prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — innevarande budgetår för planeradkursverksamhet för nämndledamöter. När de nya nämnderna är utsedda bör centralaförsöksdjursnämnden anordna utbildning för ledamöterna för att säkra enkorrekt och snabb handläggning av ansökningarna. Jag kommer i det följande attta upp frågan om kostnaderna för utbildningen. 2.2Användning av köttmjöl i foder 1987/88: 93 Mitt förslag:Foder som används tiU andra djur än pälsdjur skall inte få innehålla köllmjölfrån självdöda djur eller från sjukligt förändrade delar från slaktade djur. Lantbruksstyrelsensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Lanlbmksstyrelsen föreslår dockinte något undanlag för foder till pälsdjur. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tUlstyrker lantbmksstyrelsens förslag. Samtidigtframhåller flera remissinstanser att det är viktigt att hanteringen avsjälvdöda djur sker på ett tillfredsställande sätt och så attsjukdomsövervakningen inte försämras. Skälenför mitt förslag: Enligt 3 § lagen (1985: 295) om foder gäUer bl. a. att ettfoder inte får ha en sådan sammansättning eller beskaffenhet i övrigt att detkan antas att det är skadligt eller annars otjänligt för djuret. Fodret fårinte heller vara sådant atl det gör livsmedel från djur som utfodrats medfodret skadligt eller otjänligt som människoföda. Hösten1985 uppmärksammades alt del vid tillverkningen av köllmjöl för foderändamålbl. a. användes självdöda djur. Lanlbmksstyrelsenutfärdade närmare föreskrifter för foder i en särskildkungörelse (LSFS 1985:35) om foder. Kungörelsen trädde i kraft den I januari1986 och i den föreskrevs alt köllmjöl och andra produkter från döda husdjurutom fisk inte fick användas som foder, om inte djuren genomgått besiktning. Iviss utsträckning har styrelsen därefter dispensvägen medgett att foder tillpälsdjur får innehålla sådant köttmjöl. debatt som uppstod ställde fodertillverkama omgående krav påatt självdöda djur inte skulle få ingå i köllmjöl. Slakteriorganisa-lionen hardock fortsalt att ta om hand självdöda djur på olika uppsamlingsplatser. Frånuppsamlingsplatserna transporteras djuren vidare för konvertering. Konverteringav självdöda djur sker endast på två platser i landet, iStenslorp och i . Del köllmjöl som framstäUs vid anläggningen i i huvudsak lUl . Mindre volymer säljs till svenskapälsdjursuppfödare eller används som jordförbättringsmedel. Föreden då de självdöda djuren kunde användas köttmjöl utaninskränkningar togs djuren om hand av slakterierna till låg eller ingen kostnadför djurägarna. Del nya förfarandet innebär att det numera kan kosta denenskilde djurägaren . att få ett störte djuromhändertaget. Följden av detta har blivit att Ullförseln av självdöda djur Ulluppsamlingsplatser och konverteringsanläggningar har minskat kraftigt och attnedgrävningen av självdöda djur har ökat. Ensärskild arbetsgmpp inom lanlbruksstyrelsen har analyserat de effekter somuppkommit följd av förbudet att använda självdöda djur till köllmjöl ifoder. Arbetsgmppen har avlämnat en . Arbetsgmppenhar genomfört bakteriologiska och kemiska analyser av költmjöletoch kommit den slutsatsen alt del inle finns stöd för ett Prop.1987/88: 93 anlagandeatt foder, som innehåller köttmjöl från självdöda djur, skulle varaskadligt eller otjänligt för djur. Därmed skulle enligt arbetsgruppen 3 § lagenom foder inte medge ett fortsalt förbud mol användningen av sådant Arbetsgmppen anser också atl det finns olägenheter med ettförbud både genom att ett störte antal djur tas om hand på ett olämpligt sättoch genom alt färte djur blir föremål för obdukUon. Lantbruksstyrelsenhar efter det all arbetsgmppen avlämnat sin rapport utfärdat ett antal nyakungörelser om foder för olika djurslag. Dessa författningar har ersatt dentidigare nämnda kungörelsen: De nya föreskrifterna upptar inte något förbudmot att använda köttmjöl från självdöda djur i foder. Lanlbruksstyrelsenhar med överlämnande av arbetsgruppens rapport i skrivelse till regeringenföreslagit att lagen om foder ändras så att den medger förbud mol foder sominnehåller produkter av självdöda djur. Lanlbmksstyrelsenhar som skäl för sitt.förslag framfört att del i frågor om bl. a. iivsmedelskvalitet,djurhållning och djurskydd numera ofta görs värderingar som är av etisk ochestetisk karaktär. När del kom till allmänhetens kännedom atl självdöda djuranvändes till framställning av köllmjöl blev reakUonen myckel stark. harockså andra kötlmjölsråvaror ifrågasatts. Det gäller t. ex. kött och organ sompå grund av sjukliga förändringar kasseras vid slakt. Dé industriförelag inomnäringen som sysslade med költmjölsframslällning reagerade mycket snabbt på opinionsyttringarnaoch slutade leverera köttfodermjöl från självdöda djur till svensk foderhandel.Avsikten är nu att i svensk fodertillverkning endast använda köllmjöl somframställts från helt okontroversiell råvara, företrädesvis från köttrester påstyckningsben ur normalslaktmaterial. Medhänsyn till den starka reaktion som uppkom mot köttmjöl av bl. a. självdödadjur anser lanlbmksstyrelsen alt del är angelägel all på eUska och estetiskagmnder förhindra användningen av sådant kötlmjöl i föder också ifortsättningen. Enligtlantbmksstyrelsens förslag skall produkter som härtör från självdöda däggdjureller fåglar eller från kasserade sjukliga förändringar på slaktade djur intefå ingå i foder. Fiskmjöl skall i den mån det är oskadligt däremot få användas.Något undanlag för foder pälsdjur föreslås inte. Lantbmksstyrelsensskrivelse har remissbehandlats. Remissyttranden' över skrivelsen har avgetts avsocialstyrelsen, , , statensjordbmksnämnd, , statens veterinärmedicinskaanstalt, . Föreningarna Djurens vännersriksorganisation. Nordiskasamfundet mol plågsamma djurförsök, , . Flertaletremissinstan-' ser är positiva till del föreslagna förbudet. Ävenjag anser att lagen om foder bör kompletteras med ett sådant förbud som lanlbmksstyrelsen föreslagit. Detta innebär bl. a. att förbudet inte skall omfatta fiskmjöl. Till skUlnad från lanlbmksstyrelsen anser jag dock alt förbudet inte bör omfatta foder för pälsdjur. De etiska och esteli- 84 ska värderingar som utgörgrund för ett förbud gör sig inle gällande med Prop. 1987/88:93 sammatyngd i fråga om foder sådana djur. Förbudetbör gälla användandet av foder som innehåller sådana produkter som det nu ärfråga om. Del innebär alt förbudet kommer att gälla också importerat foder. Detfår ankomma på lanlbmksstyrelsen att bestämma hur importkontrollen skall gåtill. Enligtöverenskommelse om tekniska handelshinder (TBT) inom saml beslul i EFTA: sråd rörande procedur för notifiering av tekniska föreskrifter föreliggerinformations- och konsullalionsskyldighet i fråga om tekniska föreskrifter somhar betydelse för den internationella handeln. I den mån SverigesinternaUonella förpliktelser så påkallar kommer.försläget till ändring avlagen om foder all notifieras genom kommerskollegiums försorg. Enfråga som måste lösas i samband med alt ett förbud införs är hur ettomhändertagande av självdöda djur i fortsättningen skall ske. Detfinns inga bestämmelser som reglerar hur omhändertagandel.skall gå . Den skyldighet som finns enligt renhållningslagen (1979:596) förkommunen alt svara för bortforsling m. m. av avfall avser bara hushållsavfall.Dit kan inle räknas djur som självdött i jordbmket. Medstöd av 6 § renhållningslagen kan regeringen föreskriva all också annat avfallän hushållsavfall skall forslas bort genom kommunens försorg. Ligger ansvaretför bortforslingen på kommunen får avfallet, enligt 7§ renhållningslagen, integrävas ned, komposteras eller på annat sätt slutligt omhändertas avfastighelsinnéhavaren. Arbetsgruppenkonstaterar i sin utredning all man inte funnit några allvarliga olägenheter avden ökade nedgrävningen av självdöda djur. På längre sikl bedöms dock vissamiljöproblem kunna uppstå i djurtäla regioner. Fleraremissinstanser ser emellertid betydligt allvarligare på konsekvenserna avökad nedgrävning. Det framhålls all del både från allmänhygie-nisk ochlivsmedelshygienisk synpunkt är ett problem att kadaver inle skickas tillkonverteringsanläggningar. Smitta kan spridas genom alt djurkropparna grävsned. Del framhålls vidare alt djuren är ett vikUgt obduktionsmaterial och attnedgrävning av djuren kan få iiegativa konsekvenser för landets smittskyddeftersom underlaget för sjukdomsövervakning minskar med minskadobdukUonsverksamhet. Ävenjag anser att det är otillfredsställande att ett förbud mot köllmjöl frånsjälvdöda djur får den effekten atl hedgrävningen av sådana djur ökar. Dettaskulle medföra alltför stora risker i olika avseenden bl. a. för miljön. Enligtmin mening bör en ökad uppsamling av djuren ske på frivillig väg genomslakteriernas försorg. som och har förklarat sig beredda altombesörja uppsamlingen av djuren. De merkostnader för omhändertagandet avdjuren som det föreslagna förbudet medför skall emellertid inle belasta denenskilde lantbmkaren. Kostnaden får i stället tas upp i samband medjordbruksprisöverläggningarna. 2.3Prisavdrag för anmärkningar vid veterinärbesiktning i samband med slakt m. m. Mittförslag: En lagändring skall göras som gör del möjligt att - på samma sätt somi fråga om slaktsvin kombinera en kommande hälsokontroll av nötkreatur med ensärskild avgift vid slakt av djur som inte omfattas av kontrollen. Mittställningstagande: Prisavdrag för anmärkningar vid veterinärbe-siklning vidslakt kommer atl ske i enlighet med en överenskommelse som jordbmksnämnden harträffat med branschorganisationerna och . I första hand bör erfarenheterna av detta frivilUga avdragssystemavvaktas innan ställning las om ett lagregleral avdrags- elleravgiftssystem bör införas. Bakgrund till mitt förslagoch mitt ställningstagande: Regeringen uppdrog åt statensjordbruksnämnd att komma in med förslag om kvalitetsbetalning inomjordbmksprisregleringen. I rapporten för bra matkvalitet som lämnadesi atl prisavdrag skulle införas för vissabesiktningsanmärkningar för nöt och svin i syfte att påskynda ansträngningarnaatl åstadkomma en god djurmiljö. inkom medpreciseringar i fråga om vilka besiktningsanmärkningar som bör föranledaavdrag, avdragens storlek saml system för avdrag. Jordbruksnämndenanser att följande anmärkningar vid veterinärbesiktningen bör kunna föranledaavdrag, nämligen - bölder på nöt och svin, - leverskador på nöt och svin, - ledinflammationer på nöt och svin, - smutsiga hudar på nöt och - sammanväxta brösthinnor på svin. Prisavdragsbeloppel börutgå från värdeminskning saml från slakteriets kostnader för hantering avslaktkropparna och för administration, vUkel innebär att avdragsbeloppel skallstanna inom slakteriet. Om avdraget inte geravsedd effekt bör del enligt jordbruksnämnden kunna kompletteras med ett ytterligareavdrag som bedöms tillräckligt högt för att reducera skadorna en önskvärdnivå. Detta innebär totalt ett högre avdragsbelopp än vad som motsvararslakteriernas kostnader. Endast den del av avdraget som motsvarar slakterielskostnader bör då stanna i slakteriet. Överskjutande del bör tillförasköttprisregleringen och kunna användas för gemensamma åtgärder inom branschen isyfte att förbättra djurhälsan. Också svansskador på svin, som inte minskarslakt-kroppens värde, bör kunna föranleda avdrag i ett sådant system; har nuträffat en överenskommelse med branschorganisationerna och . Enligt överenskommelsen skallorganisationerna genom avtal med sina medlemsföretag verka för atl företagenfr.o.m. lämparett system med avdrag som motsvarar slakteriernas kostnader. Jordbruksnämndenföreslår all detta system som inte kräver lagstöd skall fåUllämpas försöksvis fram den . Inför ett beslut rörande tidenefter den skall systemet utvärderas. Är parterna då ense böröverenskommelsen kunna förlängas. Visar det sig att systemet inte fungerarenUgl förväntningarna bör detta kunna ersättas av ett lagregleral systemmed sanktionsmöjlighet gentemot slakteriföretagen. visarsig att frekvensen skador inte minskar i önskad omfattning bör ett ytterligareavdrag, utöver det avdrag som motiveras av slakteriets koslna- der,då kunna införas. Underår 1987 har enligt lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m. m, en organiseradhälsokontroll för slaktsvin byggts upp. Slakteriförbundel är huvudman för dennahälsokontroll. Kontrollen gmndar sig på att slaktsvinsbesättningarnashälsotillstånd fortlöpande registreras av besikt-ningsvelerinären vidslakterierna som ett moment i köttbesiklningen. Informationen vidarebefordrastill hälsokontrollen. Enligt5 § lagen om kontroll av husdjur m. m. får regeringen, om det finns en hälsokontrollanordnad för slaktsvin, föreskriva all en avgift får tas ut vid slakt av svinfrån sådana besättningar som inle omfattas av konlroUen och i vilka sjukdomar isärskilt hög grad förekommer. Regeringen får överlåta åt innehavare av slakteriatt uppbära en avgift av den som lämnar svinen tiU slakt, Lanlbmksstyrelsenhar i en framställning hemställt att regeringen bemyndigarlantbruksstyrelsen att meddela föreskrifter om att sådan avgift får tas ut. Skälenför mitt förslag och mitt ställningstagande: För att få belyst hurjordbmksnämndens resp, lantbmksstyrelsens förslag förhåller sig till varandraoch vilka konsekvenser resp. förslag skulle få, har synpunkter på förslagengenom en muntlig utfrågning men också skriflUgen inhämtats frånlanlbmksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd, Sverigeslantbruksuniversitet, statens veterinärmedicinska anstalt. , , , och . Enbred majoritet av de tillfrågade myndigheterna och organisationerna anser altkostnadsmoUverade prisavdrag är väl förenliga med lantbruksstyrelsens förslagtiU regeringen. Det råder enighet om atl branschöverenskommelsen är tiUräckligtlångtgående med hänsyn till nuvarande kunskaper och erfarenheter vad gällersambandet mellan djurmiljö och uppvisade slaktskador. Samtliga tillfrågadeinstanser motsätter sig ett längre gående system med avdragsbelopp som inte ärkostnadsmoUverade. I huvudsak tre skäl anförs för denna ståndpunkt. Ettav skälen som anförs är att det inte finns tillräckligt med kunskap och erfarenhet på området. Orsakssammanhangen när del gäller djurmiljö och hälsa är ofta mycket komplicerade. En dålig djurmiljö behöver inte sätta några spår i en djurkropp medan en exemplariskt skött besättning inte utgör någon garanU mol sjukdomar och skador. Det är därför i hög grad osäkert om ett system med ej kostnadsbetingade avdrag kan tillämpas rättvist. Väsentliga rättssäkerhetsaspekter skulle därför kun- 87 na komma att åsidosättas. Detandra skälet som anförs för att inte gå längre än UU ett kostnadsmo- Prop.1987/88: 93 tiverat avdrag är att det inte finns en adekvatrådgivning till djurägarna. Enligt de tillfrågade instanserna bör maninle ha ett ekonomiskt bestraffningssystem så länge del inte finns någon hjälpalt erbjuda.- Dettredje skälet som myndigheterna och organisationerna anger är att ejkostnadsrelaterade avdrag skulle minska motivet för djurägarna all kvarstå ieller ansluta sig UU den hälsokontroU som finns anordnad för slaktsvin. Mångamöjligheter finns att förbättra omsorgen om djuren. Syftet med jordbmksnämndens förslag är just atl påskynda ansträngningarna att åstadkomma en god djurmiljö. God omsorg om djuren bör medföra friskare djur och därmed högre köttkvalitet vilket i sin lur bör leda till ökad konsumtion samt ett bättre ekonomiskt utbyte för uppfödarna. alltsåett samband mellan omsorg om djuren, köttkvalitet och ekonomi. Dehittills vunna efarenhelema av hälsokontrollen för slaktsvin är goda. Jag haringen erinran mol lantbmksstyrelsens begäran om ett bemyndigande som gör detmöjligt för styrelsen att meddela föreskrifter om en särskild avgift fördjurägare som slår utanför kontrollen och som även har en hög sjukdomsfrekvensbland sina djur. Jag avser därför att återkomma till regeringen i denna fråga.De möjhgheter som hälsokontrollen inrymmer är emellertid inte tillräckliga.Dessutom omfattar hälsokontrollen endast slaktsvin. Någon motsvarighet finnsännu inte för nötkreatur. Detär mol denna bakgmnd myckel tillfredsställande att del har träffats enöverenskommelse mellan kötlbranschen och jordbruksnämnden om prisavdrag föranmärkningar vid veterinärbesiktning. talet är enligtuppgift nästan 100-procentig. Avtalet visar all branschen är . beredd all taansvar för djurens skötsel och miljö.. Överenskommelsen innebär inte oväsenUigaförbättringar. Flertalet slakterier gjorde visserligen även tidigareprisavdrag. De motsvarade dock vanligen endast delvis slakteriets kostnader,varför nivån på avdragen var avsevärt lägre än enligt avtalet. Avdragen vardessutom inle enheUiga. De användes tidigare också som ett konkurtensmedel mellanslakterierna. Slakterier som var angelägna om att behålla eller få nyaleverantörer avstod från' att göra avdrag mot den enskilde producenten för atti stället fördela kostnaden jämnt mot samtliga producenter. Detta kunde alltsåinnebära att lantbmkaren fick lika mycket betalt för sin gris oberoende av omden var helt skadefri eller om den hade vissa skador. Eftersom prisavdragenenligt avtalet skaU riktas mot producenten kommer uppfödare med friska djur attgynnas på bekostnad av djurägare med sjuka djur. En effekt av systemet blirockså att betalningsförmågan för friska djur höjs. Framför allt stimulerarsystemet uppfödarna till att ta itu med de faktorer som kan ge skador ellerdefekter. Jordbruksnämndenhar lagt fram ett förslag till ett författningsreglerat avdragssyslem som skulle innebära att en sankUonsavgift tas ut vid leve rans av skadade djur. Genom den samförståndslösning som jordbmks nämnden träffat med branschen har fömtsättningarna för ett sådant syslem delvis förändrats. Jag har redan framhållit att jag ser det som mycket positivt att branschen på det här sättet friviUigt är beredd att verka för en utveckling mot en bättre djurmiljö. Om man kan uppnå ett Uka bra resultat i ett frivilligt system som i ett tvingande system byggt på föreskrifter såär . det förta givetvis attföredra. Ett ändamålsenligt utformat avtal och en i Prop. 1987/88:93 nulägetposiUv inställning är emellertid inte tillräckligt för att goda resultat skalluppnås. För detta krävs också alt viljan att leva upp avtalsinnehållet ärgod även fortsättningsvis . Det är självfaUet av störstavikt alt slakterierna iakttar det avtal som man har med sin branschorganisationoch inte, t. ex. i en situation då del råder brist på slaktdjur, skaffar sigkonkurtensfördelar genom att underlåta att göra de avtalade prisavdragen. och livsmedelsverket har emellertid ett ansvar förtillämpningen, jordbmksnämnden inte bara som avtalspart utan även somkontrollant av att avtalet efterlevs och livsmedelsverket för att tiUämpningenblir enhetlig och därmed rättvis. Jag vill också peka på vikten av atl dessamyndigheter konUnueriigt och uppmärksamt följer tillämpningen av avtalet samtatl tillämpningen utvärderas. Omdet emellertid mot förmodan visar sig att överenskommelsen blir ettbristfälligt styrinstrument när det gäller att förbättra djurhållningen, kommerjag att ompröva mitt ställningstagande och i stäUet verka för en tvingandereglering. Närdel gäller jordbmksnämndens förslag att införa bestämmelser som gör det möjligtatt göra avdrag för ej kostnadsrelaterade slaktskador, i realiteten ensanktionsavgift, vill jag säga följande. De farhågor som finns när det gällersvårigheterna atl bedöma samband mellan dålig djurmiljö och skador pådjurkroppar bör kunna undanröjas genom ökad kunskap om sambanden. Närdet gäller vissa skador, t.ex. smutsiga hudar, torde, sambandet redan i dagvara helt klart. Ett forsknings- och utvecklingsarbete pågår i fråga omproduktionsformernas förhållande till djurens hälsa. Sådan verksamhet bedrivsbl. a. vid lantbmksuniversiletet och inom ramen för skogs- och jordbruketsforskningsråds program för nya produkUonsformer. Också inom föreningsrörelsensker ett utvecklingsarbete. Det är angeläget att denna kunskapsuppbyggnadintensifieras. Jag har dock tagit intryck av vad som anförts när det gäller depåstådda riskerna för olikartad tillämpning och bristande rättssäkerhet.Bestämmelser med så väsenlHga brister skulle inte leda till önskade mål. Riskenär tvärtom stor för att de skulle motverka sitt syfte. Jag är därför inleberedd alt nu föreslå bestämmelser om ett prisavdrag som innebär tar ta ut en avgift för ej kostnadsrelaterade slaktskador. Jag vill emellertid passapå att ta upp en annan fråga som har samband med prisavdragsfrågan. Jag har i det föregående nämnt alt det för nötkrea tur inte finns någon motsvarighet den organiserade hälsokontrollen för slaktsvin. Med hänsyn till de goda erfarenheter som finns av hälsokontrol len för slaktsvin anser jag det vara myckel angeläget all vi kan fä en liknande hälsokontroU för nötkreatur. Enligt vad jag har erfarit pågår också ett arbete inom lanlbmksstyrelsen för att få stånd en sådan kontroll. Därmed aktualiseras frågan om inte ett lagstöd bör införas som gör del möjligt för regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, lanlbmksstyrelsen atl, på motsvarande sätt som gäller för slaktsvin, vid slakt av nötkreatur la ut en avgift frän sådana besättningar som inte omfattas av kontrollen och i vilka sjukdomar förekommer i särskilt hög grad. Ett sådant styrmedel för alt främja anslutningen hälsokontrollen 89 kankomma atl behövas också när det gäller nötkreatur. Enligt min mening Prop.1987/88:93 är det angeläget att vi vidtar de förberedelser som behövs för atten avgiftsskyldighet skall kunna tillämpas även på nötsidan utan onödigadröjsmål. Jag föreslår därför att det bemyndigande som finns i 5 § lagen (1985:342) om kontroU av husdjur m. m. vidgas att gälla också nötkreatur. Ienlighet med del anförda har inom jordbmksdepartementel upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1985:295) om foder, 2. lag om ändring i lagen (1985: 342) om kontroll av husdjur m. m. Lagförslagenär av sådan karaktär att de i och för sig faller inom området Förslagen är emeUertid av sådan beskaffenhet attlagrådets yttrande enligt min mening skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår dels att 1, antade av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna änd ringar, delsatt anta inom upprättade förslag till 2, lagom ändring i lagen (1985:295) om foder, 3, lagom ändring i lagen (1985: 342) om kontroll av husdjur m, m. Vidare hemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om organisationen av den etiska prövningen av djurförsök ochom prisavdrag för anmärkningar vid veterinärbesiktning vid slakt. 5 Anslagsfrågor för /89 1987/88:100 (bil, 11 s. 68) har regeringen under anslagsmbriken Bidragtill djurskyddsfrämjande åtgärder föreslagit att , i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /89 beräknar ett reservaUonsanslagav . Jag anhåller att nu få anmäla denna fråga. NIONDE HUVUDTITELN Prop- 1987/88:93 F. LIVSMEDELSKONTROLL M. Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Underanslaget anvisas medel för att bestrida kostnaderna för prövning fråndjurskyddssynpunkl av nya djurhållningsmetoder, inredningsdetaljer m. m, istallar och kostnader för arvode till ledamöter i de djurförsöksetiskanämnderna samt för viss verksamhet på försöksdjursområdel. Medreservation för de förändringar som kan följa av de utredningsförslag som harlämnats föreslår styrelsen en oförändrad anslagstilldelning. Pris- och löneomräkning . Nämnden föreslår en ökning av medelsanvisningen med . avser ökade insatser inom området alternaUva och kompletterandemetoder till djurförsök och . avser ökade medel för atl förfina,reducera och effektivisera försöksdjursanvändningen saml . avser ökademedel för ulbUdning och information för vidareutveckling av hälsoinvenleringaroch förstärkning av nämndens kansliresurser. Jaghar i det föregående föreslagit bl. a. en förstärkning av centrala försöksdjursnämndenskansli. De medel som anvisats till lanlbmksstyrelsen för finansiering av detför de regionala djurförsökseliska nämnderna gemensamma sekretariatet böranvisas till centrala försöksdjursnämnden. Medlen bör via centralaförsöksdjursnämnden utbetalas till de djurförsöksetiska nämnderna.