboslåderna kunde sammanföras lill enheter, s. k. moltagningscenlraför flyktingar. Vid dessa moltagningscenlra skulle flyktingar kunna tas emot lerminsvisdirekt frän en mottagningssluss eller en föriäggning. Kommunerna erhåller slallig ersättning för de faktiskakostnaderna för bostad och uppehälle lill asylsökande och till flyktingar de har fält tillstånd samt under ytteriigare tre är. Bidragen till asylsökande och flyktingar är behovsprövade. Vidare får kommunerna för varje asylsökan de och flykting, som man tar emot, en schablonberäknad summa som skall läcka vissa andra kostnader. Utöver schablonersällningen kan särskilda bidrag ocksä lämnas för vissa speciella insatser såsom atl bygga upp kompetensen i nya moltagningskommuner, särskilda insatser för bandi- 36 kappadeflyktingar eller samarbelsprojeki mellan olika kommuner. Sjuk- Skr.1987/88:157 vårdshuvudmännen får ersättning för akut sjukvård som lämnas förasylsökande och för vissa särskilda vårdkostnader för flyktingar. Under /87 betalades ca 1240 milj. kr. iersättning och bidrag till kommuner och landsting för åtgärder för flyktingaroch asylsökande. Kostnaderna för förläggningar uppgick under kalenderåret 1987till ca 550 milj. kr. Det är väsentligt för flyktingarnas anpassning ochintegration i det svenska samhället att de får etl arbete.Flyktingar har rått lill arbelsmarknadsservice och arbetsmarknadspoliliska ätgärderså snart de fält sina uppehålls- och arbetstillstånd. Huvudprincipen är allflyktingars, liksom övriga invandrares, problem på arbetsmarknaden skall lösasinom den allmänna arbetsmarknadspolitiken. I vissa fall kan emellertidsärskilda åtgärder vara nödvändiga. Det är vidare väsentligt atl flyktingars och andrainvandrares kunskaper och yrkeserfarenheter tas till vara och vid behov byggspä bl. a. för alt motverka den sneda fördelningen av utländskamedborgare pä arbetsmarknaden. Flyktingar och andra invandrare bör ges sädanvägledning och sådana kunskaper om svensk arbetsmarknad och svenskt arbetslivall de kan göra sitt val av yrkes- eller utbildningsinriktning på realistiskagrunder. Det motstånd som kan märkas mot all anställa flyktingar måslebrytas. a. därför behöver olika vägar prövas för att slussa ul flyktingarnapä arbetsmarknaden. En viktig åtgärd för alt hjälpa flyktingar att anpassa sigi det svenska samhället är svenskundervisning. Lagen (1986:159) omgrundläggande undervisning i svenska för invandrare (sfi) har varit i kraft isnart tvä är. Under den lid den nya lagen varil i kraft har kritik riktatsframför allt mot statsbidragssystemet där resurstilldelningen baserats påtidigare års invandring och inte den aktuella situationen i respektive kommun.En del kommuner har haft länga väntelider innan flyktingarna har kunnat fä singrundläggande svenskundervisning. Vidare har flyktingarnas deltagande iarbetsmarknadsutbildning med påbyggnads-sfi varit mindre än förväntat, vilkelmedför en större efterfrågan pä studieförbundens päbyggnads-sfi. Mol bakgrundav dessa erfarenheter har utbildningsministern i budgetpropositionen(1987/88:100 bil. 10 s 192-195) föreslagit ell nytt statsbidragssystem för dengrundläggande undervisningen. Frågan om hur resurserna till päbyggnads-sfiskall fördelas mellan studieförbunden och AMU bereds iregeringskansliet. Den ökande flyktingströmmen har ställt slora krav på demyndigheter och andra som är inkopplade på flyktingmoltagandet. ekonomiska insatser måslegöras. Det är därför nödvändigt atl verksamhe- Skr. 1987/88:157 tenfortlöpande ses över. Somjag tidigare nämnt (se avsnitt 5) har tvä utredningsförslag lämnats tillregeringen (SOU 1988:1 och 2.) Förslagen remissbehandlas för närvarande.Förslagen är i huvudsak inriktade på att effektivisera handläggningen avasylärendena. Underhösten tillsaltes också en utredning med uppgift att se över invandrarverketsorganisation. Utredningen, som avlämnade ett principförslag till nyorganisation vid invandrarverket, skall särskilt pröva möjligheterna lill eneffektiv och flexibel ärendehantering och arbetsfördelning mellan invandrarverketcentralt och mellan verkels förläggningar. Utredningens slutbetänkande beräknaskunna bli avlämnat senare under är 1988. Jag har redan presenterat mina förslagtill en principorganisation (prop. 1987/88:158). I propositionen redovisasprinciper för en ny organisation vid statens invandrarverk. Verkets uppgifterskall vara att svara för prövningen av ärenden enligt utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningarna, att vara huvudman pä den statliga sidan för flyktingmoltagandetoch all centralt bevaka och samordna frågor som rör invandrarnas och de språkligaminoriteternas situation i landet. Invandrarverkels organisation regionaliseras,för att åstadkomma effektivare handläggning av utlänningsärenden och därmedkortare handläggningslider, elt bättre flyktingmottagande och utveckladekontakter mellan verket och kommunerna. nya organisationberäknas träda i kraft den . Såvälförslaget rörande invandrarverkels organisation som de tidigare nämndautredningsförslagen om handläggningen av asylärenden beräknas kunna genomförasfullt ut den . fortsatta beredningen av dessa frägor kommer det givelvis ocksä atl finnasutrymme för att beakta relevanta synpunkter från de rapporter som presenteratsav revisorer och av riksrevisionsverkel. Riksdagenhar behandlat etl förslag från regeringen om etl nytt bidragssystem förasylsökande. Förslaget, som presenterats i prop. 1987/88:80 om bistånd ätasylsökande m.fl., innebär att asylsökande och andra utlänningar som vistas häri landet under den lid deras ansökan om uppehållstillstånd prövas skall erhållabidrag för sitt uppehälle genom etl för hela landet enhetligt stödsystem.Förslaget ingår i det breda arbete som bedrivs för atl anpassa flyktingmoltagandettill den ökande strömmen av flyktingar. Del nya stödsystemet beräknas kunnaträda i kraft den . Stödtill flyktingar, som önskar ålervandra till hemlandet eller bosätta sig i annat land, ges i form av resebidrag och regleras i förordningen om bidrag lill flyktingars resor från för bosättning i annal land (1984:890). Resebidragel är behovsprövat och innefattar biljetlkoslnaden saml ett kontant belopp på I /person, dock högst /familj, för kostna der i samband med resan och uppehälle under första tiden efter ankoms len. Resebidragel administreras av invandrarverket. Personersom kommil lill som flyktingar, men därefter blivit Skr.1987/88:157 svenska medborgare, omfattas ej av förordningen. Ätervandring har främsl aktualiserats förlatinamerikanska f.d. flyktingar sedan en politisk normalisering ägt rum iflera av deras hemländer. har från anslagspostenhumanitärt bistånd i bidragit med ca 16 milj. kr. till integralionsprogramför återvändande i , främst i och . Bidrag haräven utgått till program i , , och . Stödet har främslutgått genom och . Ålervandring med slöd av resebidragel har i första handskett lill länder i , främst till , och Boliviaefter att demokratiska regeringar tillträtt i dessa länder. Antalet beviljade bidrag var som högst , mendärefter har inströmningen av ansökningar successivt avtagit. Frän tillår 1987 gick antalet personer som beviljades resebidrag ner lill hälften, framförallt beroende på alt ålervandringen lill avsevärt minskat. Medan ålervandringen till övriga avtagiteller varit har antalet personer som ålervandrar till ökal.Under år 1987 var hälflen av dem som ålervandrade med resebidrag chilenare. Anlalet personer som återvandral med resebidrag under detre senasle åren fördelade pä de mesl frekventa länderna redovisas nedan: Utvecklingen av flyktingåtervandringen åren 19851987 Destinationsland 1987 1986 1985 TOTALT 184 241 365 Kostnaderna för beviljade resebidrag uppgick till1,8 milj. kr. har en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet gjort en genomgång av olika ålervandringsfrågor.Gruppen har samarbetat med myndigheter, frivilligorganisationer saml invandrar-och flyklingorga-nisalioner. Förhoppningarom atl i en framlid kunna återvända till ursprungslandet finns säkeriigen hos de flesta utvandrare, vare sig de utvandrar av politiska eller av andra skäl. Bland arbetskraflsinvandrare i sker en tämli gen omfattande ätervandring. Andelen ålervandrare varierar dock med bl. a. ursprungsland och lidpunkt för invandringen i . Bland katego rin flyktingar i år del främst latinamerikaner som har återvandral. Omfallningen av dessas ålervandring är emellertid svär att uppskatta. Till l. ex., har emellertid enligt befolknings- statistiken utvandrat ca 540 personer, varav ca 140 var svenska medborga re. har ålervandringen till varil liten. Del ligger i sakens natur all flyktingars möjligheter all ålervandra är beroende av förhållandena i ursprungslandet. När förhållandena där med- 39 ger ålervandring,har ofta flyktingarna och deras familjer i sådan grad Skr. anpassatsig till svenska förhållanden alt mänga väljer alt trots allt stanna i Det faktum alt de flesta flyktingar i trotsförhoppningar om ätervandring har visat sig stanna här, har framförts som etlargument för atl flyktingar i i första hand bör planera för en framlidhär. Delta skulle ge de bästa förulsätlningarna för framtiden, vare sig manstannar i eller väljer att ålervandra. Del är vidare en allmänt spridduppfattning bland flyktingar, som är aktiva i ålervandringsfrågor, alt del fördem som faktiskt ålervandrar är av avgörande betydelse alt ålervandringen ärnoga planerad för alla berörda familjemedlemmar. På grundval av de överväganden som gjorts av arbetsgruppenoch efter avslutandet av den pågående beredningen avser jag atl senare redovisamin inställning i denna fråga. 9 De svenska frivilliga organisationerna De svenska frivilliga organisationer som är mesl aktivainom flyktingpolitikens och flyktingbiståndets områden deltar i den avregeringen tillsatta flyklingpoliliska beredningen. Dessa är: Amnesty internationalssvenska sektion. nämnd-förmellankyrkliga och ekumeniska förbindelser. Svenska röda korset och frikyrkoräd(). Några av dessa, samt även andra svenska frivilliga organisationer,får också slalligl stöd i olika former för sin verksamhel bland flyktingar,framför allt i tredje väriden. 1 samarbetar dessa organisationer regelbundet inomFrivilligorganisationernas samarbetsgrupp i invandrar- och flyktingfrågor. Amnesty internationals svenska sektion