prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang ärdet angeläget att uppmärksamma informationssvaga gruppers behov avinformation. Inom pågår ettberedningsarbete för området samhällsinformation. Det syftar till att kartläggafrågeställningar och problem och attutifrån detta föreslå åtgärder för att främja en önskvärd utveckling. Jag villhär anmäla vissa åtgärder som vidtagits och som är viktiga som en grund för denfortsatta verksamheten: - De statliga myndigheternas ansvar för den externaoch interna kommunikationen har skrivits in i den nya verksförordningen(1987:1100). - De statliga myndigheterna kommer att åläggas attavlämna informationsplaner för /90 i form av enredovisning för sitt arbete medinformationsfrågor. Redovisningen avser endast detta budgetår och skall tjänasom underlag för fortsatt dialog och diskussion i samband med utbildningsinsatsersom syftar till att utveckla effektiva formerför intern och extern informationsverksamhet. ()bör utveckla sin verksamhet inomprogramområdet Samhällsinformation. Detta kan ske bl. a. genom att stimulera till regionalasamverkansprojekt, anordna idéseminarierkring viktiga metodfrågor samt allmänt verka för att myndigheternautvecklar sin informationsverksamhet. Behovet av viss löpande rikstäckandebasinformation från departement ochmyndigheter kartläggs i syfte att finna kanaler och produktionsformer för denna verksamhet. "Samhällsguiden" med sin sammanställning av lagar och förordningarsamt uppgifter vart man kan vända sig är en viktig del i denna grundläggandeinformation. Samhällsguiden gavs ut i sinfjärde upplaga 1986 och har spritts i närmare 100 000 exemplar. Den ges ut med finansiellt stöd av civildepartementetoch den redaktionella bearbetningengörs av redaktionen för tidningen eftersärskilt avtal. Guiden fyller ett behov för såväl vidareinfor-matörer som för en bredare allmänhet. Formernaför en fortsatt utgivning utreds . Den kommunala informationsverksamhetens centralaroll när det gäller samspelet mellanförvaltning och medborgare har kommit till uttryck genom att en allmän föreskrift om styrelsensövergripande ansvar för informationenhar tagits in i den nuvarande kommurtallagen. Enligt 3 kap. 1 § nämnda lag skall styrelsen ha ansvaret förkommunens respektive lands-UngetsinformaUonsverksamhet i den mån uppgiften inte har uppdragits åt någon annannämnd. Med denna bakgrund har kommuner och landsting ett eget ansvar förinformationen till medborgarna. Jag avser att ta upp frågan om den kommunalainformationens roll med de bäggekommunförbunden. Frågan kommer också att behandlas i den pågåendeöversynen av kommunallagen. Informationsverksamheteninom den offentliga sektorn utvecklas. Det är angeläget att denna utveckling skerutifrån grundläggande demokratiska principer såsom yttrandefrihet, offentlighetsprincip och demokratisk tradi tion. Det är också angeläget att informationsverksamheten bedrivs på 39 grundvalav medborgarnas villkor och behov av informaUon och att infor- Prop.1987/88:100 mafionsverksamheten är effektiv frånekonomisk synpunkt. Jaghemställer att regeringen bereder fillfälle att ta del av vad jag har anfört om den offentligasektorns informationsverksamhet. 1987/88:100 Bil. Redogörelse för regeringens arbete med regelförenklingoch delegering 1987/88:6 om de offentliga organens verksamhet vid krig eller krigsfara föreslås bl. a. en ny lag om förfarandethos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krigoch krigsfara m. m. Lagen ersätter ett paräldre författningar och innebär en modernisering och förenkling avregelsystemet. I förmynderskapsutredningens uppdrag ingår attöverväga om bestämmelserna omförmyndares rättigheter och skyldigheter kan förenklas, t. ex. genom att låta föräldrar få större bestämmanderättöver barnens ekonomi, och om handläggningen av förmynderskapsärenden kanrationaliseras, t.ex. genom attarbetsuppgifter förs över från Ungsrätterna till överförmyndarna (se Dir.1984:35). Utredningen beräknas komma med ett förslag i dessa frågorefter . Pä grundval av ordningsstadgeutredningensbetänkande (SOU 1985:24) Ordningslagförbereds en lagrådsremiss . Den planerade lagstiftningen innebär bl. a. en förenkling avnuvarande regelsystem i allmännaordningsstadgan (1956:617) och lagen (1956:618) om allmänna sammankomster. Vissa förenklingar förbereds iaktiebolagsförordningen (1975:1387) i syfteatt underlätta för aktiebolagen att göra anmälningar ull det vid patent-ochregistreringsverket förda aktiebolagsregistret. Flera vidtagna och planerade förenklingar avsermyndigheternas administration. Som en följd av ändringar i allmännaverksstadgan (1965:600) har regleringsbreven förenklats bl. a. genomuteslutning av regler som begränsarmyndigheternas rätt att besluta om utrikes tjänsteresor. Inför försöksverksamhet med treåriga budgetramarför domstolsväsendet budgetåren1989/90-1991/92 har regeringen anmodat att bl. a. belysa vad somytterligare kan göras för att öka myndigheternasadministrativa självständighet och ansvar i syfte att minska antaletbeslutsnivåer och förenkla beslutsvägarna. har till regeringen avlämnat en utredning i anslutning till promemorian (Ds Ju 1983:5)Myndigheternas bevakning av statens rätt,som förutskickades i föregående års redovisning av regelförenkling inomjustitiedepartementets område. Förslagen i promemorian övervägs inomregeringskansliet. 2 Delegering Prop.1987/88:100 Ril 7 Vid det förut nämnda arbetet pågrundval av betänkandet (SOU 1985:24) Ordningslagbeaktas även delegeringsfrägorna. Regeringen har genom ett särskilt beslutöverlåtit till hovrätterna ochkammarrätterna att besluta om tjänstledighet för icke ordinarie domarei ett stort antal enklare fall. Inom förbereds också ändringar iverkets egna bestämmelser för attöka domstolarnas möjlighet att själva besluta också i andra tjänstledighetsfrågor. Enligt bestämmelser i olika författningar utserregeringen åtskilliga sakkunnigaeller experter som domstolarna kan kalla in att vid sidan av de lagfarna domarna och nämndemännen tjänstgöra somledamöter i domstolarna. Till demål där detta förekommer hör mål om fastighetstaxering, kommunalbesvär och patent. Inomjustitiedepartementet övervägs möjligheternaatt låta domstolarna själva handha förordnandena i dessa fall. Efter ett särskilt regeringsuppdrag bedrivs inomkriminalvården en omfattandeförsöksverksamhet med decentralisering både av personaladministrativaärenden och klientärenden. I departementspromemorian (Ds Ju 1987:4)Ändringar i lagen (1974:191) ombevakningsföretag m. m. föresläs att överklaganden av beslut i ärenden omförordnande av ordningsvakter, auktorisation av bevakningsföretag och godkännande för anställning i sådana företagskall prövas av kammarrätt i ställetför som av regeringen. Promemorian övervägs i efterremissbehandling. Motsvarande frågor beträffande överklagande av beslut angående tillstånd tillTV-övervakning har övervägts av utredningen(Ju 1985:03) om TV-övervakning, som /88 avlämnar sittbetänkande. Regeringen har beslutat enändring i polisförordningen(1984:730) som innebär att möjligheten att överklaga polismyndigheters beslut om tjänstetillsättning begränsas.Tredje ledet i instanskedjan - regeringen - slopas sä att blirsista instans i dessa fall med verkan från . Chefen för avser att senarei dag föreslå en motsvarande ändringi åklagarinstruktionen (1974:910). Genom den ändringen befrias regeringen från sådanatjänstetillsättningsärenden inom åklagarväsendet som kan prövas i två instanser under regeringen. Detnya regelsystem som föreslogs i promemorian (Ds UD 1986:7) Utri kesförvaltningens regelsystem -Utredning och förslag håller nu på att genomföras. Under arbetets gång haråtskilliga föreskrifter kunnat upphä vas. Det nya systemet innebär en skärpning av reglerna om vem som har rätt att besluta föreskrifter på vägnar. Avsiktenär att detta skall leda till störreåterhållsamhet i regelgivningen. Nya före skrifter kungörs nu på ett enhetligtsätt i publikationen Utrikesdepartemen- 42 tets föreskrifter (UF). Föreskrifterna utges fortlöpandeunder året och Prop. 1987/88:100 dessutom i en samlad version i början avvarje är. I denna publikation Bil. 2 kommer det också att finnas en förteckningöver utrikesförvaltningens samlade regelbeständ. I samband med ett mera övergripandeutredningsarbete kommer vidare instruktionen(1967:83) för utrikesrepresentationen att ses över. Fråganom ökad delegering har tidigare övervägts. Utrymmet för en sådan bedömdes dåvara mycket begränsad. I det nämnda utredningsarbetet blir detnaturligt att på nytt ta upp frågan. Redan nu kan emellertid förutskickas att delegeringsarbetet kommer attkoncentreras på en delegering frän departementet tillutlandsmyndigheterna. I den senaste propositionen omtotalförsvarets fortsatta utveckling (1986/87:95bil. 1) anfördes bl. a. att den administrativa beredskapen uppvisar vissa brister och att beredskapsförfattningamaär delvis ålderdomliga form ochinnehåll och i stor utsträckning skrivna mot andra hotbilder än de nuvarande. Dessa författningar behövde därförgöras enhefligare och anpassas till dagens behov. a. denna bakgrund ansågdepartementschefen att det fannsskäl att göra en författningsteknisk översyn av lagen (1960:513) om beredskapstillständ och hithörande författningar.Ett uppdrag som bl. a. innefattar en sådan översyn gavs till utredningen (Fö 1985:01) om översyn avcivilförsvarslagstiftningen m.m. genom ett regeringsbeslut den 20 augusU 1987 (Dir. 1987:38). Enligt direktiven bör -såsom också angavs i utredningens ursprungligadirekUv (Dir. 1985:1) -utredningensträva efter att åstadkomma förenklingar i regelsystemet och undvikadetaljregleringar. 1987/88:54 föreslår regeringen en ändringi värnpliktslagen (1941:967).Förslaget innebär bl. a. att uttrycken frikallelse, undantagande och befrielse i värnpliktslagen ersätts med detgemensamma uttrycket befrielse ochatt bestämmelserna om förfarandet i fråga om ärenden om befrielse görsenklare. Värnpliktslagen och dess följdförfattningar ärtrots dessa ändringar i behov av enmera genomgripande översyn som bl. a. syftar till en modern och överskådlig författningstext. Chefen förförsvarsdepartementet avser därföratt ta initiativ till enförfattningsteknisk översyn av värnpliktslagen med tillhörandeförfattningar. 2 Delegering Prop.1987/88:100 Ril 7 fick ettutökat verksamhetsområde den 1987.Nämnden skall bl. a. som sista instans i stället för regeringen pröva överklaganden av tjänstetillsättningsbeslut m. m.inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Detta följer av förordningen (1987:531) om ändring i förordningen (1983:277) om handläggningav ärenden, tjänstetillsättning m.m. inom försvarsmakten och av vissa andra författningar (SFS 1987:532och 533). Regeringen har gett försvaretsrationaliseringsinstitut i uppdrag att utreda om ta över vapenfrinämndensuppgifter medan vapenfrinämnden ombildas till en instans för prövning av överklaganden av de beslut i ärenden om vapenfri tjänst. Iuppdraget ingår också att undersökamöjligheterna att befria regeringen från att pröva ärenden av dettaslag. Inomsocialförsäkringsområdet pågår efter ett regeringsbeslut akuviteter på olika nivåer för att förenklaregelsystemet. Riksförsäkringsverkethar i enlighet med ett uppdrag från regeringen, vilket lämnades , i rapporter de tre senaste årenredovisat vidtagna åtgärder och planer för det fortsattaförenklingsarbetet. Verksamheten är brett upplagdoch bygger bl. a. pä att försäkringskassorna och engageras i arbetet. Envidareutveckling sker medsikte på att ta till vara förslag somkommer från personalen inom socialförsäkringsadministrationen.I fall då regelförenklingsarbetet aktualiserar ändringar som fordrar ställningstaganden av regeringen ellerriksdagen gör riksförsäkringsverketsärskilda framställningar till regeringen. Genom ändring i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg folkpension har vissa otidsenliga och administrativtkrångliga regler beträffandeinkomstprövade pensionsförmåner slopats. Det gäller bestämmelser om indragning och förverkande avkommunalt bostadsUll-lägg och om s.k. avhänt kapital vid beräkning av hustrutillägg och kommunalt bostadsfillägg (prop. 1986/87:100, SfU 10,rskr. Försök har inletts med förenklad handläggning hosnågra försäkringskassor i ärenden omkommunalt bostadstillägg. Omprövning av bostadstill-lägg till följd av ändring i bostadskostnadenskall inom ramen för försöksverksamhetenfä ske utan särskild ansökan från den pensionsberätti-gade (SFS1986:1255). Enligt förslag till en regeländring som avses träda i kraft kommer ålderspension som tas ut fr.o.m.65-årsmånaden att utges utan särskildansökan, vilket leder till förenklingför såväl blivande pensionärer somförsäkringskassorna. Se bilaga (bilaga 7) tillbudgetpropositionen avsnitt D. Samma avrundningsregler har införts vid utbetalningar inom arbetsska- 44 deförsäkringenoch det statliga personskadeskyddet som inom socialför- Prop. 1987/88:100 säkringen i övrigt (SFS 1986:859). Försöksverksamheten med flexiblare regler inomsjukpenningförsäkringen har utvidgats och föriängts t. o. m. (prop.1986/87:133, SfU 22, rskr. Andra förenklingar har gällt delpensioneringen ochsjukreseersättningen. Översynen av delpensioneringen har fr.o.m. den I juli1987 lett till ändringar i lagstiftningen som bl. a. underlättat handläggningenav delpensionsärenden hos försäkringskassorna (prop. 1986/87:133, SfU 22,rskr. En ny förenklad sjukreseförordning har trätt i kraft (SFS 1987:82). I anslutning därtill har möjlighet öppnats för försäkringskassornaatt träffa överenskommelser med kommuner och landsting om bl. a. sjukresorgenom färdtjänsten enligt en förenklad modell (prop. 1986/87:100, SfU 14, rskr.234). Det system för sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördes år1985 innebär att den allmänna sjukvårdsersättningen grundas på ett enhetligtbelopp per invånare i resp. sjukvårdsområde. Systemet har lett till en påtagligavreglering och skapat förutsättningar för bättre resursutnyttjande. Enöverenskommelse har träffats om att den allmänna sjukvårdsersättningen skallfördelas efter en behovsbaserad modell. Vidare skall denna ersättning vidgas till att omfatta all sjukhusvård, vilketleder till att vissa regler kan upphävas och tillatt administrationen underiättas (prop. 1987/88:63). a. för att ge patienter hjälp med läkemedel enklareoch snabbare införs fr. o. m. inom ramen för en försöksverksamhet iJämtland en möjlighet att få läkemedelsrabatt vid förskrivning som görs avdistriktssköterskor (prop. 1987/88:43). På socialavgiftsområdet görs ändringari systemet för uppbörd av arbetsgivaravgifter. Syftet är bl. a. att begränsauppgiftsläm-nandet för arbetsgivarna (prop. 1987/88:40). Som framhölls i föregående års redovisning har detbedömts lämpligt att låta en närmare undersökning av olika bemyndiganden förmyndigheter att besluta föreskrifter i första hand ske i anslutning till annat pågående författningsarbete. Bl.a. i samband med arbetet på att överföra författningarna inom departementetsansvarsområde till fulltext iSFS-registret har det kunnat konstateras att det inte finns något större antalöverflödiga bemyndiganden i denna lagstiftning. Lagstiftningsarbete med inriktning på bl. a.regelförenkling pågår pä läkemedelsområdet och beträffande handeln medalkoholdrycker m. m. Frågor om bättre samordning av underhållsbidrag ochbidragsförskott tas upp från administrativa och andra utgångspunkter av en tillsatt utredning för översyn av lagstiftningen på detta fält (Dir. 1986:30). En annan utredning ser över sjukförsäkringens roll när det gäller förebyg gande åtgärder och rehabilitering. Den skall pröva om det går att förenkla regelsystemet och uppnå enhetligare ersättningsformer (Dir. 1985:13). Pensionsberedningen (Dir. 1984:42) har i uppgift att undersöka i vad mån det är möjligt att genomföra lagtekniska förenklingar inom den allmänna pensioneringen för att underiätta tillämpning och administration. derår 1987 tillsatta utredningen för översyn av bestämmelserna om Ullsyn Prop.1987/88:100 över hälso- och sjukvårdspersonalen, m. m. skall i syfte att nåökad enhet- Bil. 2 lighet se över också föreskrifter vid sidan av den s. k.tillsynslagen (Dir. 1987:12). Slutligen kan nämnas utredningen om läkarnasspecialistutbildning m. m. som har lämnat förslag om ett nytt systemför läkarutbildningen efter läkarexamen med inriktning på att systemet skallvara överblickbart och medge ökad insyn (SOU 1987:53). Fråganom att begränsa rätten att överklaga till regeringen övervägs fortlöpande iförfattningsarbetet. har ett flertal ärendegrupper kunnat förasbort från regeringens prövning. Ett överförande av ärenden pä läkemedelsområdet tillförvaltningsdomstol kommer att övervägas i anslutning till beredningen avläkemedelskommitténs betänkande (SOU 1987:20) Läkemedel och hälsa. att flytta ner beslutanderätten i ärenden om dispens från kravet päspecialistkompetens i läkarvårdstaxan. Regeringen har beslutat en ändringi förordningen (1977:566) med instruktion för statens rättskemiskalaboratorium. Ändringen innebär att möjligheten att överklaga laboratorietsbeslut i tjänste-Ullsättningsärenden har skurits av enligt tvåinstansprincipenså att numera är sista instans. Under budgetåret kan komma att övervägas att delegeravissa andra beslut om tjänstetillsättning och samUdigt begränsa rätten attöverklaga besluten. 1986/87:34 om vissa delegeringsfrägor och regelförenklingar påvägtrafikens område anmälde regeringen sin avsikt att ytterligare avkriminaliserasädana beteenden som ändå är straffbara som vårdslöshet i trafik. I sammaproposition anmälde också regeringen sin avsikt att ändra straffen förtrafikförseelser av ordningskaraktär från dagsböter till penningböter. Sedanriksdagen (/87:9, rskr. 75) förklarat sig inte ha något att erinra motdessa åtgärder har följande förordningar pä vägtrafikens område ändrats: - vägtrafikkungörelsen (1972:603), - fordonskungörelsen (1972:595), - terrängtrafikkungörelsen(1972:594), - bilregisterkungörelsen (1972:599), - turistvagnskungörelsen (1971:601), - kungörelsen (1973:766) ominterimslicens för fordon, - förordningen (1967:604) om enskildajärnvägar, tunnelbanor och spårvägar, - förordningen (1979:1082) om lokalatrafikföreskrifter i vissa fall. Ändringarna(SFS 1987:835-842), som trädde i kraft Prop. 1987/88; 1001987, innebär en avkriminalisering. De rriedför också att nästan alla över- Bil. 2 trädelser som är straffbelagda enligt de nämndaförfattningarna nu kan beivras med förelägganden om ordningsbot. Därigenom blirlagfö-ringen enklare och resurserna kan frigöras för bekämpande av allvarligarebrottslighet. Den yrkesmässiga trafiken har varit föremålför en omfattande reglering. har emellertid flera steg tagitsmot en avreglering på området. Till grund för denna ligger uppfattningen att ensund konkurrens mellan olika trafikföretag i förening med ett riktigt utformatkostnadsansvar leder till att resurserna utnyttjas effektivare och till enbättre fördelning av transportarbetet mellan olika transportgrenar. Efter förslag i prop. 1986/87:5 om vissayrkestrafikfrägor (, rskr. 68) har numera den s. k. behovsprövningen vidyrkesmässig godstrafik och transportförmedling avskaffats. Av stor betydelse ärockså reform av den lokala och regionala busslinjetrafiken, som ihuvudsak innebär att linjetrafik som en trafikhuvudman ansvarar för fårbedrivas utan särskilt tillstånd. Reformen träder i kraft fullt ut den Ijuli1989. Regeringen beslöt en lagrådsremiss medförslag som syftar till avregleringar av busstrafiken och taxitrafiken. Iremissen behandlas den långväga och den regionala busstrafiken samtbussuthyrning och taxitrafik. Vidare tas frågan om skärpta krav påtrafikutövarnas kvah-fikationer upp. De sakliga ändringarna som föreslås medföratt nuvarande bestämmelser i yrkestrafiklagen (1979:559) ochyrkestrafikförordningen (1979:871) kan förenklas högst avsevärt. I remissenföreslås en helt ny yrkestrafiklag. I övrigt beaktas intresset av att förenklaregelsystemet fortlöpande i författningsarbetet och i samband med kontakter medde myndigheter som hör till departementets många verksamhetsområden. Samtliga de författningar somkommunikationsdepartementet ansvarar för finns nu upptagna i fulltext ijustitiedepartementets databank. Många av dessa författningar är av äldre datumoch tillämpas sällan eller aldrig. Dessutom är språkbruket i mångaförfattningar så otidsenligt att de som skall tillämpa reglerna kan ha svårtatt förstå texten. I syfte att rensa ut onödiga författningar och göra enöversyn av de som fortfarande behövs kommer det inomkommunikationsdepartementet att påbörjas ett särskilt arbete somskall syfta ytterligare regelförenklingar. Genomde ändringar som trädde i kraft den angående lokala trafikföreskrifter, körkort och tillstånd till luftfartsverksamhet (se prop. 1986/87:100 bil. 2, s. 34 och 35) har antalet överklagade ärenden som handläggs i minskat i sådan omfattning att den särskilda enhet som uteslutande sysslat med tillstånd, dispenser och överklaganden har avvecklats fr. o. m. . De frigjorda resurserna har tillförts andra enheter inom departementet. Bestämmelsernai lagen (1972:435) om överiastavgift ses över för närva- Prop. 1987/88:100rande. I samband med detta arbete behandlas också reglerna för överklä- Bil. Syftet är att regeringen skall befrias också från dennaärendegrupp. I övrigt kvarstår nu i huvudsak endast en del smärreärendegrupper där frågan om delegering är aktuell. Den frågan kommer att tasupp löpande i samband med annat lagstiftningsarbete på respektive område. Detförenklingsarbete beträffande den kommunala beskattningen som redovisades iföregående budgetproposition avsäg grundläggande lagregler på området. Därefterhar det gjorts vissa förenklingar och förtydliganden av följdkaraktär (se prop.1986/87:30, SkU 1986/87:5, rskr. 40 samt prop. 1986/87:45, SkU 1986/87:16,rskr. Mervärdeskatten har fr.o.m. förenklatsbl.a. för de ideella föreningarna. Allmännyttiga ideella föreningar befriassåledes från skattskyldighet till mervärdeskatt för omsättning av varor ochtjänster i sådan rörelse för vilken föreningarna är frikallade fråninkomstskatt. Undantag har i förenklingssyfte också gjorts för viss omsättningi och landstingskommunal omsorgsverksamhet och vissa gymnasieskolor. Vidare har ett schabloniserat system för beskattning avförmån av fri bil beslutats. Reglerna har anpassats till den förenklade självdeklarationen och innebär bl.a., attförmån av helt fri bil skall värderas till av nybilsvärdet året förebeskattningsåret för senaste årsmodell av bilen, respektive för bilar äldreän . De nya reglerna för beskattning av förmån av fri bil tillämpas frånoch med taxering (prop. 1986/87:46, SkU 1986/87:9, rskr. Ändringar i beskattningen av naturaförmåner har nyligenockså beslutats. I likhet med vad som redan gäller för bilar, skall också förvissa av dessa förmåner (exempelvis förmån av fri lunch och semesterbostad) tillämpasschablonmässiga värderingsregler även vid den slutliga taxeringen. En nyhet äratt preliminärskatt skall tas ut på samtliga skattepliktiga naturaförmåner,vilka också beläggs med arbetsgivaravgifter. Dessa förmånsbeskattningsreglergäller (prop. 1987/88:52). Nya, enklare regler för fastighetstaxering av bl. a.villor och fritidshus förbereds på grundval av småhustaxeringskommitténsbetänkande (Ds Fi 1987:8) Småhustaxering. En proposition väntas kunna avlämnasför riksdagsbeslut . Här bör också nämnas att en parlamentarisk utredninghar fått i uppdrag att göra en översyn av inkomstskattesystemet (Dir. 1987:29). Syftet med översynen är att åstadkomma ett mer rättvist och enkelt skattesystem med lägre skattesatser för den statliga inkomstskatten, en breddad skattebas genom minskade avdragsmöjligheter samt en mer enhetlig kapitalbeskatt ning, som stimulerar till ökat sparande och mindre skuldsättning. viktigtmål för kommitténs arbete är att åstadkomma ett regelsystem som Prop.1987/88:100 kan bli bestående . Arbetet i syfte att genomföra ett moderniserat, meröverskådligt regelsystem för bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbankerhar fullföljts.