prop · GB03109 · 1987-12-31 00:00:00 — SÖ vill ta arbetssituafionen igymnasieskolan till utgångspunkt och vikta de tunga ämnena i en gymnasielinje.TCO avstyrker, SAF fillstyrker och /SR vill ha fortsatt utredning medutgångspunkt i antalet fimmar i gymnasieskolan. SFS tillråder försiktighet. Föregen del får jag anföra följande. En väsentlig avsikt med en förändring av nugällande regler är att förenkla dem. Min uppfattning är därför att detmedelbetyg som den studerande får i gymnasieskolan bör ligga till grund förbetygsurvalet i så stor utsträckning som möjligt utan atl allt för mångajusteringar skall behöva göras. Jaghar inledningsvis angett att ytterligare en utgångspunkt för minaställningstaganden lill utredningens förslag är att den enskildes valmöjligheterbör vara så stora som möjligt och att ett relativt sent yrkesval skall underlättas.En elev i skall ha möjlighet att välja studieväg i gymnasieskolanefter intresse och förutsättningar och inte med tanke på vad som ärfördelaktigt inför en eventuell framtida högskoleutbildning. Dennasyn leder mig fram till uppfattningen att en studerande som skaffat sig enutbildning som ger behörighet bör ha lika stor möjlighet att komma in på enhögskoleutbildning oavsett på vilket sätt han nått den. Konkret innebär dettaatt betyg i ett ämne som kompletterats för behörighet enligt min uppfattningbör räknas in i betygsmedelvärdet och sålunda kunna både höja och sänkamedelvärdet. Utredningen har förslagit en sådan ordning när det gällermeritvärdering av betyg från påbyggnadsutbildning. I den framtidagymnasieskolan med en mera flexibel studieorganisation kan det vara svårt attdra bestämda gränser mellan sådana kompletteringar som avser enskilda ämnenoch sådana som avser längre sammanhållna kompletleringskurser. Min lösning börsammantaget kunna medföra en avsevärd förenkling av sättet att beräknabetygspoängen, något som UHÄ i sitt remissyttrande framhållit vikten av. Naturligtviskan det förhållandet att ett kompletteringsbetyg kan höja medelvärdet leda tillatt benägenheten för taktiska val i gymnasieskolan ökar. Men eftersomhögskoleprovet kommer att komplettera betygen som urvalsgrund, vill jag inte gedenna aspekt alltför stor vikt. Den beräkning av medelbetyget som jag nu förordarkan motverka en social selektion, eftersom studerande från lägre socialgrupperoftare väljer en yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan och därför oftaremåste komplettera sin behörighet för högskolestudier. Medhänsyn till de svårigheter vissa elever kan ha i ämnet idrott är jag beredd attmedge att betyget i detta ämne får räknas bort från betygsmedelvärdet. Denmycket splittrade remissopinionen i frågan om viktning manar till försiktighet i en fråga, där erfarenheter saknas. Bland annat kan effekterna av en viktning komma att förtas i ett syslem, där högskoleprovet används, 18 och enbart leda till attinträdet i högskolan försenas. En sökande från Prop. 1987/88:109 gymnasieskolanmed rätt behörighet men med höga betyg i fel ämnen blir nämligen i störreutsträckning hänvisad till högskoleprovet. I etl framtida system meddifferentierade urvalsregler för olika linjer är det inte uteslutet altsärskild hänsyn kan tas till betyg i vissa ämnen. I det fortsatta utvecklingsarbetetmed urvalsfrågorna kan också frågan om viktning i någon form tillsammans medandra urvalsfaktorer övervägas. Deltagarnai komvux utgör en särskild referensgrupp vid belygsättning-en, och betygsnormerandeprov finns ännu inte. Utredningen menar att sådana prov är en förutsättning föratt komvuxstuderande skall få delta i betygsurvalet. SÖ har sedermera redovisatett regeringsuppdrag i frågan och rapporterar därvid att det är möjligt attkonstruera och genomföra betygsnormerande prov. Enligt min mening är det viktigt att betygen i komvux blirjämförbara med betygen i gymnasieskolan, något som är en förutsättning för attbetygsurvalet för olika kategorier sökande skall bli rättvist. haranvisat medel för fortsatt arbete med att ta fram sådana prov (prop.1986/87:100, bil. 10, s. 82, UbU 11, rskr. I årets budgetproposition harytterligare en milj. kr. beräknats för detta ändamål (prop. 1987/88:100, bil.10. s. 95). Studerande från komvux bör därför förväntas kunna delta ibetygsurvalet på samma villkor som de studerande i gymnasieskolan. Utredningenanser att andra urvalsmetoder som komplement till de föreslagna generellaurvalsmetoderna bör få användas för högst 1/3 av platserna på enutbildningslinje. På bör urvalsregler kunna utvecklas som är meraanpassade till olika utbildningars krav. Mångaremissinstanser är posifiva till möjligheterna att använda linje-eller sektorsanpassadeurvalsmetoder men några varnar för att urvalssystemet därmed kan blikomplicerat och svårt att överblicka. UHÄ framhåller att del också finns ettvärde i att gemensamma urvalsregler gäller för flertalet utbildningar ihögskolan. Särskilda urvalsreglergäller för flera konstnärliga utbildningar där hän syn kan tas till bl. a. resultat av prov som är avsedda att ligga till grundför en bedömning av den sökandes lämplighet eller fallenhet för den sökta utbildningen. Erfarenheter av urvalsmetoder som mäter kunskaper, färdig heter och egenskaper som kan vara särskilt värdefulla för en utbildning eller ett yrkesområde är hämtöver relafivt begränsade. Inom arkitektut bildningen antas från och med antagningen en tredjedel av de studerande efter särskilda prov som mäter färdigheter av betydelse för utbildningen eller yrket. insfitutet har sedan antagningen bedrivit försöksverksamhet vid an tagningen till läkamtbildningen. Verksamheten avser tio nybörjarplatser och är avsedd att främja rekryteringen till forskamtbildningen och att stärka sambandet mellan biomedicinsk gmndforskning och klinisk verk samhet. De erfarenheter som redovisats är positiva och institutet är därför intresserat av att, med ledning av utländska erfarenheter, också 19 påbörjaen försöksverksamhet vid antagningen till den ordinarie läkamtbildningen. lagt fram ett förslag om urvalsförfarande till utbildningslinjer vidhälsouniversitetet. UHÄ har i sitt yttrande till regeringen över förslagetnärmare utvecklat förutsättningarna för att en försöksverksamhet skall kommatill stånd. UHÄ pekar på de svårigheter som finns när det gäller att definieraurvalskriterierna i förhållande till utbildningen och det framtida yrket. Detär enligt UHÄ myckel angeläget att dessa kan tjäna som information ochvägledning för de sökande så att man inte riskerar godtycke vid urvalet. Användningenav intervjuer och liknande innebär enligt UHÄ subjekfiva inslag i antagningen.Möjligheten att kontrollera dessa inslag bör belysas och utbildning avintervjuare och bedömare övervägas. Jag anser att UHÄ i sittyttrande angett några viktiga utgångspunkter för en försöksverksamhet. På siktbör erfarenheter av försöksverksamhet med linjespecifika prov kunna geerfarenheter till grund för ställningstagande till frågan om användningen avsådana urvalsinstmment i större omfattning. Det vetenskapliga råd som jaganser bör inrättas för högskoleprovet bör ha inseeiide också överförsöksverksamhet av detta slag. Detbör ankomma på regeringen att besluta om försöksverksamhet med särskildaurvalsmetoder. 8 Urval till fristående kurser m. m. Nuvarandeurvalsregler utgår från en kvotgmppsindelning av de sökande efter föregåendeutbildning och en rangordning av de sökande inom gmp-perna efter de sökandesprioritering av kurser. Sökande kan antas med förtur efter bedömning av varjesökandes behov av utbildningen, tidigare utbildning och yrkesverksamhet. Mitt förslag: Vidurval fill fristående kurs skall urvalskriterierna betyg, tidigare utbildning,högskoleprov och arbetslivserfarenhet användas. Även behov av utbildning ochandra av sökanden åberopade särskilda skäl skall kunna läggas till gmnd förurval. De lokala högskolemyndighelema beslutar för varje kurs vilka kriteriersom skall tillämpas. Utredningens förslag:Olika urvalskriterier bör användas alltefter kursens syfte. Om syftet ärfortbildning eller vidareutbildning, bör längd ay och innehåll iarbetslivserfarenheten bli avgörande. Om det är fråga om linjealternativutbildning, bör betyg eller prov samt eventuell arbetslivserfarenhet varaurvalskriterier. Vid urval till påbyggnadskurser bör högskolemeriter varaavgörande. Utredningen föreslår att högskolestyrelsen bestämmer vilken urvalsgrundsom kan användas och eventuellt om olika urvalsgmnder kan användas för sammakurs. Även lottning och förtur kan förekomma. Ett förenklatantagningsförfarande kan användas, när alla sökande lill en kurs beräknas kunnaantas. Remissinstanserna:UHÄ föreslår, att urvalsreglerna till fristående kur- Prop. 1987/88:109 serhelt överlämnas till högskoleenheterna, sedan statsmakterna uttalat enviljeinriktning beträffande vilken hänsyn sOm bör tas vid urvalet. Flerahögskolemyndigheter ställer sig bakom de principer för urval som utredningenredovisar. Däremot är man tveksam till möjligheterna att genomföra dem medhänsyn till kostnaderna. Andra menar att systemet blir administrativtbetungande och svårt att förstå och att universiteten och högskolorna istället borde få fortsätta att utveckla egna modeller för urvalet. Deremissinstanser utanför högskolan som yttrat sig över förslaget är i allmänhetinne på denna linje. Skälen för mitt förslag: Den möjlighet lillförtursantagning som föreligger har medfört att universitet och högskolorhar börjat utveckla ett system för urval, vilket i princip gör det möjligt attta hänsyn till sådana faktorer som utredningen angett som kriterier för ettframtida urvalssystem. Ett förenklat antagningssystem har också börjat användas fillkurser, där antalet sökande är begränsat. Jag anser det mycket värdefullt atten sådan utveckling av antagning fill fristående kurser nu har kommit igånglokalt. De resurser som /88 kan beräknas finnas för friståendekurser uppgår till närmare 300 milj. kr. Det är utomordentligt angelägel attdessa medel används rationellt och att inte administrationen kring antagningenblir onödigt omfattande. Utbildning i form av fristående kurser skall tillgodosebehov av såväl grundutbildning inom vissa områden som fortbildning ochvidareutbildning. Behovet av utbildning kan variera mellan skilda delar avlandet och även över lid. Samma kurs kan för olika individer fylla olika behov.Universitet och högskolor måste utifrån de utbildningsbehov, som finns isamhället och hos individerna, avgöra vilka kurser som skall anordnas och vilkasom skall ha förtur till dem, om inte alla kan beredas plats. En sökande bör på förhand kunna bedöma vilka fömtsättningarsom finns för att vederbörande skall bli antagen. I informafionen om utbildningenbör därför anges vilka urvalskriterier som. tillämpas för varje kuis.Slumpmässiga faktorer som lottning bör helt undvikas i urvalsprocessen. och regeringen kan uttala sig om prioriteringarnär det gäller att fördela resurser för olika kategorier kurser och vilkasyften de skall fylla. Sådana uttalanden bör främst kunna göras i anslutningtill medelsanvisningen vid den årliga budgetbehandlingen. Beslut omurvalsreglerna kan därefter fattas lokall i enlighet med de av ochregeringen uttalade prioriteringarna. Antagningen lill sådana individuella linjer sorn består avsuccessivt valda kurser görs genom alt i huvudsak reglerna förurval till frislående kurser tillämpas. En ordning bör finnas även ifortsättningen som innebär att urval fill den första kursen på linjen görs medutgångspunkt i de kriterier som tillämpas vid urval till allmännautbildningslinjer. 9 Rätt att överklaga beslut Prop. Utredningenföreslår att endast beslut om behörighet skall kunna överklagas och . Vad gäller beslut om urval tillutbildningslinjer menar utredningen att de nya urvalsreglerna kommer altminska behovet av att överklaga beslut. Meritvärderingen och urvalet kommeratt göras enligt strikt formaliserade regler, vilket gör att det normalt intekommer att finnas anledning att överklaga besluten. Den fria prövningen harenligt utredningen så starka individuella inslag att det inte finnsförutsättningar att fatta juridiskt bättre beslut än antagningsmyndighetens. Remissinstansernatillstyrker utredningens förslag om rätt att överklaga beslut om behörighet.Olika uppfattningar redovisas när det gäller rätt att överklaga beslut iurvalsfrågor. De som hävdar att besluten skall kunna överklagas åberopar iallmänhet att det är viktigt för den enskilde att få sin rätt prövad. Flertalethar dock inget atl erinra mot att besvärsnämnden avskaffas och menar atlbesluten i stället bör överklagas till regeringen. Jagdelar utredningens och remissinstansernas uppfattning att beslut om behörighetäven i fortsättningen bör kunna överklagas. När det gäller urvalet anser jagdet viktigt för den sökande att kunna få sin rätt till utbildningsplats ihögskolan prövad i två instanser. Rätten att överklaga beslut om antagning tillutbildningslinje bör därför finnas kvar. Milt förslag innebär att urvalet imindre grad än utredningen tänkt sig bygger på individuella bedömningar. Deförsök med nya urvalsmetoder som pågår och som kan komma att starta bygger iviss utsträckning på sådana bedömningar. Dessa är svåra atl förena med rättatt överklaga urvalsbeslut. Det bör ankomma på regeringen alt avgöra om rätt atlöverklaga beslut i sådana fall går att förena med urvalsmetoderna. Mittställningstagande föranleder inte några förändringar i de bedömningar somgjordes i anslutning till ställningstagande till inrättandet avbesvärsnämnden (prop. 1980/81:184, UbU 39, rskr. 418) i fråga om vilkenmyndighet som skall pröva besluten. 10 Kostnader m. m. Arbetetmed konstruktion m. m. av högskoleprovet bedrivs vid pedagogis ka institutionen vid i . När provens omfattning och belydelse ökar, behöver verksamheten en fastare organisation. Jag före slår därför att en tjänst som professor i pedagogik, särskilt pedagogiska mätningar, inrättas vid . Tjänsten bör vara förenad med uppgiften som föreståndare för provverksamheten. Tjänsten finansieras genom att, i samband med anslagsberäkningarna för /90, medel beräknas under anslaget samhällvetenskapliga fakulteter na, anslagsposten till i och motsvarande minskningar görs under anslaget D I. Universitets- och högskoleämbetet, anslagspos ten Högskoleprov samt anslaget B 7. Forskning och centralt utvecklingsar bete inom skolväsendet. I överensstämmelse med utredningens förslag bör eltvetenskapligt råd Prop. 1987/88:109 inrättas för att följaprovverksamheten. Frågor om behörighet, urval och antagning har en styrandeeffekt på utbildningen och har därmed ekonomiska konsekvenser både för dem somvill studera i högskolan och för högskolan. Kostnaderna för urval och antagningsom jag här avser att behandla är således en del av de totalautbildningskostnaderna. Utredningen har beräknat antagningskostnaderna /85 till omkring 40 milj. kr. vilket motsvarar ca en procent avkostnaderna för grundläggande högskoleutbildning. I det föregående har jag förordat etl nytt urvalssystemför central antagning till utbildningslinjer. Jag förordar däremot inte någonförändring i fråga om ansvaret för antagningen. Den kommer därmed atl även ifortsättningen åvila UHÄ och för högskoleutbildning. UHÄ har på regeringens uppdrag i samarbete med statskontoretgjort en förstudie till och beräknat kostnaderna för ett nytt ADB- system.Preliminärt beräknas kostnaderna till ca 22 milj. kr., fördelade på en 4-årsperiod.Eftersom befintlig personal enligt UHÄ:s beräkningar bör kunna delta i arbetet,kan kostnaderna reduceras till sammanlagt 15 milj. kr. Kostnaderna för den löpande driften har av utredningenbedömts komma att ungefär motsvara nuvarande kostnader. Mina förslag innebär ivissa avseenden förenklingar i förhållande lill vad utredningen föreslagit.Således har jag förordat en begränsning av den fria prövningen och av värderingav arbetslivserfarenheten. Å andra sidan har jag räknat med all folkhögskoleelevernaskall utgöra en särskild undergmpp i betygsgruppen. Jag räknar sammantaget medatt vissa besparingar skall vara möjliga att göra när det gällerdriftskostnaderna centralt. I kommande budgetpropositioner återkommer jag tilldenna fråga. I fråga om antagning och urval till frislående kurserräknar jag inte med någon förändring av kostnaderna i förhållande till i dag.Det bör ankomma på styrelserna för universitet och högskolor att göra deavvägningar som behövs. Jag beräknar de ökade driftkostnaderna för högskoleprovettill drygt 3 milj. kr. Ett engångsbelopp om . beräknas i anslutningtill förändringen. En anmälningsavgift om . täcker vissa kostnaderför genomförande av provet. Jag anser atl en avgift av denna storlek bör tas utäven i fortsättningen. Övriga kostnader för provet bör täckas med statligamedel. Information och utbildning om beslutade förändringarbehövs framför allt för syofunktionärer inom skolväsendel och högskolans sludievägleda-re.UHÄ har beräknat kostnaderna för information och utbildning i anslutning tillreformen till . Med hänsyn till att jag inte föreslår någraförändringar när det gäller allmän behörighet och urval lill frislående kurserberäknar jag informationskostnaderna till , varav . För /89 har jag beräknat vissa kostnaderför UHÄ:s planeringsarbete under anslaget D I. Universitets- och högskoleämbetet, anslagsposten 4. 11 Genomförandefrågor Prop. Detnya urvalssystemel för utbildningslinjerna bör träda i kraft vid antagningeninför studier . De nya reglerna för urval till kurser jämteförändringarna i behörighetsreglerna bör kunna fillämpas tidigare. Det börankomma på regeringen att besluta i frågan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkännavad jag har förordat om behörighet (avsnitt 3), 2. godkännavad jag har förordat om urval (avsnitt 5 och 8), 3. bemyndigaregeringen att inrätta en tjänst som professor i enlighet med vad jag har förordat (avsnitt 10), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om särskildabehörighetsvillkor, meritvärdering av betyg,. särskilda urvalsmetoder, rätt attöverklaga beslut. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1987/88:109 Bilaga 1 Förtillträde fill grundläggande högskoleutbildning gäller dels krav på allmänbehörighet, dels för nästan alla utbildningslinjer krav på särskild behörighet.Den allmänna behörigheten är gemensam för de flesta av högskolans utbildningar.Den särskilda behörigheten innebär krav på speciella förkunskaper för en vissutbildningslinje eller enstaka kurs. Kravenpå allmän behörighet beslutas av statsmakterna. Kraven finns i högskoleförordningens5 kap. 14-17 §§. I högskoleförordningens bilaga 5 förtecknas deutbildningslinjer för vilka kraven på allmän behörighet gäller. Allmänbehörighet har den som D genomgått en fullständig minst tvåårig utbildning igymnasieskolan eller annanlikvärdig utbildning (Till utbildningar som bedöms som likvärdiga a. motsvarande utbildning i komvux och sådan tvåårig utbildning ifolkhögskola som bygger på genomgången grundskola.) och D har kunskaper isvenska och engelska som motsvarar slutförd lärokurs omminst två årskurser i gymnasieskolan ellerD är och har arbetslivserfarenhet och n harkunskaper i engelska som motsvarar slutförd lärokurs om minst två årskurseri gymnasieskolan och D är svensk medborgare eller är bosatt i och harbosalt sig här i annatsyfte än att studera ellerD har minst 11-årig avslutad skolutbildning som normalt slutförs tidigast vid17 års ålder, eller på annat vis är behörig för högskolestudier i det landdär han/hon fått skolutbildning och D har kunskaper i engelska som motsvararslutförd lärokurs om minst två årskurseri gymnasieskolan och har vissa kunskaper i svenska (fastställs av UHÄ). Föreskrifterom krav för särskild behörighet anges i utbildningsplanen för resp.utbildningslinje och beslutas av den myndighet som fastställer utbildningsplanen. Kravenfår (högskoleförordningen 5 kap. 20 §) utformas endast med utgångspunkt i vad som betingas av utbildningen. Del vanligaste är atl förkunskapskraven avser ämnen och årskurser i gymnasieskolan. kraven avser endast ettämne skall den sökande ha lägst betyget 3 i detta Prop. 1987/88:109 ämne.Om kraven avser flera ämnen kan krävas antingen lägst betyget 3 i Bilaga 1varje ämne eller lägst medelbetyget 3,0 av två eller fiera ämnen. Förkunskapskraveninnefattar för vissa utbildningslinjer andra krav: arbetslivserfarenhet, ålder(för läkarlinjen gäller en högsta ålder, ) eller t. ex. krav på normalsyn. Närsökande har andra meriter än dem som formellt anges som krav bedömerantagningsmyndigheten om kunskaperna motsvarar de formellt angivna (motsvarandebedömning).Antagningsmyndigheten kan också besluta om dispens från något eller någrabehörighetskrav. Sökandetill enstaka kurser på gmndnivå som är behöriga enligt 2S:4-re-geln behöverinte dokumentera förkunskaper som krävs för särskild behörighet och som avserkunskaper i ämnen från gymnasieskolan. De får själva avgöra om de harerforderliga förkunskaperna (den s.k. självprövningsräiten). 4 Utbildningslinjer med andra regler Reglerför behörighet och urval för påbyggnadslinjer beslutas av den myndighet somfastställer utbildningsplanen. Fören rad allmänna utbildningslinjer gäller också aU regler för behörig-hel ochurval beslutas av den myndighet som fastställer utbildningsplanen. För dessagäller som regel av olika skäl inte kravet på allmän behörighet. Bland dessaingår yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH), några förkortade varianter avvissa linjer samt flertalet konstnärligt inriktade utbildningslinjer. Denuvarande reglerna för urval återfinns i högskoleförordningens 5 kap. UHÄ har utfärdattillämpningsföreskrifter till dessa (UHÅ-FS 1977:10-II, senasteändring i UHÄ-FS 1987:1) 1 Urval till utbildningslinjer enligt normalreglerna Reglernabeskriver urvalet till utbildningslinjer som tillämpar "normalreglerna"för urvalet. På dessa utbildningslinjer återfinns avutbildningsplatserna på de allmänna utbildningslinjerna samt flertalet lokalautbildningslinjer. Omdet finns fler behöriga sökande än antalet tillgängliga platser till en viss utbildningslinje, måste ett urval göras. De sökande delas in i kvotgmp- per efter utbildningsmeriter och arbetslivserfarenhet. Varje sökande får vid meritvärderingen en poängsumma. De sökande inom varje kvotgmpp rangordnas efter poängsummans storlek. D 1 Sökande med högst betyg från tre-eller fyraårig linje i ° Poäng ges för betyg. Maximal poäng 5,0. D 2 Sökande med högst betyg från tvååriglinje eller specialkurs i gymnasieskolan. Poäng ges för betyg. Maximal poäng5,0. 1 Sökande fråntre- eller fyraårig linje i gymnasieskolan eller motsvarande svensk utbildning(samtliga i grupp Dl ingår också i denna grupp). Poäng ges för betyg ocheventuell arbetslivserfarenhet. Maximal poäng 5,0-1- 1,7 = 6,7. 2 Sökande fråntvåårig linje eller specialkurs i gymnasieskolan eller motsvarande svenskutbildning (samfiiga i gmpp D2 ingår också i denna grupp). Poäng ges för betygoch eventuell arbetslivserfarenhet. Maximal poäng 5,0 H- 1,7 = 6,7. 3 Sökande som harallmän behörighet genom utbildning vid folkhögskola. Poäng ges förstudieomdöme och eventuell arbetslivserfarenhet. Maximal poäng 4,0 -I- 1,7 =5,7. 4 Övriga behörigasökande, främst de som har allmän behörighet genom ålder och yrkesverksamhet (25:4-regeln).Hit förs även sökande vilkas behörighetsgivande utbildning har betyg som integår att poängberäkna i gmpperna 1-3 (t. ex. betyg med 2- eller 3-gradig belygsskala).Sökande med enbart utländsk gymnasieutbildning ingår också i denna gmpp (ejgäststuderande). Poäng ges för högskoleprovet och arbetslivserfarenhet.Maximal poäng 2,0 -I- 1,7 = 3,7. Hälften av platserna i kvotgmpp 4 fördelasbland dem som enbart tillhör kvotgmpp 4. Resterande platser fördelas bland samtliga sökandegrupper. 5 Sökande med utländsk gymnasieutbildning. Hänsyn tas tillgynina- siebetyg. Kvotgmpp 5 omfattar normalt högst av platser na på ett visst utbildningsalternativ. För sökande med utländsk högskoleutbildning eller yrkesverksamhet finns möjlighet att antas med företräde.