prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den ger ocksåföräldrarna en god möjlighet atl följa det dagliga skolarbetet. Regeringen har därför för avsikt atti en skolpolitisk proposition lägga fram förslag om hur elevernastillgång lill läroböcker av god kvalitet skall säkras. En viktig åtgärd idenna riktning är alt skolförordningen ändras så att del tydligt framgår atleleverna har rätt till hela och aktuella läroböcker och att gåvoläromedel skallges i vissa ämnen. De höga priserna på läromedel kan bedömas spelaen stor roll för kommunernas viljaoch möjligheter att köpa läroböcker i tillräcklig omfattning. Särskilda insatser är därför önskvärda föratt hålla nere priserna på läromedel.I den skolpolitiska propositionen kommer regeringen alt redovisaförslag till sådana insatser. Det är dock angeläget att åtgärder vidtas redannu. Regeringen kommer därför i vår att inbjuda kommunförbundet ochläromedelsförlagen fill överläggningar om prisnivån på läromedel. Vidarekommer möjligheterna till prismässigtförmånlig upphandling av vissa läroböcker att övervägas. För att högskoleutbildningen skall bli tillgängligi alla delar av landet har undersenare år en planmässig utbyggnad av de små och medelstora högskolorna ägt rum. En hög kunskaps- ochkompetensnivå på olika orter i landethar stor betydelse för att åstadkomma regional balans. Närhet till utbildningsanordnarna är en vikfig faktor förnäringslivets utveckling. Som ett led i strävandena att förslärka de småoch medelstora högskolorna föreslås atl försöksverksamhet medingenjörsutbildning på mellannivå startar på sammanlagt 28 orter och attsärkilda medel avsätts för att utveckla nyalinjer och kurser vid de små och medelstora högskolorna. Utbildningsarvode återinförs för studerande vidvårdlärar- saml handels-ochkonlorslärariinjen. Inom ramen för den treåriga forskningspolifiska reform som beslutades ökar anslagen tiHforskning och forskarutbildning med60 milj. kr. För atl förbättra de forskarstuderandesekonomiska villkor föreslås i årets budgetproposition alt utbildningsbidragettill doktorander höjs . De snabba förändringarna i arbetslivet kräverflexibilitet på utbildningsområdet. Utbildningsväsendet måste utformasså alt det på aUa nivåer vidgar denenskildes möjligheter att delta i fortbildning och vidareutbildning. Del är avvikt att villkoren för vuxenstudier är goda. Flertalet vuxna som bedriver studier på hel- eHer halvtidfinansierar sitt uppehälle med studiemedel.För de flesta av dem innebär detta en omfattande skuldsättning. Det är därförangeläget att antalet särskilda studiestöd för vuxna ökar, I det följande föreslår jag att ytterligare 100 milj. kr. av demedel som inflyter genomvuxenutbildningsavgiflen skall anslås fill särskilda vuxensludieslöd. Antalet personer som erhåller särskiltstudiestöd bör därmed kunna öka från ca 23 000 till ca 26000. Det lokala kulturlivet i vårt land har.utvecklatsstarkt sedan målen för kulturpolitiken fastställdes imitten av sjuttiotalet. Ett vitalt kulturiiv och en god kulturmiljö har en stor betydelseför livskraften och framtidstron i varje enskild ort och region. I de flesta län finns väl fungerande kulturcentra. Det är nu angeläget att ägna ökad uppmärksamhet ål hur 7 kullurlivets utveckling skallstimuleras även på mindre orter och i gles- Prop. 1987/88:100 bygd. Ett viktigt spänningsfält i framliden ärkonkurrensen mellan massmedierna och den levande kulturen. Vi har redanupplevt de kanske mest dramtiskaförändringarna på detta område. När televisionen infördes förändradesmänniskors fritidsvanor i hög grad. Videon och satellitsändningar från utlandet har ytterligare förändratmassmedievanorna. Spänningsfältet mellan levande kultur ochmassmedier behöver inte vara negativtladdat. rikt nationellt och starkt förankrat kullurliv kan ge innehåll och impulser åt massmediekulturen. Påsamma sätt kan en nationelltelevision förmedla kulturupplevelser och kvalitetsprogram ål fittare i hela landet. Denna möjlighet till ömsesidig påverkan mellan levande kultur och massmediekultur är en viktig del i vad somkan kallas ett kulturvärn. Särskilt när det gäller barn- ochungdomskulturen är det viktigt med insatser på detta område. Det finns en stor oro för att den nyamedietekniken leder till att barn-och ungdomskulturen förvandlas till en kommersiell massmediekultur med ett förflackat eller i värsta fall bmtalloch människoförnedrande innehåll. Denoron är befogad med hänsyn lill många av de produkter som i dagsaluförs. Den effektivaste motåtgärden mot detta har ofta visatsig vara att skapa ett kvalitetsmedvelande hos ungdomarna, som gör altskräpkulturens produkter föriorar i attraktionskraft. En framgångsrik metodför massmedieundervisning har variten kombination av filmupplevelse, filmanalys och i vissa fall även eget skapande. I den satsning påbarn- och ungdomskultur som görs iårets budgetproposition föresläs ell anslag på sex milj. kr, för att utveckla dessa metoder och ge dem spridning iolika delar av landet. Statsrådet och jag inleder budgetförslagetmed atl utveckla vårt synsätt inomde övergripande områden jag berört. Sedan behandlas vissa större frågor. Därefter följer deenskilda anslagspunkterna. Svenskt skolväsende har genomgåtten total omorganisation under de senaste 20till 30 åren. har införts och byggts ut. Fulltutbyggd i hela landet var först , Med utgångspunkt i att alla elever skall ha sammamöjligheter till en god grundläggande utbildning har vi gått från ettutbildningssystem, som byggde påsegregation och urval till en sammanhållen grundskola för alla. Del har varit fråga om en för skolan, men också församhället i sin helhet, omvälvandeförändring. Härigenom, men också genom andra slora refor- mer inomutbildningssystemet, har utbildningsnivån höjls. Detta har själv- Prop.1987/88:100 fallet varit av grundläggande betydelse både för individernaoch för sam- Bil. 10 hållets demokratiska, kulturella och ekonomiskautveckling. I finns i det närmaste en miljonelever samt bortåt 100000 lärare ochnästan lika många övriga anställda. Totalt har mellan en sjättedel och en sjundedel av landels befolkning sindagliga verksamhet i . Det är nödvändigt alt ha detta övergripandeperspektiv avseende såväl omfattningen av förändringen som storleken avverksamheten, när det gäller atl bedöma hurden svenska skolan har lyckats med sin uppgift. I ett sådantövergripande perspektiv måste bedömas vara en framgång. Överallt i landet finns det tillgång fill utbildning pånära avstånd, Alla elever erhåller kompetens för fortsatta studier i gymnasieskolan. av en årskull fortsätterockså med studier på gymnasienivå.Detta kan jämföras med realskolan, som inte alls var geografiskt spridd i samma utsträckning och som baraomfattade en mindre del av en årskull- Tvärtemot vadmånga kritiker påslår har grundskolereformen också varit en framgång från kunskapssynpunkt. Den nya skolans ambitioner att ge alla ungdomar en förlängd utbildning, införanya arbetssätt och ge uppmärksamhet åt elevernas sociala utveckling, inte baraåt kunskaps- och färdighetsulvecklingen,har uppfattals som att kunskapsinhämtandel i skolan skulle vara satt påundantag. Visst år det riktigt att en del skolor, särskilt , bedrivit sitt arbete på ett sättsom givit anledning att framhållaviklen av alt återupprätta respekten för kunskap. Den omprövning och detsökande efter nytt innehåll som pågått innebär dock i stort en positivförnyelse som inte har behövt gå ut över den allmännakunskapsnivån. Inga tidigare generationer har varit så välutbildade som den som lämnar skolan. Den allmännanivån bland ungdomar vad gällerfärdigheter och kunskaper i svenska, främmande språk, matematik, samhällskunskap, historia, naturvetenskapoch andra ämnesområden är ulan tvivel högre än . Det är inte heller så, vilket befarades frånvissa håll när beslut fattades om en sammanhållen skola, all denna generellahöjning av utbildningsnivån skettpå bekostnad av utvecklingen för de mest sludiemoliverade eleverna. Del mestatalar för att den mest framgångsrika fjärdedelen av en årskull har väl sågoda kunskaper som de som gick i realskolan. Detta förefallerbl, a, bekräftas av de relativt fåtaliga mätningar som finns av hurkunskapsnivån i skolan utvecklats över liden, Alla sådana mätningar måste dock tolkas med försiktighet, bl.a, eftersom synen på vad som ärviktig kunskap förändras. Härigenom blir det svårt alt göra denna typ avjämförelser. Resultaten när det gäller andra mål förgrundskolan såsom elevernas socialaoch personliga utveckling, är ännu svårare att mäta. En bedömning av hurgrundskolan lyckas i dessa avseenden måste därför i alltväsentligt göras utifrån allmännaerfarenheter. Ingenting talar därvid för annat än att också i dessa avseenden i huvudsakfungerar väl. Denbild som tecknats av slöds i stort av internationella 9 Det finns dockanledning atl också i delta avseende varna för Prop. 1987/88:100 alltförlångtgående slutsatser. Utbildningssystemen i olika länder, också i Bil. 10Västeuropa, är trots många likheter ändockså olika all det är svårt att göra rättvisande jämförelser. Deinternationella jämförelser som finns tyder likväl på alt svenska elever i de flesta ämnen hävdar sig väl. Detgäller ämnen som modersmålet, engelska, samhällskunskap ochnaturorienlerande ämnen. Det ämne somsvenska elever haft svårast att hävda sig i är matematik. De dåliga resultaten från den förta undersökningen på1960-talel bekräftades vid den senaste mätningen , Dennamätning stöder likväl den generellatesen atl de elever som når de bästa resultaten hävdar sig väl -ocksåvid en internationell jämförelse. Undersökningarnavisar också att det svenska skolsystemet, jämfört med andra länder, är långt mindre segregerat i bemärkelsen all skillnadernai kunskapsnivå mellan olika skolor år relativt små. Även om iförhållande till de förhoppningar vihaft inte bidragit tillräckligt till social utjämning, anser jag altdetta likväl lyder på alt den jämfört med andra länder nått långt på väg i rättriktning. Därmed vill jag inte ha sagt att det saknas anledning tillkritik och framåtsyftandeutvecklingsarbete. har inte tillräckligt (liksom inle hellergymnasieskolan och vuxenutbildningen) bidragit till att åstadkomma en socialutjämning. Framgång i skolan liksom också t, ex. val av fortsatta studier är fortfarande i storutsträckning socialt betingad. För en mindre grupp elever uppnås inle godtagbartett minimumi fråga om kunskaper och färdigheter. Olika undersökningar lyderpå att det rör sig om aveleverna som misslyckas i , manifesterat t, ex. genom mer omfattande anpassad studiegång, eller genom altde lämnar med helt ofillräckliga kunskaper. Delta problem ärinte nytt. Del nya är att kunskaper får ökande betydelse i vårt samhälle, och alt det därför är omöjligt alt acceptera atten relalivt stor grupp elever är för dåligt rustade när de lämnarskolan, Mol bakgrund av vad jag nu anfört finns inte någonanledning fill mer generellaomvärderingar av målen för . Problemen rör istället somjag ser det, hur vi skall kunna uppnå en ökadmåluppfyllelse, och hur vi bättre skall kunna utnyttja de resurser grundskolandisponerar över. har för del variten period där genomförandet av läroplan för (Lgr80) dominerat. En läroplan är dock generelltingenting som kan sägas vara genomfört i bemärkelsen atlalla lärare och skolor helt arbetar enligt läroplanen. I den bemärkelsen måsteockså präglas av åtgärder för alt förverkliga Lgr 80.Det kan uttryckas så att läroplanen bildarden ram inom vilken olika ålgärder för all utveckla arbetet i skolan ryms. Som jag nämnde är huvudproblem atten mindre grupp elever lämnar med heltotillräckliga kunskaper, eUer t;o.m. befrias från undervisning helt eller delvis. Jag redovisade min syn på dessa frågor budgetproposition.Efter förslag där beslutade bl. a. om särskilda insatser i form av fortbildning för lärare samt öppnade 10 möjlighet till ökad tidför vissa basämnen för elever med svårigheter. 1987/88:100 ettresultat har () vidare fått i uppdrag att utarbeta Bil.10 underlag för preciseringar av degrundläggande basfärdigheler och baskunskaper i centrala ämnen i grundskolansom varje elev måste ha tillägnat sig på de olika stadierna för alt medframgång kunna gå vidare. Utöver denna grupp elever finns en större gruppsom också har sådana svårigheter i skolan att de behöver någon form avstödåtgärder. Hur stor denna grupp ärskiftar mellan olika skolor, årskurser och ämnen, men den kan bedömas vara igenomsnitt meHan tio och tjugo procent av eleverna. Dessa elever har svårigheter underhela skoltiden. Problemen blir dock ofta akuta på högstadiet.Orsakerna härtill är flera. En ärnaturligtvis att det är som sammanfaller med puberteten. Det finns också andra orsaker som likaså har singrund utanför skolan. Därutöverfinns dock orsaker somjag menar måste sökas inom skolan. Både innehåll och arbetssätt i skolan framstårför en del elever som abstrakta och i många fall obegripliga. Vissaundersökningar tyder på att när detgäller t. ex, de naturvetenskapliga ämnena så har en betydande del av elevernasvårigheter atl följa delar av undervisningen. En viktig åtgärd för attförbättra effektiviteten i gmndskolan är således atl ulveckla arbetssätt ochmetoder. Synen på vilken kunskap skolan skall förmedla behöver också utvecklasoch anpassas till vad vi vet om hur elever utvecklas och lär sig. Från många håll finns förväntningar och ställskrav på skolan att medverka lillalt lösa olika problem och brister i samhället. Att så sker är i grunden positivt. Del visar på en gmndläggandetilltro till skolans möjligheter. Men förväntningarna och kraven kan också bliför slora för dem som är verksamma iskolan. Många lärare upplever alt kraven blivit så omfattande alt de inte längre anser sig ha praktiskaförutsättningar atl leva upp till dem.Del har lett lill alt lärare med höga ambitioner känner sig pressade och utsatta. Härtill kommer den många gångersvepande och onyanserade kritik som skolan utsätts för. Följden har blivit attden trivsel och arbetsglädje som ären viktig förutsättning för en utveckling av skolan ibland saknas. För atl uppnå en bättre måluppfyllelse igmndskolan och ett bättre utnyttjande av skolans resurser är det enligt minmening nödvändigt att skapa ett merpositivt utvecklingsklimat i skolan, och all klarare fastlägga det centrala i skolans uppgift så att arbetet iskolan kan koncentreras till detta.Det är också nödvändigt atl alla oavsett sina olika roller inom skolan upplever att de arbetar inom ett system vars målär gemensamma för alla. En viktig åtgärd i detta sammanhang ärförändringen av lärarutbildningen.Genom riksdagsbeslut (prop. 1984/85:122, UbU 31, rskr, 366) har gmnden lagts för en anpassning avlärarutbildningen till ochdess mål. Det är angeläget att denna förändring följs upp med åtgärder somriktar sig också till de befintliga lärarna; I det följande kommer jag atl ange inriktningenför en slor satsning på alt fortbilda lärarna i . Jag kommer också all föreslå utökade resurser för denna fortbildning medsammanlagt . Jag ser enförändrad lärarutbildning och en satsning 11 på fortbildning som två vikligainslag i en ny strategi för att ulveckla Prop. 1987/88:100 skolan. Ett tredje viktigt inslag i en sådanstrategi är att ge ulveckHngsarbe- Bil. 10 tet i skolan en ökadroll. Den traditioneUa metoden att förändra skolan, medstora reformer som beslutas centralt och som skall genomföras överalltsamtidigt, fungerar enligt min meningmindre väl när det gäller alt åstadkomma förändringar av arbetssätt ochinnehåll i skolan. Sådana förändringar är svårt att åstadkomma genom centrala beslul. Skall vi kunna fåtill stånd en utveckling i deltaavseende måste tyngdpunkten i förändringsarbetet ligga lokalt. Huvudansvaret för ett sådant lokallutvecklingsarbete måste somjag ser delligga hos skolstyrelser och framför allt hos personalen i den enskilda skolan.Målet bör vara atl varje skola och ytterst varje lärare skall ha möjlighet, men också känna ansvar för, att taegna inifiativ till att utveckla och förnya undervisningen. Ett sådantlokall baserat utvecklingsarbete kan genomatt inspirera andra lärare och skolor nå bred effekt. Ytterst kan det genom atl påverka läroplaner, fortbildningoch läramtbildning förändra skolväsendet i sin helhet. För ett sådantskolbaserat utvecklingsarbete finns resurseri form av bidraget fill lokal skolutveckling som utgår direkt till varjekommun. En förnyelse av skolan som i störte utsträckningbygger på lokalt utvecklingsarbete utesluter inte behovet av centralainitiativ. Ramar och mål förutvecklingsarbetet bör anges av riksdag och regering. Härigenom är del möjligt att utveckla skolan i en viss riktningsamtidigt som initiativ och handlingskraft kan frigöras lokall. har denna metod prövats i flerafall. Intresserade lärare och skolorhar inom en vid ram själva fått definiera vad de önskar göra för alt utveckla skolan. Som en sfimulans har det,utöver det generella bidraget filllokal skolutveckling, funnits möjlighet att erhålla bidrag från läns-skolnämnderna. Ett exempel är delutvecklingsarbete som /84bedrivits på först lågstadiet och fr. o. m. /87 också på mellanstadiet. Målet har varit atl utveckla arbetssättoch innehåll på resp. stadium. På lågstadiet har utvecklingsarbetetbl.a. omfattat samverkan med förskolan. Påmellanstadiet har betonats behovet av alt stärka undervisningen i degrundläggande färdighetsämnena svenska och matematik. För utvecklingsarbetet har anslagits ca 30 milj.kr. I runda tal 5 300 projekthar kommit till stånd utvecklingsarbetet har bedrivits. Enligt vad jag erfarit har denna satsning pålåg- och mellanstadierna mottagits mycket väl av många lärare. Depreliminära utvärderingarna tyder också påatl utvecklingsarbetet haft posifiva effekter. Jag villvidare som ett exempel på denna typ av utveckling av skolan peka på arbelet med kultur i skolan som pågårsedan läsåret 1985/86, Ca 16 milj.kr. har avsatts för atl genom lokala projekt stärka kulturens ställning i skolan. harmer än 2 000 kulturprojekt startats igrund-, gymnasie- och särskolor. Enligt min mening har denna satsning haft stor betydelse både frånkullursynpunkl och som ett sätt att utveckla arbetet i skolan. Ett ytlerligare exempel som bygger på sammafilosofi för utveckling av skolan är den malematiksatsning sompåbörjades /87. Dengenerella erfarenheten är således all denna metod för atl åstadkom- Prop.1987/88:100 ma en utveckling av arbetssätt och innehåll i skolan fungerar väl.Genom i Bil. 10 detta sammanhang begränsade resurstillskott har det varitmöjligt att nå en effekt som knappast hade varit möjlig med mångdubbeltstörte resurser utlagda på ett traditionellt sått. Jag anser atl vi bör gå vidare på denna väg. Enviss försiktighet bör dock iakttas. Om det skall vara möjligt attbedriva utvecklingsarbete på detta sätt,får det för det första inle röra sig om mer än ett mindre antal centraltprioriterade områden för utvecklingsarbete. För det andra måste del vara områden som av personalen i skolan kanupplevas som angelägna. I det följande kommer jag att lägga förslag meddenna inriktning när det gäller att förstärka skolans miljöundervisning. En viktig åtgärd för att skapa ett mer positivtutvecklingsklimat i skolan och en ökad förändringsbenägenhel är att minskadetaljregleringen och öka frihetenför dem som arbetar inom skolan. Detta kan medföra att personalen i skolan känner ökad motivation alt utvecklaskolan. Del blir också lättare att anpassa skolan fiH lokalafömtsättningar. Vissa ålgärder i denna riktning har redanvidtagits. a. har genom Lgr 80öppnats ökade möjligheter lill lokala fill val. I skolförordningen har vidareinförts en bestämmelse om att hänsyn skall tas till elevers och föräldrarsönskemål när det gäller att välja skola. Viktiga inslag idet fortsatta arbetet bör enligt min mening vara att sfimulera pedagogisk förnyelse i , och att öka utrymmet inomtimplanen för lokall beslutat innehåll bl, a, grundat pä de försök regeringenmedgivit med dels specialisering för skolor och klasser inom kulturområdet,dels dubbla fillval. Ytterligare en gmndläggande fömtsättning för allskolan skall kunna lyckas med sinsvåra och vikliga uppgift är att den möts med respekt och förståelse. Tyvärr ärså inte allfid fallet . Många människor som finns runt omkring skolan - föräldrar, anställda iförskola, social omsorg och fritidsverksamhet, lokala politiker ochkulturarbetare - upplever skolan som ensluten värld. Jag tror delta är olyckligt. Skolan måste vara en verksamhet milt i samhället enkulturinstitution i vid mening. Självfallet har skolan sin specifika uppgift, men den måste också vara öppen församarbete och vara en resurs i det lokala samhället. Först då kan skolan påräknaatt få den respekt, den tillit ochytterst de resurser som den behöver. arbetar enparlamentarisk beredning med frågor somrör skolans styrning, den s. k. styrningsberedningen. Dess grundläggande uppgift kan enligt min mening sägas varaatt skapa organisatoriska fömtsättningarför en sådan utveckHng av skolan somjag nu har skisserat. Jag räknar med alt återkommafill regeringen med förslag till enproposition lill . Min avsikt är därvid att samlat redovisa dels överväganden grundade påstyrningsberedningens förslag, delsmin syn på vissa frågor rörande gmndskolans läroplan m. m. med den inriktning jag nu redovisat. Jag avser också altta upp frågor om skolans specialpedagogiska insatser. Sedan slutet av 1970-lalet harde statliga bidragen lill kommunerna 13 minskat utöver vad som varitbetingat av minskat elevantal i gmndskolan, Prop, 1987/88:100 Detta har utgiort ett led i det besparingsarbetesom varit nödvändigt för alt Bil. 10 förbättra samhällsekonomin. Generellt setthar kommunerna haft en gynnsammareekonomisk situation än staten. Trots besparingar har de flesta kommuner kunnat ge hög prioritet åt ulbyggnad avbarnomsorg och äldreomsorg. Skolan har dock på många håll inte fåtttillräckliga anslag för att hålla entillfredsställande nivå på alla delar av verksamheten. De missförhållanden som uppstått kan nu rättas till närden ekonomiska situationen förbättrats,I centrum för uppmärksamheten bör enligt min mening speciellt tvåområden ställas, nämligen läromedel och skollokaler. 2.1.2 Åtgärder för attförbättra läromedelssituationen Tillgångtill goda läromedel är en av deväsentligaste förutsättningarna för skolans undervisning. Det är därförmed stor oro som jag noterat de rapportersom kommit från olika håll om läromedelssituationen i skolan. Dessarapporter visar på brister såväl när det gäller den kvantitafiva tillgångentill som kvaliteten på läroböcker. Inom tillkallades våren1987 en sakkunnig för alt kartläggaläromedelssituafionen. I uppdraget ingår atl särskilt bedöma lärobokens ställning i dagens skola. Han skallbåde belysa den faktiska tillgångenfill läroböcker och pröva om dagens läroböcker är av önskvärd kvalitet. Jag räknar medatt resultatet av arbetet skall kunna föreligga , och alt jag därefter skall kunna återkomma lill regeringenmed förslag till åtgärder på läromedelsområdet. Jag viH dock redan nu redovisavissa principiella resonemang när det gäller inriktningen av dessa åtgärder. Under detsenaste fiotalet år har kommunernas anslag fill läromedel relativt sett minskat. Det finns flera orsakerhärtill. Den vikfigasle orsaken är självfallet en ökad ekonomisk återhållsamheti kommunerna. En annan orsak tillatt anslagen är otillräckliga är den snabba prisökningen på böcker överhuvudtagetoch i synnerhet på läroböcker. Den vidgning av läromedelsbegreppet som Lgr 80inneburit kan också ha bidragit tillatl läromedelsanslagen i ökad utsträckning används fill annat än böcker.Den har möjligen också skapat intrycket all läroböcker inte längre skulle vara lika viktiga. Jag menar därföratt del är angelägel alt klarare betona lärobokens roll som det centrala läromedlet. Den debatt som förts om läromedelssituationen iskolan har inneburit att kommunerna uppmärksammats påproblemen. I många kommuner har desenaste årens budgetbeslut medfört reella ökningar när det gäller läromedelsanslagen. Situationen ärdock mycket skiftande i olika kommuner.I vissa måste läget fortfarande bedömas som klart ofillfreds-ställande.