prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Affärsverkens investeringar redovisas översiktligtför . Inom ramen förgodkända investeringsplaner kan regeringen besluta om enskilda investeringsobjekt. Flertalet affärsverk har inomdessa investeringsplaner bemyndigandensom överstiger regeringens motsvarande bemyndiganden inom den övriga civilastatsförvaltningen. Investeringar för luftfartsverket, och postverket redovisas i form avtreårsplaner. Investeringar genom byggnadsarbeten förförsvarsmaktens myndigheter planeras långsiktigt inom ramen föröverbefälhavarens utarbetade 37 Planeringen redovisas översiktligt för Prop.1987/88:100 under berörda anslag över fjärde huvudtiteln. Ifråga om de enskildainves- Bil. 9 teringsobjekten, inom ramen för den långsiktigaplaneringen och de av anvisade anslagen, finns inga beloppsgränserför regeringens beslutsbefogenheter. I fråga om investeringar genom byggnadsarbeten förde civila myndigheterna exkl.affärsverken har regeringen bemyndigande att besluta om utförande av byggnadsobjekl upp lill 4 milj, kr.för ett enskilt objekt. För dessaändamål finns särskilda kostnadsramar benämnda Diverse objekt. Därutöverkan regeringen besluta om s, k. åtgärdsprogram, d, v, s. etappvis ombyggnad, upprustning etc, i de fallden årliga kostnaden uppgår till högst 4 milj, kr. Under vissa förutsältningar kan regeringendessutom besluta att igångsätta angelägna byggnadsobjekl utöver dennabeloppsgräns med anlitande avtillgängligt utrymme på nämnda kostnadsramar. Vid utnyttjande av finansfullmakten gäller inga beloppsgränser förenskilda objekt. framhåller i sinanslagsframställning att större delen av investeringsbehovet för överskådligtid utgörs av ersätlningslokaler i någonform. Antalet ärenden som sammanhänger med ändrad inriktning, omfattning eller lokalisering av verksamheterbedöms som begränsade. Detta är enligt min mening en omständighet som möjligören utökad delegering av sådanalokalförsörjningsfrågor som är av mer rutinartad och löpande karaktär. Jag erinrar idelta sammanhang om alt beslutar resp. länsarbetsnämnd omigångsättning av samtliga byggnadsarbeten inkl.statliga investeringar. Regeringens prövning av utförande av enskilda byggnadsobjekt avser i första hand frågor ommedelsanvändningen. I enlighet med de riktlinjer som redovisades förriksdagen budgetproposition föreslår jag att bemyndigande lämnaslill regeringen att besluta ominvesteringar genom byggnadsarbeten upp till 50 milj. kr. per objekt eller för sk åtgärdsprogram upp till ensammanlagd kostnad om 50 milj. kr, och objekt. Därutöver bör regeringeni sitt budgetförslag för aktuelltbudgetår informera om förslag över 25 milj, kr. Frågor som skall underställsriksdagen därför att de rör ändrad inriktning, omfattning eller lokalisering av verksamheter bör så långt del ärmöjligt innehålla en redovisning av lokalkonsekvenser, oavsett storlek påinvesteringen i det enskilda fallet. Jag föreslår vidare att investeringarna inombyggnadsstyrelsens lokalhållningsansvarfortsättningsvis skall redovisas samlat och i form av en rullande treårsplan, på liknande sått som skerför vissa affärsverk och för försvarsmakten.Inom denna treårsplan kan regeringens åtagande preciseras. Jagåterkommer till denna fråga under anslaget Investeringar m.m. Jag vill i detta sammanhang aktualisera frågan omövriga bemyndigan den som berör investeringar och förmögenhetsförvaltnihgen. styrelsen kan enligt gällande förordning (1980:598) besluta om förhyrning av lokaler för statsmyndigheterna. Förhyrningar inom utbildnings- och område skall dock underställas regeringen för 38 Vidare kan regeringen besluta om inköp avfasfigheter inom Prop. 1987/88:100 ramenför medel som ställts till förfogande på det under sjunde huvudfiteln uppförda reservationsanslaget Inköp av fastigheter m. m. Enhgt min mening bör regeringens och byggnadsstyrelsensbemyndigande i dessa frågor kvarstå i princip oförändrat. Regeringen har bemyndigande att inom rimligagränser överskrida kostnadsramar för enkilda byggnadsobjekt (prop. 1966:1bil.2 s.32, SU 14, rskr 14). Dettabemyndigande är av praktisk betydelse i olika upphandlingssituationeroch bör därför kvarstå. Regeringen kan besluta om försäljning av fastegendom till kommun för samhällsbyggnadsändamålm. Detta bemyndigande bör kvarstå. I övrigt kan regeringen besluta om försäljning upp till 5 milj, kr, per objekt.Frågan om utökade bemyndiganden för försäljning av fast egendom som inte avser samhällsbyggnadsändamålm.m.har behandlats (prop.1985/86:101 och prop. 1986/87:100 bil. har begärde att regeringen lämnade förslag till riktlinjerför försäljning. Regeringen har därvidvisat att allmänna riktlinjer för enskilda försäljningsobjekt inte kan uppstäHas. Enligt min mening bör frågan om utökadebemyndigande ses i sammanhang med denya riktlinjerna för lokalförsörjningen och strävanden att delegera genomförandefrågor. Mitt förslagär att nuvarande beloppsgräns justeras så att regeringen bemyndigas besluta omförsäljning upp till 50 milj. kr.per objekt i de fall det inte rör sig om samhällsbyggnadsändamål m. m. Som rikfiinje för denna typ avförsäljning skall gäHa att överskottetnormalt skall återanvändas för investeringar i form av bygg-produktion eller inköp samt planeras ochgenomföras så att statens samlade förmögenhet inte urholkas, d. v. s. så attingen netto-utförsäljning av statensegendom sker. Överskott som genereras på detta sätt bör endast i begränsadomfattning användas för att finansiera underhållsåtgärder (jfr prop1986/87:100 bil. 9, FiU 12, rskr 165). De av mig förordade beloppsgränserna förinvesteringar och försäljning ärangivna prisläge. För beslut bör del vara möjligtatt la hänsyn fill kostnadsutvecklingen från den tidpunkt när riksdagentagit ställning i dessa frågor. Statsmakternas syn på förmögenhetsvärden m.m. harbehandlats bl. a. i prop, 1976/77:130, Syftet medförmögenhetsredovisningen är atl uppnå en förbättrad resursstyrning snarare än atl visa en aktuellförmögenhetsställ ning, Riksrevisionsverkel har utarbetatrikfiinjer för myndigheternas redo visning i dessa avseenden. Förförsvarsmakten gäller normalt alt investe ringarna direktavskrivs till ,Inom kriminalvården gäller normalt direklavskrivning avkostnaden för investeringar. Inom bygg nadsstyrelsens lokalhållningsområdegäller normalt fullt förräntningskrav på gjorda investeringar liksom för affärsverkens investeringar. Regeringen har underställt riksdagenfrågor om bortskrivning av statskapital objekt för objekt. I fråga omavskrivning av kostnader för projektering kan regeringen besluta. Med nuvarande system där lokalbrukande myndighe ter betalar en marknadsanpassad lokalhyra och myndigheter kommer att få möjlighet att ta ett ökat kostnadsansvar, uppnås en effektiv resursstyrning. Härigenom minskar behovet av att lill redovisa frågor om bort- 39 skrivning av tillgångsvärden. Enligt min mening bör därförregeringen . 1987/88:100 inhämta bemyndigande attfortsättningsvis besluta om bort- Bil. 9 skrivningav tillgångsvärden för gjorda investeringar enligt samma allmänna praxis som hitlHls gällt. Samma förhållandebör gälla för avskrivning av projekteringskostnader. Beslut som avvikerfrån tillämpad praxis bör underställas för prövning. Jaghemställer att regeringen föreslår alt bemyndiga regeringen att besluta ominvesteringar, försäljning av fastegendom och bortskrivande av tillgångsvärden i enlighet med vad jag harförordat 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för frågor om anskaffning av lokaler för civilastadiga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst att förvalta defastigheter som är upptagna istyrelsens förmögenhetsredovisning, atl anskaffa lokaler för statsmyndigheterna och utreda behovet av statligabyggnadsprojekt i den mån dessa uppgifterinte ankommer på annan myndighet, att efter uppdrag projektera, bygga och inreda byggnader för statensräkning samt att genom utvecklings-och normeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga ombyggande och fastighetsförvaltning för statens räkning. Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör som också är ordförande i styrelsen. Den centrala förvaltningen är uppdeladpå sju byråer, nämligen en utredningsbyrå, en projekteringsbyrå, en byggnadsbyrå,en utrikesbyrå, en fastighetsbyrå, en teknisk byrå saml en administrativ byrå. Härtill kommer ettplanerings- och budgetsekretariat, en inredningssektion, enpersonaladministraliv enhet samt en internrevi-sionsenhet. Den regionalaverksamheten är uppdelad i fem regioner, södra, västra, östra,mellansvenska och norra med regionkontor i , , , och . Inom regionerna finns även ett antal lokalkontor som svarar förfastighetsförvaltning och byggnadsarbeten.Regionkontoren i , och har enheter för byggnadsverksamheti egen regi. Inom fanns vid utgången /87 sam manlagt 2 147 anställda vilket är ca 50 färre ån vid utgången av budgetåret innan. Av de anställda var kvinnor. Den regionala organisationen omfattade 1567 anställda varav 855sysselsatta med fastighetsdrifl och 379 med byggnadsverksamhet i egen regiinkl. redovisar sinverksamhet uppdelad på huvudpro- Prop. 1987/88:100 grammen: Lokalhållning, , Anskaffning, Egen regi.Bil. 9 Inredning samt Övrig verksamhet- samt stödprogrammen Administration och ekonomi. Teknik samt Gemensammafunktioner. Kostnaderna för verksamhet har indelats idirekta kostnader och indirektakostnader. Med indirekta kostnader avses de administrationskostnader som slutligt fördelas på de nämndahuvudprogrammen. Kostnaderna finansieraspå följande sätt: Lokalhållning från hyresintäkter. frånhyresintäkter, uppdragsintäkter, parkeringsintäkler m. m,, anskaffning av Inredning från inredningsanslag ochuppdragsintäkler. Övrig verksamhet med uppragsinläkler m, m. Fr, o, m. innevarande budgetår harbyggnadsstyrelsen övertagit lokalhållningsansvaretför . Regeringen har godkänt myndigheternas förslagtill överenskommelse om hur handläggningen av lokalförsörjningen skaHske. Omfattningen av administrationfastställs av regeringen, I statsbudgeten förs endast upp ett formellt anslagav I . Resultat avverksamheten 1986/87. Intäkterna består tillövervägande del av hyror frånstatsmyndigheterna. Kostnaderna fördelas på statsägda lokaler, inhyrda lokaler samt administration.Kostnaderna för de statsägda lokalernabeslår av drift och underhåll m, m, samt kapitalkostnader. Anslag för byggproduktion och inredning redovisas isärskild ordning. Jämfört med /86 har detsamlade resultatet 1986/87 ökat med150 milj, kr. till totalt 674 milj.kr. Resultatet efter finansiella poster, d. v. s. utan hänsyn till extraordinäraintäkter m. m. och före bok-slulsdisposilioner m.m., är 529 milj.kr., enminskning med 29 milj.kr. Hyresintäkterna har, liksom de totala intäkterna ökatmed från föregående år. Kostnaderna för drift, underhåll,administration m, m. har ökat med 6%.Driftkostnaderna ökade endast I % och kostnaderna för underhåll m, m. ökade med15%, Den större ökningen för underhåll m. m. beror på ökade insatser för att åtgärda hus med eftersattunderhåll. /87 uppvisar verksamheten med inhyrdalokaler ett underskott om 70 milj,kr, att jämföra med ett underskott om 2 milj. kr, året dessförinnan.Huvuddelen av årets underskott beror på atl strävat efter alt vid debiteringen av lokalhyrorinle avvika från den hyres-avisering som gjorts. De förändringar somföreligger i förhåHande till budgetsammanhänger främst med de omförhandlingar av hyreskontrakt som hargjorts efter aviseringsfillfållet. har vidare lokaler i storleksordningen 15 000 m ståttlomma. Del bokfördavärdet av de statsägda fastigheterna uppgick till 11 330 milj. kr. Fastigheternas marknadsvärde uppskattaslill mellan 25000 30000 milj. kr.Rörelseresultatet i relation till fastighetenas marknadsvärde blir drygt8%. Byggproduktionen omfattar såväl den civilastatsförvaltningen som vissaaffärsverk m.fl. Volymen /87 var 1718 milj, kr, varav uppdragsverksamhetenomfattade investeringar för 916 milj, kr. Egenregiverk-samheten har därav omsatt 210 milj. kr. har fastigheter för46,6 milj, kr, förvärvats, bl, a. förvalt- 41 Vidare har fastigheter för 127 Prop. 1987/88:100 milj.kr. Bland större försäljningar är ett område för samhälls- Bil. 9byggnadsändamål till kommun. Inom övrigaområden har verksamheten i stort genomförts i enlighet med planeringen. Byggnadsstyrelsensbudgetförslag /89. utvecklarplanerings- och budgetrutinerna, liksom formen för resultatmätning och resultatuppföljning inom fastighetsförvaltningen.För fastighetsunderhåll föreslårbyggnadsstyrelsen 725 milj. kr. avser att undersöka möjligheterna att dela uppkostnaderna för underhåll och ombyggnadi en fastighetsberoende och en verksamhelsberoende del. Vidare planeras enöversyn av vissa finansieringsfrågor när det gäller energibesparande åtgärdersamt ombyggnader och underhåll. har satt ett besparingssmål om förverkets totala driftkostnader förden närmaste femårsperioden (prop, 1986/87:100 bil, 9), Byggnadsstyrelsensförslag till resultatbudget för fastighetsförvaltningen förslag 1988/89 Resultatet efter finansiella poster 1988/89beräknas bli ca 612 milj.kr. ellerca 170 milj, kr. lägre än det belopp som har budgeterats för innevarande budgetår. Detta beror till större delen på attbyggnadsstyrelsen föreslår en kraftig ökning av fastighetsunderhållet. Underutgifterna för fastighetsförvaltningenför /89 har beräknat sammanlagt ca 1635 milj.kr, för teknisk fasfighetsförvaltning i statsägda lokaler. Av beloppet avser ca 910 milj. kr.fastighetsdrift. För fastighetsunderhållsamt ombyggnad och energibesparande åtgärder beräknar sammanlagt 725 milj. kr., varav 20milj. avser slottsbyggnader m. m,och 25 milj, kr. Delta innebär en ökning för den inrikesfastighetsförvaltningen med 214 milj.kr. För utrikes fastigheter ökar underhällskostnaderna med 2 milj, kr. Avkostnaderna för inrikes fastighetsunderhåll är 70 milj, kr, kostnader försådana underhåHsåtgärder som utförsi samband med störte om-och tillbyggnader. Sådana kostnader har före1987/88 bekostats med investeringsmedel. Förslaget innefattar, inte intäkter och kostnader för kriminalvårdensfasfigheter. Byggproduktionenomfattar projektering och byggande. För projekte ring anlitas utomstående konsulter. Projektledningen utförs av projekte- 42 ringsbyrån och vid regionkonloren.De senare svarar även för byggled- Prop. 1987/88:100 ning, kontroll och besiktning. Kostnaderna redovisas slutligt underresp. 9 byggnadsobjekt.Byggnadsstyrelsen har i likhet med ange-lägenhetsgraderatplanerade byggnadsobjekt. Med hänsyn till bl.a. investeringsbehoven inom polisväsendet, högskolan ochkultursektorn samt inomskatteadministrationen och länsförvaltningen föreslår en höjd planeringsnivå till 650 milj. kr./år, en ökning med drygt 60 milj. kr. pekar även påmöjligheterna att i ökad utsträckning utnyttja s. k, hyra/köp avtal som ettalternativ till inhyrning av lokaler, I samband med upphandling av enskildabyggnadsobjekl inträffar ibland att anbuden på grund av marknadssituationenligger över den av statsmakternafastställda kostnadsramen. För att förenkla administrationen av sådana ärenden föreslår attverket, under förutsättning av oförändrade totala investeringkostnader inom ensektor, skall få bemyndigande att överskrida kostnadsramen för aktuella objektmed , I enlighet med vad som har redovisats i 1987 årsbudgetproposition förutsätter att formerna för statsmakternasprövning av statliga lokalförsörjningsärenden utvecklas så att gällandebemyndigande för såväl regeringen som kan höjas. Vid obalans mellan anslag och kostnadsramar förmindre investeringar, ombyggnader och inredningskompletteringar m. m. föreslårbyggnadsstyrelsen alt utbytbarhet bör gälla i begränsad omfattningmellan anslag (motsv.) för underhåll ochombyggnad, investering och inredning. föreslår vidare att nuvarandeinvesteringsanslag för byggprodukfionunder de olika huvudtitlarna inom verkets lokalhållningsområde slåsihop till ett anslag. 1 anslutning till pågående förändringsarbete inom och för att möta de krav på förändringar som haraviserats från statsmakterna har genomfört ett interntprojekt benämnt Förnyelseprogram 1987. Avsikten är att programmet skallavslulas och detfortsatta förändrings- och förnyelsearbetet i största möjliga utsträckning skall därefter ske som en naturligdel i verkets budget- och förändringsprocess. a, konsekvenser av ändrade styrformer mellan statsmakterna ochbyggnadsstyrelsen, översyn avbyggnadsstyrelsens roller, översyn av organisation och ledning m, fl.frågor. Enligt regeringens direktiv för myndigheternasanslagsframställningar för /89 skall civUastatliga myndigheter redovisa i vilken omfattning och vid vilka tidpunktersom begränsningar i lokalinnehavel beräknas kunna genomföras under denärmaste följande tre budgetåren. Redovisningarna skall utföras isamråd med . Ett flertal myndigheter har föreslagit lokalbesparingar som enligt verkets bedömning bör leda till reducering av lokalkostnaderna under budgetåret1988/89. Av del redovisade materialet framgår att den disponerade lokalarean kan minskas med ca 21000 m". För atlåstadkomma reella lokalbesparingar kommer alt samråda med berörda myndigheter utreda hur de lokaler som lämnas skallkunna användas för annan verksamhet. tillämpar, vid beräkning avverkets administrations- Prop. 1987/88:100 kostnader, det huvudförslagsom fastställdes inför /87 vil- Bil. 9 ket för /89 innebär en real minskning av utgifterna med 2%.För nästa budgetår beräknas administrationskostnaderna till , varav lokalkostnader 31 962000 kr.Utöver administrationskostnaderna beräknas en nettoförbrukning undernästa budgetår av . för utredningar rörande byggnadsprojekt m. m. Jaghar tidigare redovisat förslag lill genomförande av nya riktlinjer förutvecklingen av den statliga lokalförsörjningen. I korthet innebär dessa förändringaratl 1, Statsmakterna och myndigheterna bör lägga ökadvikt vid lokalkostnaderna och deras förändringar, 2, Verksamhet ochlokalförsörjning bör prövas samlat, 3, Lokalförsörjning bör prövaslångsiktigt. 4, Myndigheter bör ges ökademöjligheter atl under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler, 5, Handläggningen avlokalförsöijningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras tillmyndigheterna, 6, Ökad samordning av denstatliga lokalförsörjningen. Förslaget får konsekvenser för byggnadsstyrelsenoch den styrning som statsmakternaidag utövar genom förordningar, instruktion och bestämmelser i regleringsbrev för byggnadsstyrelsensverksamheter. Jag har mot dennabakgrund tillkallat särskilda arbetsgrupper för alt se över bestämmelserna för handläggningen av statligalokalförsörjningsärenden samt de förordningaroch bestämmelser som styr verksamheter. Stora delar av detta förnyelsearbete ankommer påregeringen att besluta om. Mot denna bakgrund bör regeringen ge riksdagenmöjlighet att ta del av vissariktlinjer för förnyelsearbetet, eftersom jag räknar med alt delar av dessa förändringar kan komma att genomföras redanunder /89. svarar för frågor som rör denstatliga lokalförsörj ningen som helhet och ärexpertmyndighet i frågor som rör byggande och fastighetsförvaltning. Ökat ansvar har lagts på byggnadstyrelsen . Vidare har en viktig stödfunktion i frågor som rör inredning, Iransportfrågor m, m.Byggnadsstyrelsen är lokalhälla re för i stort sett hela den civila statsförvaltningen exkl,affärsverken. Detta innefattar alllokalförsörjningsplanering, byggadministration och fas tighetsförvaltning.Byggnadsstyrelsen svarar även för uppdragsverksam het gentemot uppdragsmyndigheter och affärsverk, i första hand projekt- och byggadministration. Dessutom förekommer samverkan i frågor som rör den lekniska fastighetsförvaltningen med andra lokalhällare, såväl statliga som kommunala etc.Byggnadsstyrelsen intar därför olika roller beroende på vilka intressenter verket samverkar med. Den klart domine rande huvuduppgiften är docklokalhållningsansvaret för de civila myndig- 44 De civilamyndigheterna exkl, affärsverken disponerar ca 9 milj, m Bil. 9 lokaler, för vilka de betalar knappt 6000 milj.kr. Somjag tidigare redovisat bör statsmakterna och delokalbrukande myndigheterna därför ägna stort intresse åtlokalkostnaderna och deras förändringar. Frågorsom rör fastighetsförvärv, försäljning av fastigheter, ihhyrningar,omdispositioner, ombyggnader och nybyggnader måste hållas samman för staten somhelhet. huvuduppgift måste därför förbli lokalförsörjning och den planering somsammanhänger med detta och att verket tar ansvar för attlokalförsörjningen sker på ett kostnadseffeklivt sätt. Av del totala lokalbeståndet är ca två tredjedelar, eller knappt6 milj m" statsägt. Kostnadsutvecklingen för dettafastighetsbestånd är möjligt att påverka påett annat sätt än för del inhyrda beståndet. är därför en viktig uppgift, Molbakgrund av kostnadsutvecklingen är det värdefullt atl stårfast vid ett besparingsmål förfastighetsdriften om . För dessa tjänsierdebilerar lokalhyror. Dessa hyror skall sättas på ettmarknadsanpassat sätt utan att därför vara marknadsledande. Medel för de lokalbrukande myndigheternaslokalkostnader anvisas av statsmakterna, oftast i form av förslagsvisaanslagsposter. har en samordnade uppgift ifrågor som rör standard på generella lokaler etc. Som harredovisats budgetproposition kommer atl ges en övergripande roll för anskaffningen av kontorslokaler och andra lokalerav generell karaktär för hela statsför valtningen inkl. affärsverken genom ett samrådsförfarande för att dels kunna ta till vara statens intresse, dels kunna undvika att suboptimeringar görs av övriga lokalhällare. Dessa frågor behandlas av utredningen om genomförande avsamordnad statlig lokalförsörjning (Fi 1987:04) och den arbetsgrupp som seröver bestämmelserna för handlägg ningen av statliga lokalförsörjningsärenden. För att undvika dubblering av kompetens och resurser svarar för projekt- och byggad ministration för affärsverkens räkning när det gäller större objekt. Till skillnad från övriga civilamyndigheterna är affärsverken dock beställare med eget betalningsansvar. Affärsverken svarar själva för fastig hetsförvaltningen och kostnader som sammanhänger med lokalutnytljan- det. Statsmakterna har delegerat en stor del av de civila myndigheternas lokalförsörjning till . harkostnads ansvaret för lokalförsörjningen inomramen för den av regeringen fast ställda driftslalen för inrikes ochutrikes fastighetsförvaltning. styrelsen beslutar således om enskilda myndigheters lokaldisposition så att en för staten ekonomisk lokalförsörjning kan upprätthållas . Föränd ringarna i lokalkostnader som uppslår genom detta förfarande kan hanteras på ett smidigt sått genom att lokalkostnaderna har anvisals under förslagsvisa poster. Om lokaldispositionen kräver en investering som överstiger 2 milj. kr. måste dock lokalärendet underställas regeringens prövning. Enligt min meningär detta i sina huvuddrag en ändmålsenlig arbetsfördelning mellanstatmakterna och i lokalförsörjningsfrågor som börbehållas även fortsättningsvis, 45 Som har redovisats i tidigare årsbudgetproposifioner pågår ett utveck- Prop. 1987/88:100 Hngsarbete i fråga om myndigheternas budget iriktning mot en friare Bil. 9 resursanvändning och ökad ramstyrning. DennautveckHng bör även omfatta resurserför lokaler. Jag har budgetproposition redovisat ett förslag tillförsöksverksamhet med ramanslag. Syftet med detta är bl. a. att stimuleramyndigheterna fill ett effektivare lokalutnyttjande. Försöksverksamhetenöppnar även möjligheter för diskussion om arbetsfördelningen meHan och de lokalbrukandemyndigheterna. Det bör enligt minmening vara möjligt att myndigheter, där förutsättningar finns i form av kompetens och resurser, kan avtala medbyggnadsstyrelsen om varierande gradav service inom ramen för en lokalhyra. Eftersom idaghar hela-kostnadsansvaret för lokalerna, så förutsätter detta att den lokalbrukande myndigheten i dessa fall övertar delar avkostnadsansvaret och att medel omfördelas mellan och resp.myndigheter. För att underiätla budgetering av lokaler pågårinom ettutvecklingsarbete sorn syftar lill atl införa ett system med totalhyror.