prop · GB0335 · 1987-12-31 00:00:00 — Delnu föreliggande lagförslaget är därför enligt fastighetsnämndens uppfattningbara en av de åtgärder som totalt erfordras för all effektivisera den kommunalaförmedlingsverksamheten. Del är viktigt att ulveckla denna med hänsyn tillservice, tekniska hjälpmedel, datorisering m.m. En utökad förmedlingsverksamheti form av en effektiv direktbylesservice skulle vara ell sådanl inslag. En direklbylesrutinhar nu tagits i bruk i bostadsförmedlings nya dalasystem. Enulveckling och utökning av den kommunala servicen bör dock medföra möjlighelför kommunen att la ut en viss ekonomisk ersättning i likhet med vad som göresi småhuskön. Många av de bosladssökande kvarstår under fiera år som sökande ocherhåller en aktualistelsförfrågan saml skriftlig information omkommande bostadsproduktion m. m. Ovanslåendeär exempel på en sådan utökad service som måsle utveck las för all anvisningsarbetel skall drivas effektivare. Ett oeftergivligt krav är därvid att möjlighet ges alt ta ut en rimlig ekonomisk ersättning. Nuva rande förbud i bostadsförsöriningslagen bör därför upphävas och möjlighet gesalt ta ut ersättning för kommunens självkostnad. 1reservationen hänvisas till den reservation som avgavs i fastighelsnämnden ochi vilken det anförs. Malmökommun var bland de första som slöt frivilligt avtal med bl. a. de privalafastighetsägarna, representerade av dessas intresseorganisation , om anvisningsrätt lill vissa successions-bosläder.Efter en ganska trög start upptogs till diskussion frågan om utseende av bostadsanvisningsområdeoch tvingande anvisningsrätt för kommunens bostadsförmedling. Utifråndenna risk vad gällde utseende av bostadsanvisningsområde upplevdebostadsförmedlingen en betydligt positivare inställning och handling från de privalafastighetsägarna att ställa bosläder till förmedlingens förfogande enliglgällande frivilliga avlal. Dockvar bekant att hanteringen av bostadsanvisningslagen var administrativt svåroch juridiskt komplicerad. föreliggande förslag gör det möjligt för kommunen atl därestfrivilligt avtal ej kan träffas och fullföljas, kan hyresnämnd eller bosladsdomstolfatta beslut förenat med vite om all fastighetsägare skall lämna lägenhetertill bostadsförmedlingen. Den socialdemokratiska gruppen i fastighetsnämndenvill utifrån redan vunna erfarenheter vad gäller frivilliga avtals infriande iMalmö med denna reservation ansluta sig liU utredningens förslag. Vunnaerfarenheter talar för att därest icke kommunen kan eller vill använda tillbuds stående medel för att förmå fastighetsägarna att lämna lediga lägenhetertill bostadsförmedlingen, kommer även i fortsättningen det stora antalet,framför allt attraktiva successionslägenheter alt förmedlas på annat sätt änvia den kommunala bostadsförmedlingen. Bostadsförmedlingen kan därvidreduceras till att endast förmedla nyproduktion och bostäder till hushåll somav ekonomiska eller slörningsmässiga skäl normalt inte godkännes av de privatafasfighetsägarna till successionsbostäder i det allmännyttigafastighetsbeståndet. Isamband med kommunens behandling av elt ev. införande av nuvarande bostadsanvisningslagenförutsattes alt den var avsedd att utgöra elt komplement lill de möjligheterkommunerna har att aktivt verka genom alt få förrinedlingsrätt till ledigalägenheter genom avtal med fastighetsägarna eller på annal säll. harhaft begränsade möjligheter till förmedlingsrält beroende på att kommunen intehaft en allmän bostadsförmedling. Kommunen har tecknat överenskommelse medsåväl allmännyttan som de privata fastighetsägarna om lägenhetsanvisning påviss andel av lägenhetsbeståndel. Bostadsanvisningslagen har mera fungerat somett argument i förhandlingar med fastighetsägare för att åstadkomma frivilliga avlal. Efteren redogörelse för bostadsanvisningslagens adminislrafiva, juridis- 117 ka ochsociala konsekvenser såsom det uppfattades inför behandlingen i Prop.1987/88:35 kommunfullmäktige 1980, anför kommunen följande om del nya lagförslaget. Kommunen anser all del är angeläget all ha bra instrumentför att kunna fullgöra sina uppgifter inom bostadsförsöriningen. Nuvarande bostadsanvisningslagär uppenbart komplicerad och svår att tillämpa. Kommunen tillstyrker därför enny lagstiftning, som är mer lätthanleriig än nuvarande och som kan underlättaoch möjliggöra för kommunen att bättre fullgöra kommunens bostadspolitiskamålsättning. Konstruktionen med en ny lag enligt kommunförbundets idémed upphävande av den gamla möjliggör atl administrativa vinster skapas. Kommunenanser vidare all förslaget med bibehållande av anvisningsrätlen genom i förstahand frivilliga avtal är tilltalande. Lagens konstruktion innebär en uppmuntranall komma fram lill avtal för all åsladkomma en likställighet ipartsförhållanden. Om överenskommelser inle kan uppnås ges möjlighet förkommunal nämnd att fillgripa maktbefogenheter mot en individuellfastighetsägare. Besvärsförfarandet förenklas, beslulsfördelningen mellanfullmäktige och kommunstyrelsen blir klarare. Bostadsanvisningsområden blirinte längre obligatoriska. Det bakomliggande politiska beslutet tas avfullmäktige och kan överklagas genom kommunalbesvär. Sammanfattningsvis innebäi- således lagförslagetförbättringar gentemot tidigare lagförslag. Lagen löser emellertid inte allaproblemen med lägen-helsförmedling för olika bostadskategorier utan kanbetraktas som en viss förbättring av förutsällningarna för denna komplicerade verksamhel. Bostadsbeståndet i enligl FOB 85 Totalt finns 17800 bostadslägenheter i kommunen.Huvuddelen fmns i småhus, 14 100 st., . I flerbostadshus finns 3700 st., . 3500 lägenheter är upplåtna med hyresrätt och 600 medbostadsrätt. 600 lägenheter ägs av allmännyttigt bostadsföretag. Nuläget på bostadsmarknaden i Kraftig bostadsbrist råder f. n. 2400 personer slår ilägenhetskön, därav ca 1 000 ungdomar. Väntetiden är f n. . De sökandesefterfrågan har en tyngdpunkt på hyreslägenheter och på storleken och kök. Kommunens tillämpning av gällande anvisningsmöjligheter Kommunen har frivilliga avtal om anvisningsrätt med ett20-tal fastighets ägare, omfattande ca 3000 hyreslägenheter. Kommunenutnyttjar f. n. inle följande anvisningsmöjligheler: Pröp.1987/88:35 - Förmedlingsrätt som villkor för statliga bostadslånenligt bosladslåne-förfatlningarna. - Förmedling av lägenheter som blir lediga eftertilldelade sökande enligt bostadsförsörjningslagens 5 § och hyreslagens 35 §. - Beslut om bostadsanvisningsområden enligt bostadsanvisningslagen.Den rådande bostadsbristen innebär all förturerna dominerar. haren situation uppstått som minskar fastighetsägarnas benägenhet atl strikt följagällande frivilliga avtal. Promemorianhar en riktig utgångspunkt för sitt förslag, nämligen att gällandeanvisningssystem skall ge kommunerna tillgäng till bostadslägenheter i sådanomfattning all de kan fullgöra sina uppgifter inom bostadsförsöriningen. Detär en korrekt slutsals alt detta kräver en förhållandevis stark förhandlingsposifionför kommunerna vid de överenskommelser som träffas med fastighetsägarna ellerderas organisationer. Samtidigtär del väsentligt att del lagda förslaget beaktar fastighetsägarnasberättigade intressen. Kommunerna kan enligt förslaget inte diktera villkorenför avtalen. Kommunenbiträder detta synsätt och tillstyrker förslaget att det är hyresnämnden somskall göra avvägningen mellan allmänna och enskilda intressen när kommunen ochfastighetsägarna inte kan enas om frivilliga avtal. Kommunenfäster särskilt värde på alt förslaget har en huvudinriktning mot avtalsmässigauppgörelser. Kommunen lillstyrker därför att ett beslut om anvisningsrätt förkommunen mot fastighetsägarens vilja endast skall fattas i sådana fall där entredje part bedömt fastighetsägarens vägran som oskälig. Kungsbackakommun anser i etl tdläggsytirande slutligen att bostadspolitiken bör bliföremål för avregleringar och all en kommitté bör tillsättas som ser över helaproblematiken. Kommunentillstyrker aft den nuvarande bostadsanvisningslagen upphävs och ersätts med enny lag om anvisningsräit fill bostadslägenheter. Efterbostadsanvisningslagens ikraftträdande beslöt kom munstyrelsen , alt i princip uttala sig för att lagen skulle tillämpas i ett avgränsat område i . uppdrogs emellertid ål bostadsförmedlings- och konsumentnämnden att påböria förhandlingar 119 med bostadsmarknadensparter, med inriktning all träffa ell avtal varige- Prop. 1987/88:35 nomlagens syften uppnåddes i hela kommunen. Fr.o.m.1983-01-01 trädde ell bostadsanvisningsavtal i kraft i med en första gillighetsperiodfram lill . Avtalet förlängs därefter med elt är i sänder med sexmånaders uppsägningstid. Vare sig någon av bostadsmarknadens parter ellerGöteborgs kommun har under den gångna avtalsperioden funnit skäl atl säga uppavtalet. Kommunstyrelsen tolkar detta som all avtalet i stort fungerat väl. Detförslag till ny lag om anvisningsrätt som framläggs, utgår ifrånatt man i kommunerna bör eftersträva ett system liknande det i , detvill säga att kommunerna i första hand bör träffa överenskommelser medfastighetsägarna och deras organisationer. Mot denna bakgrund finnerkommunstyrelsen inget atl erinra mol den principiella inriktningen på detframlagda förslaget. Kommunstyrelsenvill dock anföra synpunkter på etl antal detaljer i förslaget enligl följande(avsnitt 2 och 3). Kommunentillstyrker förslaget till en ny lag om anvisningsräit tillbostadslägenheter. Bostadsanvisningslagenhar inle tillämpats i . Dock har avtal slutits mellan kommunenoch samt de allmännyttiga förelagen. Denna lypav avlal utgör utgångspunkt för lagförslaget. Mölndalskommun strävar efter frivilliga överenskommelser. Lagen ger förutsättningar föreffeklivare bostadsanvisning. Men den praktiska betydelsen blir troligtvismarginell. Avslutningsvisställer sig positiv till lagförslaget om anvisningsräitlill bostadslägenheter. Falköpingskommun har för sin bostadsförsörjning ej haft behov av anvisningsräft lilllägenheter. I de fall sildan rätt bedöms erforderlig är det föreliggandeförslaget till lag om anvisningsrätt till bostadslägenheter altföredra framför nu gällande bostadsanvisningslag. Enligtförslaget skall anvisningsräit lill lägenheter i första hand åstad kommas genom frivilliga överenskommelser mellan fastighetsägare och kommunen. Först om fastighetsägare vägrar lämna anvisningsrätt eller ej uppfyller ingånget avlal härom skall hyresnämnden meddela kommunen begärd anvisningsrätt. finnerden ovan angivna grundprincipen lämplig Prop. 1987/88:35 och har i övrigl inlenågot att erinra mot förslaget. Kommunenanser inte all det med tvångsmedel går att lösa de problem som avses motiveraen bostadsanvisningslag. En framkomlig väg måste bygga på ett samarbete mellanhusägare och kommunerna. Även om det i praktiken har varil myckel svårt attuppnå frivilliga uppgörelser om anvisningsrätt så bör man inte ge upp ochtillgripa tvång. I konsekvens med en sädan inställning anser kommunen att ävennu gällande bostadsanvisningslag bör upphävas. Kommunernaär ansvariga för bostadsförsöriningen. Staten ställer finansiella medel tillförfogande för bostadsbyggande och bostadsbidrag. Ambitionsnivån förbostadsförsörjningen är en angelägenhet. Detla leder till atlinsatserna varierar mellan olika kommuner. De medel som står till kommunernasförfogande styr möjligheterna fill etl störte eller mindre inflytande övervilka bostäder som kan erbjudas. Kommunernasmöjligheter till anvisning av lägenheter är beroende av tillgången. I enbristsituation ökar bl. a. behovet av att kunna göra särskilda insatser förvissa grupper av bostadssökande. En anvisningsrätt ökar i och för siginte den totala tillgången på bostäder. Anvisningsrätten för en kommun kandock vara ell medel för alt åstadkomma en önskvärd variation ihushållssammansättningen inom olika områden. Den kan också vara etl medel all hjälpade som vägras bostad av olika skäl. Om man vill använda anvisningsrätten föratt variera hushållssammansättningen är kommunens målsättning atl kunna styramycket hög. Andra alternativ än anvisningsrätt torde inte finnas om dettaåsyftas, eftersom bostadsmarknaden inle kan skiljas från samhällets struktur iövrigl. Karlstadskommun har under försökt hjälpa de som vägrats bostad pä gmnd avbl. a. dålig ekonomi genom elt s. k. frivilligt avtal med de allmännyttigabostadsföretagen och privata hyresvärdar. En särskild bostadsförmedlingadministrerade verksamhelen. Kommunen har dessvärre tvingats säga upp avtaleteftersom avtalet inle följdes. Kommunens fastighetskontor har fått i uppdragall försöka träffa ell nytt avtal. Övrigbostadsförmedling sker fn. genom etl avtal mellan kommunen och de allmännyttigabostadsföretagen enligt vilket dessa ansvarar för bostadsförmedlingen ienlighet med vissa riktlinjer. Det har bl. a. åtagit sig att följa deförtursbeslut som fattas av kommunen på grund av medicinska-, arbetsmarknads-eller sociala skäl. Frågan om att införa en akfivkommunal bostadsförmedling har väckts i två motioner i kommunfullmäktige. Dessa kommer all behandlas . I en bostadspolitisk diskussion blandas ofta medlen ihop 121 med målen.Om man inte.har samma politiska målsättning så har man som Prop. 1987/88:35regel inte heller samma uppfattning om medlen. Mot bakgrund av kommunens principiella inställninng bostadsanvisningslag kommer yttrandet i övrigl endast att begränsas tillsynpunkter av lagteknisk art om lagförslaget ändå kommer atl antas (avsnitt 2och 3). Reservationer har anförts mol yttrandet. Kommunen åberopar som remissvar ett yttrande avsocialförvaltningen. Det är av slor bostadspolitisk vikt all kommunerna ges möjlighelatl via sina bostadsförmedlingar erbjuda lägenheter ur del samlade bostadsbeståndettill alla hushåll. har allmännyttan i stort ensam fåll bära ansvaret för densociala bostadspolitiken. Flyklingmottagning, behov av övergångslägenheter förhushåll med särskilda behov i boendel liksom bosläder för svårt handikappadeoch människor, som flyttat från olika institutioner har i myckel hög grad möttsav allmännyttan medan övriga fastighetsägare i ringa grad berörts. Det har varit svårt för alla hushåll med akutbehov av bostad alt få del av del samlade bostadsbeståndet i kommunen. Genom atlbostadsförmedlingen nästan helt koncentrerats på allmännyttans bostadsbeståndhar de privatägda lägenheterna förbehållits hushåll med goda kontakter ochkunskaper om tillgång pä lägenheter i del privala bostadsbeståndet. kommun hade mol denna bakgrund föredragit altbostadsdepartementet i första hand prövat möjligheterna till en generellkommunal anvisningsrätt till bosläder. Om väljer all i första hand förordaett system med avtal mellan kommuner och bostadsföretag avseende tidigarebyggda lägenheter får detta under inga omständigheter leda till förändringar belräffandede lägenheter, för vilka bosladsanvisning ställts som villkor isamband med lånefinansiering liksom för de lägenheter, som kommer atl byggaseller byggas om med hjälp av statliga län. Elt nytt lagförslag måsle ge kommunerna möjlighel allaktivt bidra lill ett socialt bostadspolifiskt program utifrån individuellaprövningar. Kommunerna måste också ges möjlighet att genom avlal med enskildafastighetsägare bedöma vilka delar av fastighetsbeståndet, som är av störstintresse för atl uppnå aktuella bostadspolitiska ambifioner. kommun anser förslaget om atl anvisningsrätlen inlebehöver avgränsas lill elt geografiskt område vara lill fördel. En allvarlig brisl i nuvarande lagstiftning har varitnuvarande myckel komplicerade adminslrafiva förfarande för tillämpning av en generell bo stadsanvisning. Särskill har system för delgivning upplevts som komplice rade och bidragit lill att kommunerna varit tveksamma till alt tillämpa nuvarande lagstiftning. Del nya lagförslaget minskar administrationen någol genomall endasl Prop. 1987/88:35 de fastighetsägare, som kommunen väljer att skrivaavtal med ingår i systemet. kommun menar dock all del borde vara möjligtatl göra sådana förändringar också i nuvarande system, dels genom en förenklingav delgivningssyslemel, dels genom all kommuerna själva ges möjlighel alt fattabeslut om alt undanta vissa fastighetsägare och/eller fasligheter. Om bosladsdeparlemenet väljer att gå vidare med degrundprinciper, som finns i departementspromemorian vill kommun dockframföra följande synpunkter på enskilda punkter i förslaget (avsnitt 2 och 3). Reservationer anfördes mol yttrandet. Kommunen tillstyrker förfaltningsförslaget. Kommunen lillstyrker förfaltningsförslaget. Reservationanfördes mot yttrandet. kommun finner att det nya förslaget om lag omkommunal anvisningsrätt lill bostadslägenheter bygger pä den goda huvudprincipenalt anvisningsrätlen i första hand ska tillskapas genom avtal mellan kommunenoch fastighetsägaren. I flertalet fall kommer kommunerna härigenom att kunnatillförsäkras möjligheter atl uppfylla sina skyldigheter belräffandebostadsförmedling. Kommunen finner även att det då torde bli myckel fä fall närfrivillig överenskommelse icke kan träffas mellan kommunen och fastighetsägarnahelst då genom deras branschorganisation. Det tvångsmoment som då föresläs ärutformat på ett lämpligt sätt med utnyttjande av de redan etableradehyresnämnderna. Kommunen vill därför sammanfatlningsvis biträda förslaget lilllag om anvisningsräit lill bostadslägenheter. Den nuvarande bostadsanvisningslagen har varil svår atttillämpa och man har därför bl.a. i inle tillämpat lagen. Ihela landet har endasl fyra kommuner tillämpat lagen och beslutat om bostadsanvisningsområden.De ansatser som gjorts i alt göra lagen gällande har visatsig möta sådana svårigheter bl. a. vad gäller delgivningsförfarandel och andraformella förfaranden alt man i slället vall att förhandla med fastighetsägarnaom rätt all förmedla deras lägenheter. Bostadsanvisningslagens befintlighet harhaft elt visst värde vid dessa förhandlingar. anser enligt sitt yltrande atttillkomsten av ,123 dennya lagen om anvisningsräit inle innebär någon verkligt Prop.1987/88:35 påtaglig förbättring av de förhållanden man nu har. Liksom varilfallet får man från bostadsförmedlingens sida ge sig ut i förhandlingar medfastighetsägarna för att söka träffa avlal som ger rätt till förmedling avbostäder. Kommer man då inte överens kan kommunen hos hyresnämnden begära beslulom anvisningsräit, som alltså ska prövas innan den kan komma till stånd. Någonreell förstärkning av bostadsförmedlingens ställning vid förhandlingar medfastighetsägarna om rätt att förmedla lägenheter innebär sålunda inte det nyaförslaget. Bostadsförmedlingenpåpekar också, alt bestämmelserna enligt 34-37 §§ handläggningsförordningenslopas med den nya lagen. I stället ska en försäkran lämnas av fastighetsägareni samband med låneansökan. befarar alt detla skaförsämra möjligheterna för förmedlingen att få lägenheter alt förmedla. Nämnaskan atl kommunfullmäktige nu beslutat om all hos länsbostadsnämnden begära attde angivna paragraferna i handläggningsförordningen ska lillämpas för kommunensdel. För de kommuner som ej begärt motsvarande beslul om tillämpning av 34-37 §§handläggningsförordningen är del nya förslaget med en försäkran givetvis avstörre värde. att lagen inte anger förut-sätttningarna för enuthyrare all vägra godkänna en anvisad bosladssökande och att få denna frågapraktiskt prövad. Kommunstyrelsendelar i stort de synpunkter som framförts av bosladsförmedlingsnämnden om atttillkomsten av den nya lagen om anvisningsrätt inte innebär någon påtagligförbättring av nuvarande förhållanden. Åandra sidan måste enligl kommunens mening den nuvarande bostadsanvisningslagenersättas eller ändras så att den blir möjligl att tillämpa. Det förslag till nylagstiftning som lagts fram är därmed en förbättring av det läge som råder.Kommunstyrelsen är heller inte lika tveksam till förslaget om en försäkran somersättning för bestämmelserna i 34-37 §§ handläggningsförordningen. Kommunstyrelsendelar sålunda inle bostadsförmedlingsdnämndens stora tveksamhet inför den nyalagstiftningen, som dock bostadsförmedlingsnämnden avslutningsvis tillstyrkt,och tillstyrker sålunda all förslaget läggs fill grund för en ny lag omkommunal anvisningsräit till bostadslägenheter. Reservationeranfördes mot yttrandet. Kommunstyrelsentillstyrker förslag till författning om "lag omkommunal anvisningsräit lill bostadslägenheter" pä gmndval av bl. a.följande principiella ställningstaganden. - Den förenkling och vidgning av bostadsanvisningsmöjligheternasom lagen innebär ökar möjligheterna alt via en aktiv bostadsförmedlinguppfylla viktiga bostadspolitiska mål. - Frivilliga och individuella avtal tillförsäkrarlösningar i samförstånd och underlättarsamverkan mellan kornmuner och fastighetsägare. - Tillgången lill lediga lägenheter bör tillhandahållasden bosladssökande Prop. 1987/88:35 via etl opartiskt förmedlingsorgan ochi ett sä brett utbud som möjligl. Härigenom ökas valmöjligheterna för denenskilde bostadssökande saml minskas segregativa Iröskeleffekter. Kommunen tillstyrker promemorians förslag. Idémässigt stämmer förslaget väl med vad kommunen redansökt uppnå genom alt nyttja de möjligheter som är knutna till bostadsfinansieringenoch avlal i bostadsanvisningslagens anda med privala fastighetsägare. Den nuföreslagna ordningen om prövning i hyresnämnden, saml möjlighet tillvitesföreläggande, är ett lämpligl sätt att söka komma till rätta med defastighetsägare som inle vill träffa avtal eller inte följer gjorda överenskommelser.Kommunen tillstyrker därför förslaget i stort. Avgifter för förmedling av lägenheter 1 liksom i många andra kommuner råder den ordningenatt bostadssökande betalar en avgift för atl slå i kommunens småhuskö.Bostadsrättsorganisationerna tar både avgifter och har sparkrav för sinförmedling. Bostadsförmedlingen är genom statliga beslämmelser förhindrad altta avgift vid lägenhelsförmedling. Detta har lett till konsekvenser som ärsvära att motivera. Några exempel skall anföras. Den som får ett självägt småhus i kommunens ytterområdenbetalar avgift, ofta barnfamiljer med stor belalningsbörda. Äldre med ordnad ekonomi som säljer sitt hus och flyttar lill en central bosladsrältslägenhel slipper avgifter för förmedlingens tjänster. Många som stått i småhuskön vill byta äganderätten mot en marknära bostad med hyresrätt eller bostads rätt därför all det passar bättre. uppslår frågan om avgiften skall återbetalas trots att de erhåller en bostad som har ett störte . atlraktionsvärde än ex. ett mera ocentralt beläget radhus uppfört med äganderätt. Mänga medelålders planerar atl sälja sina småhus. De anmäler sig till lägenhetsförmedlingen för ny bostad. Ofta följer de lägenhelsutbu- det för att erhålla så bra bostad som möjligt. Även här är del svårt att motivera varför kommunen i detla fall inle kan la en avgift för sina tjänster. De hinder som finns för avgift vid lägenhelsförmedling bör därför undanröjas. De invändningar som kan resas mol sådana avgifter är främst praktiska. Ur bostadssocial synpunkt torde däremot en avgift om ex. /år sakna belydelse. Kommunerna bör alltså ges möjligheter atl hantera avgiftsfrågan på sådant sätt att inte vissa upplåtelseformer uteslu- tes. Ombudsmannen mot etniskdiskriminering Prop. Ombudsmannenmol etnisk diskriminering som inte anmodats eller beretts fillfälle all yttrasig över belänkandet ansluter sig lill vad anfört i sittremissyttrande under rubriken i samband medbostadsförmedlingsverksamhet, tredje stycket. åberopade yttrandet anför verket följande: "Äveni fall av olaga diskriminering enligt från fastighetsägares sidaförekommer del all avvisade bosladssökande får dåligt stöd hosbostadsförmedlingarna. Det finns dock också glädjande exempel på motsatsen.Konsumentverket vill i detta sammanhang understryka att samhälleliga mål ombefolkningssammansättning i olika bostadsområden inle får föranleda åtgärder istrid med diskrimineringslagsliftningen. Verket har utarbetat information päområdet i samråd med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och sänt den tillbl. a. kommunala konsumentvägledare som underlag för information fillallmänheten." 2 Särskilda synpunkter på förslaget till en ny lag omkommunal anvisningsrätt till bostadslägenheter