prop · GB0348 · 1987-12-31 00:00:00 — Eltväsenfiigt syfte med ränlebidragstrappan, som infördes , var atttillföra subventionssystemet ett automafiskt verkande kostaadsdämpande element överkostaadsprövningenskulle därmed kunna göras på ett betydligt mer flexibelt sätt än tidigare.Utgångspunkterna för prövningen anges i 22 § tredje stycket nybyggnadslåneförordningenför bostäder och i 19 § tredje stycket ombyggnadslåneförordningen för bostäderpå följande sätt: "Vid bedömningen av frågan om kostaaden för projektetkan godtas enligt första stycket skall skälig hänsyn tas till produktionsförhållandenaoch byggnadsprojektets allmänna kvalitet. Därvid skall särskilt beaktas sädana kvalitetersom medför bätu-e bostadsfunkfioner eller som minskar de framtida drifts- och underhällskostnadema.Vidare skall beaktas om det för projektet i annal avseende gäller särskUdaförhållanden." praktiska tillämpningen har tveksamhet uppkommit om innebörden av kostaadsprövningen.Jag anser att denna tveksamhet bör undanröjas. Enligt min mening bör relationenmellan fakfisk och beräknad produk-fionskostaad inte fillmätas någonsjälvständig betydelse i låneärendet 1 likhet med arbetsgmppen anser jag därföratt anknytningen av kosmadsprövningen till de s. k. överkostaadema bör slopas. Kostnadsprövningenbör entydigt avse frågan om kostaadema för ett byggnadsprojekt är skäliga medhänsyn fill produktionsförhållandena och projektets allmänna kvalitet Jagavser att återkomma till regeringen med förslag tUl nödvändigaförfattningsändringar. 4Räntebidrag och lån för det s. k. ingångsvärdet vid ombyggnad Mitt förslag: Beräkningen av räntebidrag och lån som avseringångsvärdet vid ombyggnad skaU grundas på det lägsta av följande belopp,nämligen av den godkända ombyggnadskostnaden, köpeskillingen eller avsumman av markbeloppen för en motsvarande nybyggnad. Den nya ordningen skallsom huvudregel tillämpas i ärenden i viUca preliminärt beslut om bostadslånmeddelas fr. o. m. . Arbetsgruppen: Aibetsgmppen har föreslagit attlåneunderlag vid ombyggnad som inte genomförs i egen regi, skall vara maximerattiU det låneunderlag som kan beräknas för en nybyggnad som upphandlats på motsvarandesätt och att bestämmelsema om räntebidrag i sådana faU skall anpassas till vadsom gäller för nybyggnad. Arbetsgmppen har vidare föreslagit att denschablonmässiga subvenfioneringen av ingångsvärden vid ombyggnad av hyres- och bostadsrältshusskall slopas helt. Remisshistanserna: Remissinstansema är delade i sinauppfattningar om förslaget. De stafiiga myndighetema är övervägande positiva tUlförslaget Flertalet organisationer och företag avstyrker däremot ändringama.En del instanser anser att förslaget bör analyseras ytterUgare. Skälen för mitt förslag: Räntebidrag och lån tiU ombyggnads-kostaadergrundas på den godkända ombyggnadskostnaden, dock högstberäknade kostaader för en motsvarande nybyggnad. Räntebidragoch lån till ingångsvärdet grundas på det lägsta av följande belopp, nämligen25 % av den godkända ombyggnadskostaaden, köpe-skiUingen eller summan avmarkbeloppen för en motsvarande nybyggnad. Enligt minmening har arbetsgruppens förslag om samordning av reglema för ny- ochombyggnad principiella förtjänster. De materiella effekterna av detta förslagi kombination med förslaget i fråga om ingångsvärdet blir dock starkt beroendeav upphandlingsform och överkostaader i enskilda faU. Arbetsgmppens förslag börenligt min mening inte genomföras . I likhetmed vad som gäller för lägestilläggen finns det emellertid en risk att denschablonmässiga subvenlioneringen av ingångsvärden kan driva upp priserna påhus som skall byggas om. Som arbetsgruppen har framhållit motiverades ingångsvärdebeläningen,som infördes , av en strävan att hindra att det subvenfionsmässigt blevförmånligare att riva och bygga nytt än att bygga om. är ombyggnadernasällan av en sådan karaktär att rivning är ett faktiskt altemafiv tillombyggnad. Ombyggnaderna blir dessulom allt oftare elt led i en långsiktigförvaltningsverksamhet. Subvenlioneringen av ingångsvärden är i dessa fall fastighetsekonomisklmotiverad endast i den mån den faktiska ombyggnadskostaaden överstiger den godkända. Jaghar tidigare förordat en genereU höjning av schablonbelojjpen för Prop.1987/88:48 byggkostaader . Denna höjning får effekt även förombyggnader. Mot denna bakgnmd och med hänsyn fill den principiella kritUc somkan riktas mot den schablonmässiga subventioneringen av ingångsvärden, anser jagatt subvenfioneringen kan begränsas. Den sammantagna effekten av dessa ätgärderblir i motsats fill arbetsgmppens förslag likformiga för olika upphandlingsfoimer. Enligtmin mening bör räntebidrag och lån som avser ingångsvärdet grundas pådet lägsta av följande belopp, nämligen av ombyggnadskostaaden,köpeskillingen eller av summan av markbelop-tpen för en motsvarandenybyggnad. Med markbelopp avses fr. o. m. det tomtbelopp och detakbelopp som gäller för kommunen i fråga om exploateringskostaader och kostaaderför vatten och avlopp enligt det tidigare (avsnitt 2.2.1) framlagda förslaget fillny metod att beräkna produktionskostaader för mark. Under en övergångstidkommer även läges-tillägg att ingå i markbeloppen. Den föreslagna ordningen börtillämpas i ärenden i viUca preliminärt beslut om bostadslån meddelas fr. o. m.den . Som jag redovisat i avsnitt 2.1 bör denna ordning i vissafall tillämpas även i ärenden i viUca preliminärt beslut meddelas menefter . Idet föregående har jag föreslagit en generell höjning av de belopp som användsför beräkning av byggkostaader . Effekteni fråga om räntebidrag i enskilda fall är beroende av om projektet är pk-belånateller inte. För pk-belånade projekt varierar vidare effekten med hänsyn tUlrelationen meUan faktiska och beräknade produktionskostaader. Denmaximala ökningen av räntebidragen fill följd av förslagen, ca /rnr detförsta året, avser pk-belånade hyres- och bostadsrättshus för vilka denfaktiska produktionskostaaden överstiger av den beräknade. Flera av dessahus torde dock ha lägestillägg. För dessa begränsas pä sikt effektema av dengenerella ökningen. I det fåtal områden i landet där lägestill-läggenöverstiger /m kan den samlade effekten av ålgärdema bli att räntebidragenminskar . Pågrund av ändrade ortskoefficienler ökar schablonbeloppen för byggkostaader generelltmed i Syd- och samt i kusfiand. Ivissa A-regioner, bl. a. de som gränsar fill och GöteborgsA-regioner, bUr ökningen större. Genomsnildigtkan räntebidragen beräknas öka med /m- som en följd av förslagetssamlade effekter vid nybyggnad. Låneunderlagetvid ombyggnad, såvitt gäUer huset, är maximerat tiU den beräknade kostoaden fören motsvarande nybyggnad. ningen av beloppen vidnybyggnad får därför genomslag även vid ombyggnad. I likhet med vad som gällervid nybyggnad kan den samlade effekten , allt aimat oförändrat, bli atträntebidragen minskar i områden med höga lägeslillägg. Till nämnda effekterkommer effektema av att räntebidragen lUl ingångsvärdet begränsas. Genomsnittligt kan densamlade effekten av åtgärderna beräknas medföra att räntebidragen vidbegränsade ombyggnader minskar med ca 20 kr.An' . För omfattandeombyggnader är utfaUet beroende av storleken på nuvarande lägestUlägg och tomt-och grundberedningsbelopp. Vid ombyggnad avmiljonprogramsområden kan effekten av eventuellt minskade räntebidragkompenseras genom tUläggslån. Den stalsfmansiellahelårseffekten av de ätgärder jag har redovisat kan beräknas tiUföljande belopp. Minustecken anger att. statens utgifter ökar. Höjningav schablonbeloppen för byggkostaader Minskade lägestillägg Ortskoefficienter Begränsaderäntebidrag för ingångsvärdet vid ombyggnad Summa - 110 + 5 Deföreslagna åtgärderna får inga budgeteffekter under innevarande budgetår. Jag äterkommerfill anslagsfrågor i anledning av förslagen i samband med min anmälan tUlbudgetpropositionen för /89. 6 Schabloner för amortering av underliggande kredit vid beräkningav räntebidrag Mitt forslag:Beräkning av räntebidrag för ränta på imderliggande kredit skall grundas pä attlånet amorteras i en viss bestämd takt. Skälen för mitt förslag:Beräkningen av räntebidraget för ränta pä underUggande kredit görs nu medutgångspunkt i faktisk skuld och därmed också faktiska amorteringar på lånen. Kredilmarknadensavreglering har medfört en stark ökning av antalet varianter avamorteringsvillkor för underliggande kredit. Hos finns nu ca90 olika planer för serieamortering, och ytterligare ett betydande antal kanväntas tilUcomma. Med serieamortering avses att den årliga amorteringenberäknas som en viss andel av urspnmgligt lånebelopp uppräknad med ell visstantal procentenheter . Andra amorteringsvillkor än serieamortering hardessutom börjat tillämpas . har i enskrivelse den 26 t2Riksdagen 1987/88. juni1987 hemstäUt om att fä använda schabloner för amorteringar på un- Prop.1987/88:48 derliggande kredit vid beräkning av räntebidrag. Enliglmin mening bör beräkningarna av räntebidrag förenklas så långl del är möjligtinom ramen för bidragens syfte. Räntebidragssyslemel bör inte heller ha inslagsom, med de konkurrensfömtsättoingar som gäller på kreditmarknaden,förstärker tendenserna att uppskjuta amorteringar och att förlängaamorteringstider för lån utöver vad som är fastighetsekonomiskl försvarbart. Enordning bör därför införas som irmebär att schabloner för amorteringar påunderliggande kredit används vid beräkning av räntebidrag. Schablonerna börfastställas av bosladsslyrelsen enligt de gmnder som regeringen bestämmer. Enordning med amorteringsschabloner skulle i huvudsak kunna utformas på följandesätt. Amorteringav underliggande kredit förutsätts ske enligt en serielåne-princip. Lånelidenbestäms vid nybyggnad lill för flerbostadshus och 40 är för småhus. Vidombyggnad görs en anpassning av lånetiden med hänsyn till åtgärdemas omfattningoch varaktighet. I fråga om räntebidrag för äldre lån beräknas en ålerstående lånefidgenom att det från den urspmngliga lånetiden, beräknad på samma sätt som förnya lån, dras den tid som förflutit från bostadslänets utbetalning. Villkorenbestäms sedan efter antagandet att den faktiska låneskulden vid övergången lillden nu förordade ordningen amorteras inom den på så vis beräknade fiden. Mittförslag innebär att räntebidraget beräknas utan hänsyn till länets fakfiskaamortering. Amortering utöver den amortering som följer av lånevillkoren bördock fortfarande beaktas. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslärriksdagen att godkänna vad jag har förordat i fråga cm 1. regionalakostoadsskUhiader (avsnill 2.4) 2.räntebidrag och lån för det s.k. ingångsvärdet vid ombyggnad (avsnitt 4) 3.schabloner för amortering avunderliggande kredit vid beräkning av räntebidrag (avsnitt 6). Jaghemställer vidare att regeringen bereder tUlfälle att ta del av vadjag i övrigt har anfört Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamålsom föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 Prop.1987/88:48 Nuvarande metod för att beräkna produktionskostnader vidnybyggnad Utgångspunktför beräkningen är ett gnmdbelopp av per lägenhet i ett hus avstenmaterial som är och och har tre våningsplan,hel källare, tre trapphus, 18 lägenheter med vardera tre rum, kök och badrumsamt kalkputsade fasader och pappbelagt tak. föreskriver i vadmån avvikelser firån de angivna utgångspunkterna skall föranleda ökning ellerminskning av grundbeloppet. I fråga om småhus tUlämpas därvid i stället ettgrundbelopp av . Tillgrundbeloppet fär tillägg göras med skäligt belopp som bostadsstyrelsenföreskriver för - anläggning för värme ochvarmvatten, dock inte för oljebrännare och oljetank om inte särskilda skälföreligger - engångsavgift för elektriskenergi - skyddsrum i fall där ersättoingenligt 53 § civilförsvarslagen (1960:74) inle utgår - balkong och altan - hobbyrum som inte ingär i väningsyta - maskinell anordning förventilation - maskinell utmstning i tvättsmgasom är gemensam för mer än två lägenheter - anordning för tvätt ochtorkning av kläder, vilken är avsedd för högst tvä lägenheter - extra stor kyl- och fiysutrustning - anordning som avses i 42 a §byggnadsstadgan (1959:612) - anordning för individuellvarmvattenmätning eller nattackumulering av varmvatten - annan åtgärd beträffande husvilken minskar driftkostoadema eller kan antas varaktigt bU de boende tiU nytta - sådan åtgärd i omräde medsamlad äldre bebyggelse som beror på trång arbetsplats, förstärkning motangränsande hus eller gata eller särskild utformning av hus med hänsyn tUlbebyggelsemiljön (saneringstiUägg). Bosladsslyrelsenhar omformat grundbeloppen tiU ett antal schabloner för area, yttervägg, trappaoch lägenhet TUlsammans med schabloner för de nyss nämnda tUläggen blirdet ca 175 schabloner. I vissa faU får tillägg tiU Prop. 1987/88:48 låneimderlageti stället göras med skäligt belopp efter kostaadsredovisning. Flera avschablonerna avser alternativa utföranden. Det finns t. ex. fyra olikaschabloner för utrymmen som utgör sekundär bniksarea och ca 30 för olikalägenhetstyper. Avde ca 175 schablonerna grundar sig ca 50 på längd- och areaenheter som mäts upppå de ritaingar som ges in i låneärendet. Övriga schabloner avser antal enheterav ett visst slag, t. ex. hiss och vindslucka med stege. Uppgift om sådanaenheter erhålls framför allt genom granskning av ritningar och tekniskabeskrivningar. Denstörsta delen av granskningsarbetel beslår av uppmätning av areor ochvägglängder. Som mätenhet för areor används bruksarea (BRA). Enligt svenskstandard (SS 02 10 50) definieras bruksarea som "area av nyttjandeen-heteroch gemensamma delar i en byggnad, begränsade av omslutande väggarsinsidor". Ibruksarea inräknas inte: - area som upptas av ljusschakt(öppning i bjälklaget), ledningsschakt, pelare e. d. med en tvärsnitlsareastörre än 0,5 m - area som upptas av väggar meUannytljandeenheter. Bruksareanuppdelas i primär och sekundär bruksarea, beroende på viUten bostadsfunktiondet uppmätta utrymmet har. Primär bruksarea är i huvudsak sädana utrymmen somär avsedda för boende. Hit räknas också utrymmen för klädförvaring,kommunikation och hygien om de ligger i samma plan som bostaden. Bostadsstyrelsenfårmedgeattlåneunderlagetförbyggnadskostaaderfårberäknas pä annat sätt än det schabloniserade, om det föreligger särskildaskäl med hänsyn tiU husets utformning eller slorlek. Schablonbeloppenför huset mtdtipliceras med en ortskoefficient som bostadsstyrelsenfastställer för viss lid, högst tvä år. Ortskoefficienlema skall bestämmas såall byggnadskostaadsdelen av låneunderlaget anpassas till kostaadsskilhiadermellan olika regioner, främst i fråga om frakter och löner. Koefficienten 1skall avse medelnivån för byggnadskostaader i landet Detsålunda erhållna beloppet multipliceras med en lidskoefficienl som fastställsför en månad i taget. Tidskoefficienten för skall vara . Förtiden efter fastställs fidskoefficienten av bostads-styrelsen pågrundval av statisfiska centralbyråns faktorprisindex för gmpp-byggda småhus exkl.löneglidning och efter avdrag för en beräknad rationalisering motsvarande 0,2procentenheter . Gällanderegler för beräkning av låneunderlag för tomt- och gmndberednings- , kostaaderinfördes . Genom förändringen sammanfördes byggherrens och kommimenssamtliga mark- och planberoende kostaader till ett belopp, tomt- och gmndberedningsbeloppet(TOG). Modellen innebär en kommunvis schablonbeläning utifrån de för kommunennormala kostaadema för mark och iordningställande av marken. Med iordningställandeav mark avses anordnande av gator, vägar, parker, öppna bilplalser och elektriska ledningar,anläggningar för vattenförsörjning och avlopp Prop. 1987/88:48 samtgrovplanering och gnmdberedning. Länsbostadsnämndenfår besluta att i låneunderlaget skall ingå belopp för högt fastighetsvärde somberor på särskilt gott bostadsläge (lägesfiUägg). TOG-beloppoch lägesfiUägg fastställs eller ändras efter begäran från kommunen. Ibeslutet anges dag för ikraftträdande. Efter denna dag gäller faslstäUt belopputan indexuppräkning fill dess att ett nytt belopp fastställs. TOG-beloppetskall normalt avse hel kommun. I systemet fömlsälts att kostaadsskiUnadermellan olika områden i kommunen utjämnas, men olUca belopp kan tUlämpas inomolika zoner inom kommunen. Kommunensframställning om höjda belopp skall åtföljas av en utförlig kostaadsredovisningoch kommunens beslut om kostaadsuttag och utjämningsprinciper. Vidare skallmotiven för kostaadsfördelningen mellan olika hustyper redovisas. Imarkbeläningssammanhang indelas husen i ett system med gmpper och klasser enligtnedan. Klassindelningen tar sUcte på att mäta en successivt ökadexploateringsgrad med utgångspunkt i avståndet mellan husen och husens höjd.Hustyperna indelas enUgt följande. Grupp1: friliggande småhus med ett avstånd på fill närmaste hus. Viddenna bedömning las inte hänsyn fill friliggande garage, förråd e. d. Beloppetuttrycks i kr ./hus. Gmpp2: övriga hus. Dessa indelas i klassema A, B, C och D. KlassA: Hus med mindre än två våningar. Innehåller huset till övervägande dellokaler förs de dock tUl klass B. KlassB: Hus med tvä men mindre än tre våningar. KlassC: Hus med tre men mindre än fem våningar. KlassD: Hus med minst fem våningar. Förklass A uttrycks belopjjet i kr./hus, för övriga klasser i kr./m primär bruksarea(BRAp). Lägestilläggkan fastställas för områden i kommunen där bostadsläget är uppenbart bättre äninom andra områden. Det fmns två fall som kan förekomma: - centralt belägna områden(stadskärnor) - områden med gles blandad äldrebebyggelse som är centralt belägna (fömy-elseområden). TiUäggetgnmdas på markkostaader inom områden som skall bebyggas med flerbostadshus eUersmåhus i gmpp. TiUägget begränsas av att det inte får vara större än - generella skillnader i markkostaader(inte exploateringskostaader) mellan det aktueUa omrädet och kommunensytterområden - skälig merkostaad för bosläderinom området jämfört med kommunens ytterområden. FöljandetiUägg får göras till läneunderlaget för mark och hus. TiUägg för densärskilda kostnad som beräknas uppstå genom att byggnadsföretaget bedrivsvintertid. - Tillägg för skälig kostnad för konstaärligutsmyckning eller gestaltning (gäller inte låntagarbyggda egnahem). - Tillägg för skälig kostaad förlekplatser och andra anordningar för utevistelse på kvartersmark (gäUer inte låntagarbyggdaegnahem). - TiUägg för skälig kostnad för fmplaneringav tomten. - TiUägg för kostoader a) för ränta på beloppet för tomt-och grundberedningskostoad , b)för ränta under fiden frånfärdigställandet av huset till fidpunkten för utbetalning av bostadslånet (gällerendast hyres- och bostadsrättshus). Tillägget avser skillnader mellan denlägsta garanterade räntan och räntan för krediter som belöper på låneunderlagetför bostäder. - TiUägg för skälig kostoadför a) sådan särskild kontroll ochbesiktning i fråga om byggnadsföretagets utförande som sker på sätt somkommunen godkänner, dock högst med , b) garanfi och försäkring i denomfattning och på de vilUcor föreskriver, dock högst med . DessatiUägg får göras när det är fråga om låntagarbyggda egnahem eUer småhus som skaUupplåtas med bostadsrätt Bilaga 2 Prop.1987/88:48 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds Bo 1987:3)Förenklade metoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlag förbostäder 1promemorian föresläs alt metodema atl beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlagrenodlas och förenklas bl. a. med utgångspunkt i bostadsbyggandets nuvarandeinriktning. Termen räntebidragsunderlag avses uttrycka en normaliserad produktionskostoad,i lUdiet med vad som gäller för termen schablonmässigt låneunderlag i nuvarandesystem. Eftersom det schablonmässiga låneunderlagel sällan används somlåneunderlag har en klarare terminologi eftersträvats. Den ändradeterminologin speglar alltså inle någon syslem-förändring på denna punkt Ifråga om beräkningen av låneunderlag vid nybyggnad föreslås i princip ingaförändringar för produktionskostoadsbelänade projekt övriga hyres-och bostadsrältshussamt säljarbyggda egnahem föreslås atl låneunderlaget bestäms med utgångspunkti kostoadema för jämförbara produktionskostoadsbelänade projekt. Låneunderlagetförlåntagarbyggdaegnahemföreslåsbestämmas med utgångspunkt i räntebidragsschablonema, dock utan de begränsningarmed hänsyn tiU husets yta som gäUer för räntebidrag. /räntebidragsunderlaget vid nybyggnad ingår enUgt förslaget ett schablonmässigtberäknat räntebidragsunderlag för huset baserat pä ca 30 schablonbelopp, byggherensredovisade kostoader för exploatering och VA, ett tomtbelopp som skallmotsvara kommunens kostoader för mark (exkl. kostoader för särskilt gott bostadsvärde)och exploatering, samt, gemensamt för hus och mark, tillägg för räntor och byggherrekostaader.Summan av nämnda belopp benämns schablonmässigt räntebidragsunderlag. Vidarekan i räntebidragsunderlaget ingå maximalt av det schablonmässiga för kvalitetshöjandeåtgärder efter kostaadsredovisning. Det schablonmässiga ränlebi-dragsunderlagetför mark föreslås begränsas tUl vissa takbelopp. Ilikhet med vad som gäller fömlsälts att oreducerade räntebidraglämnas av räntebidragsunderlaget för hyres- och bostadsrältshusoch säljarbyggda egnahem som inle uppförs i egen regi. Förhyres- och bostadsrättshus som inte uppförs i egen regi föreslås att den övregränsen för skattekompenserande räntebidrag (ränlebidragstrappan) höjs från 125fiU av ränlebidragsunderlaget mark omräknas med ortskoefficient och fidskoefficient. 1 fråga omortskoefficienten redovisas rvå alternativ. Det ena är att ortskoef ficienlema slopas. Det andra är ett mer schabloniserat ortskoefficientsystem än det nuvarande baserat på rikels indelning i arbetsmarknadsregioner (A- regioner). Större skillnader än mellan angränsande 19 A-regioner undviks utom ifyra faU där kopplingen meUan arbetsmarknaderna Prop. 1987/88:48 har bedömtsvara mycket begränsad. Denuvarande principema för att bestämma tidskoefficienler föreslås behållas menrationaliseringsfaktorn i fidskoefficienten bör minskas från 2,4 till 2,0procentenheter . Denkostaadsprövning av låneobjekten som skall ske efter förslag i prop.1985/86:95 har enligt arbetsgmppens mening ett så begränsat samband med de s.k.överkostaadema att den formella anknytningen av kostaadsprövningen fill överkostaademabör slopas. Låne- och bidragsansökningar bör avslås om produkfionskostoademaför ett projekt inte är skäliga med hänsyn till projektets utformning och konstrukfion.Vid prövningen måste samban-del mellan produkfionskostoader och framtida kostoaderför drift och underhåll beaktas. Vidombyggnad av hyres- och bostadsrältshus som inte genomförs i egen regiföreslås låneunderlaget bestämmas med utgångspunkt i redovisade ombygg-nadskostoadersamt kostoader för exploatering (inkl. grundförstärkning) och VA (produktionskosmadsbelåning).1 övriga ombyggnadsfall föreslås i princip att låneunderlaget skall mötsvararäntebidragsunderläget. Ränlebidragsunderlaget.vidombyggnad bör omfatta skäUga kostoader för huset, byggherrens kostoader förexploatering (Lnkl. grundförstärkning) och VA samt räntor och byggherrekostaader,dock maximalt räntebidragsunderlaget för motsvarande ändamål vid nybyggnad. Förproduktionskostaadsbelånade ombyggnader föreslår en anpassning av bestämmelsemaom räntebidrag till vad som gäller vid motsvarande nybyggnad. Fullträntebidrag bör således lämnas för redovisade kostoader avräntebidragsunderlaget. Dämtöver bör skattekompenserande räntebidrag lämnasför kostoader upp tUl av räntebidragsunderlaget. Materiella skillnader i förhållande tiU nuvarande metod Arbetsgmppensförslag innebär omfattande systemförändringar. Vissa förändringar leder - imotsats till andra - till materiella omfördelningar i förhållande tillnuvarande syslem. I del följande redovisas översiktligt förändringamasstatsfinansiella effekter. Budgetförstärkningarnahänförs tUl o slopade lägestiUägg, o minskade saneringstiUägg, o slopadetillägg för vinterkostoader, vissa energisparåtgärder, åtgärder som rninskardriftkostoadema samt särskild utformning (s. k.