prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Formuleringen"främjande av kyrkans gudstjänstliv och undervisning samt diakoni ochevangelisation" skiljer sig frän den nuvarande som lyder "främjandeav gudstjänstliv och kyrklig förkunnelse i övrigt samt verksamhet blandbarn och ungdom, äldre, sjuka och andra" men innebär ingen ändring i sak.Formuleringen svarar mot det språkbruk som används i . Punkt2 överensstämmer delvis med nuvarande punkt 1 i 1 kap. 3 § andra stycket LFKS.Punkten omfattar t. ex. skrudar, allarkärl, psalmböcker och armatur. 1 vissaundantagsfall kan en byggnad vara lös egendom. Egendom som är tillbehör lill ensådan byggnad enligl beskrivningen av byggnadstillbehör i jordabalken fallerinte under denna punkl utan behandlas i punkt 3. Punkt3 motsvarar delvis punkl 1 i 1 kap. 3 § andra slyckel LFKS. Begreppenkyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler innefattar fastinredning och annat som utgör tillbehör till byggnaderna enligt jordabalkensbestämmelser. Om byggnaderna är fasl eller lös egendom spelar härvidlag inlenågon roll. Anskaffande av de byggnader och lokaler som här avses kanske genom byggnation, köp eller förhyrning. Kompetensenomfattar även en rätt atl förvärva eller arrendera den mark somen byggnad är belägen på. Underhåll avser sådanl som inle direkt Prop.1987/88:31 påverkar församlingsverksamhetens utformning. Del gäller i förstahand skötseln av byggnadskroppen men också dess fasta inredning och annatbyggnadsfillbehör. Här kan särskill pekas på att orgel avsedd för stadigvarandebruk skall räknas som tillbehör till byggnad (jfr den allmänna mofiveringenavsnitt 3.1.1). I den löpande skötseln ingår förutom reparationer etc. ävenstädning, uppvärmning o.d. Ävenpunkt 4 motsvarar till en del punkt 1 i 1 kap 3 § andra slyckel LFKS. Egendomsom omfattas av punkten är t. ex. prästgärd eller andra personalbosläder. Punkt5 motsvarar också fill en del punkl 1 i 1 kap. 3 § andra slyckel LFKS. Punkt6 svarar mot punkt 2 i 1 kap. 3 § andra stycket LFKS och anger församlingenskompelens i fräga om begravningsverksamheten. Det är dels fråga om anskaffandeav en ny eller utvidgning av en befinfiig begravningsplats, dels underhåll avbegravningsplatser och kyrkotomter. I kompetensen ingår också anskaffande avlokaler och utrustning som är nödvändiga för skötseln av en begravningsplatsoch kyrkotomt. Liksom enligl gällande ordning gäller detta under förutsättningall regeringen inle har beslutat att uppgiften - utom vad gäller kyrkotomt -skall ankomma på en borgerlig kommun. Av den allmänna motiveringen framgår allstiftssamfälligheterna genom en särskild lag bör åläggas alt svara föranläggande och underhåll av begravningsplatser för icke kristna trosbekännare. Punkt7 motsvarar punkt 4 i 1 kap. 3 § andra stycket LFKS. Punkten angerförsamlingens kompelens atl svara för avlöningsförmåner åt den personal somtjänstgör i församlingen. Det gäller säväl präster och kyrkomusiker somkyrkokommunalt anställd personal. Häri innefattas t.ex. personal förexpeditions- och vaktmästaruppgifter, städning, skötsel av begravningsplatsero. Tredjestycket motsvarar tredje stycket i 1 kap. 3 § LFKS. 4 §När en församling utgör etl pastoral (enförsamlingspastorat), sköter församlingen själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket. Församlingen skall också sköta de angelägenheter som annars enligt lag eller annan författning ankommer på pastoratet. Iparagrafen, som delvis är ny, anges kompetensen för en församling som utgörpastorat. Begreppet pastoral definieras i I kap. 3 § den nya kyrkligaindelningslagen som tjänstgöringsområdel för en kyrkoherde. Bestämmelsen isista meningen överensstämmer med Qärde stycket i 1 kap. 3 § LFKS. Församlingari fierförsamlingspastoral, pastoratssamfälligheter och fierpastoratssamfälligheter 5 §När flera församlingar ulgör elt pastorat (flerförsamlingspastorat) sköter varje församling själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 § andraslyckel 1 och 2. Deförsamlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 3-7 skall skötas av en kyrkligsamfällighet, som består av samtliga församlingar i Prop. 1987/88: 31pastoratet (pastoratssamfällighet). Stiftsstyrelsen får dock besluta att angelägenheternaskall skötas av en sådan kyrklig samfällighel som anges i 6§. Pastoratssamfällighetenskall också sköta de angelägenheter som annars enligt lag eller annanförfattning ankommer på pastoratet. Iförsta stycket anges kompetensen för varje församling som ingär i ettflerförsamlingspastorat. Ilikhet med gällande ordning skall enligt andra stycket församlingarna i ettflerförsamlingspastorat ulgöra en obligatorisk kyrklig samfällighet. Dennaobligatoriska samfällighel skall emellertid inte endasl ha hand om s.k.pastoratsangelägenheter, dvs. de angelägenheter som enligt särskildaförskrifter ankommer på pastoratet (jfr I kap. 4 § första stycket LFKS).Pastoratssamfälligheten skall också sköta de ekonomiskt mera betungandeförsamlingsangelägenheterna, nämligen de som anges i I kap. 3 § andra stycketpunkterna 3-7. Beträffande skälen härtill hänvisas fill den allmännamotiveringen (avsnitt 3.1.1). Sliflsstyrelsen fär dock besluta att en kyrkligsamfällighel som anges i 6 § skall sköta dessa angelägenheter. 6§ En pastoratssamfällighet kan även få sköta de ekonomiska församlingsangelägenhetersom anges i 3 § andra stycket 1 och 2 (total pastoratssamfällighet). Församlingarnainom flera pastorat får bilda kyrklig samfällighet för alt sköta en eller fleraav de ekonomiska församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1-7(flerpastoratssamfällighet) eller alla sädana angelägenheter (totalflerpastoratssamfällighet). Sådana samfälligheter får även bildas förangelägenheter som annars enligl lag eller annan författning ankommer påpastoraten. Överlämnasen eller flera av de ekonomiska församlingsangelägenheter som anges i 3 § andrastycket 1-7 lill en flerpastoratssamfällighet, får ändå en totalpastoratssamfällighet bildas eller beslå för all sköta de återståendeekonomiska församlingsangelägenheterna. Kyrkligasamfälligheter som avses i andra stycket får inle ha hand om sådanaangelägenheter som skall skötas av stiftssamfälligheten. Bestämmelserom hur de olika pasloratssamfällighelerna bildas finns i kyrkligaindelningslagen (1988:000). Förstastycket har delvis sin motsvarighet i 1 kap. 4 § andra stycket LFKS, enliglvilken en pastoratssamfällighet även får ha hand om andra ekonomiskaangelägenheter än de som ankommer på pastoratet. Det bör strykas under atl detendast är de ekonomiska angelägenheterna som samfällighelen får ta hand om.Utformningen och innehållet i den församlingsverksamhet som anges i 3 § andraslyckel 1 ankommer del alltjämt pä församlingen att själv bestämma inom ramenför de ekonomiska resurser som stär den lill buds. I förhållande lillgällande ordning innebär stycket den ändringen att församlingarna inom pastoratet inte kan föra över endasl delar av sin kvarvarande kompetens på pastoratssamfälligheten. En pastoratssamfäl lighet kan alltså antingen sköta de angelägenheter som obligatoriskt an- 249 kommer på den, ellersamtliga ekonomiska församlingsangelägenheter. 1987/88: 31sistnämnda fall utgör pastoralssamfällighelen en total ekonomisk samfällighet.Församlingar som ingår i en sådan samfällighet har inle kvar nägonuldebiteringsrätt. Som framgår av paragrafens femte stycke finns bestämmelserom hur en total pastoratssamfällighet bildas i en särskild lag. Iparagrafens andra stycke finns de grundläggande föreskrifterna om vilka andrakyrkliga samfälligheter som fär bildas. Bestämmelsen motsvarar delvis 1 kap. 4§ tredje stycket LFKS. Till skillnad mot gällande ordning innebär stycket allkyrkliga samfälligheter endasl kan bildas pasloratsvis. Samtliga församlingari respektive pastoral måste alltså ingå i samfälligheten. Vidare föreligger denskillnaden all samfälligheter uttryckligen får bildas inte bara för ekonomiskaförsamlingsangelägenheter utan även för pasloralsangelägenheter. Omen fierpasloratssamfällighet bildas för atl sköta angelägenheter som has omhand av l.ex. en pasloralssamfällighel, måsle pastoratssamfälligheten upplösaseller ombildas. Motsvarande gäller redan enligl LFKS, eftersom tvä kyrkligakommuner inom samma område inle kan ha samma kompetens. Beträffandeskälen för tredje stycket kan hänvisas till den allmänna motiveringen (avsnitt3.1.2). Fjärdeslyckel innehäller föreskrifter om all flerpasloraissamfälligheter, vare sig deär totala eller ej, inte får handha angelägenheter som sköts avstiflssamfälligheten. I enlighet med vad som har sagls under andraslyckel kan i princip inle två kyrkliga kommuner inom samma område ha sammakompelens. Denna avgränsning av flerpasloratssamfällighetens kompetensområdegentemot sliftssamfällighetens uppgifisområde markeras genom en uttryckligbestämmelse i lagen. När det gäller pastoratssamfälligheter är del liksom ifråga om församlingar självklart atl de bara får sköta "sina"angelägenheter, dvs. verka inom det egna geografiska området och för dem sombor och vistas där. Enligt 1 kap. 4 § LFKS beslular regeringen eller den myndighel somregeringen bestämmer om bildande av kyrkliga samfälligheter. Kammarkollegietoch domkapitlen har sålunda bemyndigats att besluta om samfällighetsbildningar.Sliftsslyrdsen skall nu överta dessa myndigheters uppgifter, vilkel i sin lurinnebär alt närmare regler om förfarandet m. m. bör ges i lag. En hänvisninglill denna lag, den kyrkliga indelningslagen, har därför lagils in i femtestycket. 7§ En kyrklig samfällighet får inte besluta om ändringar i kyrkorummet ulan allförsamlingen först har godkänt dessa. Enförsamling får hos samfällighelen väcka ärenden om underhåll eller andraåtgärder avseende kyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler. Paragrafenär ny och innebär enligt första stycket en vetorätt för församlingen i frågaom de ändringar i kyrkorummet som en kyrklig samfällighet fär besluta om. Vadgäller motiven för den kan hänvisas lill den allmänna motiveringen (avsnill3.1.1). På begäran av kyrkomötet(KO 1987: 3 avsnitt 4.1) har i andra stycket Prop. 1987/88: 31 lagils in enföreskrift som ger församlingen en möjlighel atl väcka frägan om underhäll m.m. beträffande bl. a. kyrkobyggnaden. 8§ De territoriella församlingarna inom ett stift skall utgöra en kyrkligsamfällighel (stiftssamfällighet) för alt sköta följande gemensamma församlingsangelägenheter: 1. främjande av församlingslivelsulveckling inom stiftet, 2. främjande av församlingsarbetebland finskspräkiga och samer, andlig vård vid sjukhus och andra störrevärdinrättningar saml vid kriminalvårdsanstalter och militära förband ifredslid, 3. avlöningsförmåner förarbetstagare hos sfiftssamfälligheten. Stiftssamfällighetenfår även ha hand om andra ekonomiska angelägenheter än som avses i första stycket2 och 3, om .de är gemensamma för församlingarna inom stiftet. Ett förslag omsädan utvidgad verksamhel skall, om det inte förkastas av sfiftsfullmäktige, påyrkande av minst en fiondel av dess ledamöter vila tills nästa nyvaldasfiftsfullmäktige sammanträder. Utan hinder av della kan stiftsfullmäktigeanta förslaget, om minst två tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet. Omvissa angelägenheter som ankommer på stiftssamfälligheter finns särskildabestämmelser. Ävenen icke-terriloriell församling får ingå i stiftssamfälligheten, om denbeslular del. Paragrafenär ny och innehåller de grundläggande föreskrifterna om stiftssamfällighetenoch dess uppgifter. Enligtförsta stycket skall de lerritoriella församlingarna inom ett stift utgöra enkyrklig samfällighel för att sköta vissa i paragrafen uppräknadeförsamlingsangelägenheter. Det är alltså fråga om en obligatorisk samfälligheti varje stift, som benämns stiftssamfällighet. Beträffande de närmareövervägandena bakom förslaget i denna del hänvisas till den allmännamotiveringen (avsnill 3.2). Ipunkt 1 har lagils in en bestämmelse enligt vilken främjandet avförsamlingslivets ulveckling inom stiftet blir en angelägenhet för stiftssamfälligheten.Stiftssamfälligheten får alltså en kompetens som griper över hela stiftet ochsom motsvarar den som församlingarna har inom sina geografiska områden,nämligen att främja församlingslivet genom att ha omsorg om delsamma och verkaför dess utveckling. Denna uppgift ankommer pä domkapitlenenligt 13 § I mom. lagen om domkapitel. Enligt denna bestämmelse skalldomkapifiet bl. "verksamt beflita sig om det kyrkliga livets vård ochförkovran. Del skall genom erforderliga åtgärder fillgodose församlingarnasbehov ävensom befrämja den kristna kärleksverksamheten och ungdomsvärden samtbarnens kristna fostran inom stiftet". I punkt 2 behandlassliftssamfällighetens kompelens i fråga om försam lingsarbete bland finskspråkiga och samer, andlig vård vid sjukhus och andra större vårdinrättningar samt vid kriminalvärdsanstaller och militära förband. Med ordet "främjande" markeras att sfiflssamfällighetens upp gift är alt stödja den verksamhet som församlingarna bedriver på dessa 251 områden,inle atl la över eller begränsa församlingarnas ansvar för verk- Prop.1987/88: 31 samhelen. Beträffande de överväganden som ligger lill grund förformuleringen av kompelensregdn hänvisas i övrigt till den allmännamotiveringen (avsniU 3.2.1). IpM«/ianges del slutligen som en angelägenhet för stiftssamfälligheten atl avlönaarbelatagare hos stiftssamfälligheten. Sliflssamfälligheten får således, liksomförsamlingarna, kompetens atl avlöna såväl präster, som har statligt regleradetjänster, som annan personal som är kyrkokommunall anställd. Iandra stycket finns bestämmelser om beslutsordningen vid en utvidgning avsliftssamfällighetens verksamhet. Enliglförsta meningen i andra stycket får en stiftssamfällighet ha hand om andraekonomiska frågor än de som räknas upp i första stycket. En förutsättning fören sådan utvidgning av sliftsamfällighetens kompetens är emellertid attfrågorna är gemensamma för församlingarna inom stiftet. Bestämmelsen är i dennadel uppbyggd efter samma mönster som enligl nuvarande ordning gäller förStockholms kyrkliga samfällighel enligt 1 kap. 5 § Qärde stycket LFKS. Kravetpå att frågorna skall vara gemensamma för församlingarna inom stiftet innebäratl församlingarna skall ha etl gemensamt intresse av frågorna och attförsamlingarna eller deras medlemmar kan länkas tillgodogöra sig verksamheten. Stiftssamfällighetenbeslutar själv om verksamheten skall utvidgas. Eftersom del här kan bli frågaom alt överföra kompetens från församlingarna till stiftssamfälligheten,varefter de inte längre själva får ha hand om uppgiften, finns i andra ochtredje meningarna bestämmelser om minoritetsskydd vid sädana beslut. Exempelpå bestämmelser enligt tredje stycket är föreskrifterna i domkapitelslagen attstiftssamfälligheter skall tillhandhälla den personal m. m. sombehövs. Omde icke-territoriella församlingarna vill det, får också de ingå istiftssamfälligheten enligl fiärde stycket. Hovförsamlingen omfattas dock inteav beslämmelserna, eftersom den församlingen inte ingär i svenska kyrkansvanliga sliflsorganisation. Kyrkomötet(KO 1987: 3 avsnitt 4.5) anför att del i paragrafen bör anges att det ankommerpå stiftssamfälligheten att samverka med i fråga om den kyrkligaberedskapen. Församlingslagenär en kompetenslag. Frågor om ålägganden för en kyrklig kommun faller såledesutanför denna lag. Del som kyrkomötet i denna del har tagit upp avser jag attåterkomma till i ell annal sammanhang. Beslutanderätteni församhngar och kyrkhga samfälligheter 9§ I en församling ulövas beslutanderätten av kyrkofullmäktige eller påkyrkostämma, om inle annal följer av 10 §. Iförsamlingar med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmar skall be slutanderätten utövas av kyrkofullmäktige. Om anlalel röstberättigadekyrkomedlemmar i en församling med kyrko- Prop. 1987/88: 31 fullmäktige hargått ned fill 500 eller därunder, skall beslutanderätten fortfarande utövas avkyrkofullmäktige. Fullmäktige får dock besluta alt församlingens beslutanderättskall utövas på kyrkostämma. Kyrkostämmanfår uppdra beslutanderätten ät kyrkofullmäktige. Förslag om alt upphäva eltsådant beslut får inte väckas i kyrkofullmäktige förrän har förflutitsedan ledamöterna i fullmäkfige började sin Ijänstgöring. I dennaparagraf ges huvudregeln om beslulanderätlen i församlingen. Paragrafen motsvarar i stort I kap. 7 § första stycket och 8 § LFKS. Förstastycket överensstämmer - bortsett frän del angivna undantaget i 10 § - medgällande ordning. Iandra slyckel finns en bestämmelse om att beslutanderätten skall utövas avkyrkofullmäktige när det finns mer än 500 röstberättigade kyrkomedlemmar iförsamlingen. Nägra undantag från detta görs inle i motsats till gällandeordning (jfr den allmänna mofiveringen avsnitt 3.1.3). Itredje och fjärde styckena finns bestämmelser om alt församlingarna själva färbesluta atl kyrkofullmäkfige skall införas, även om antalet röstberättigadekyrkomedlemmar inte uppgår lill det angivna gränslalel, eller att fullmäktigeskall avskaffas när underlaget har sjunkit under detta tal. DeUa överensstämmermed gällande ordning. 10§ Om en församling med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmar ingår i en totalpastoratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet, fårsliflsstyrelsen besluta att församlingens beslutanderätt skall utövas av etldireklvall kyrkoråd, om församlingen begär del. Dennaparagraf, som är ny, innehäller en undantagsbestämmelse till huvudregeln i 9§. Belräffande skälen kan hänvisas lill den allmänna motiveringen (avsnitt3.1.4). II §Beslut om att införa eller avskaffa kyrkofullmäktige enligt 9 § eller atl beslutanderätten skall utövas av etl direklvall kyrkoråd skall tillämpas frän och med året då val i hela riket av kyrkofullmäktige förrättas näsla gång. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret. skall genast underrättas om beslutet, liksom stifts styrelsen vid beslut enligt 9 §. Iparagrafen finns bestämmelser om ikraftträdandet av beslul om att införa elleravskaffa kyrkofullmäktige eller om atl beslutanderätten skall ulövas av eU direktvaltkyrkoråd. Bestämmelserna svarar delvis mot 1 kap. 8 § sista stycket LFKS. 12§ I en pastorats- eller fierpasloratssamfällighet ulövas beslutanderätten avförsamlingsdelegerade. eller, om samfällighelen är total, av kyrkofullmäktige. stiftssamfällighet utövas beslutanderäUen av stiftsfullmäktige. Iparagrafen ges bestämmelser om beslutanderätten i kyrkliga samfällighe ter. Paragrafen motsvarar delvis 1 kap. 9 § första stycket LFKS. Förstastycket överensstämmer i slort med gällande ordning (jfr avsnitt Prop.1987/88: 31 3.1.2). Bestämmelsen i andra stycket är ny. Förvaltningen och verkställigheten i församlingar ochkyrkUga samfälligheter 13 § I en församling ankommer förvaltningen ochverkställigheten pä kyrkorådet och övriga nämnder. Nämnderna bereder ävenärenden som skall avgöras av fullmäktige eller slämman. För en sädan uppgiftkan fullmäktige tillsätta en särskild beredning beslående av en eller flerapersoner. Fullmäktige eller slämman fär uppdra ät kyrkorädel ellernågon annan nämnd atl i fullmäktiges eller stämmans ställe fatta beslul i vissagrupper av ärenden, om inle något annat följer av lag eller annan författning.Etl sådant uppdrag får inte avse ärenden som är av principiell beskaffenheteller i övrigt av större vikt. I denna paragraf, som motsvarar I kap. 7 § andra ochtredje styckena LFKS, finns bestämmelser om förvaltning och verkställighet iförsamling saml om atl fullmäktige eller slämman i vissa fall kan delegera sinbeslutanderätt lill kyrkorådet eller annan nämnd. 14 § 1 annan samfällighet än stiftssamfällighet ankommerförvaltningen och verkställigheten på kyrkorådet och övriga nämnder. I en stiflssamfällighel sköts dessa uppgifter avstiftsstyrelsen och övriga nämnder. Nämnderna bereder även ärenden som skall avgöras avfullmäktige eller församlingsdelegerade. Bestämmelserna i 13 § om en särskildberedning och om uppdrag atl i fullmäktiges eller kyrkostämmans slälle fallabeslut i vissa frägor tillämpas även i samfällighelen. Paragrafen innehåller bestämmelser om förvaltning ochverkställighet i kyrkliga samfälligheter. Bestämmelserna i första och tredje styckena överensstämmermed 1 kap. 9 § LFKS. Andra stycket innehåller en ny bestämmelse om förvaltningoch verkställighet i en sfiflssamfällighet. Dessa uppgifter skall skötas avsfiflsstyrdsen och övriga nämnder. I della kapitel finns bestämmelser om antalet ledamöter iförsamlingens kyrkofullmäktige, om suppleanter, rösträtt, valbarhel, räll till ledighet, mandattid, ordförande, sammanträdeslid, kungörelse om sammanträde, suppleants Ijänstgöring, beslutförhet, jäv, närvarorätt vid sammanträde, anhängiggörande, beredningstvång, omröstningar och opinionsundersök ningar, fortsalt sammanträde, bordläggning, föredragningsordning, propo sitionsordning och omröstning, proportionellt valsätt, interpellation och 254 enkel fråga, protokoll, reservationsrätt, vården av kyrkofullmäktiges Prop. 1987/88:31 handlingar,offentlighet vid sammanträde, ersättning och arbetsordning. Bestämmelsernamotsvarar i huvudsak 2 kap. 1-30 §§ LFKS. Vissa språkliga och redaktionellaändringar har gjorts. Grundläggandebestämmelser om val av kyrkofullmäktige 1§ I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval och om val av kyrkoråd i vissafall finns bestämmelser om indelning i valdistrikt, 2. valdag, röstlängd, förrättandeoch avslutande av val, 3. utseende av suppleanler samt 4. förfarandet när en ledamot ifullmäktige har avgått under Qänstgöringsfiden och när en suppleanl harinträtt som ordinarie ledamol i fullmäktige eller av annan anledning haravgått som suppleanl. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 2 kap. 7 § LFKS. 2 § Kyrkofullmäktige fastställer antalet ledamöter i fullmäktige. Antalet skall bestämmas till eft udda lal och lill minsl 15i församling med 5000 röstberättigade kyrkomedlemmar eller därunder, 19i församling med över 5000 till och med 10000 röstberätfigade kyrkomedlemmar, 25i församling med över 10000 röstberäUigade kyrkomedlemmar. Närfullmäktige skall utses första gången, beslular kyrkostämman om antaletledamöter i fullmäktige. skall genast underrällas om beslutet. Vidtillämpningen av första stycket skall som röstberättigad anses den som harupptagits i gällande röstlängd. Beslularfullmäktige om ändring av anlalel ledamöter, tillämpas beslutet först när val ihela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fattas föreutgången av mars månad valåret. skall genast underrättas ombeslutet. Paragrafen,som i huvudsak motsvarar 2 kap. 1 § LFKS, innehåller bestämmelser om anlalelledamöler i kyrkofullmäkfige. Fullmäktiges beslut om ändring av anlalelledamöler skall dock fattas före utgången av mars i slället för som tidigareapril månad valåret. Detta är föranlett av att eventuella överklaganden avfullmäktiges beslut annars onödigt kan försena handläggningen hoslänsstyrelsen. Vidare har orden "invånare" ersatts med"kyrkomedlemmar". Desärskilda beslämmelserna för församlingarna i har utgått. 3 §För ledamölerna skall suppleanler utses lill del antal som kyrkofull mäktige bestämmer. skall genast underrättas om beslutet. Anlalel skall utgöra enviss andel, dock högst hälften, av del anlal platser som varje parti får i församlingen. Om det därvid uppkommer etl brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela lal. Beslutarfullmäktige om ändring av anlalel suppleanter tillämpas 2 § Prop. 1987/88:31Qärde stycket. Närfullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman om anlaletsuppleanter. skall genast underrättas om beslutet. Paragrafenmotsvarar 2 kap. 2 § LFKS. Lagtexten har förenklats. a. har i andra stycketen onödig hänvisning till annan lag slopats. 4§ Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige har den som är kyrkobokförd iförsamlingen, är medlem av och som är myndig på valdagen. Densom inle är svensk medborgare har rösträll endast om han har varil kyrkobokfördi rikel de tre åren närmast före valåret. Varje röstberättigadhar en röst. Densom är kyrkobokförd i en icke-territoriell församling har inte rösträtt vidval av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige i annan församling.