prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Verketsuppfattning är att den av naturvärdsverket föreslagna avgiften inte ger ettekonomiskt incitament för att använt CFC returneras och omhändertages. Ettsådant incitament skulle kunna vara någon form av pantavgift. avser att följa utvecklingen över värmepumpsverksamheten framöveravseende bl,a. åtgärder och effekter för att få ner CFC-läckaget. Verket avseratt i samband med fastställandet av forskningens inriktning inomvärmepumpsomrädet besluta om lämpliga insatser inom CFC-omrädet. 4.10--------------- Statskontoret: Detframstår som viktigt att skilja mellan den ämnesmässigasläktskapen mellan olika CFC-föreningar och eventuella likheter i miljöpåverkande effekter. Vissa CFC föreningar har av vad som framgår av utredningen betydligt allvarligare effekter på miljön än en del andra. I valet av åtgärdspaket för att administrativt komma till rätta med användningen och utsläppen förefaller det riktigt och viktigt att koncentre ra åtgärderna till de ämnen som är mest skadliga (CFC 11,12 osv. I utredningen föresläs bl,a, att ett system med auktorisation skall ut- Prop. 1987/88:85 vecklas förarbete med kylanläggningar m.m. Syftet är bl. a, att genom Bilaga 6.2 ökadkunskap minska spill och onödigt utsläpp i samband med service och underhåll.Det förefaller emellertid svårt, att utifrån det resonemang som förs iutredningen, se att ett system där branschen själv skall klara att upprätthållabehörighet skall kunna fungera fillfredsställande. Ävenbeträffande de mindre verkstädernas och kemtvättarnas användning av CFC förolika slags rengörings-/avfettnirigsändamål m. m., förefaller det svårt att seatt det skall vara möjligt att uppnå väsentlig effekt genom den kommunalamedverkan som skisseras i betänkandet. Utredningen föreslär att de redan hårtansträngda tjänstemännen på kommunernas hälso- och miljöskyddsnämnder skallinspektera och sprida kunskap om skadeverkningarna av CFC, förutsättningar attminska läckagen, möjligheterna till återvinning m. m. Detta är gott och väl.Men om rörelseid-karna finner att de här aktuella CFC-ämnena är tekniskt- ochekonomiskt attraktiva skall man nog inte vänta sig någon påfallande minskningav användandet pä frivillig väg. Möjlighetenatt minska användandet genom att införa en avgift på CFC och att eventuelltkombinera denna åtgärd med ett förbud som infaller något senare i tidendiskuteras i betänkandet. Förslaget förefaller kunna leda till de önskvärdaeffekterna men här saknas beslutsunderlag i väsentliga avseenden. Vi vill härbetona vikten av att de åtgärder som eventueUt kan komma att väljas riktas motde CFC-föreningar som rä mest skadliga. Avslutningsvisvill vi anföra att utredningen inte konkretiserat sina förslag sä långt att detär möjligt att överblicka deras konsekvenser i administrativt hänseende. Deförslag till åtgärder för att skydda ozonskiktet som tas upp i betänkandetmåste till stor del ses som diskussionsunderlag. Många frågor behöver utredasvidare, vilket också exemplifieras i rapporten. 4.11Riksrevisionsverket (RRV): I detta sammanhang är det viktigt, anserRRV, att man klargör skillnaden mellan användning resp utsläpp av freon imiljön. I SNVs utredning råder delvis oklarhet om det som avses är utsläppeller användning av freon, I vissa fall t, ex. vid fillverkning av mjukskumplast kan utsläpp och användning likställas om ingen återvining sker. Iandra fall, t, ex, vid tillverkning av polyuretan, stannar av freonet i defärdiga produkterna. Detta innebär en tidsförskjutning pä upp till 50 är mellananvändning och eventuellt utsläpp - om produkterna typ isoleringsplattor intekan omhändertas utan att freonet frigörs. kan vi inte vara säker på omdenna typ av användning verkligen leder till utsläpp eller inte. Denna tidsförskjutningmellan användning och eventuellt utsläpp för vissa användningsområden innebär enligt RRV att man inte kan behandla alla produkter och användningar som utnyttjar freon på ett likartat sätt. Det krävs en viss differentiering av åtgärderna, men hänsyn fill miljöeffek terna. För detta fordras enligt RRV underlag som visar hur mycket av dagens användning av freon som leder till omedelbara utsläpp i miljön resp. mycket långsiktiga potentiella utsläpp som byggs in i olika produkter. På kort sikt bör åtgärderi första hand riktas mot användningsområden där Prop. 1987/88:85 utsläppsom byggs in i olika produkter. På kort sikt bör åtgärder i första Bilaga6.2 hand riktas mot användningsområden där utsläpp sker i omedelbar anslutningtill användningen, anser RRV. Det gäller t. ex. krav på återvinning vidmjukplasttillverkning samt förbättrad drift och underhåll av kyl- och värmeanläggningargenom t. ex. utbildning. Pålängre sikt bör ambitionen vara att reducera användningen av freon i linje medde internationella strävandena som finns. Avgörande i detta skede blir enligtRRV den tekniska utvecklingen både vad gäller framtagning aversättningsprodukter och omhändertagande av uttjänta produkter som innehållerfreon. Av SNVs utredning framgår att en sådan teknisk utveckling är på gänginom flera an\'ändningsomräden. SNV föreslår därmed att freon skall förbjudasför vissa användningsområden fr. o. m. Denna väg har visat sig varaframgångsrikt vad gäller freon som drivmedel i sprayförpackningar. RRV anseratt denna linje bör fullföljas för aUa användningsområden. Med lämpligövergångstid och med hänsyn tagen till tillgång pä ersättningsprodukter samtmiljöutsläppen, bör freon successivt kunna förbjudas område för område. Dettainnebär att RRV avstyrker den avgift på /kg som SNV föreslår. Jämfört medovanstående tillvägsgångssätt, vilket redan prövats framgångsrikt försprayförpackningar, framstår effekterna av en avgift pä flera hundra proent sommycket osäkra. Det är mycket oklart hur marknaden kommer att reagera på dennaavgift i realiteten en ny punktskatt. Det är fullt möjligt att alla användareav freon fortsätter som förut, förutom att priset pä de färdiga produkter höjskraftigt. I detta fall blir det ingen miljöförbättring alls. Alternativt, sombranschen befarar, kan t, ex. isolerp-lattetillverkningen slås ut helt - troi.satt de omedelbara utsläppen i detta fall endast utgör av användningen.Detta leder enbart fill marginella förbättringar i utsläppen av freon. Dehandelspolifiska konsekvenserna av avgiften är dessutom mycket oskära, isynnerhet om inte alla länder beter sig pä samma sätt vad gäller val avstyrmedel. Vidarevill RRV påpeka att det inte av SNVs förslag framgår vid de antagna intäkternapå i runda tal 200 milj. kr. skall användas till. Enbart 15 milj, kr, föresläsåterföras till branschen för att påskynda den viktiga tekniska utvecklingen. Slutligenavstyrker RRV SNVs föi slag att ett generellt krav på miljöhänsyn skrivs in iupphandlingsförordningen. En sådan bestämmelse blir, enligt RRV, omöjligt atttillämpa i praktiken. Vidare skulle det vara olämpligt att införa generellabestämmelser i förordningen med utgängspuhnkt i åtgärder riktade mot enproduktgrupp dvs. Om man vill att statliga myndigheter genom sinupphandlingspolitik bidrar till en reduktion i efterfrågan på produkterinnehållande freon, bör detta kunna beslutas i särskild ordning. 4.12Kemikalieinspektionen: KemikaUeinspektionen ställer sig i princippositiv till naturvärdsverkets förslag till åtgärdsprogram, som sö ker beakta den i Nordiska Ministertådet diskuterade målsättningen för en reduktion av CFC/freonanvändningen. Inspektionen konstaterarslutligen att det för inspektionen vid fillsynen Prop. 1987/88:85 avfiUverkare och importörer är naturligt att övervaka efterievanden av Bilaga6.2 förbudet mot freon som drivmedel i aerosolförpackningar. Om ytterligarebegränsningar av CFC/freoner i kemiska produkter blir aktuella kan inspektionenutöva tillsyn även i dessa fall, 4.13Kammarrätten i : Förslaget med en särskild avgift om50 kronor/kg CFC torde vara administrativt möjligt att genomföra. Enligtkammartättens uppfattning bör uttaget av avgifter kunna följa förfarandet ilagen (984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Särskildaavgifter betingade av miljöhänsyn finns redan på gödselmedel och päbekämpningsmedel, I rapporten har inte närmare övervägts hur förfaranet idetalj skall gä till. Kammarrätten anser att säsom beträffande flertaletavgifter och skatter enlgit punktskattelagen bör varabeskattningsmyndighet. Enligt vad kammartätten erfarit torde uttaget avgödselmedelsavgift vara relativt lättadministrerat. Avgiftenbör till sin storlek bestämmas så att planerad avveckling av den kemiskaproduktens användning sker på ett för importörer och tillverkare rimligt sätt.Avvägningen bör dock ske så att användningen av produkter som ger allvarligareskador på naturmiljön avvecklas snabbt - förbjuds. Detfinns i rapporten, s 74 f, ett visst underlag för den bedömningen att en avgiftom /kg CFC skulle leda fill ett successivt utbyte av produkt ellermetod. Styreffekten mot ersättningsmedel är visserligen svär att förutse menkammartätten accepterar den föreslagna avgiften och sättet att beräkna den mensaknar möjligheter att bedöma om avgiftsnivån kommer att fä avsedd effekt. Enavgift som redan från början förklarars bli avlöst av ett förbud senare bör geimportörer och tillverkare anledning att söka ersättningsprodukter och-metoder. Kravpä behörighet för installation, drift och underhäll av kyl- och värmeanläggningarbör vara ett sätt att bland annat minska läckage. En myndighet mäste formulerakraven, utfärda behörighetsbevis och kunna återkallas behörighet. En jämförbarbehörighetsbevis och kunna återkalla behörighet. En jämförbarbehörighetsprövning finns beskriven i förordningen (1985:836) ombekämpningsmedel, I rapporten finns inte angivet vilken myndighet somlämpligast bör pröva behörighetsfrågorna. Överprövning av beslut om tillståndeller återkallelse därav bör kunna ske vid förvaltningsdomstol. Det kan dock ifrågasättas om ärenden av detta slag skall behöva överprövas. Engenerell avgift får naturligen störst effekt för sådan verksamhet vari CFCanvänds i stora kvanfititer. Det är i sig logiskt att avgiften sätts i relationtill ämnets ozonnedbrytande effekt, men det skulle föra med sig administrativasvårigheter med alltför stor detaljreglering. Kammartätten efterlyser iredovisningen en metod att jämföra skadlig miljöpåverkan med affärsmässigt betingade omständigheter med samma värderingsnorm, Kammartätten fär ibland kommunalbesvärsmäl pröva om upphandling har skett i enlighet med ett kommunalt reglemente. Skulle i upphandlingsförordningen (eller i kommunalt upphandlingsreglemente) 185 meden svävande formulering anges att miljömässiga hänsyn skaU tas vid Prop.1987/88:85 upphandlingbUr prövningen svårartad. Försök fill lösningar på motsvaran- Bilaga 6.2 deproblem finns i naturtesurslagen, men vid tillämpningen av den lagen skallövergripande lämplighetsbedömningar göras som knappast bör kunna jämföras med tillämpningav upphandlingsförordningen. särskilt,men även i övrigt i denna rapport, saknas förslag till lagtext. Ettproblem med en avgtft som styrmedel är att den inte fär försvära internationeUakontakter, exempelvis att den uppfattas som ett handelshinder. Frihandelsavtalkan hindra påförande av avgift för importerade våroro. bör därförifrågasätta om inte med CFC tillverkade produkter, varor som innehåller CFCeller CFC i bulk skall undantas frän frihandelsk-lausul eUer särregleras, såsomexempelvis har skett med livsmedel m. m. Dock om det finns en konvention som ärratUlcerad eller accepterad av tillräckligt mänga länder och avgiften verkar isamma riktning som avsikten med konventionen bör utanförstående länder intemed framgång kunna göra gällande att sätter upp oacceptablahandelshinder. Genom internationellt samarbete, särskilt nordiskt, bör denföreslagna avgiften accepteras av våra handelspartners, som också kanneutralisera effekten genom egna åtgärder. 4.14Länsstyrelsen i ; anser att infö randet av importavgift är nödvändigt för att påskynda utvecklingen av alternativ till CFC. Detta belyses bl, a. i rapportens kapitel 9, avsnittet om extruderad polystyren. Extruderad polystyren används som isoleringsma terial inom byggnadstekniken. Huvuddelen () av materialen utgörs av fibermaterial. Byggnadstekniken är sä mångsidig att de fiesta material är utbytbara mot varandra. Mednuvarande råvarupriser räknar tillverkarna med att användningen av extruderadpolystyren ökar , medan en ökning av priset på CFC med /kgskulle leda till mycket väsentliga reduktioner. Av störst ekonomisk betydelseär användningen av extruderad polystyren för tjälisolering under järnvägar ochvägar med tung trafik. har trots detta beslutat att avveckla sinanvändning av extruderad polystyren /92 och under tidensatsa pä utprovning av alternativa material och metoder. Ettav de tvä tillverkande företagen i uppger att CFC 12 kan ersättas inom6-8 år. En ersättningsprodukt är FC 134a, En leverantör uppger att FC 134a kangöras tillgänglig om ca 5 är under förutsättning av regleringar mot CFC 12.Eftersom FC 134a är 510 gånger dyrare än CFC 12 (dagspris /kg i bulk)torde en importavgift pä CFC 12 vara ett effektivt sätt att öka intresset förFC 134a. Länsstyrelsenanser att samma effekt bör kunna uppnäs inom flera områden om en importavgiftinförs. Ettproblem i sammanhanget är dock avgiftssättning för produkter som importerasfärdiga. En bättre analys krävs innan avgiften införs. En risk föreliggerannars att tillverkningen förläggs utanför landet. Vidareanser , liksom miljö- och hälsoskydds förvaltning, 186 att avgiften börindexregleras och att en avgiftsstegring bör ske en viss Prop. 1987/88:85 fid efter ikraftträdandet. attavgiften bör konstrueras sä att det inte kan bli lönande att bygga upp lagerför att undgå denna ochatt författningstexten avseende avgiftsbelagda ämnen bör formuleras så attocksä nya CFC innefattas beroende pä deras effekter på ozonskiktet. Rapportenger enligt mening inte tillräckligt underlag för att bedöma omden valda avgiftsnivån om /kg är rimlig eller ej. I den ekonomiskabedömningen har nämligen bortsetts från de företags- och samhällsekonomiskakonsekvenserna av den valda nivån. Länsstyrelsenstöder förslaget om förbud mot viss användning av CFC i kombination medimportavgift under förutsättning att tidpunkten för ikraftträdandet ligger sålångt fram att alternativa material verkligen finns kommersiellt tillgängliga,I annat fall finns risk att företagen kommer att begära förlängdaövergångstider. Vidareanser att förbudet mäste formuleras så att inte CFC ersätts medandra miljöfarliga ämnen. Det ersättande ämnets miljöeffekter måste såledesvara välkänt. Åtgärdersom syftar till att minimera medvetna och oavsiktliga utsläpp av CFC-föreningarser som självskrivna. och krav påbehörighet bör utformas i samarbete med respektive branschföreningar. 4.15Länsstyrelsen i : in stämmer i huvudsak i naturvärdsverkets förslag till åtgärder men vill dock betona följande ytterligare möjligheter. Allmännaråd om återvinning av freon vid produktion av plastmaterial bör snarastutarbetas av , Destruktionsproblematikenav plast- och köldmedia måste bearbetas och lösas mer målmedvetet än . Utvecklingav alternativa köldmedia måste ges högsta prioritet. Föratt effektivare driva forskning och utveckling av lämplig reningsutrustningsamt för att stimulera även övriga åtgärder bör selekfiva ekonomiska styrmedeltillgripas. Anmälningspliktbör gälla för all verksamhet av betydelse som hanterar eller tillverkarfreoner. och kemikalieinspektionen bör i samråd upprätta en förteckningöver de mest miljöfarliga freonema. Denna bör hållas aktuell och distribuerastiU företag och myndigheter. av mer eller mindre godtyckliga handelsnamnbör i detta sammanhang saneras. Iavvaktan på att bättre metoder för reducering av freoner utvecklas är detviktigt att befinfiiga reningsutrustningar inom industrin fungerar optimalt.Tillsynen av sådan utrustning bör därför ges hög prioritet. 4.16------------------- : Konsumentverkettillstyrker förslaget till Prop. åtgärder till skydd förozonskiktet. Beträffandebehörighetskrav för skötsel och kontroll av kyl- och värmeanläggningar vill vierinra om de former för behörighet som finns i lagen och förordningen omobligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m, (SFS 1985:1105 resp. 1106)och det ansvar som och Provräd har inom detta område, 4.17---------------------- : För att återvinning och destruktion av CFCskall fä önskvärd omfattning är det viktigt att se över avgiftsfrägorna. Enkonstruktion där serviceföretagen, som samlar in CFC, får ersättning börövervägas. Återbetalning av eventuell avgift på CFC kan lämpligen ske närköldmediet omhändertagits för återvinning eller destruktion pä föreskrivetsätt. Det bör finnas krav pä behörighet för hantering av CFC. 4.18---------------------------------- Styrelsenför teknisk utveckling (STU): kan medverka till att minskade ekonomiska riskerna fiir företag att ta fram ny teknik eller utrustningar,inklusive alternativ till FCF, vilket noteras pä sid, 91. Däremotsubventionerar STU inte företagen, stora eller små, som vill köpa framtagnaprodukter. UtformasCFC-avgifterna på eft lämpligt sätt kan detta medföra att alternativ teknikblir ekonomiskt försvarbar för konsumenterna och företagen att skaffa en sådantänkbar utformning är att gradera avgifterna utifrån CFC-föreningarnasförmodade farlighet. Härutöverhar STU även bl, a, gett visst stöd till kartläggning av CFC-problematiken,förekomst av CFC och möjligheter till återvinning. Utredarna noterar, fulltriktigt, att STU har uppgifter inom området. STU finansierar projekt av viktinom området. EnligtSTUs åsikt bör det ligga nära till hands att införa en avgift, som relativtstrikt motsvarar föreningarnas förmodade index för deras farlighet förozonskiktet. I så fall skulle exempelvis CFC 11 få en avgift av /kg medanCFC 22 skulle drabbas av en bråkdel av denna avgift. Alternafivt kan diskuterasom CFC 22 är sä ofariig att den bör helt befrias frän avgifter. Det kan dälämpligen ske genom att föreningar, vars relativa farlighet för ozonskiktetunderskrider ett visst fastslaget värde, skall vara avgiftsbefriade. Vissabromerade föreningar skulle kunna drabbas av högre avgift än 50:-/kg. Dettaskulle förmodligen ocksä medföra en större försiktighet vid service avanläggningar som använder sig av miljöfarlig CFC. En förbättrad utbildning avservicepersonalen skulle kunna bli en lönsam investering. 4.19------------------------- : Utsläpp av fullständigt halogene rade klorfluorkarboner (freon) utgör ett mycket allvarligt miljöproblem. Den senaste tidens information i massmedia och debatt har uppmärksam mat vilka dramatiska konsekvenser som utsläppen kan få för klimat, hälsa och miljö. Särskilt skadorna pä atmosfärens ozonskikt kan få svåra följder. är därför positiv till att naturvärds- 188 verketutarbetat ett förslag till åtgärder till skydd för ozonskiktet. Styrelsen ser ocksäpositivt pä att man i första hand väljer att begränsa Prop. 1987/88:85användningen inom de områden som medför de lägsta kostnaderna för Bilaga6.2 samhället och att styrmedlen väljs så att den administrativa belastningenför samhället inte blir störte än vad som behövs för att nå målen. Detkortsiktiga målet att reducera användningen/utsläppen av de fullständigthalogenerade CFC-föreningarna med jämfört med ärs värde till1991 ställer styrelsen sig bakom. Styrelsen stöder också naturvårdsverketsförslag till särskild behörighet för personal som arbetar med installation ochunderhållsåtgärder som innebär ingrepp i köldmediasystemet. Däremotställer sig Svenska kommunförbundets styrelse tveksam till fortsatt användningav extruderad polystyren (frigolit) och andra material med fullständigthalogenerade CFC-föreningar som används som isoleringsmaterial inombyggsektorn, I detta fall kan ett kortsiktigt försök att spara energi leda långsiktig klimatförändring med kallare temperatur, Ikonsekvens med beslut som tagits om förbud för freon som drivgas i sprayer pågrund av den stora risken för miljöskador anser förbundets styrelse atttidplanen för införandet av de föreslagna åtgärderna är alltför generös. Denföreslagna importavgiften på /kg freon skulle träda i kraft först1990-07-01 och förbudet mot extruderad polystyren och förpackningsmaterial somblåsts med fullständigt halogenerade CFC-föreningar först fr,o.m, ,Här har vi alternafiva miljövänligare material att tillgå. Freonbör förbjudas i nytillverka-de produkter, 4.20--------------------- : Fränallmän hälsoskyddssynpunkt är förbundet positivt tillatt åtgärder vidtas till skydd för ozonskiktet. Iförslaget framförs att den statliga upphandlingsförordningen bör kompletterasmed en bestämmelse om att statliga myndigheter ocksä skall ta hänsyn tillinverkan pä miljön. Om en sådan ändring införs i det statliga reglementetkommer landstingsförbundet att överväga om motsvarande tillägg bör införas äveni det landstingskommunala upphandlingsreglementet. Detkan även nämnas att kylbranschens tre föreningar utarbetat ett förslag till nykylnorm som landstingsförbundet fått på remiss. Förslaget innehåller krav påbehörighet och underhåll, övergång till annat köldmedium och återvinning avköldmedium. Förbundet är positivt till de förslagna reglerna i den nya . förslagen till åtgärder till skydd förozonskiktet, 4.21---------------------------------- (): Rapporten utgär frän dentekniska sidan, inte frän vad naturen tål. Detta är principiellt felaktigt. Den redovisar vidare ingenting om miljöeffekter och kostnader vid fortsat ta utsläpp av CFC-föreningar. Detta gör att rapporten är otillräcklig som 189 ensamt beslutsunderiag ifrågor som rör åtgärder mot CFC-utsläpp, Prop. Föratt göra riktiga avväganden måste framtida skadekostnader uppskat- Bilaga6.2 tas och betydligt mer långtgående minskningsalternativ granskas. Trotsdessa brister framlägger förslag som kan bli vägledande förvilka åtgärder som vidtages. Detta är mycket olyckligt. Rapportenpresenterar en lång rad åtgärder och styrmedel av vilka de flesta är principielltbra och lämpliga att vidtaga. Man säger ocksä att: "I vad mån en reduktionmed av användningen/utsläppen av CFC jämfört med användning kanuppnäs till 1991 är främst en fråga om när beslut kan fattas beträffande deolika åtgärderna och vilka anpass-ningstider som anses nödvändiga för enskildaföretag." Detta bygger på en högsta samhällsekonomisk kostnad pä /kgminskad användning av CFC. Enmycket störte minskning möi.er inga tekniska hinder. Frågan är alltså hurmycket det får kosta. Minskningenav CFC-användningen/utsläppen i mäste bli mycket större än till1991, pä 5 är. Den samhällsekonomiska kostnaden bör i detta fall fävara minst 34 gånger högre än naturvärdsverket föreslär. Detta kommer attgöra en rad ytterligare åtgärder möjliga och betydligt större minskning än259?i kan uppnås till 1991. Det bör påpekas att många är mer positiva ännaturvärdsverket vad gäller ersättning och minskning av CFC-föreningar, DuPont, världens största fiUverkare av CFC, säger att de kan producera ickeozonförstörande ersättningsmedel i kommersiell skala om ekonomiskamotiv skapas. anser att det går att minskaCFC-användningen globalt med till en kostnad av mindre än5 $ per kg. Avgiftenpä import av CFC bör höjas i konsekvens med en högre samhällsekonomisk kostnad.Avgiften bör träda i kraft men vara lägre i början och successivt höjasde närmaste åren. Dettabör kombineras med successivt införande av förbud mot användning avCFC-föreningar pä olika områden. Tiden för införandet av sådana förbud bör varaberoende av omställningsmöjligheterna inom respektive område. På flera områdenkan förbud införas mycket snart, t. ex. viss förpackningsindustri. Underperioderna fram till införandet av förbud på respekfive område börbidragsmöjligheter finnas tiU renings/återvinningsutrustning om detta bedömsminska CFC-utsläppen och underiätta omställningen för olika branscher. Ettgenerellt förbud mot CFC-användning (med dispensmöjligheter för områden medspeciella förhållanden) bör träda i kraft . Ettförbud mot nyetablering av CFC-användande verksamhet bör träda i kraftomedelbart.