prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Växelkurserna anlas vara oförändrade från 19 början avapril 1988, vilkel medför en effektiv depreciering av den svenska Prop.1987/88: 150 kronan gentemot våra vikligasle konkurrentländers valutor med I %1988. Bilaga 1.1 Det svenska exportpriset pä bearbetade varor beräknas ökamed 1988, vilkel innebär en höjning av del svenska relativprisetuttryckt i gemensam valuta med knappt I %. Den svenska exporten av bearbetade varor ökade med ca 6%under fjärde kvartalet 1987. Den kraftiga ökningen under slulel av åretmedförde atl exporten av bearbetade varor ökade med mellan helåren1986 och 1987 trots en relalivi svag ulveckling under årets första tre kvartal.Den svenska exportindustrins marknadsandel var oförändrad mellan 1986 och 1987trots att rdalivpriset steg. synes den svenska exportindustrinsmarknadsandelar kunna hållas oförändrade om marknadstillväxten inskränker sigtill . Om lillväxlen blir högre synes den restriktion som del högakapacileisulnytljandel inom svensk exportindustri saml brislen påyrkesutbildad arbetskraft har pä exportindustrins pro-duklionskapacilel medföraandelsförlusler ulan alt konkurrenskraften försämras. Det var framförallt exporten av pappersvaror och kemivarorsom bidrog lill den gynnsamma exportutvecklingen av bearbetade varor 1987. Däremotökade exporlen av verksladsvaror endast med 3,trots en kraftig ökning underfjärde kvartalet. Råvaruexporlen ökade med . Om man exkluderarexporlen av petroleumprodukter - som ökade pga. neddragning avoljelagren - låg exporten av övriga råvaror kvar på föregående års nivå. Tillden svaga utvecklingen bidrog kraftigt minskad export av jordbruksprodukter menäven exporten av järnmalm och trävaror minskade. Däremot ökade exporlen avmassa med . Det är troligt atl denna siffra hade varit högre om inlebristande maskin- och anläggningskapacilet förhindrat ökad produktion. Eftersomexporten av fartyg sjönk med ökade den totala varuexporten med endast3,1987. 1988 påverkadesexporlleveranserna av arbetsmarknadskonflikten inom verkstadsindustrin.Exporlen av bearbetade varor och råvaror (exkl. petroleumprodukter) ökade ändåmed i volym jämfört med motsvarande period 1987.Enligl uppskattningar gjorda av konjunkturinstilutel medförde konflikten atl exportenblev sammanlagt 3-3,. lägre tillföljd av konflikten. Ungefär hälflen av bortfallet under de två förstamånaderna bedöms kunna tas igen genom ökad export . Totalt beräknas exporten av bearbetade varor öka med drygt4% 1988, vilket medför marknadsandelsförluster på knappt I %. Relalivprisutveck- lingen indikerar visserligen större anddsföriuster, men SCB: s exportenkät och ökningen av orderingången till exportindustrin tyder på en ännu bättre ulveckling. Åven konjunklurbarometern lyder pä en påtaglig optimism bland 20 Diagram3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade va- Prop. 1987/88: 150 ror till 14 Bilaea 1 1 Index 1980 = 100 I I I I I I i-------------------- 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Källor: och finansdepartemenlel. Del är snarareulbudssidan, dvs. bristen pä arbetskraft och maskinkapacilel, än eflerfrägdägelsom begränsar exportökningen i dagslägel. Exporlen av råvaror beräknas öka med endast 1,. Storaexportminskningar förväntas för trävaror och petroleumprodukter, men även denövriga råvaruexporlen förväntas utvecklas lämligen svagt. Exporlen av massaberäknas dock kunna öka med . Totalt sett beräknas varuexporten öka med3% 1988. Tabell 3: 2 Export av varor -0,8 -31,0 4,2 -20.0 - 6,0 -47,0 -5,5 4,0 -17,0 Källor: , ochfinansdepartementet. 3.2 Importen Prop. Bilaga 1.1 Importen av bearbetade varor ökade med 1987. siffran kan förklars av elt flertal faktorer som denstarka ökningen av inhemsk efterfrågan i den svenska ekonomin, det högakapacilelsutnytljandet i den svenska industrin och efterfrågans inriktning motvaror där hemmamarknadsinduslrins varuutbud är litet. Den importvägda efterfrågan av bearbetade varor ökade mednästan . I huvudsak förklaras den höga eflerfrägeökningen av att den privatakonsumlionen av bearbetade varor ökade med saml all maskininvesteringarnaökade . Bland konsumtionsvarorna har importen av personbilar och radio-och TV-apparaler ökat med vardera . Höga ökningstal har även registreratsför videobandspelare, möbler samt kläder och skor. Bland investeringsvarornahar importen ökat kraftigt för datorer och pappersmaskiner. Tabell 3:3 Import av bearbetade varor 6,7 -3,4 1,0 -1,9 -4,4 5,1 -2,6 Import av bearbetade varor -0,5 Anm: Relativpris enligl producentprisindexsystemet. Dessapriser avviker något frän priserna enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: , ochfinandepartementet. Efterfrågans inriktning mol varor med hög imporlanddillustreras av atl den totala efterfrågan ökat med , medan denimporianddsvägda efterfrågan pä bearbetade varor ökade nästan dubbelt sämycket, eller . Bland de 14 viktigaste konkurrentländerna var del endastItalien som hade en högre ökning av importen av bearbetade varor än Sverigeunder 1987. I genomsnitt ökade dessa länders importmed 4,, dvs. drygt 7%mindre än den svenska importen. Detta torde vara huvudorsaken till atlutrikeshandeln med bearbetade varor försämrades med ca . 1987,se tabell 3:5. Råvaruimporten minskade 1987. De minskadeoljelagren medförde alt importen av råolja minskade och importen avpetroleumprodukter . Denna minskning var dock betydligt mindre än vadsom förutsågs i den preliminära nalionalbudgeien. Importen av övriga råvarorökade dock med 5,. Kraftiga iniporlökningar noterades för livsmedelsprodukleroch jordbruksprodukter. Totalt sett ökade varuimporten med 7,, vilkel är dethögsta ökningslal som noterats under 1980-lalel. beräknas den importvägda efterfrågan förbearbetade varor öka med . Liksom är det främst den privata konsumlionen saml maskininvesteringarna som drar upp efterfrågan, men 22 även exporlen och eltpositivt lageromslag bidrar till ökningen. Importens inkomsldasticitet samt enirendmässig andelsförlust på hemmamarknaden beräknas medföra alt importen avbearbetade varor ökar med . är mer än imporlökningen ivåra viktigaste konkurrentländer och kommer även att medföra svenska handeln med bearbetade varor försämras. Importen av råolja ochpetroleumprodukter förutses fortsätta att minska 1988 eftersom neddragningarnaav oljelagren inle blev av den storleksordning som planerats under 1987.Importen av övriga råvaror beräknas öka , vilket är en betydligt lägreökningstakt än . Totalt sett beräknas varuimporten öka med . 1987/88:150 Bilaga1.1 -4,2 - 3,5 -13.4 7,9 -25,0 2.9 -56,0 -47,0 -5,4 -3,8 -15,0 -17,0 Källor: Statistiskacentralbyrån, konjunkturinstilutel och finansdepartemenlet. Enligtpreliminära beräknigar gav bytesbalansen eU underskoll på 5,2 miljarder kronor1987. Det är en försämring med jämfört med 1986.Handelsbalansen försämrades med nästan . Mer än hela dennaförsämring kan hänföras lill handeln med bearbetade varor där överskottet sjönkfrån 42 till . Importen av bearbetade varor ökade med nästan 7procent mer än exporten vilkel förklarar del betydligt lägre överskottet. Densvenska handelsbalansen är dock fortfarande historiskt sett mycket stark (sediagram 3: 2). Åven om man jämför handelsbalansen med övriga är denstark. Inom OECD-omrädet var det endast och Japansom hade större överskott i handelsbalansen än 1987, mätt som andel avBNP. dä förbättringen av den svenska handelsbalansen började, var delylleriigare 8 länder inom OECD-området som hade en bättre handelsbalans änSverige. Däremothar och övriga nordiska länder de största underskotten i tjänste- ochIransfereringsbalanserna. Tjänslebalansen försämrades med . 1987.Hela försämringen är hänföriig lill övriga transporter och övriga tjänster. Delär dock sannolikt aft en del av denna försämring kan hänföras till denslalistikomläggning som genomfördes av , när del s. k.BOK ll-systemet infördes. Underskotteti resevalutanettot fortsätter alt öka i snabb takt. Under de senaste tre årenhar underskottet sfigit från 1984 till 10,9 Diagram3:2 Handels- och bytesbalans Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 -1IIIrIrI[III7IIjII[I1JII I riiiiiriji 1950 1955 1960 . 1965 1970 1975 1980 1985 Källor:Riksbanken och . -2 I--3 miljarderkr , vilkel innebär en försämring med i genomsnitt perår. Sjöfartsnetlot förbättrades dock med , beroende på allfraktpriserna ökade när världshandeln åter log fart . Transfereringsbalansenförbättrades med ca . I huvudsak förklaras detta av attlägre internationella räntor och fallande dollarkurs medförde all räntenettotförbättrades. Under 1988beräknas underskottet i bytesbalansen öka med , eller frän5,2 lill . Försämringen är huvudsakligen hänförlig lill störreunderskott i tjänste- och Iransfereringsbalansen. Överskotteti handelsbalansen beräknas minska nägot. Handeln med bearbetade varorfortsätter alt försämras. beräknas detta överskottreduceras med . Detta beror på all importen ökar betydligt mer änexporten även . Skillnaden förutses dock inle bli lika slor som under1987. Fallande oljepriser samt en fortsalt neddragning av oljelagren medför atloljenolan beräknas minska med ca . Atl handeln med övrigavaror förutses förbäliras är en effekt av atl exportpriserna beräknas öka merän importpriserna. Del är främst exportpriserna pä massa och trävaror som drarupp det genomsnittliga exportpriset för råvaror. Tjänstebalansenberäknas försämras med . Hela denna förändring är en effektav att resevalulanellol fortsätter all försämras med ytterligare 2 miljarderkr. Några tecken pä all underskottet skulle öka i långsammare takt 1988än föregående år har inle kunnat uttydas av den slalislik som publicerats under början avåret. Den relalivi Prop. 1987/88: 150 omväriden höga ökningen av privatkonsumtion talar dessutom för all Bilaga 1.1 underskottet forlsäller altöka i snabb takt. Övriga poster i tjänstebalansen bedöms ligga kvar på ungefärsamma nivä som 1987. Det bör dock påpekas atl bedömningen av dessa postersulveckling är synnerligen osäker p. g. a. det stalislikseriebroti som uppkomunder 1987. Del växande underskottet i bytesbalansen och den därmedväxande nettoskulden gentemot ullandel beräknas medföra all ränleneiiot försämrasmed drygt I miljard kr. trots oförändrad internationell räntenivå och lägredollarkurs. väntas en lämligen kraftig ökning av nelloulflö-del avtransfereringar. Den främsta orsaken till detta är all SIDA från och med hösten1987 betalar ul en allt större del av sina anslag. Underskottet när del gällerövriga transfereringar förväntas öka med nästan . mellan 1987 och1988. -31,5 -16,5 -14,3 -10,9 -13,2 -21,1 -17,9 -18,0 (därav räntenetto) (-23,7) (-20,1) (-18,7) (-20.0) -10,5 -30,4 -27,4 -25,8 -28,5 -11,2 -10,8 Källor: , ,och . Efteren kraftig ökning av induslriproduklionen stagneradeproduktionen . drog emellertidkyla och snöhinder ned produktionen inom massainduslrin och trävaruindustrin.Under andra halvåret 1987 ökade induslriproduklionen åter i snabb takt.Uppgången mellan halvåren var drygt 2,. Mellanhelåren 1986 och ökade industriproduktionen . De slörsla ökningarnavisar den kemiska industrin, trävaruindustrin saml massa- och pappersindustrin.Inom verkstadsindustrin (exkl. varv), som är den bransch som gynnats mest avdollarfallel och deprecieringen gentemot D-marken, ökade dock produktionen medendast . Den svenskaindustrikonjunkturen är myckel stark. Kapacileisulnytljandelinom industrin steg lill , vilket är denhögsta siffra som noterats sedan denna slalislik infördes . Inomtransporlmeddsinduslrin och massa- och pappersindustrin varkapacileisulnytljandel uppe i . Åven vid en inlernaliondl jämförelse är densvenska industrins kapacitetsutnyltjande myckel högt. Kapacileisulnytljandelinom den svenska industrin var högre än i våra 14viktigaste konkurrentländer. Del bör dock observeras alt jämförelser avslalislik i olika länder i de flesta fall försväras av olika definitioner m. m. Enligtkonjunklurbarometern frän har inle industrins order-stocksomdömenvarit så positiva . Prop.1987/88: 150 Bilaga l.I Index 1980 = 100,säsongrensade halvårsdata -|------ 1----- 1----- ,------ 1----- ,------ 1 r------ 1----- ,------ 1- 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 inom verkstadsindustrin i månadsskiftet januari-februari1988 har således ej medfört någon negativ förskjutning av orderslocksomdömenmellan . Inle ens inom iransportmedelsinduslrin, somvar den bransch som drabbades hårdast av konflikten, har order-slocksomdömenaförskjutits i negativ riktning. Andelenföretag som uppgav alt det var bristen på produktionsfaktorer som begränsadeproduktionen steg kraftigt under loppet av 1987. 1 början av 1987 var detendast 1/3 av förelagen som uppgav sädan brist. Denna andel hade dock stigittill under slulel av året och låg kvar på denna nivå åven underförståkvartalet . förväntas efterfrågan på industriprodukterfortsätta atl öka men i nägot lägre takt än . Det år främstefterfrågan frän hemmamarknaden som bedöms öka långsammare medan efterfråganfrån utlandet förväntas öka i ungefär samma takt som 1987. Del högakapacitet-utnyttjandet inom industrin väntas dock medföra atl produktionen intekan öka i samma takt som efterfrågan. Enligl uppskattningartorde ungefär hälften av produktionsbortfallet i samband med arbetsmarknadskonflikteninom verkstadsindustrin kunna arbetas igen genom bl. a. ökad överfid. bedöms konflikten sänka industriproduktionen med knappt 0,5%.Trots konflikten bedöms industriproduktionen öka lika mycket som 1987, dvs.3%. Konjunklurbarometern frän stärker denna relativt höga prognos.Produktionsplanerna för såväl som ärhögt uppskruvade i de flesta branscher. Åven förväntasproduktionsökningen bli högst inom den kemiska industrin och massa- ochpappersindustrin. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Diagram 4:2 Produktionsfaktorer som trång sektor inomindustrin Procentandelföretag som uppger att bristen på produktionsfaktorer (arbetskraft, maskin- ochanläggningskapacilet) förhindrar en ökad produktion. O I I II I I I ;MIpI I)I I I]I I I;I I I)IM)I I I)II I I I I I[rI If I I I ) I I I ) Il I [ I I I II I I I ] I I I j O 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1964 1986 Källa: Konjunkturinstilutel. Eftersom induslriproduklionen beräknas öka mer än dentotala produk- Prop. 1987/88: 150 tionen inom den svenska ekonomin även 1988kommer industriproduktion- Bilaga 1.1 ens andel av BNP forlsälla stiga även1988. Denna andel har stigit , efter ell fall påca . -8,0 -0,9 -1,0 Livsmedelsindustri m. m. -3,6 -0,5 -5,3 -4,3 -5,7 -8,1 -5,0 -0,1 -0,1 - Textilindustri, petroleumindustri, jord- ochstenvaruindustri, grafisk industri och Källor: och . lönsamhet har varil god sedan 1983.Vinstandelen (driftsöver-skotlet som andel av förädlingsvärdet) har varieratmanligt kring genomsnittet , se tabell 4: 2. En halv procentenhetsminskning resulterade i en vinstandel jämförbar medandelen 1983 och 1985. Tabell 4:2 Bruttoöverskottsandel i industrin 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Totalt 25,3 31,5 33,2 31,6 32,2 31,7 32,1 Anm.: Bruttoöverskotlsandelen är driftsöverskott bruttosom andel av förädlingsvärdet. Uppgifterna avser industri exkl.pelroleumraffinaderier och varv. Källor: , ochfinansdepartementet. Marginalen, dvs. brultoöverskollel som andel av de totalarörliga kost naderna, har uppvisat samma ulveckling som vinstandelen, se tabell 4: 3. Produktivitetsutvecklingen förbättrades , vilkel bi drog positivt lill lönsamheten. Produktivitetsökningen var dock den lägsta under de senasle åren, med undanlag . Ökningen av timlönekost naderna gav tillsammans med produktivitetsutvecklingen upphov till en ökning av lönekostnaderna per producerad enhet på mer än 4 1/. totala rörliga kostnaderna per producerad enhet inte stegmed mer än ca Prop. 1987/88: 150 beror på den lägre ökningstakten förinsalsvarukostnader per enhet. Bilaga 1.1 vilken trots en viss uppgångundersteg . Som framgår av tabell 4: 2 varierar ofta totala industrinslönsamhet till följd av olikartade utvecklingstendenser hos delbranscherna.Vinstandelens nedgång 1987 var en följd av all minskningen inomverkstadsindustrin inte fullt ul kompenserades av lönsamhetsökningarna inombasindustrin och den övriga industrin. Verkstadsindustrin har missgynnats avlönekostnadsulvecklingen och prispressen på den internationella marknaden, meni gengäld gynnats av deprecieringen gentemot valutor saml denjapanska Yenen. Den övriga industrin har gynnats av den starka inhemskakonjunkturen. Åven den goda ullandskonjunkluren för kemisk industri harbidragit lill övrig industris lönsamhelsförbältring. Tabell 4:3 Rörliga kostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet -0,5 -0,2 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknul- na indirekta skaller per arbetad timme. Med avdrag för icke varuanknulna subventioner. Förändring i procentenheter. Marginalen ärbruttovinsterna i procent av de totala rörliga kostnaderna efter avdrag för icke varuanknulnasubventioner. Anm.: Uppgifterna avser industri exkl. pelroleumraffinaderieroch varv. Källor: , konjunkturinstilutel ochfinansdepartementet. Lönsamhelsförbätiringen inom basindustrin var koncentreradtill skogsindustrin 1987, medan den övriga basindustrins lönsamhetförsämrades. Förbättringen för skogsindustrin berodde främst pä prisökningarutomlands och expansionen inom massa- och pappersindustrin. Åven sågverkenslönsamhet förbättrades genom rationaliseringar. Försämringen inom den övrigabasindustrin var koncentrerad lill järnmalmsgruvor samt järn-och stålverk. Förjärn- och stålverken blev dock utfallet bättre än väntat. Med undantag för den övriga basindustrin bedöms 1988präglas av i stort sett samma tendenser som 1987. Lönsamhelsförbältringar inombasindustrin och framförallt övrig industri väntas dock bli större än denmarginella försämring som kan förutses för verkstäderna, vilket implicerar envinstandel för industrin totalt pä . Förbättringen inom basindustrinavser både skogsindustrin och de delar av den övriga basindustrin där lönsamhetenminskade 1987. Tabell 4:4 innehåller kalkylmässiga lönsamhetsberäkningarför indu strin. De utgår ifrån bokföringsmässiga resultat enligt slalisliska cenlralby- råns finansslaiislik för förelagen, vilka komplellerals med uppskattade 29 kapitalstockar,värdeslegringsvinsler, m. m. Del bör påpekas alt de kalkylmässigaberäkningarna därigenom kan visa en ulyeckling som skiljer sig fränfinansstatistiken. Dessaberäkningar bekräftar i stort den bild som framgår av de övriga tabellernaovan. Väsentliga ökningar i löpande priser har skell både 1986 och 1987 vadgäller rörelseresultat och investeringar. De kalkylerade värdestegringsvinsterna blev mindre 1986 i samband med den avtagande inflationen, medan deökade igen 1987. Avkastningen pä materiellt kapital respektive räntabilitetenpä totalt och egel kapilal (alla dessa rensade för värdeslegringsvinsler) haruppvisat en ganska hög nivå och stabil profil under de senasle åren. Därtillindikerar beräkningarna en förbättring i förhållandet mellan avkastningen påmateriellt kapital och riskfria finansiella placeringar. Sannolikt harlönsamhetens nivä och stabilitet haft en gynnsam effekt pä industrinsinvesteringar . Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Tabell 4:4 Resultat och räntabilitet m. m. för industrin Resultat, miljarder kr. Resultat efter kalkylmässig avskrivning -5,1 -11,6 Resultat inkl. värdestegringsvinster' pä materiellt kapital' "Real" räntabilitet på eget kapital' Riskfri ränta'' ' Resultat efter finansnetto plus värdestegringsvinster pålager och fast kapital. Resultat efter avskrivning plus värdestegringsvinster iprocent av återanskaff- ningsvärde på lager och fast kapital. ' Räntabiliteten deflaterad med KPI:s förändring dec.-dec. '' Genomsnittlig ränta på långa statsobligationer. Anm.: Tabellen baseras pä statistiska centralbyrånsfinansslaiislik och nationalräkenskaperna. Till skillnad fränfinansstatistiken, som redovisar bokföringsmässiga värden, redovisas härkalkylmässiga resultat- och räntabilitetsvärden. Utvecklingen i stockenmateriellt kapital baseras på lagerinvesteringarna och de fasta invesleringarnaenligt de övriga tabellerna. Källor: och finansdepartemenlel. Lägetpä arbetsmarknaden förbättrades successivt och kännetecknas förnärvarande av en hög efterfrågan på arbetskraft, en snabbt stigandesysselsättning och en lägre arbetslöshet än tidigare under 1980-ta-let. Förstakvartalet uppgick arbetslösheten säsongrensat lill 1,av arbetskraften,mot 2,. Bristen på arbetskraft har vuxit lill ellbetydande problem för vissa regioner och branscher. Flera tecken tyder på enfortsatt god arbetsmarknad . Inflödet av nyanmälda lediga platser harunder de tre senasle månaderna varil betydligt högre än under samma periodförra året. De 24 länsarbetsnämnderna är i sina bedömningar av 1988 påtagligtoptimistiska om den fortsatta ulvecklingen . Produktionstillväxtenväntas bli god. Prognosen innebår alt sysselsättningen växer i takt medarbetskraflsulbudel och all arbetslösheten inte förändrasnämnvärt från sin nuvarande nivå. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Efteren avmattning 1986, då antalet sysselsatta under loppet av året ökade med 15000personer, tog sysselsättningsutvecklingen ny fart och antaletsysselsatta beräknas ha ökat med nära 60000 personer. Eftersomlillväxlen var särskill kraftig mol slulel av året blev förändringen mellanärsgenomsnitlen 1986 och 1987 lägre, eller 36000 personer. Uttryckt i arbetadetimmar ökade sysselsättningen 1987 med 1,. Av denna tillväxt svarar en ökadmedelarbetstid per sysselsatt för 0,. Medelarbetsliden har stigit varje ärsedan 1981 och uppgår räknat och sysselsatt enligl AKUlill 31,3 limmar 1987 mot 1981. För personer i arbete varmedelarbetsliden 37,7 limmar Tusentalpersoner (i åldrarna ) 'Beredskapsarbete, ungdomslag och rekryteringsstöd Källor:Statistiska centralbyrån () och finansdepartmentet. 1987 mol 36,5 limmar 1981. Räknat i årsarbetstidmotsvarar den höjda medelarbetsliden en normalarbelsvecka, dvs 40 limmar. Bakom den stigande medelarbetstiden ligger dels atlandelen deltidsarbetande sjunkit, dels alt medelarbetsliden för bådeheltidsarbetande och deltidsarbetande stigit. Den stigande medelarbetslidentorde åtminstone delvis vara en följd av all hushållen kompenserat en undertidigare år fallande reallön med en ökad arbetsinsats, vilkel möjliggjordes dåefterfrågan på arbetskraft steg. Den sänkta marginalskallen på arbetsinkomsterhar sannolikt också bidragit lill de stigande arbetstiderna. De senasteårens sysselsättningsexpansion har varil koncentrerad lill näringslivet, lillskillnad från under 1970-lalel dä hela syssdsällnings-tillväxlen låg i denoffentliga sektorn, medan näringslivets sysselsättning minskade varje är. Åvenom näringslivels produklionslillväxl efter 1981 varit högre än under1970-talet. 2,jämfört med 1,i genomsnittlig ärlig tillväxt, är skillnadeninle lika slor som för sysselsällningen, vilkel innebår allproduklivitelsulvecklingen varil svagare. steg produktionenper arbetad timme i genomsnitt, medan produkliviielstillväxlenunder varit i genomsnitt ca I 1/. Den lägreproduktivitetsutvecklingen är särskill uttalad i ijänslesek-lorerna. Trots atlden genomsnittliga produktionslillväxlen den senasle femårsperioden varildensamma som under 1970-talel har produktivitetsökningen i tjänstesektorernavarit i genomsnitt mot 2,under 1970-lalel. Inom industrin harprodukliviielstillväxlen de senasle fem åren däremot varil högre än under1970-lalel. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Diagram 5:1 Näringslivets produktion och sysselsättning 71 73 75 77 79 81 83 85 87 Källor: (nationalräkenskaperna)och . fortsatteresursutnyttjandet inom industrin all öka och bris- Prop. 1987/88: 150 len påarbetskraft blev påtaglig. Andelen förelag som i konjunklurinslilu- Bilaga 1.1leis baromeler anger brisl pä yrkesarbetare var jämfört medknappt ell är tidigare. En ijärdedel av industriföretagen angav bristen påarbetskraft som det mest betydelsefulla hindret för en produktionsökning. Denandelen var för ett är sedan. Bristlalen för arbetskraft inomindustrin ligger nu pä samma nivåer som under högkonjunkturåren 1979-80.