prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I enlighet med vad jag har anfört i inledningen(avsnitt 3.2) om dalaun- . dervisning i skolan m. m. beräknar jag särskildamedel för investeringar i utmstningoch programvara för särskolans behov. Jag har beräknat 2 milj. kr. per budgetår under budgetåren 1988/89 och1989/90 för detta ändamål. för försöksverksamhet med datorer som pedagogiskthjälpmedel i särskolan. För /89 bör dessa medel användas för försöksverksamhet meddatorbaserad undervisning i tre geografiska områden inom särskolan. Förordningen(1986:574) om statsbidrag lill fristående särskolor omfattar endast desärskolor med enskild huvudman som före fick bidrag för skolan enhgt kungörelsen (1968:350)angående statsbidrag fill omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda. utgår statsbidrag till fem sådana skolor. EnHgt min meningbör det vara möjligt för regeringenatt förklara ytterligare fristående särskolor (gmndsärskolor, träningsskolor och yrkessärskolor) berälfigadelill statsbidrag. Som gmndläggandeförutsättning för bidrag bör gälla alt skolan kompletterar de landstingskommunala särskolorna i någotallmännyttigt avseende och all den normalt har bedrivit sin verksamhet . För de frislående särskolor som förklarats berättigade till statsbidragbör bidrag utgå enligt 6-10 §§ förordningen (1986:188) om statsbidrag tilldriftkostnader för särskolan m. m.Vissa särskilda statsbidragsvillkor liknande dem som gäller enligt förordningen (1983:97) om statsbidragfill fristående skolor för skolplikfigaelever bör gälla för nytillkommande fristående särskolor. Ansökan om statsbidrag bör, i likhet med vad somgäller för statsbidrag fill fristående skolor för skolplikliga elever, inlämnassenast den 1 riiars som infaller del tilltänkta förstabidragsåret börjar löpa. Detta innebär atl det inte kan bli aktuellt medstatsbidrag till några nya frislående särskolor förrän /90,Regeringen bör inhämta godkännande av de angivna grunderna och desärskilda villkoren för statsbidrag lill nyfillkommande fristående särskolor, Överklagande av vissa beslut Enligt3 kap. 19 § första stycket skoUagen (1985:1100) har ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda rätt att efter skolpliktens upphörande fåannan utbildning inom del offenlli- . ga skolväsendet intiU utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . Om de inte bereds utbildning i specialskolan, skall de tas emot i särskolan. SÖ har i skrivelse tUl 133 meddelat att SÖ i flerafall måst avvisa överklaganden av beslut om vägrad Prop. 1987/88:100 intagningi särskolan efter skolpliktens upphörande, eftersom möjlighet Bil. 10saknas att överpröva sådana beslut. SÖ har därför föreslagit atl del i skollagen tas in en regel om rätt att överklagabeslut om vägrad intagning i särskolan av ungdomar vars skolpliktupphört. Psykiskt utvecklingsstörda ungdomar som fyllt 17år och som inte kan gå igymnasieskolan har en ovillkorlig rätt atl få utbildning inom det offenfiiga skolväsendet efter skolpliktensupphörande eller i fall som avses i 3kap, 19 § andra stycket skollagen . Rätten gäller oberoende av om skolplikten har fullgjorts isärskolan eller på något annat sätt(se prop. 1985/86:10 del A s, 46 och 94). Ungdomar som på grund av sin utvecklingsstörning inte kan gå i gymnasieskolanoch som inte heller har sådanaytterligare handikapp att de bör gå i specialskolan skall således tasemot i särskolan. Enligt I kap, 8 § skollagen gäller det som i lagensägs om psykiskt utvecklingsstördaäven dem som har fåll ett betydande och bestående begåvningshandikapp på grund av hjärnskada,föranledd av yttre våld eller kroppsligsjukdom samt personer med barndomspsykos. Beslut om intagning i särskolan fattas av den lokala styrelsen försärskolan. Det kan givetvis rådaolika uppfattningar om huruvida den intellektuellafunkfionsnedsättningen hos en person är så grav att personen bör anses tillhöra den personkrets för vilkensärskolan är avsedd, Mol den bakgrundenfinner jag, liksom SÖ', alt del bör vara möjligt alt överklaga ett beslut av den lokala styrelsen för särskolan,varigenom styrelsen vägrat att taemot en person som elev där på grund av all denne bedömts kunna gå i gymnasieskolan trots utvecklingsstörningen. Jagföreslår därför alt regler omöverklagande förs in i 3 kap, 19 § skollagen i ett nytt stycke-Förslaglill ändringar i lagen har jag behandlat under anslaget B 12, Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. Iskrivelse har SÖ hemställt att regeringen gör ett förtydligandeav reglerna vad gäller funkfionen som särskolchef Jag vill därför göra följandeklarläggande. Enligt 2 kap, 2 § förordningen (1986:572) medvissa tillämpningsföre skrifter fill skollagen (1985:1100)skall varje landstingskommun och kom mun som är huvudman för särskola haen särskolchef som närmast under den lokala styrelsen leder särskolan. Avsikten med denna bestämmelse är att en landstingskommun normalt skall ha en heltidstjänst som särskolchef. Delta för att garantera en pedagogisk kompetens på central nivå inom landstingen. Frågorna om slopande av den statliga regleringen av tjänster som särskolchef och av statsbidragsgivningen fill dessa tjänster behandla des i samband med förslaget till ny skollag (prop. 1985/86:10 del A s, 46- 47, UbU 6, rskr, 39), Som bakgrundlill förslaget erinrades i propositionen om statsmakternas beslul beträffandede kommunala skolcheferna (prop. 1984/85:100 bil, 10, UbU 16, rskr,234), Vid riksdagsbehandlingen i denna fråga uttalade utbildningsutskottetatt utskotlet utgick ifrån att kommuner- 134 na åven i framfiden kommer atlbeakta behovet av lärarutbildning och Prop. 1987/88:100undervisningserfarenhet hos skolchef (16 s. 7). Jag utgår ifrån att Bil.10 även huvudmännen för särskolan på sammasätt beaktar behovet av pedagogisk kompetens hos särskolcheferna. Fr, o, m. utgår statsbidrag efterett förenklat och schabloniserat system som ger särskolans huvudmän enstörre organisatorisk frihet att inom givnaramar fördela resurserna och anordna undervisningen,Resursfilldelningen är elevbaserad och lärarresurserna beräknas utifrån ell schabloniserat antal lärarveckotimmarper elev. Lärarresurserna beräknasenligt ett system med grundresurs, tilläggsresurs för vissa speciellaverksamheter, en behovsprövad kompletteringsresurs och vissa övrigalärarresurser. Resurserna fastställs av länsskolnämnden uttryckt i ett visstantal veckotimmar. Enligt vad jag har erfarit finns det en tendens lill all landsting inte lägger ut hela det antallärarveckotimmar som länsskolnämndenfastställt. Delta finner jag ytterst allvarligt. Del är en skyldighet för landstingen att anordna undervisningen inomsärskolan så att det antal veckotimmarsom har fastställts av länsskolnämnden verkligen kommer eleverna fill godo. Jagavser atl senare föreslå regeringen atl ett förtydligande görs istatsbidragsbestämmelserna. Jag vill i sammanhanget också erinra omtillsynsmyndigheternas skyldigheter och deras möjligheter att innehållastatsbidrag. Medhänvisning till vad jag har anfört och lill sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslär atl 1, godkännaatt regeringen under de förutsättningar som jag har förordat skall kunna förklara fristående särskolor berättigade till statsbidrag, 2, godkänna vad jag har förordat om grunderna och särskilda villkor för statsbidrag till nytillkommande statsunderstödda friståendesärskolor, 3, till Bidrag till driften avsärskolor m.m.för /89 anvisa ett förslagsanslag av , Kostnader för viss personal vid statliga realskolor 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag 1000 Med utgången av /73 var samtligastatliga realskolor avveck lade. Vissa ordinarie tjänsier fördesdå på övergångsstat, I den mån inne havarna av tjänsterna inle har kunnal beredas tjänstgöring vid annan skolform får medel för lönekostnader ochsjukvård för dem utgå ur detta anslag, 135 Prop,1987/88:100 Anslagetbör fills vidare föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för viss personal vid statliga realskolor för /89 anvisa ett förslagsanslag av , Gymnasiala skolor m. m. Prop. 1987/88: lOO 10 B 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1986/87Utgift 4974910000 1987/88 Anslag 4989227000 1988/89 Förslag 5 247573000 Från anslaget utgår statsbidrag fill driften avgymnasieskolor bl. a. enligt bestämmelser i gymnasieförordningen (1987:743).Statsbidrag lämnas enligt denna i form av 2. allmänt undervisningsbidrag 3. särskilt undervisningsbidrag 4. särskilda lönekostnadsbidrag 6. bidrag till särskilda kostnader förkurser för invandrarungdom 7. bidrag till kostnader för inbyggdutbildning 8. bidrag tiU kostnader för studie-och yrkesorientering 9. bidrag till kostnader för gymnasiallärlingsutbildning Ur anslaget ersätts även bl. a. följande kostnader garantiresurs till den skolhuvudman som, vidtilldelning av resurser enligt det schabloniserade statsbidragssystemet, får enresurstilldelning som är mindre än den tilldelning som huvudmannenskulle ha fått enligt de regler som gällde för tiden före den 1 juH 1987, bidrag till särskilda kostnader för gymnasialutbildning för döva och hörselskadade i kommuns gymnasieskola enligtavtal mellan staten och kommun, bidrag till lokal skolutveckling enligt förordningen(1982:608) om statsbidrag till lokal skolutveckling m. m, (omtryckt 1983:416), reducerat lönekostnadspålägg enligt kungörelsen(1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg. Enligt förordningen (1981:449) om minskning av vissastatsbidrag till utbildning skall en del av de nämnda statsbidragenminskas av det belopp som annars skulle ha ulgålt, I fråga omlandstingskommunal vårdutbildning görs en minskning , Igymnasieskolan finns ett stort antal studievägar i form av 27 linjer och ca 550specialkurser. Härtill kommer gymnasial lärlingsutbildning. Linjerna och degängse förkortningarna av dem är följande. Minsttreåriga linjer (teoretiska) Teknisk linje (fyraårig) T Tvååriga,huvudsakligen teoretiska linjer Estetisk-praktisk linje (försöksverksamhet) Ep Prop.1987/88:100 Bil. Bygg- och anläggningsteknisk linje Ba Distributions- och kontorslinje Dk Drift- och underhållsieknisk linje Du Fordonsteknisk linje Fo Handels- ochkontorslinje (försöksverksamhet) Hk Gymnasieskolans dimensionering beslutas avriksdagen. Systemet för dimensioneringen - del s, k, planeringssystemet - ärreglerat i gymnasieförordningen (1987:743). Del innebär bl.a. attelevplatsramar i gymnasieskolan fastställs för varje budgetår. Riksdagenbeslutar om ramar för de två närmaste budgetåren och planeringsramar för etttredje budgetår. För hela riket fastställs en totalram. Den är uppdeladpå dels en ram för utbildningar, vilka eleverna kan påbörja direkt eftergrundskolan (direktramen), dels en ram för kurser för invandrarungdom och förutbildningar som kräver viss ålder, praktik eller utbildning utöver gmndskolanför tillträde (lilla ramen). Direktramenär uppdelad på sex sektorsramar och en ram.för ospecificerade platser. Isektorsramarna ingår utbildningar enligt följande. Utbildningar (lill linjerna kommer närliggande specialkurser) 1, HS -Humanistisk och samhällsvetenskapligsektor 2, VSK - Vård-, social-och konsumtionssektor 3, -Ekonomisk och merkantil sektor 4, TN - Teknisk och naturvetenskapligsektor 5, TI - Tekniskoch industriell sektor 6, JST - Jordbruks- och skogsbrukssektor H,S, So, Mu, Ep Vd, Ss, Ko E, Ek, Dk, Hk N, T, Te, Du Ba, Be,Et, Fo, Li, Pr, Tr, Ve, gymnasiallärlingsutbildning samt specialkurser,ej näraliggande någon linje Jo, Sb, Td Lokallarbetsmarknadsanknulna specialkurser, som omfattar mindre än Prop,1987/88:100 ett läsår och som inte kräver viss ålder, praktik eller utbildningutöver Bil. 10 förfillträde (korta LA-kurser), ingår i ramen för ospecificerade platser. () föreslår altdirektramen i gymnasieskolan ökas från300342 till 302600 årselevplalser för /89, dvs. För /90 föreslår SÖ att direktramen skall omfatta 300342 årselevplalser, vilkelöverensstämmer med den av riksdagenbeslutade planeringsramen. För /91 föreslår SÖ 300342årselevplalser. SÖ föreslår en utökning i förhållande till den avriksdagen beslutade ramen om32230 årselevplalser för /89 med 500 årselevplalser för invandrarkurser, dvs. Samma antal föreslås för budgetåren 1989/90 och 1990/91. SÖ begär bemyndigande att även budgetåren 1988/89och 1989/90 göra omfördelningar av platser dels mellan sektorerna, dels mellandireklramen och lilla ramen. Vidareföreslår SÖ alt regeringen inhämtar bemyndigande att, i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar, öka dimensioneringen utöver förslaget. SÖföreslår också att regeringen inhämtar bemyndigandeatt öka liUa ramen, om behovet av kurser för invandrarungdom visar sigöverstiga vad SÖ beräknat. SÖföreslår bl, a, att - försöksverksamheten med treårig studiegång påvissa yrkesinriktade studievägar fårutökas med minst 500 intagningsplatser, - SärskUda resurser avsätts för att undervisningeni svenska i årskurs 1 av vissayrkesinriktade linjer skall kunna bedrivas i mindre gmpper samt alt - en försöksverksamhet med sammanläggning av Ko-och So-linjerna får påbörjas, SÖföreslår på detta område bl, a. att - musiklinjen får ytteriigare fem nybörjarklasser,dvs. 150 inlagningsplalser, varavtre klasser (90 inlagningsplalser) /89 och två klasser(60 intagningsplatser) /90, - försöksverksamheten med estetisk-praktisk linjeförlängs med , att timplanen för linjen revideras och att linjen fårytteriigare fem nybörjarklasser (150 intagningsplatser) budgetåret1988/89, - försöksverksamheten med individuellatimplanejämkningar för estefisk verksamhetfår utvidgas med ytteriigare tio kommuner samt att - kombinafionmed schack i gymnasieskolan får inrättas i övrigt Prop.1987/88:100 SÖföreslår vidare bl. a, att '-' - en förstaetapp av en förstärkning av språkprogrammet på tre- och fyraåriga linjer i form av vissa timplanejusleringar genomförs och atl - engelskspråkiggymnasial utbildning för International Baccalaureate-examen får starta i /89, SÖ beräknar medelsbehovet under förslagsanslagetBidrag till driften av gymnasieskolor fill . Jagkommer att disponera min föredragning av gymnasieskolanslaget på följandesätt. I avsnitt 2 lämnar jag mina förslag beträffandeintagningen i gymnasieskolan läsåren 1988/89-1990/91. Jag övergår sedan (avsnitt 3) lill vissa förslagrörande yrkesutbildningen jämte ett resurstillskoll för att ge möjlighet tillmindre undervisningsgrupper isvenska på vissa yrkeslinjer. I avsnitt 4 behandlar jag ett antal förslag fill förmån för elevernas intresseval igymnasieskolan, i huvudsak på det estetiska området. I avsnitt 5 diskuterar jag bl. a,språkundervisningen och vissa frågor om undervisning av invandrarelever.Föredragningen avslutas med anslagsberäkningar (avi-«/» 6j, 2 Dimensioneringen av gymnasieskolan 2.1 Intagningen tiU läsåret1987/88 Resultatet av intagningen läsåret1987/88 visar att ca 110000 ungdomar logs in till årskurs 1 varav ca 105000tillhörde den prioriterade gruppen /87 intogs 104000 ungdomar från prioritetsgrupp 1, Antalet ej intagna behörigaförstahandssökande 16-17-åringar i gymnasieskolanvid höstterminens början /88 var ca 7000 eUer 5,av antalet sökande i gruppen. I förhållandetill intagningen /87innebär delta atl ca 2000 fler 16- 17-åringar inte fått sitt önskemål omplats i gymnasieskolan tillgodosett. Till detta kommer 1000 av de sökande 18-19-åringarna som blev utangymnasieplals på de studievägar de sökt till. Inom den teknisk-industriella sektorns utbildningar har (ca 7600) av de sökande inte tagits in. Ca 3 700av dessa var 16- 17-åringar, av vilkaca 1 700 endast hade angett ett val. De studievägar som uppvisar den störstaandelen ej intagna är beklädnadsteknisk linje, följd av livsmedelsteknisklinje, vårdlinje samt bygg- och anläggningsteknisk linje. 2.2 Slutliga ramar förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 Direktramen SÖföreslår alt direktramen i gymnasieskolan ökas med 2 258 årselevplal ser eller ca 800 intagningsplatsertill 302600 årselevplalser för budgetåret 140 1988/89och att direktramen för /90, då antalet 16-åringar /88:100 minskar, skall omfatta 300342 årselevplalser. Föregen del vUl jag anföra följande. Från den senaste intagningen kan noteras ett fortsattökat intresse för de 3- och 4-åriga utbildningarna. Vidare fortsätter deregionala skillnaderna atl vara stora. Om sökandesammansällningen kan sägas att16- 17-åringar-na utgör huvuddelen () av det totala antalet sökande till dessa utbUd-ningar medan deras andelav del totala sökandeantalel till detvååriga utbildningarna utgör något . Det största intresset frånsökande uppvisar värdlinjen, SÖ har i sin anslagsframställning föreslagit attprioriteringen av 16-17-åringar avvecklas för vård- och social servicelinjerna.Landstingsförbundet och har i skrivelser framförtsynpunkter på vårdlinjens dimensionering. Även jag är medveten om att behovetav vårdpersonal kommer att fortsätta atl öka . I fråga om vårdlinjen bör därför gällande rätt lillomfördelning av platser inom en region mellan sektorer begränsas. Jag anser altvid överskott på platser på vårdlinjen i en region bör dessa i första handomfördelas till annan region med brist på platser på denna linje. Dennaomfördelning bör göras när resultatet från den preliminära intagningenföreligger. Det bör ankomma på SÖ atl besluta om sådan omfördelning. Min avsikt med denna möjlighet lill omfördelning ärdenna, gjordes en preliminär fördelning av intagningsklasser ialla län inför /89, Mot bakgrund av det dokumenterat stora behovetav vårdutbildning vill jag se det antal klasser som är utlagda som ettminimum. Det bör inte få) underskridas genom att tilldelade klasser på vissahåll inte kan inrättas, om ett ökat antal klasser skulle kunna kanåstadkommas på andra håll. Jag vill i detta sammanhang anmäla att jag avser attsnart återkomma till regeringen med ett uppdrag till SÖ om alt pröva t. ex, påvilka andra utbildningar en "minimiram" kan behövas, Jag anser det däremot inte nödvändigt attprioriteringen slopas på vård-och social servicelinjerna. Vad gäller den senareHnjen uppvisar denna för övrigt inte sällan stora vakanser, varigenom äldresökande ändå kan väl fillgodoses. Antalet 16-åringar minskar med 1 200. Jagföreslår dock ingen minskning av direktramens antal /89 (127000). Jag har vidare vid min beräkning av årselevplalsertagit hänsyn till den ökade andelen sökande fill tre- och fyraåriga linjer.Detta antal bör tills vidare också gälla de kommande två budgetåren. Förintroduktionskurser och sommarkurser för invandrarungdom beräk nas inom lilla ramen I 000 platser. Dessa kurser utgör ett viktigt instrument för all öka invandrarungdomars intresse för gymnasiestudier och atl förbereda dem för sädana. En relativt större andel invandrarung domar avstår från alt söka till gymnasieskolan direkt efter . De senaste årens ökade invandring är vidare tillstor del en följd av ett ökat 141 Genomatt flyktingmoltagandet numera sprids över praktiskt tagel alla kommuner blirfler kommuner tvungna att anordna introduktionskurser och sommarkurser förinvandrarungdom, även om de inte alllidkan fylla grupperna. Jag kommer senare alt under avsnittet Statsbidrag för vissa åtgärder för invandrarungdomföreslå vissa förändringar avseendeintroduktionskurserna. Jag vill därför öka utrymmet för dessa kurser med 500 platser dock utan att i övrigtändra antalet platser inom lilla ramen. 1987/88:100 Bil. Närmare om ramarna för /89 Ramarnaför /89 bör fördelas enligt följande. Förslag tiU slutliga ramar för /89 på grundskoleanknutna studievägar(direktramen) Minaförslag om försöksverksamhet med en ersättning av det fjärde året av fyraårig teknisk utbildning med80-poängsutbildning i högskolan (avsnitt2,5) innebär att resurser motsvarande 880 årselevplalser bör överföras fill högskolan för alt där ge utrymme för ettutökat antal årsstudieplatser. Jaghar tagit hänsyn härtill vid beräkningen av antalet årselevplalser i gymnasieskolanför budgetåren 1988/89-1990/91, Denav beslutade lilla ramenför /89 omfattar 32230årselevplalser, varav 1000 beräknas för kurser för invandrarungdom. Härutöver beräknas 450 årselevplalser förviss teknisk utbildning på gymnasialnivå i (f, d, , STI), Enligt vadjag redovisat föreslår jag en ökning inom den oförändrade lilla ramen med 500 platserför kurser för invandrarungdom. För dessa beräknas därmed sammanlagt 1 500årselevplalser. Totalt föreslås således 32680 årselevplalser för lilla ramenför /89, Prop.1987/88:100 Bil. Denmöjlighet till omfördelning mellan såväl sektorsramarna som mellan direktramenoch lilla ramen, som finns innevarande budgetår, bör gälla också för budgetåret1988/89. Somjag tidigare anfört bör dock viss begränsning härvid gälla förplatser på vårdlinjen. Chefen för har under avsnilletSärskilda frågor berört bl.a, frågan om bemyndiganden som regeringenkan använda om del behövs av konjunktur- eller sysselsätlningsskäl. För utbildningsdepartementetsverksamhetsområde har sådant bemyndigande funnits för antaletelevplatser i gymnasieskolan. Del har behövt utnyttjas endast ett fåtal gånger,. Gymnasieskolan har byggts ut ochantalet ungdomar i ungdomslag har minskat kraftigt. Mot bakgrund av delta ochdet allmänt förbättrade sysselsättningsläget anser jag att sådant bemyndigandeinte behövs för /89, Närmareom ramar för /90 Förslagtill slutUga ramar för /90 på grundskoleanknutna studievägar(direktramen) Denav såsom planeringsram beslutade lilla ramen för budgelårel 1989/90utgör 32 230 årselevplalser, varav 1000 beräknas för kurser förinvandrarungdom- Härutöver beräknas 450 årselevplalser för viss tekniskutbildning på gymnasial nivå i (f, d, STI), Enligt vad jagredovisat i det föregående bör lilla ramen för /90 fast- Prop.1987/88:100 ställas till 32680 årselevplalser, varav alltså 1 500 beräknas förkurser för Bil. Innevarande läsår påbörjas inom en ram av500 intagningsplatser försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer,dvs. en ersättning av befintlig tvåårig studieväg och ettårigpåbyggnadsutbildning. /90 utgör således det tredje året varför500 av lilla ramens totala platsantal behöver tas i anspråk för försöket. 2.3Planeringsramar för /91 Direktramen SO:s förslag, äe Lillaramen bör omfatta 32680 årselevplalser, varav 1500 beräknas för särskildakurser för invandramngdom. Jag har därvid inkluderat 450 årselevplalser förviss teknisk utbildning på gymnasial nivå i . Regeringen bör inhämta godkännande avplaneringsramar för /91 i enlighet med vad jag förordat. 3.JFörnyelse av den yrkesinriktade utbildningen Somjag har framhållit i inledningen brådskar en modernisering av denyrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan. Jag kommer alt föreslåregeringen att lägga fram en proposition med riktlinjer för en treårigförsöksperiod. /89 bör en försöksverksamhet inledasmed treåriga yrkesinriktade studievägar inom gymnasieskolan. Försöksverksamheten bör i huvudsak bygga på de förslag som arbetsgmppen för översyn av de yrkesinriktade studievägarna (ÖGY) lade fram 1986, Verksamheten bör få en omfattning motsvarande 5000 intagningsplatser. De tekniska konse- 144 kvensernahärav beträffande gymnasieskolans direklram villjag återkom- Prop. 1987/88:100 ma till i den särskilda propositionen. Genom denna försöksverksamhet kan del sloraintresset från skolhuvudman och oHka branschområden att påbörja enmodernisering av olika delar avyrkesutbildningen snabbt fångas upp och tillgodoses. Skolhuvudman som bedömsha förutsättningar att delta i försöksverksamheten /89bör alltså kunna göra det. Försöksverksamheten skaU baseras på del arbete medutveckling av kursplaner under innevarande budgetår anvisatmedel för och för vilket jag tidigareaviserat ytterligare medel under anslaget B 7, Forskning och centralt utvecklingsarbete.Verksamheterna inom utvecklingsarbetet,inklusive den föreslagna försöksverksamheten, bör följa de riktlinjer somjag kommer att presentera i den särskilda propositionen. Jag har i inledningen angivit vilkenhuvudinriktning det fortsatta arbetet bör ha. En ökad andel arbetsplalsförlagd utbildningstärker sambandet mellan skolan ocharbetslivet och bidrar lill att höja kvaliteten på yrkesämnena.