prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — En konsekvens av att lånför grundförstärkningar lämnas inom samma ram som andra åtgärder som rör kulturhistorisktvärdefull bebyggelse, är dock all även lån för grundförstärkningar ifortsättningen bör förutsätta tillstyrkan av de antikvariska myndigheterna påsamma sätt som redan gäller i fråga om andra ätgärder inom denna ram. Liksom bör lån för åtgärder mot radon lämnasutan rambegräns ningar. Som jag återkommer lill vid min anmälan av anslaget B 8, i det 37 följande,bör dock stöd för sådana åtgärder i egnahem i fortsättningen Prop.1987/88:100 lämnas i annan form än tilläggslän. Jagövergår nu till frågan om ramarnas storlek. Jag delar uppfattning att ombyggnaderi kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse - som till stor del sker iregioner med överhettad byggarbetsmarknad - måste begränsas i förhållande tilldet angivna behovet. Enligt min mening är det nödvändigt att även fortsättningsvisprioritera bland de projekt som får denna typ av stöd. Jag kan inte biträdabostadsstyrelsen förslag ökning av tillstyrkanderamen. Stödet för dessaåtgärder och för grundförstärkningar av bostadshus som är kulturhistorisktvärdefulla eller ingår i en frän kulturhistorisk synpunkt värdefullbebyggelsemiljö bör hållas på samma nivå som under innevarande budgetår. Jagberäknar därvid att tilläggslån för grundförstärkningar lämnas med ca 25 milj,kr. Jag förordar således att tillstyrkanderamen för tilläggslån och förhöjtlåneunderlag - inkl. tilläggslån för gmndförstärk-ning - för kulturhistorisktvärdefuU bostadsbebyggelse m. m. fastställs till 115 milj, kr. för budgetåret1988/89, Liksom bör av denna ram maximalt 2,5 milj. kr. fädisponeras för tilläggslän för arkeologiska undersökningskostnader i sambandmed bostadsbyggande. Vad gäller tilläggslån för ombyggnad av hyres- ochbostadsrältshus som är delar jag uppfattningatt ramutrymmet bör beräknas samma belopp som gäller för innevarandebudgetår. Till detta belopp bör, enligt vad jag har förordat i det föregående,inom en gemensam ram också läggas vad som används för tilläggslån för reparationerav byggskador m.m. exkl. grundförstärkning eller ca 15 milj. kr. Med hänsynhärtill förordar jag att ramen för tilläggslån för åtgärder i hus som är yngreän - inkl. tilläggslån för reparationsåtgärder m, m. -fastställs till 115milj, kr. för /89. Regeringen har fått riksdagensbemyndigande att överskrida ramarna för lilläggslån, om det behövs avsysselsättningsskäl. Senast lämnades ett sådant bemyndigande vid behandlingen av1987 års budgetproposition i denna del (prop, 1986/87:100 bil, 13 s, 44, BoU20, rskr 248). har emellertid uttalat (FiU 1985/86:30, rskr 358) attregeringen bör se över systemet med bemyndiganden av detta slag. Syftet börvara att dels begränsa antalet bemyndiganden, dels fastställa en för finansfullmaktenoch övriga konjunktur- och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndigandengemensam beloppsmässig ram. Chefen för har tidigare denna sin anmälan av finansplan föreslagit atl finansfullmaktenfortsättningsvis skall kunna användas också för att inom bostadssektorn vidgavissa tidigare beslutade låneramar, t.ex. ramar för tilläggslån. Om riksdagenbifaller detta förslag bör således något särskilt bemyndigande att överskridaramarna inte längre lämnas under detta anslag. Jagberäknar i likhet med behovet av medel för utbetal ningar under /89 till 190 milj. kr, 38 Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att ramen för de antikvariska myndigheternastillstyrkanden av tilläggslån ellerförhöjt låneunderiag till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m.m. fastställs till . för budgetåret1988/89, 2. medge att av denna ram högst2500000 kr. får disponeras för tilläggslånUll arkeologiska undersökningskostnader i samband med bostadsbyggande, 3. medge att beslut omtilläggslån lill ätgärder i bostadshus som är får meddelas inom en ram om115000000 kr. för /89, 4. till Tilläggslån tillombyggnad av vissa bostadshus m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag om . B 7.Bostadsbidrag m. m. 1986/87Utgift 1371498527 1987/88Anslag 1573 000000 1988/89Förslag 1450000000 Från anslaget betalas statsbidrag tillbostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer och vissa hushåll utan barn. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen(1987:818) om bostadsbidrag till barnfamiljer (ändrad senast 1987:869) ochförordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn. Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ett beloppsom beror av antalet barn i hushållet, dels av ett belopp som beror avbostadskostnadens storiek. Bidragsbeloppet för barn är . per barn och år, dock högsl , per hushåll ochår. Det bostadskostnadsberoendebidragsbeloppet grundas på bostadskostnaden mellan en nedre och en övregräns för bostadskostnaden, inom detta intervall lämnas bidrag med 80 eller av bostadskostnaden. Den nedre gränsen är för alla hushåll ,/mån. Bidrag lämnas däreftermed av bostadskostnaden över denna gräns upp till för ett- ochtvå-barnsfamiljer /mån,, för tre- och fyra-barnsfamiljer /mån,och för familjer med fem eller flera barn ,/mån. Överstiger bostadskostnaden dessa belopp, lämnas bostadsbidrag av den överskjutande bostadskostnaden , för ett-barnsfamiljer, , förtvå-barnsfamiljer, . för tre-barnsfamiljer, , för fyra-barnsfamiljeroch , för familjer med fem eller flera barn. Bostadsbidragettill barnfamiljer år inkomstprövat och reduceras av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger /år. Bostadsbidrag tillensamboende och makar med s. k. umgängesrätts- harn lämnas enligt reglerna förbostadsbidrag barnfamiljer med undan tag för det belopp som är beroende avantalet barn. Bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn lämnasunder bidragsårel 1988 Prop. 1987/88:100 lill den som har fyllt 18är men inte är är. Bidrag lämnas med Bil. av bostadskostnaden mellan /mån, ochför ensamboende I /mån, och för makar eller samboende 2 200kr,/mån. Även delta bidrag är inkomstpriwat. Det reducerasmed en tredjedel av den del av denbidragsgrundande inkomsten som överstiger ,/är för ensamboende och /år för makar ellersamboende. Varje kommun avgör om bostadsbidrag skall lämnas ikommunen, Slals-bidrag lämnas av kostnaden för bostadsbidrag inom angivna gränser. Statsbidraget utbetalas kalenderårsvis i eflerskotl.Ulgifterna under /89avser därför kostnader för de bostadsbidrag som lämnas , Del totala antalet hushåll medbostadsbidrag uppgick till 250000.Som framgår av följande tablå var anlalel ensamboende föräldrar med barn ibidragssyslemel i slort sett oförändrat , medan gruppenmakar med barn hade minskat. Hushåll med bostadsbidrag för maj månad Hushåll utan barn (för aren 1986 och 1987 endast hushåll med Bostadsslyrelsenföreslår att bostadsbidragssystemet för hushåll med barn fr.o.m. ändras så, atlinkomslgränsen för oreduceral bostadsbidraghöjs i förhållande till vad somgäller . Styrelsen föreslårvidare att bostadskostnadsgränserna höjs. Dessutom föreslår styrelsen alt differenlieringen av bidragsandelen medhänsyn lill bosladskosl-naden (80 resp,) slopas och atl bostadsbidragalllid lämnas av den del avbostadskostnaden som faller inom bpstadskostnadsgränser-na. Bostadsslyrelsenberäknar utgijterna för /89 lill 1630 milj, kr. Riksdagenbeslutade /alt från den "" '3 dels ändra reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljer, dels införa bostadsbidragtill vissa hushåll utan barn (prop. 1986/87:48, prop. 1986/87:93 och prop.1986/87:100 bil. 13, BoU 20, rskr 248). Kostnaderna för bostadsbidrag påverkas starkt avinkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Om regler skulle gällaoförändrade även , skulle bidragen för barnfamiljer minska med ca300 milj. kr. som följd av hushällens nominellt ökade inkomster. Endast ca 85milj. kr, av denna minskning hänför sig lill ökade realinkomster. Omvänt skullebidragen som en följd av sUgande bosladskoslnaderöka med ca 85 milj. kr. för dehushåll med barn som har bostadskostnader inom 1988 års bostadskostnadsgränser.Sammantaget skulle alltså bidragen lill hushåll med barn vid oförändrade reglerminska med ca 215 milj. kr, . Bostadsutgifterna är en tung post i barnfamiljernasekonomi. motiverar enligt min mening ett starkt, riklat bostadsstöd tilldessa hushåll även i fortsättningen. Målet för den omläggning av bostadsbidragssystemel sominleddes genom statsmakternas beslut (prop, 1986/87:48, BoU 20, rskr248) är att bidrag skall kunna lämnas upp tillkoslnaden för en nybyggd bostad där vatje barn har ett eget rum. Om detla målskall kunna nås är del enligl min mening nödvändigt att gränsen för den högstabidragsgrundande bostadskostnaden höjs för alla hushåll. För atl en sådanförstärkning av stödet till hushåll med höga bosladsutgifter skall kunnagenomföras, bör emellertid även gränsen för den lägsta bidragsgrundandebostadskostnaden höjas. Jag förordar att den nedre bostadskostnadsgränsen höjsmed . till I ,/mån, och att den övre bostadskoslnadsgränsen höjs,för ett-barnsfamiljer med , till /mån,, för tvä-barnsfamiljermed , till ,/män., för tre-barnsfamiljer med , till ,/män., för fyra-barnsfamiljermed . till ,/mån och för familjer med fem eller flera barn med500 kr. till /mån. I systemet ingår, som jag tidigare nämnde, enbeloppsgräns upp till vilken bidrag lämnas av den del avbostadskostnaden som överstiger den nedre bostadskoslnadsgränsen.Ovanför denna beloppsgräns lämnas bidrag av bosladskoslnaden upp lillden övre bostadskostnadsgränsen. För alt öka stödet till ell- och två-barnsfamiljer i vanliga bostadskoslnadslägenbör också den nyssnämnda beloppsgränsen höjas för dessa hushållstyper. Jagförordar alt den gräns upp till vilken bostadsbidrag lämnas höjs förfamiljer med ell och två barn med , ,/män. Minaförslag i denna del kan samm:anfaltas i följande tablå. Förslag fr. o, m, den 1987/88:100 Bil. Nedreboslads-koslnadsgräns (kr,/män,) 80-60%gräns (kr,/mån.) Övre boslads-kostnadsgräns (kr./mån.) Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barnHushall med 4 barn Hushall med 5 eller flerabarn 1000(4-100)1000(4-100) 1000(4-100) 1000 (-i-100) 1000(4-100) 2400(4-325)2400(4-325) 2600( 0) 2 600( 0) 3125( 0) 2600(4-200) 2900(4-300) 3 200(4-400) 3 500(4-500) 3 800(4-500) Föratt bostadsbidragen skall anpassas tillinkomslulvecklingen bör också inkomstgränsen höjas. Jag förordar altinkomstgränsen för hushåll med barn höjs med , lill . Till denbidragsgrundande inkomsten läggs vad som uppbärs ibidragsförskott/underhållsbidrag och barnpension för de hushåll där sådanatillskoll förekommer. Under maximeras dessa tillägg tillvärdet av ett bidragsförskott resp. av basbeloppet. Jag förordar att sammabegränsningar tillämpas även under . Inkomstrelaterade bidrag medför ofrånkomligenmarginaleffekter som minskar hushållens utbyte av inkomstökningar. För attmarginaleffekterna så långt möjligt skall kunna begränsas, bör en viss del avbostadsbidraget för hushåll med fyra eller flera barn omvandlas lill ickeinkomstprövat familjestöd inom flerbarnstilläggens ram. Efter samråd medstatsrådet , som Udigare denna dag har redovisat ett förslag om ökadeflerbarnstillägg till dessa hushåll (bil. 7 avsnitt C 1. ), förordar jag därföratt det särskilda belopp som lämnas oberoende av bostadskostnaden minskas, förfyrabarnsfamiljer med /mån, lill /år och för familjer med femeller flera barn med /miin. till /år. En motsvarande omläggningfrån bostadsbidrag lill flerbarnstillägg genomfördes redan den ,Genom denna ökas flerbarnstilläggen med . per barn och år fr. o, m. detfjärde barnet. Denna omläggning låg till grund för beslutet om bostadsbidragför är 1988. De sammanlagda effekterna av mina förslag för hushållmed olika inkomster och bostadskostnader belyses genom följande exempel, somavser ensamboende med ett barn och makar/samboende med två barn. De visar hurbidragen förändras mellan åren 1988 och l989 vid normala ökningar av löner ochbostadskostnader. redovisas hur dagens bidragshushåll kan bedömasfördela sig på de intervall som ligger mellan de angivna värdena. Bostadsbidrag ochändring , (kr./mån.) Ensamboende med ett barn Prop.1987/88:100 Bil. Bostadsbidrag vid en bostadskostnad är 1987 (kr./år) (kr.) Bostadsbidrag vid en bostadskostnad r./är) är 1989 av (kr.) Jagvill i detta sammanhang även ta upp en fråga som rör reglerna om stödtUlfierbarnsfamiljerför köp av egnahem. Enligt dessa regler krävs för stödbl.a. att inkomst- och förmögenhetsförhållandena är sådana att familjen kanberäknas fä bostadsbidrag till kostnaderna för att bo i huset. Mitt förslag attbostadsbidrag delvis ersätts av flerbarnstillägg skulle vid oförändradeförvårvslåneregler medföra sämre möjligheter för familjer med fem eller flerabarn att få sådant stöd. En sådan effekt bör givetvis undvikas. Jag förordardärför aU möjligheten förvärvslån under i övrigt oförändradeförutsättningar får stå öppen även för vissa familjer med fem eller fler barnsom inle får bostadsbidrag. Det bör gälla i fråga om sädana hushåll vilkasinkomst- och förmögenhetsförhållanden är sådana att bostadsbidrag hade kunnatlämnas om deras bidragsgrundande inkomst varit lägre än vad denfaktiskt är. Även de särskilda bostadsbidrag som fr. o. m. den 1januari 1988 lämnas till vissa hushåll utan barn bör anpassas till inkomst- ochbosladskostnads- utvecklingen.Jag förordar att inkomstgränsen för dessa hushåll höjs, för Prop.1987/88:100 och för makar/samboende med Bil. , atl den nedre bostadskoslnadsgränsen höjs med 100 kr.lill /mån. samt atl den övre bostadskoslnadsgränsen höjs, för ensamboendemed , till ,/mån, och för makar/samboende ,/mån. De ändringar som jag nu har förordat bör tillämpas förbidrag som lämnas fr, o. m, , Förslagen får ingabudgeteffekter under detta anslag under /89, Den förutsattasamtidiga ändringen i flerbarnstilläggen till hushåll med fyra eller flera barnkommer dock, som statsrådet redovisat tidigare denna dag (bil. 7avsnitt C 1), att påverka utgifterna för flerbarnstilläggen redan från den 1januari 1989, Om ändringarna genomförs, kommer de maximalabostadsbidragen för hushåll med barn att uppgå till följande belopp. Maximalt bostadsbidrag, (kr,/är) enligt de regler enligt förslaget som gäller fr, 0, m, fr. o, m, den Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller ' Tillkommer ökat flerbarnstillägg med , per är,- Tillkommer ökat flerbarnstillägg med , per är. Om ändringarna för vissa hushåll utan barn genomförs,kommer de maximala bostadsbidragen för dessa hushåll att uppgå till följandebelopp. Maximalt bostadsbidrag, (kr./år) enligt de regler enligt förslaget som gäller fr.o. m. fr. o. m.den Makar/samboende 15 360 16320 Med hänsyn lill mina förslag om höjningar avbostadsbidragen för hushåll med barn och för vissa hushåll utan barn beräknarjag atl kostnaderna för ökar med ca 55 milj. kr. jämfört medom inga ändringar görs. Hälften av detta belopp beKiper pä staten. Härtillkommer kostnaderna för atl inom ramen för flerbarnstilläggen öka stödet förfamiljer med fyra eller flera barn. Denna kostnad, som inle belastarförevarande anslag, kan beräknas till ca 70 milj. kr. Utgifternaunder /89 kommer, somjag tidigare nämnt, atl avsekostnaderna för bostadsbidrag som betalas ut under , Jag beräknar medelsbehovet under budgetåret'1988/89 till 1 450 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår dels att godkänna vad jag har förordat i fråga om 1, bostadsbidragtill hushåll med barn och till vissahushåll utan barn fr, o, m. , 2, stödtill flerbarnsfamiljer för köp avegnahem, dels att 3, till Bostadsbidragm.m. för /89 anvisa ett för slagsanslag om . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1986/87Utgift 459655 568 1987/88Anslag 345000000 1988/89Förslag 253000000 Från anslaget betalas förbätlringslån i den månde är ränte- och amorteringsfria,bostadsanpassninigsbidrag, statsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder, vissa tidigare beslutadebidrag för ombyggnad av flerbostadshus.Vidare betalas från anslaget bidrag för installaUon av hissar m. m., bidrag för samupphandling ochteknikutveckling avseende hissinstallationer, bidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark. Slutligen betalas frånanslaget bidrag för försöksverksamhet med uppbyggnad av integreradboendeservice och bidrag för konstnärlig utsmyckning. Förbättringslångivningenupphörde vid utgången av /87. Bostadsanpassningsbidrag lämnas enligtförordningen (1987:1050) om stalskommunaltbostadsanpassningsbidrag, som har ersatt den tidigare gällande förordningen (1982:639) ombostadsanpassningsbidrag. Bidrag lämnas för sådana anpassningsätgärder inom ochi anslutning till en bostadslägenhetsom behövs för atl den skall vara ändamålsenlig som bostad för den handikappade. För slandardhöjandeanpassningsåtgärder lämnas bidragupp . och, för kostnader därutöver, bostadslån med räntebidrag,s. k, bosladsanpassningslån. Statsbidrag för att återställa handikappanpassadebostäder i flerbo stadshus och i småhus som upplåtsmed hyresrätt lämnas enligt förordning en (1985:489) ohri statsbidrag för att älerslålla handikappanpassade bostä der m, m, 45 Bidrag för installation av hiss m. m. enligtförordningen (1983:1025) om Prop. 1987/88:100 statsbidrag förhissinstallalioner i bostadshus m.m. (ändrad senast Bil. 13 1986:1403) lämnas iförsta hand för installation av hissar och andra lyftanordningar och i andrahand för andra tillgänglighetsskapande åtgärder. Bidrag lämnas med högst 30 %av den av kommunen godkända kostnaden, under förutsättning att kommunen bidrarmed . Bidrag lämnas efter gemensam ansökan av kommunen och husägaren.En total ram om 294 milj. kr. har fastställts för bidragsgivningen. Frågor ombidrag prövas av . Bidrag för samupphandUng och teknikutveckling avseendehissinstallationer fick lämnas efter beslut avstatens råd för byggnadsforskning intill ett sammanlagt belopp om 6 milj, kr. Bidrag för att förbättra tiUgängligheten i den yttremiljön för personer vilkas rörelse- eller orienteringsförmåga är nedsatt som enföljd av ålder, sjukdom eller handikapp lämnas enligt förordningen (1985:780)om statsbidrag för vissa tillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark(ändrad senast 1987:947). Bidrag för att stimulera utveckhngen av nya former förboendeservice, som förbättrar möjligheterna för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka att bo i vanliga bostäder, lämnas enligt förordningen(1985:779) om statsbidrag visst utvecklingsarbete i fråga omboendeservice. Bidragsformen kommer att finnas , fr, o. /86 t. o. m. /90. En ram om 10 milj. kr. årligenhar fastställts för ändamålet. Beslut om bidrag meddelas av regeringen.Outnyttjade delar av ramen vid ett budgetårs utgång får disponeras påföljandebudgetår, dock längst t.o.m, /90, Bidrag för ändamålet betalasäven från de särskilda projektmedel som har anvisats under socialdepartementetsanslag G 1. Bidrag till social hemhjälp. 1 vissa fall kan regeringen ävenbevilja medel ur allmänna arvsfonden. Sedan den lämnas bidrag för konstnärligutsmyckning i bostadsområden enligt förordningen (1987:316) om bidrag tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden. Bidrag lämnas av skäligkostnad dock högst med , och per m primär bruksarea. För återstodenav kostnaden lämnas bostadslån. /87 ökade antalet beslutade bostadsanpassningsbidrag jämförtmed närmast föregående budgetär, medan det beviljade beloppet per lägenhet vari stort sett oförändrat. 1984/85-1986/87 Beviljat belopp, milj. l Genomsnittligl bidragsbelopp per lägenhet, kr. 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88:100 Bil. Sedan den kan som komplement till bosladsanpassnings-bidragen i vissafall lämnas ombyggnadslån för bostadsanpassning (bosladsanpassningslån). Dennalångivning har haft begränsad omfattning. Lån lämnades under föregåendebudgetår med sammanlagt ca 10 milj. kr. till 126 lägenheter. Utbetalningar av bostadsanpassningsbidrag kommer enligtlänsbostadsnämndernas beräkningar att under /88 uppgå till ca250 milj. kr. och under /89 lillca 265 milj. kr. Statsbidragför hissinstallationer i bostadshus m. m. infördes den . Bidragfick lämnas med sammantaget 294 milj. kr. , Riksdagenbeslutade att bidrag får lämnas även efler utgången av , sålänge del finns outnyttjade bidragsmedel (prop. 1986/87:48, BoU 7, rskr 93), Antalet ansökningar ökade mycket starkt mot slutet avår 1986, inkom 176 ansökningar om bidrag medsammanlagt 67,5 milj. kr., vilket kan jämföras med 29 ansökningar och 9,8milj. Efter en kraftig nedgång underförsta kvartalet 1987 har ärendetillströmningen ålergätttill samma omfång som . Fram utgången av har bidraglämnats med sammanlagt ca 145 milj, kr. till 991 hissar som betjänar totaltnära 10000 lägenheler. Del sökta bidragsbeloppet i inneliggande ansökningaruppgick då till 38,6 milj, kr. Statsbidrag för vissa tillgänglighetsfrämjande åtgärderpå kvartersmark infördes . För verksamheten har avsattsen ram på 10 milj. kr. Ramen har ännu inte utnyttjats. Beslut ombidrag meddelas av . Styrelsen föreslåratt bidragsramen bestäms till oförändrat 10 milj, kr, för /89. Under /89 väntas efterfrågan påstatsbidrag för hissinstallationer m.m. öka något, och medelsbehovet bedömslill 80 milj. kr. Beloppet inkluderar även utbetalning av bidrag för åtgärderpå kvarters-mark. Bidragför konstnärlig utsmyckning i bostadsområden kan lämnas sedan föreslär att ramen för beslut om bidrag bliroförändrat 15 milj. kr. för /89. Behovet av medel för utbetalning av bidrag förkonstnärlig utsmyckning Prop. 1987/88:100 under /89 antasmotsvara beslutsramen för innevarande Bil. 13 budgetår, dvs. 15 milj. kr. Som enföljd av radonutredningens (SOU 1983:6) arbete uppdrog regeringen den 19december 1985 åt statens strålskyddsinslitut (SSI) alt i samråd medsocialstyrelsen, statens planverk och statens mät- och provråd utarbeta enlägesrapport om arbetet med atl minska riskerna med radon i bostäder.Lägesrapporten (SSI-rapporl 87-17) lämnades lill regeringen den , Mot bakgrund av bosladsslyrelsens tidigare erfarenheleroch nämnda SSI-rapporl anser styrelsen det mycket angelägel atl finansieringenav och det ekonomiska stödet till åtgärder mot radon i bostäder förbättras. Bostadsstyrelsenföreslår atl bostadslån skall få beviljas för ätgärder i syfte alt minskaradondotterhalten i egnahem med nivåer över /m', oberoende av omåtgärderna medför en väsentlig förbättring av husets tekniska ellerfunktionella kvalitet och oavsett om lägsta godtagbara standard uppnås ellerej. Lån bör medges om den godkända kostnaden uppgår till . Vidarebör ett bidrag lämnas av den godkända kostnaden, dock högsl 10000 kr.Lägsta bidrag som betalas ut bör vara I . har i en skrivelse tillregeringen föreslagit bl.a, all, om radondolterhalten sjunker under ett visstvärde efter ålgärd som koslar ,, bidrag lämnas till en viss delav kostnaden. Verksamhetenmed atl anpassa bosliider för boende med funklionsnedsält-ningar av skilda slagfortsätter att öka. Det innebär atl allt flera äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka kan stanna kvar i sin invanda miljö. Enligt gällande reglerför bostadsanpassningsbidrag lämnas bidrag för hela den godkända kostnaden förätgärder som inte är slandardhöjande. För slandardhöjande ålgärder lämnasbidrag med högst . För kostnader utöver detla belopp lämnas bostadslånmed räntebidrag, s, k, bosladsanpassningslån. Som framgått harlångivningen liten omfattning. I vissa fall kan dock kapilalkosln;iderna förlånen bli alltför betungande och den handikappade kan därför tvingas all avslåfrån angelägna anpassningsätgärder. Jag förordar att högre bidrag än 30000 kr.efter särskild prövning får lämnas också för slandardhöjande ålgärder. Radoni bostäder orsakat av vissa byggmaterial uppmärksammades i bör jan av . De högsta radondotterhalterna inomhus orsakas emeller- 48 tid av markradon. med en hög halt av radioakUva ämnenkan ge en Prop. hög gammastrålningsnivå som kanmedföra att stora mängder markradon Bil. tränger in i husen. Det har ocksåvisat sig att porös mark med relativt låg gammastrålning, t.ex. grusåsar,kan medföra höga radondotterhalter i Detta har föranlett attmarköversikter utarbetas av kommunerna som anger radonrisk baserad päsåväl gammastrålning från marken som förekomst av porös mark.Enligl Ullgängliga uppgifter har nästan hälften av