prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för dessa åtgärder har Studsvik beräk nat lin ca 1 100 milj. kr. Ändringen bör träda i kraft , tidigast . 2.2 Kostnader utanför avgiftssystemet Ettav de utgiftsändamål som omfattas av utredningsuppdraget har vid en närmareanalys inte visat sig ha sådant samband med det svenska kärnkraftprogrammetatt det enligt SKNs mening är lämpligt att täcka kostnader överfinansieringslagen. Det gäller kostnaderna för del nuvarande statliga bidragettill R2-reaktorn. Destatliga anslaget på 17 milj. kr. tiU driften av R2-reaktorn, bedöms enligt SKNvara avsett atl täcka vissa kostnader för den naturvetenskapliga gmndforskningsom bedrivs vid Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik. Omkostnaderna för denna forskning inordnas i finansieringslagens system skulle SKN,som administratör av finansieringssystemet, tvingas ta ställning tiUutgiftsändamålen. Nämnden skuUe alltså komma att bedöma inriktningen ochomfattningen av den gmndforskning som bedrivs vid laboratoriet. Ensådan arbetsuppgift ligger helt vid sidan av SKNs nuvarande uppgifter. SKN harför närvarande ingen kompetens för denna typ av bedömningar. Enligt nämndensuppfattning är det olämpligt att anförtro ansvaret för gmndforskningsprioriteringartill en statlig myndighet med så utpräglade målslyrda forskningsuppgifter som SKNhar. HärtiUkommer all ett ekonomiskt ansvar för denna forskning också skulle kräva insyn frånSKNs sida i R2-reaktordriftens ekonomiska förhållanden. SKNvill starkt avråda från atl nämnden ges i uppgift att förmedla medel till driftav R2-reaktorn. Del skulle minska trovärdigheten i fullgörandet av övrigauppgifter om nämnden ges i uppdrag att lämna bidrag till drift av en reaktor. Finnerregeringen det ändå lämpligt atl finansiera kostnaderna för R2- 254 reakloms drift överfinansieringslagen, bör dessa medel enligt SKN såle- Prop. 1987/88:90 des,i motsats tUl övriga medel enligt finansieringslagen, inte kanaliseras Bilaga 5 genom SKN. Omriksdag och regering inte längre vill behålla nuvarande anslagskon-slruktionbör andra vägar sökas. Nära UU hands ligger tanken att bekosta ifrågavarandegrundforskning över huvudtitel. Skäl kan också finnasför att kärnkraftsföretagen, i någon annan form än över finansieringslagen,skulle bidra direkt UU kostnaderna för verksamheten. Det har enligt SKN intefunnits tid under utredningsarbetet att närrna-re analysera olika lösningar. Finansieringsförslagetskulle kunna genomföras på följande sätt: Studsvikredovisar till SKN, på samma sätt som SKB gör, planerade åtgärder ochberäknade, återstående kostnader för de ändamål som täcks av den ändradefinansieringslagen. Innan Studsviks beräkningar överlämnas bör de hagranskats av SKB. Studsvik och SKB har då möjlighet atl i samråd göra enbedömning av planerade åtgärder och storleken av beräknade kostnader. SKNföreslår sedan regeringen en separat avgift som kämkraftföretagen betalar likhet med gällande ordning bör den utgå per levererad kWh. Medlen fonderaspå ett nytt konto i som en särskild fond. Ur denna fond betalar SKNkvartalsvis ut kostnadsersättningar . Detnya systemet föreslås träda i kraft . För att det skallfinnas medel att hämta ur den nya fonden föreslår SKN attstaten betalar in vissa medel i förskott. Detta kan åstadkommasom ca hälften av de medel som anslås för här avsedda ändamål via statsbudgetenför Studsviks del för /89 reserveras på den nybildade fonden.På detta sätt kan Studsviks kostnader läckas till dess att kärnkraftföretagenhunnit betala in avgifter tUl den nya fonden. Enaltemaliv lösning är att det fyra kärnkraftsföretagen får förskoltera medeltill Studsvik ur de egna fonderna i . Dessa medel får sedan betalastillbaka de fyra fondema så snart avgiftsmedel flutit in på den nya fonden. Detär nödvändigt att bygga in någon form av kontrollmekanismer i det nyafinansieringssystemet. De fyra kärnkraftsföretagen som skall betala Studsvikskostnader har ett berättigat intresse av att kontrollera att verksamhetenbedrivs på ett effektivt sätt och att kostnadsuppskattningaraa är rimliga.Någon form av insyn och kontroU i den berörda verksamheten bör alltså utformas. En lösning kan vara alldessa verksamheter med undantag av R2-driften avskiljs i ett särskilt akUebolag. Studsvik har föreslagit att de finansieras genom ett särskilt bolag, , och har också begärt medel för /89 i detta bolags namn. särskilt bolag med separatredovisning är det lättare alt kontrollera verk- Prop. 1987/88:90 samhetenoch kostnaderna. SKB skulle kunna utöva insyn och kontroU Bilaga 5 genomstyrelserepresentation och revisorer. , statens strålskyddsinstilul (SSI), ,. , Svensk KämbränslehanteringAB, , och har inkommit med remissvar medanledning av SKN:s rapport. 2 Synpunkter över rapporten SSIår positiv till möjligheten att finansiera de delar av verksamheten som delsberör omhändertagande av avfall från den tidigare verksamheten, dels rivning avde gamla anläggningama via avgifter på kärnkraflproducerad energi. Detta skulleenligt SSI kunna ske genom tillägg finansierings-lagen på så sätt som SKNredovisar. SSI instämmer i atl de där uppräknade verksamheterna är sådan somhar en så direkt anknytning till det svenska kämkraftprogrammet atl det kanvara ett rimligt alternativ att kostnaderna för dessa delar läcks av kraftinduslrin.Det bör emellertid enligt SSI klarare sägas ut all beträffande kostnadema förbehandlingen och slutförvaringen av det låg- och medelaktiva avfallet rör dettaendast det tidigare producerade avfallet. För det låg- och medelaktiva avfallsom nu fortlöpande produceras bör kostnadsläckningen ske genom den verksamhetsom genererar avfallet. Detta är av betydelse eftersom en del av verksamhetensker med radioaktivt material som har utländskt urspmng t. ex. undersökningarav bränslepatroner från uUändska kraftverk. Vidare anser SSI det rimligare medt. ex. en treårsperiod för revidering av kostnadsberäkningarna i likhet med SKNsgranskning av SKBs forskningsplan. Övrigaremissinstanser är i princip negativa till förslaget. anseratt det blir svårt att fortlöpande pröva verksamhetens angelägenhet i denpolitiska beslutsprocessen och väga dess kostnader mot kostnader för annanforskning. Verket menar därför atl Studsviks verksamhet även framledes börfinansieras med statsmedel. SKItar inte ställning i finansieringsfrågan men finner all om Studsviksavfallskostnader, efter lagändring i tillämpliga fall, finansieras enligt SKNsutredning del är angeläget all finansiärerna insyn och inflytandei meningsfull betydelse avseende såväl de tekniska som ekonomiska förhåUanden iStudsviks avfallsprogram. ,OKG och FKA avstyrker förslaget. Ett ge nomförande av förslaget skulle enligt SKN leda tiU en uppluckring av ansvarsbilden inom kärnavfallsområdel och bryta ner den klara koppling som finns mellan de framtida kostnader för atl la hand om avfallet från kraftproduktionen och den avgift som tas ut på kraftproduktionen. fast och konsekvent linjei ansvarsfrågan är nödvändig och viktig när det Prop. 1987/88:90 gällerallmänhetens förtroende för atl erforderlig finansiering är säkerställd Bilaga 5 för det framtida arbetet på kärnavfallsområdet. Vattenfallavstyrker också förslaget och menar att om vissa delar av Studsviks kostnaderavses hanteras inom finansieringslagens ram bör detta företag bygga upp en fondmed egna avgifter eller engångsinbetalning av medel. delar i övrigt SKBssynpunkter. Någraremissinstanser har särskilt tagit upp finansieringen av R2-reak-tom. Såledesinstämmer SKI i vad SKN framfört om finansieringen av driftkostnaderna för R2-reaktorn. SKNanser att driften av R2-reaktorn och strålskyddsverksamheten i Studsviköverhuvudtaget inte har någonting med driften av kärnkraftverken att göra.Statens bidrag till R2-reaklorn omfattar endast baskostnader för att R2-reaktornskall kunna utnyttjas för gmndforskning. De kostnader som är förknippade medbestrålningsuppdrag för kraftindustrin täcks på kommersiellt sätt.Kraftindustrin har för övrigt tidigare framfört atl den inte har något starktbehov av en fortsalt drift av R2-reaklorn. SKBanser all verksamheten i inte har någon koppling till nuvarande kärnkraflproduktion,som är baserad på lältvattenreaktorer och importerat anrikat uran. SKIframför liknande synpunkter angående R2-reaktorn. ProposiUonenshuvudsakhga innehåll ..................... 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde den 25 febmari 1988 3 1 En handlingsplan för omstäUningav energisystemet 3 2 Situationen inför kärnkraftensavveckling.............. 14 2.1 Energilägel internationellt ochi ......... 14 2.2 ElsituaUonen............................................... 16 3 Kärnkraftsavvecklingensstart - avställning av två reaktorer ... 22 3.1 Val av reaktorer ......................................... 22 3.2 Vissa rättsliga och ekonomiskafrågor ............. 24 3.3 Vissa kompetens- ochsäkerhetsfrågor............. 26 4 Omställningav energisystemet, m. m................... 28 4.1 Elanvändningens utveckling............................ .. 28 4.2 Iogram för effektivareanvändning och ersättning av el .... 40 4.3 Bränsleförsörjningen ................................... .. 59 4.4 Elproduktionsfrågor....................................... .. 66 4.5 Energiteknikfond.......................................... .. 74 4.6 Vissa miljöfrågor ....................................... .. 78 4.7 Vissa sysselsätlningsrågor ........................... 81 5 StudsvikAB ................................................... 83 5.1 Verksamhetsidé och inriktning ...................... 83 5.2 Ekonomiska frågor........................................ 85 5.3 Finansiering av vissa delar av StudsvikAB: s verksamhet ... 87 6 Verksamhetenvid ............. 89 6.1 Inledning ................................................. 89 6.2 Uppgifter och organisation ............................ 90 6.4 Remissinstanserna ...................................... 101 6.5 Föredragandens överväganden .................... 102 7 Hemställan ......................... ...................... 106 8 Vissa anslagsfrågor /89 .......... 107 9 Beslut............................................................ 113 Bilaga1 Statens energiverks rapport av två reaktorer Bilaga 2 Elhushållning på 1990-lalet(SOU 1987: 68) Betänkande av Bilaga3 Vägar till effektivare energianvändning (SOU 1986:16) Betänkande avutredningen om el- och inhemska bränslen ... 203 Bilaga4 StaUstik och prognoser på energiområdet (SOU 1987:65) Slutbetänkande av utredningen om el och inhemska bräns len ....................................................... 233 Bilaga 5 Finansiering avvissa delar av Studsvik AB:s verksamhet. Rapportav statens kärnbränslenämnd ......... 251 Tryckeri, 1988 258