prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:31 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen redovisas efter hörande av kyrkomötet regeringens förslag tillreformer med anledning av förslag års kyrkokommitté ochkyrkoförfaltningsutredningen. Kompetensfördelningenmellan församlingar och pastoral ändras så att ansvaret för alla merakostnadskrävande församlingsangelägenheter -underhåll av fast egendom, skötselnav begravningsplatser, personal -läggs på pastoraten. Obligatoriskastiftssamfälligheter bildas med kompelens all sköta vissa för stiftelsförsamlingar gemensamma angelägenheter. Stiftsfullmäktige väljer enstiftsstyrelse. Den får överta förvaltningsuppgifter från bl.a. domkapitlet.Biskopen är självskriven ordförande. Domkapitlen behålls för ärenden rörandekyrkans lära och del kyrkliga ämbetet. Lekmannale-damöterna i väljsav stiftsfullmäktige. En obligatorisk nämnd hos stiftssamfälligheten egendomsnämnden ersätter de nuvarande stifts- och boställsnämnderna och övertarderas uppgifter. Stiftssamfälligheten skall hålla stiftsorganen med eltgemensamt kansli. Rättenatl besluta om ändringar i församlingsindelningen och pastorats-indelningen m.m. delegeras till kammarkollegiet respektive de nya stiftsstyrelserna. De senarefår också besluta om samfällighetsbildning och ändringar ikontraktsindelningen. Denpräsleriiga tjänsteorganisationen förenklas. Prästvalen ersätts av tillsättninggenom kyrkorådet eller - i flerförsamlingspastorat en lillsättningsnämnd,sedan prövat de sökandes behörighet och yttrat sig över de sökande.Domkapitlens s. k. tredjegångslillsältning av kyrkoherdar behålls. Flertaletarbetsgivarfunktioner för prästerna flyttas över 1 1987/88. från domkapitlen till denya stiftsstyrelserna, som också får besluta om Prop. 1987/88: 31inrättande av prästtjänster i pastoraten. Inrättande av tjänster som stiftsochkontraklsadjunkter beslutas av . Regeringenfastställer en ram för antalet prästtjänster i rikel. Centralstyrelsenbestämmer del totala antalet prästtjänster i varje stift. Statenskostnader för domkapitlen upphör. Kyrkofonden lämnar allmänl uljämningsbidraglill pastorat och samfälligheter. Församlingarna i flerförsamlingspastorat fårinte längre rätl till sådant bidrag. Sfiftsbidrag ur kyrkofonden skall utgåtill stiftskansliernas verksamhel m. m. Ur fonden kan också betalas dels sådantbidrag som sliflsstyrelsen kan dela ut fill pastoral och kyrkliga samfällighetermed särskilda behov av stöd för sin verksamhet, dels bidrag till underhåll avkulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnader. Normgivningeni fråga om det kyrkliga ämbetet förs över lill kyrkomötets kompetensområde. Domkapitlensoch för biskopar beslut i frågor om atl skilja någon från delkyrkliga ämbetet eller om alt förklara någon obehörig att utövaämbetet får överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. Reformerna,som medför ändringar i bl.a. regeringsformen och lagen (1982:942) om , avses träda i kraft . Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs atl punkterna 9, 10 och 12övergångsbestämmelserna till regeringsformen' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma säll somhuvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande avkyrkomötet inhämtas. Föreskrifter om medlemskap i meddelas genomlag, som stiftas av med samtycke av kyrkomötet. Grundläggande föreskrifter om prästerUga tjänster isvenska kyrkan och om stiftsmyndigheter saml andra föreskrifter om kyrkomötetän som avses i första stycket meddelas i lagen om eller i annanlag som stiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gällergrundläggande föreskrifter om organisationen av myndigheter under kyrkomötetoch om den kyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet.Föreskrifter som innebär ändring av del ändamål för vilkel den kyrkligaegendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas på samma säll somlagen om . I fråga om ändring eller upphävand styckena gäller vad somär föreskrivet om prästtjänster i och om biskopar och domkapitelsamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas ilagen om eller i annan lag som stiftas av efteryttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter omorganisationen av myndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom somär avsedd för verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring avdet ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genomlag, som stiftas pä samma sätl som lagen om . e av lag som avses i första-tredje om stiftande av sådanlag. Kyrkomötet fär med slöd av föreskrifter i lagen om genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: böcker, sakrament,gudstjänst och övriga handlingar, kollekler, central verksamhet för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni, kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. ' Regeringsformen omtryckt 1985:866. lära, del kyrkliga ämbetet, böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar, kollekler. central verksamhel för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni. Bemyndigar kyrkomötet alt meddela föreskrifteri elt visst ämne, kan därvid medge alt kyrkomötet genom kyrkligkungörelse överiåter ål myndigheter under kyrkomötet all i sådan kungörelsemeddela bestämmelser i ämnet. I fråga om böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar saml kollekler kanriksdagen också medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter ålstiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter att meddela bestämmelser. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Bemyndigarriksdagen kyrkomötet alt meddela föreskrifter i etl visst ämne, kan riksdagendärvid medge alt kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt myndigheterunder kyrkomötet alt i sådan kungörelse meddela bestämmelser i ämnet. I frågaom böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar saml kollekler kan också medge atl kyrkomötet genomkyrklig kungörelse överiåter åt domkapitel, kyrkliga kommuner ellerkyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddela bestämmelser. Riksdagenkan i lagen om meddela föreskrifter i de ämnen som anges iförsta stycket. gäller även om kyrkomötet har bemyndigats all beslutaföreskrifter i ämnet. Regeringen får inle besluta föreskrifter i dessa ämnen. Närregeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning,utövning av prästämbetet, befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan, skallföredraganden tillhöra . Närregeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvärd ellerreligionsundervisning, utövande av prästämbetet eller prästtjänster,befordran, ämbetsansvar eller tjänsteansvar inom kyrkan, skall föredragandentillhöra . Denna lag träder i kraft den . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1982: 942) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:942) omsvenska kyrkan dels att 7 § skall ha följande lydelse, dels atl det i lagen skall införas sju nya paragrafer,12-18 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§' Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, I. lära, 2. böcker, 2. det kyrkliga ämbetet, 3. sakrament, 3. svenska kyrkansböcker, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekler, 4. sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 5. central verksamhel för evange- 5. kollekler, lisation, mission och övrigt ullands- arbete saml diakoni, 6. kyrkomötets arbetssätt samt 6. central verksamhel förevange- verksamheten hos myndigheter un- lisation, mission och övrigt utlands- der kyrkomötet. arbete saml diakoni, 7. kyrkomötets arbetssätt saml verksamheten hosmyndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åtsvenska kyrkans centralstyrelse atl i sådan kungörelse meddela föreskrifter omkollekler. Kyrkomötet får också genom kyrklig kungörelse överlåta åtdomkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter allmeddela föreskrifter om böcker, sakrament,gudstjänst och övriga handlingar samt kollekler. 12 § Frågorom en prästkandidats inträde i det kyrkliga ämbetet prövas av i detstift där kandidaten söker en anställning som präst. I andra fad prövasfrågorna av i det stift där kandidaten är kyrkobokförd eller, omhan inte är kyrkobokförd inom rikel, av i stift. 13 § Enpräst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har blivit avskedad från sinanställning som präst, kan skiljas från prästämbetet eder , sominte överstiger , förklaras obehörig atl utöva detta. Detsamma gäller förden präst, som inte innehar eller uppehåller en prästtjänst och som på grund avsitt levnadssätt eller annars har i avsevärd mån skadat det anseende en prästbör ha. 14 § Enpräst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har ålagts diciplinpåföljd,kan förklaras obehörig att utöva prästämbetet , ' Senaste lydelse 1985:868. Föreslagen lydelse Prop. som inte överstiger , om han i anslutning till domeneller beslutet på grund av sin sinnesbeskaffenhet har erhållit tjänstledighet.Under tiden får han inte utöva sin tjänst. Detsamma gäller för den präst sominnehar eller uppehåller en prästtjänst och som genom lagakraftägande domfunnits ha begått brott. En präst kan även förklaras obehörig att utövaprästämbetet då han är avslängd från sin anställning som präst. 15 § Enpräst som har övergett lära skall skiljas från prästämbetet.Den som innehar en anställning .som präst får dock skiljas från ämbetet förstsedan han har slutat sin anställning. 16 § Frågorom att skilja någon från det kyrkliga ämbetet ellerför förklara denneobehörig atl utöva ämbetet prövas enligt följande: 2. andrapräster än biskopar a) präster som är kyrkobokförda i präster somär anställda i etl i det stift där prästenstift har sin anstädning präster somtjänstgör i svensk domkaphlet i i utlandet präster somär anställda inom domkapdlet i stiftSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet eller av styrelsen för i ullandel övrigapräster i det stift där prästen b) präster som inte är kyrkobok- i stift förda i 17 § och för biskopar beslutI ärenden enligl 16 § gäller . Besluten får överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd.Besvärsnämndens beslut får inle överklagas. 18 § Domkapitlen skall se tid all den för svenska kyrkangällande ordningen med avseende på lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarna. Domkapitlen skad vidare ha tillsyn över hur innehavarna av del kyrkliga ämbetet förvaltar detta och efterlever sina angivna vigningslöflen. Ytterligare föreskrifter om domkapitlen och derasuppgifter finns i lag eller annan författning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs atl 47 och 48 §§ lagen (1982:943) omkyrkomötet' skall ha följande lydelse. Besvärsnämndenbestår av en ordförande, som skall vara eller ha varil ordinarie domare, ochfyra inom kyrkomötet valda ledamöter. Ordföranden väljs särskill. För ordföranden skall finnas en ersättare. Vad somföreskrivs om ordföranden gäller också ersättaren. För övriga ledamöter skallinom kyrkomötet ulses lika många ersättare. Besvärsnämndenbestår av en ordförande och en vice ordförande, som skall vara eller ha varilordinarie domare, och fyra övriga ledamöter. Ordföranden och vice ordförandenväljs särskilt. För de övriga ledamöterna skall utses lika många ersättare. Endastden som är medlem av och är myndig får vara ledamot ellerersättare. 48§3 är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöterär närvarande. En ledamot eller ersättare i nämnden får handlägga vissa slag avärenden i den utsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit. Om detframkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning till-lämpas föreskrifternai 16 kap. om omröstning i tvistemål. Om delframkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning till-lämpas föreskrifternai 16 kap. om omröstning i tvistemål. Bestämmelserna i 29 kap.rättegångsbalken om omröstning i brottmål skall dock tillämpas i frågor om altskilja någon från det kyrkliga ämbetet eller om att förklara någonobehörig alt utöva ämbetet. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1985:892. Senaste lydelse 1985:892. 'Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:5 föreslagna lydelsen. 4 Förslagtill Prop. Härigenom föreskrivs följande. 1 § I varje stift skall det finnas ett domkapitel. skall ulföra de uppgifter som enligt lagen(1982:942) om eller annan författning ankommer på det. 2 § beslår av följande ledamöter: 1. biskopen somordförande, 2. domprosteneller, där det inte finns någon domprost, en av regeringen i sänderbland stiftels kyrkoherdar förordnad ledamot som vice ordförande, 3. en präst valdav stiftets präster, 4. tre lekmänvalda av stiftsfullmäktige. För ledamöterna enligt första stycket 3 och 4 skall detfinnas lika många suppleanter. De utses på samma säll som ledamöterna. Vid handläggning av de ärenden om del kyrkliga ämbetet somenligt 16 § lagen (1982:942) om ankommer på , skalldess sekreterare ingå som ledamot. 3 § För skall det finnas en sekreterare.Stiftsstyrelsen för ordnar sekreteraren efter yttrande av . Behörig att vara sekreterare är den som ärmedlem av och har avlagt juris kandidatexamen ellerjuristexamen. Personal och lokaler m. m. 4 § Stiftssamfälligheten skall tillhandahålla domkapitletsekreteraren och annan personal, kontorslokaler, inventarier, materiel saml detsom i övrigt behövs för att skall kunna fullgöra sina uppgifter. 5 § Valbar fill prästledamot eller suppleant för denneär den som innehar en anställning som präst inom stiftet. Valbar till lekmannaledamol eller suppleant för denne ärden som är kyrkobokförd inom stiftet, är medlem av och som ärmyndig på valdagen. Om en ledamot eller suppleant inle längre är valbar,upphör hans uppdrag genast. Valet av prästledamot och suppleant för denne 6 § Rösträtt vid val av präslledamot och suppleant fördenne har den präst som innehar en anställning som präst inom stiftetoch som är behörig Prop. 1987/88: 31 atl utöva prästämbetet. I § Valet av prästledamoten och dennes suppleant gällerför en lid av räknat året valet har skell. Valet sker vid möte med stiftets präster inför biskopen som valförrättare. Kan inte möte med stiftets präster sammankallas före en valperiods utgång, får valet förrättas på det sätt som anges i andra stycket. Om ledamoten eller suppleanten avgår undertjänslgöringsfiden och mer än återstår av denna, skall fyllnadsvalförrättas för den återstående fiden. Valet förrättas kontraktsvis medkontraktsprosten som valförtällare. 8 § Tid och plats för valet beslutas av domkapitlet.Kungörelsen om beslutet skall i god lid före valet tillställas de röstberättigade genom kon traktsprostarna. 9 § Valet sker med slutna sedlar. Vid lika röstetal avgörsutgången av valet genom lottning. 10 § Röstberättigad som är förhindrad att personligennärvara vid valet får sända in sina valsedlar till valförrätlaren i slutna kuvert. Kuverten skall förses med egenhändigt undertecknad, av två vittnen styrkt påskrift om innehållet. Valsedlarna för valet av ledamoten respektive suppleanten skall läggas i olika kuvert. De insända kuverten öppnas vid valförrättningen.Valsedlarna tas ut, utan att läsas, och blandas med de valsedlar som lämnatspersonligen vid valtillfället. Sedan räknas rösterna samman. II § Protokoll skall föras över valet. I detta angesvilka röstberättigade som lämnat sina valsedlar personligen vid vallillfället och vilka som sänt in sina valsedlar. Protokollet justeras samt skrivs under av valförrätlaren och minst två röstberättigade. Det skall sändas till domkapit let. 12 § När valet förrättas på möte med stiftetspräster, tillkännager valför rätlaren valets utgång efter det atl rösterna har räknats samman. Om valet förrättas kontraklsvis, skall räkna samman rösterna på den dag som angetts i kungörelsen om valet och tillkännage valels utgång genom anslag. Genom tillkännagivandet är valet avslutat. 13 § Valsedlar och annal valmalerial skall förvaraspå betryggande säll lill dess alt valet har vunnit laga kraft. Valet av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa Prop. 14 § Stiftsfullmäktige skall efter sinvalperiods början förrätta val av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa. Valet gäller lill dess all stiftsfullmäktige förrättar nytt val under sin näsla valperiod. Om en ledamot eller suppleant avgår undertjänstgöringstiden och mer än återstår av denna, skall fyllnadsvalförrättas för den återstående fiden. 15 § Valet skall ske på samma sätl som val avledamöter i stiftsstyrelsen. Om suppleanterna inle väljs proportionelll, skall del vid valet även bestämmasi vilken ordning de skall inkallas lill tjänstgöring. 16 § Sedan protokollet över valet har justeratsskall det sän das till . Hur man överklagar valen 17 § Val av präsfiedamot och suppleant för dennefår överklagas hos kammarrätten. Skrivelsen med överklagandet skall ges in lill efter del all valet avslutades. skall infordra valförrällarens förklaring överöverklagandet samt valsedlar och övriga valhandlingar. skall sändadessa handlingar och överklagandet med egel yltrande till kammarrätten. Bestämmelsernai 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall inletillämpas. Kammarrätten prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in irätt tid. Den som har valls lill präslledamot utövar sitt uppdragutan hinder av atl valet har överklagats. Om valet ändras, skall den nya ledamoteninta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som har sagls omledamot gäller också för suppleant. Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagengäller inle beslut som avses i denna paragraf. 18 § Val av lekmannaledamöter och suppleanter fördessa får överklagas enligt 13 kap. församlingslagen (1988: 000). 19 § När biskopen är förhindrad att utöva sintjänst eller när biskops tjänsten är ledig får 1. utsekontraktsprostar och vikarier för dessa, 2. besluta om vemsom skall fullgöra de uppgifter som biskopen får lämna över till annan, 3. anlita annanbiskop för prästvigning och de övriga ämbetsuppgifler som måste fullgöras avbiskop. 20 § I skall det finnas etthovkonsistorium. Detta skall ha samma befogenheter med avseende på hovförsamlingen som domkapitlen har mol församlingarna. 21 § Hovkonsistorietbestår av följande ledamöter: . 1. överhovpredikanten somordförande, 2. de ordinarie hovpredikanterna, 3. två lekmän utsedda av konungenefter förslag av hovförsamlingens kyrkostämma. Förlekmannaledamöterna skall på samma sätt utses lika många suppleanter. Denna lag träder i kraft den 1juli 1989. Kungl.Maj:ts instruktion , varefter dess consistorium aulicum vid dedär förefallande ärender skall hava sig att rätta, samt lagen (1936: 567) omdomkapitel. Uppdraget för prästledamöteroch suppleanter för dessa som har utsetts enligl äldre bestämmelser gäller tilloch med utgången av sjätte årel efter valet. Uppdraget för lekmannaledamöteroch suppleanter för dessa som har utsetts enligt äldre bestämmelser upphör närstiftsfullmäktige har valt lekmannaledamöter och suppleanter enligl de nyabestämmelserna och valet har vunnit laga kraft. 5Förslag till Prop. 1 § Genom kyrkofonden skallkostnader för verksamhet fördelas enligl bestämmelserna i dennalag. 2 § Vad som i denna lag sägs ompastorat skall tillämpas på 1. lerritoriella pastorat, 2. pastoratssamfälligheter, 3. flerpasloraissamfälligheter. Regeringenfår förordna atl lagen skall tillämpas också på icke-territoriella pastorat. 3 § I lagen avses med bidragsårdet år under vilket bidrag betalas ut enligt 13-18 §§, skatteunderlagantalet skallekronor enligt taxeringsnämnds beslut om taxering lill kommunalinkomstskall årel före bidragsäret, minskal med del anlal skallekronor som harpåförts andra skattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576)om statlig inkomstskatt, skattekraftskatteunderlaget per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsåret, medelskatlekraftskalleunderiaget för riket per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsäret. Statistiskacentralbyrån fastställer medelskattekraflen året förebidragsäret. 4 § För kyrkofonden skall del finnas en styrelse. Denna skall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Ordförandenoch tre av de övriga ledamöterna ulses av regeringen. Treledamöter utses av kyrkomötet. Dessa ledamöter väljs för kyrkomötets valperiodsnarast efter valperiodens början. Valet gäller till dess att kyrkomötetförrättar nytt val under nästa valperiod. Förstyrelsens ledamöter skall del finnas lika många ersättare. De utses på sammasätl som ledamöterna. 5 § Regeringen får meddela föreskrifter om förvaltningen av kyrkofon den. 6 § Till kyrkofonden betalas 1. allmän och särskild kyrkoavgiftenligl 10-12 §§, 2. statsbidrag som beviljas förändamålet. Tillkyrkofonden skall även föras avkastning och ersättning från fondens tillgångaroch från andra kapitaltillgångar enligt regeringens bestämmande. 7 § Om det behövs får kyrkofonden ta upp lån i den omfattning som 12 regeringen bestämmer. Hur kyrkofondens medel används Prop. 8 § Ur kyrkofonden betalas 1. allmänl ochextra utjämningsbidrag enligl 13-16 §§, 2. stiftsbidragoch kyrkobyggnadsbidrag enligl 17-18 §§, 3. kostnader föravlöningsförmåner till biskopar och sådana präster som är anställda i desvenska utlandsförsamlingarna, 4. kostnader förpensionsförmåner till präster eller efterlevande till präster enligtföreskrifter som regeringen meddelar eller enligt avtal samt förförsäkringsförmåner som enligt statlig grupplivförsäkring utgår för prästereller andra kyrkomusiker än skolkantorer, 5. kostnader förkyrkomötet och dess myndigheter enligt regeringens bestämmande, 6. kostnader förarvoden och annan ersättning till ledamöter och suppleanter i domkapitlenenligl regeringens bestämmande, 7. förvaltningskostnader enligl regeringensbestämmande för ärke biskopsämbetet och departement eller myndigheter där kyrkliga frågor handläggs, 8. kostnader förverksamhet, som bedrivs av stiftelse för rikskyrkligverksamhel, enligt regeringens bestämmande, 9. andra kostnaderför kyrkliga ändamål enligt regeringens bestämmande, 10. kostnader för kyrkofondsstyrelsens kansli ochkyrkofondens förvalt ning i övrigt. 9 § Ur kyrkofonden får lån lämnas för åtgärder som syftartill alt rationa lisera driften av löneboställen eller präsllönefondsfasligheler. Lån får ock så lämnas för förvärv av jordbruksfastighet som löneboslälle eller prästlö- nefondsfastighel, om förvärvet syftar till en rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet i stiftet. Lån fär också lämnas om ett löneboställe eller enpräsllönefondsfastig-het skall belastas med kostnader till följd avfastighelsbildningsförrällning eller företag enligl lagen (1939:608) omenskilda vägar, anläggningslagen (1973:1149) eller vaftenlagen (1983: 291). Regeringen får meddela föreskrifter om lån ur kyrkofonden. 10 § Pastoratenskall betala allmän kyrkoavgift lill kyrkofonden. Avgiften beräknas påskalleunderiaget och är per skallekrona. 11 § Vidberäkningen av den allmänna kyrkoavgiften enligt 10 § skall det antalskattekronor som hänför sig till personer som inte är medlemmar av minskas . 12 § Pastorat som har lönetillgångar skall varje årockså betala särskild kyrkoavgift lill kyrkofonden. Pastoratens lönelillgångar är löneboställen och prästlönefonder saml andelar i präsUönejordsfonder och präsllöne fondsfasligheler. 1. föregendom som taxeras enligt fastighelslaxeringslagen (1979:1152) lill av taxeringsvärdet, ]3 2. för aktier och andelar iaktiefonder lill av marknadsvar- Prop. 1987/88: 31 del, 3. för obligationer, förlagsbevis ochkonvertibla skuldebrev till av marknadsvärdet, 4. för bankmedel och andrafordringar till av det nominella värdet. Tillden del taxeringsvärdet enligl andra stycket 1 beslår av skogsbruksvärde skalli stället för vad som där sägs gälla att avgiften skall beräknas till sexprocent av skogsbruksvärdel.