prop · GB03108 · 1987-12-31 00:00:00 — En fråga som inte närmare synes ha övervägts är humvida ett tillfreds ställande skydd för aktieägaren föreligger vid ett dataintrång som leder till en rättsförlust av en art som inte kan hänföras till rättsförlust till följd av ' godtrosförvärv och skadestånd inte heller kan erhållasfrån den lill intrång et skyldige. 63 § Prop. Även såvitt gäller denna paragrafs utformning vill vihänvisa till del ovan ° nämnda yttrandet av . I t. ex. ett fall där ettkontoförande institut såväl företagit som rättat en registreringsåtgärd, vilkensåledes aldrig kommer inför VPC:s bedömning, har vi svårt att se varför VPCinte uttryckligen skall tillerkännas en regressrätt gentemot de kontoförandeinstituten. F.ö. synes oss gränsen mellan förevarande paragraf och 62 § varaflytande såvitt gäller just rättelsefallen. Även i fall av omprövning, där VPC:sbeslut får ett nytt innehåll t. ex. på grund av att VPC gör en annan bedömningän det kontoförande institutet eller till följd av att nya omständigheter hartillkommit, torde en förlust i vissa fall böra föras tillbaka helt eller delvispå del kontoförande insfitutet. Beträffande regressrättens utformning hänvisastill det under 62 § sagda. Vi menar också att man uttryckligen bör slå fast att enregressrätt skall tillkomma VPC gentemot en uppgiftslämnare som vållat ellermedverkat till att förlust, som omfattas av denna paragraf har uppkommit. En sådanregressrätt torde visserligen följa av allmänna skadeståndsrättsliga principermen bör uttryckligen slås fas. I motiven till paragrafen bör för tydlighets skull nämnasatt insynsrätten enligt 10 § datalagen gäller för alla personuppgifter. I motiveringen till denna paragraf bör anges atttillämpningsområdet härför blir begränsat eftersom aktiebolag lämnar överförvaltningsfunktioner. I anslutning till vad som sägs under p 1 och 4-7 vill viframhålla att det måste stå emittenterna av obligations- och förlagslånfritt att välja om en övergång till ett kontobaserat system skall ske. Jfrlagens 1 § 3 p. VPC måste således ha en beredskap för att hantera sådana lånenligt nuvarande 12.3.15 Optionsmarknad OM FondkommissionAktiebolag Enligt / § kontolagen tilldelas VPC ett monopol i fråga omrätt att med rättsverkan enligt kontolagen registrera aktier, obligafioner och andra rät tigheter och fordringar avsedda för allmän omsättning. Enligt I § tredje punkten skall lagen tillämpas på andra värdepapper än sådana som avser avstämningsbolags aktier, konvertibla skuldebrev och opfionsrätter i den mån VPC på ansökan medger det. Till denna grupp hör bl. a. obligations fordringar, konvertibla fordringar och fordringar förenade med optionsrätt till nyteckning, optioner och inköpsrätter. Det är denna bestämmelse som enligt utredningen skall möjliggöra att innovationer på kapital- och pen- 141 ningmarknaderna utan lagändringar skall kunna slussas in idet nya sysle- Prop. 1987/88:108 mel. Det framgår inte av utredningen vem somär berättigad alt ansöka om Bilaga 1 registrering enligt konlolagen, hur sådanansökan skall ske och vad den skall innehålla. Vidare saknas regler om hursådan ansökan skall prövas av VPC. En reglering varigenom VPC tillerkännsensamrätt att bestämma lagens tillämpningsområde beträffande obligationsfordransamt annan rättighet och fordran inger starka betänkligheter ur lagteknisksynpunkt och ett minimikrav måste vara atl regler för tillståndsgivningeninförs i lagtexten. Det är tveksamt om kontolagen är fillräckligt flexibel föratt fillfredsstäl-la marknadens framtida behov beträffande registrering ochhantering av innovationer på kapital- och penningmarknaderna. Lagen är i förstahand anpassad för registrering av aktier och traditionella obligationer. Attinordna andra placeringsinstrument, t. ex. köp- och säljoptioner samt indexrelateradeoptioner, under kontolagen möter stora praktiska svårigheter. Mot bakgmnd avutredningens ambifion är det anmärkningsvärt hur kortfattat utredningen berördessa frågor. I specialmötiveringen (s. 148) sägs beträffande rättigheter ochfordringar enligt I § tredje punkten att "de i praktiken måstesärbehandlas av VPC för att få en rationell hantering". På s. 156 ispecialmotiveringen anför utredningen att bankinspektionen skall gesbemyndigande att lämna direktiv för registerföringen och atl möjlighet då finnsatt utan lagstiftning få med eventuella innovationer på kapital- ochpenningmarknaderna. Utöver dessa vaga uttalanden berör inte utredningen despeciella problem som härvid kan uppkomma. Utredningens kortfattade behandlingav dessa frågor ger intryck av att utredningen inte har övervägt kontolagenstillämplighet beträffande sådana rättigheter och fordringar. Den valdalagstiftningstekniken inger starka betänkligheter i detta avseende och dettorde vara direkt olämpligt att på föreslaget sätt försöka inordna sådanainnovationer i ett system som i huvudsak är avsett för aktier och traditionellaobligationer. Detta visar sig också bl. a. genom att vissa bestämmelser i denföreslagna konlolagen inte på något sätt är anpassade för innovationer påkapitalmarknaden. Hit hör t. ex. reglerna om skuldbok i 11-14 §§ kontolagen,som kan.medföra mycket stora till-lämpningssvårigheter. Det kan t. ex.beträffande dessa nya instrument vara svårt atl avgöra om utgivaren av lånet(11 §) eller utgivaren av obligafionen (13 §) skall föra skuldbok. OM handhar clearingfunklionen beträffande destandardiserade köp- och säljoptioner, som redan finns på marknaden. Däri ligger alt varje transaktion mellan en säljare och en köpare på marknaden i juridisk me ning sker med OM som motpart. Det innebär ätt OM gentemot säljaren agerar som köpare och gentemot köparen agerar som säljare. På motsva rande sätt kommer OM att handha clearingfunklionen beträffande de akfie- optioner relaterade lill index som kommer atl introduceras på den svenska marknaden. Till clearingfunklionen hör också uppgiften att utföra säkerhetsberäkning av behovet av säkerhet för varje kunddepå. Clearingfunklionen och säkerhelsberäkningen hör med andra ord nära samman, men utförs på helt olika sätt beroende på vilkel underliggande instrument som det är frågan om. Redan denna omständighet talar med 142 avsevärd styrka mot att deovan angivna nu kända instmmenten och andra Prop. 1987/88:108 innovationer påkapitalmarknaden skall hänföras till kontolagens stela Bilaga 1 reglering, somju är avsedd för aktier och vissa obligafioner. Härtill kommer att den avstämningsberäkningav underliggande värden som måste göras av clearingfunklionen som ett led isäkerhetsbedömningen blir mer komplicerad om kontolagen blir tillämplig pådessa instrument. Flera kon-teringar och avstämningar måste då göras, vilketmedför större svårigheter atl följa en transaktion. Det grundläggande syftetmed ett kontobaserat system, att åstadkomma en för aktörerna på marknadenattraktiv handel till låg transakfionskostnad förenad med snabbhet och säkerheti hanteringen, motverkas i inte oväsentlig utsträckning av kontolagen i den nuföreslagna utformningen. 12.4 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713) I7 kap. 9 § FRL anges vilka värdehandlingar som skall motsvara försäkringstekniskaskulder för livförsäkringar. VPC har inte föreslagit någon ändring av dennaparagraf. Om t. ex. obligationer i ett kontobaserat värdepapperssystem skallvara möjliga att redovisa på liknande sätt som måste ordet"värdehandlingar" bytas ut. Förslagsvis kan - som föreslagits av försäkringsverksamhelskommitténi SOU 1986:8 i samband med förslaget att avskaffa panlsätlningskravet ordet"tillgångar" användas. Även 7 kap. 11 § FRL måste ändras. Inspektionenvill vidare framhålla att i den föreslagna ändringen av 5 kap. 14 § ABL stadgasatt vid viss registrering yttrande från revisor inte behöver företes, om lånetär registrerat hos VPC. Inspektionen föreslår att motsvarande ändring göres i 4kap. 15 § FRL. Vidgenomgången av de lagtexter som behöver ändras med anledning av förslaget har försäkringsrörelselagens regler om pantsättning av vissa vär dehandlingar för livförsäkringstagarnas räkning (7 kap. 11 § försäkringsrö relselagen, SFS 1982:713) ej berörts. Visserligen föreligger ett förslag om alt ta bort panlsätlningskravet och ersätta det med en allmän förmånsrätt i samtliga tillgångar (belänkandet Soliditet och skälighet i försäkringsverk samheten, SOU 1986:8) vilket just varit föremål för remissbehandling. Så länge den nuvarande regeln består, måste dock i del värdepapperslösa systemet tas hänsyn till den kontroll som försäkringsinspeklionens ombud skall utföra av att pantsättningskravet är uppfyllt. Enligt de erfarenheter som gjordes av bolagen och försäkringsinspektionen gemensamt när det gällde infogandet av inspektionens kontroll av pantsättningen i det tidigare aktuella PmC-systemet var det svårt att lösa frågan redan i detta begränsa de syslem. I ett kontobaserat värdepapperslöst system torde möjligheterna att lösa denna fråga vara än mindre. För att försäkringsbolagen skall kunna 143 anslutasig med sina obligationsinnehav torde det därför vara nödvändigt Prop.1987/88:108 att pantsättningskravet i försäkringsrörelselagen . Ävenefter ett Bilaga 1 sådant slopande krävs enligt den nämnda lagen attförsäkringsbolagen har de s. k. försäkringstekniska skulderna täckta av vissa ilagen angivna tillgångar, där bl. a. obligationer ingår. Kontroll av att såsker skall göras av försäkringsinspektionen. Det vore enligtförsäkringsbolagens mening angeläget atl inspektionens möjligheter till sådankontroll beaktas vid utformningen av de rapporter som avses tillhandahållas av VPC. Gällande rätt Prop. Aktiebolagär på kapitalandelar (aktier) gmndade bolag. Aktierna utgör andelsrätt ibolaget och representerar befogenheter av två skilda slag, nämligen ekonomiskarättigheter och förvaltningsbefogenheter. Till de direkt ekonomiskarättigheterna hör först och främst rätten att få ut på aktien belöpande andelav vinst och andel i bolagets behållna tillgångar vid dess upplösning. Vidareräknas hit rätten att vid ökning av aktiekapitaletny- och fondemissionfå delav de nya akfiema. Förvaltningsbefogenheterna omfattar rätten att medverka ibolagets förvaltning genom att delta i bolagsstämman och att utöva annatmedbestämmande i bolaget såsom att påkalla bolagsstämma, göra gällandeminoritetsrättigheter och klandra stämmobeslut. Aktierätten tryggas rättsligtgenom regler om aktiebok och aktiebrev. Aktiebokskall upprättas efter bolagets bildande (3 kap. 7§ 1 st aktiebolagslagen-ABL).Bolaget har därefter en principiell skyldighet att hålla aktieboken aktuell (prop.1975:103 s 322). Rätten att utöva förvaltningsbefogenheter i bolaget är iprincip beroende av att akfieägaren förs in i aktieboken och akfiebrev fårendast lämnas ut till den som är införd i akfieboken. Inom den förenkladeaktiehanteringen tilläggs registrering i aktieboken dessutom verkan i fråga omaktieägares ekonomiska rättigheter. Utbetalning av utdelning samt utsändande avemissionsbevis och, vid fondemission, brev på ny akfie skall nämligen göras på gmndvalav aktieboken. Med hänsyn till den vikt som sålunda kan tillkomma prövningenav införingen av aktieförvärv i aktieboken vilar ansvaret för att akfiebok förspå aktiebolagets styrelse. Delägare i aktiebolag fåri princip inte utträda ur detsamma. Anledning en härtill är att aktiekapitalet måste vara bundet till bolaget för att kunna fullgöra funktionen av garanti gentemot bolagets fordringsägare. Detta innebär att aktieägaren endast kan frigöra sig från sitt engagemang i bola get genom att överlåta sitt aktieinnehav i bolaget. Aktie är därför i princip fritt överlåtbar och har karaktär av värdepapper. I bolagsordningen kan emellertid tas in bestämmelser om lösningsrätt eller hembudsskyldighet vid aktiers övergång fill annan. Vidare kan utländska och vissa därmed jämställda rättssubjekt i bolagsordningen förbjudas att förvärva aktier eller viss del av akfier i bolaget. Andra begränsningar av aktiers fria överlåtbar- het kan inte göras i bolagsordningen. Ytterligare begränsningar kan dock följa av lagbestämmelser t. ex. fondkommissionslagen (1979:748) och lagen (1980:2) om finansbolag. Regler om förvärvstillstånd vid förvärv av fria aktier finns i lagen (1982:617) om ufiändska förvärv av svenska företag m. m. samt bestämmelser om förköp m. m. i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. Förvärvstillstånd krävs också enligt lagen (1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggning. Har aktieägare vid sidan av bolagsordningen i etl särskilt avtal förbundit sig alt inte överlåta sina aktier eller atl före överlåtelsen hembjuda sina aktier fill någon avtals- 145 10 1987/88. part, äravtalet giltigt. Avtalet har emellertid inte någon verkan i förhållan- Prop.1987/88:108 de tillaktiebolaget utan endast mellan avtalsparterna (prop. 1975:103 s Bilaga 2 Om aktieägare påkallar det skall aktiebolag utfärdaaktiebrev på aktierna i bolaget. Aktiebrev skall vara ställt till viss man. Detfår endast utlämnas fill den som är införd i aktieboken och först när fullbetalning erlagts för den eller de aktier brevet lyder på (3 kap. 4 § ABL). Aktiebrev skall innehålla olika uppgifter, bl. a. bolagetsfirma, aktiernas nominella belopp och lill vilket slag aktien hör, om olikaslag av aktier kan ges ut av bolaget (3 kap. 4§ ABL). Gäller regler omlösningsrätt eller utlänningsförbehåll för aktien, skall delta anges i akliebrevet.Vidtas förändringar i aktierätten skall de påtecknas akliebrevet i samband medatt dessa förändringar genomförs. Man har genom lagens bestämmelser velat såfullständigt som möjligt sörja för atl den som förvärvar ett aktiebrév inteskall bli missledd i fråga om den rätt han förvärvar.Förkommet aktiebrev kandödas av allmän domstol enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommenhandling. Därefter kan nytt aktiebrev utfärdas i stället för det förkomna (3kap. 4 § 4 st ABL). Aktie är i princip odelbar mot bolaget. Detta innebärförst och främst atl den andelsrätt i bolaget som aktien svarar mot inte kandelas upp i andelar. Om aktie ägs av flera kan de därför endast genom gemensamföreträdare utöva aktierält i bolaget (3 kap. 14 § 3 st ABL). Odelbarheteninnebär vidare att de i aktierätten ingående olika rättigheterna i bolaget intekan skiljas från aktierälten och överlåtas för sig. Därifrån finns emellertidvissa undantag. Sålunda kan bolaget vid nyemission utfärda teckningsrättsbevis,vid fondemission delbevis och vid emission av skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning, optionsbevis (4 kap. 3 § och 5 kap. 1 § 4 st ABL).Teckningsrätts-, del- och optionsbevisen är liksom aktiebreven löpandevärdepapper (3 kap. 6 § ABL). Alla aktier skall i princip ha lika rätt i bolaget (3 kap.I § ABL). Undanlag kan dock göras genom bestämmelser i bolagsordningn om attaktier av olika slag skall finnas och ges ut. Med aktier av olika slag avsesfrämst aktieslag som har olika rätt till utdelning, dellagande i nyemission,återbäring vid nedsättning av aktiekapitalet och ulskiftning vid bolagetsupplösning. Om enligt bolagsordningen aktier av olika slag skall finnas ochkunna ges ut skall särskilt anges olikheterna mellan antalet aktier av varjeslag och den företrädesrätt som skall tillkomma akfieägarna vid ökning avaktiekapitalet. I bolagsordningen kan vidare bestämmas att aktie av visst slagskall kunna omvandlas till aktie av annat slag (konvertibel aktie). Aktieslagenskall framgå av aktiebok och aktiebrev. Av aktiebok och aktiebrev skall vidareframgå om akfie är bunden eller fri (17 kap. 4§ 3 st ABL). Vad som här sagts om akfier m. m. gäller aktiebolag iallmänhet. Bestämmelser om försäkingsbolag och om bankaktiebolag är intagna iförsäkringsrörelselagen (1982:713) och lagen (1955:183) om bankrörelse. Dessalagar har när det gäller bolagsrältsliga förhållanden i stort sett samma utformningsom ABL. Bilaga 2 Aktiebolagbildas genom beslut pa konstituerande stämma (2 kap. 7§ ABL).Aktieteckning och tilldelning av aktier kan äga mm fram tillröstningen om bolagels bildande. Aktieteckningen innebär alt bolaget får enfordran på aklietecknaren motsvarande det tecknade beloppet och tilldeladaktie. Det belopp som skall betalas för varje aktie och tiden för akfiernasbetalning skall framgå av bolagets stifielseurkund (2 kap. 3 § ABL). Betalastilldelad akfie inte i rätt tid kan bolagsstyrelsen förklara aktien förverkadför tecknaren (2 kap. 11 § ABL). Styrelsen får låta annan överta förverkadaktie och betalningsansvaret för tecknat belopp. Förverkad aktie som inteövertagits av annan blir ogiltig i och med bolagets registrering (2 kap. 9 § ABL). Obetaldaktie är liksom varje annan aktie överlåtbar. Sådan överlåtelse kan teoretisktförekomma från bolagsbildningen och till dess bolaget registrerats. Obetaldaktie kan även göras till föremål för pantsätlning (jfr 2 kap. 11 § ABL). Förvärvareav obetald aktie skall på begäran föras in i aktieboken. Sedan förärvarenanmält sig för införing är han tillsammans med överiåtaren ansvarig förbetalningen (2 kap. 10 § ABL). Aktiebrev får inte utfärdas på obetald aktie (3kap. 4 § ABL). Bolaget kan i stället utge interimsbevis som utgör elt till vissman ställt bevis om rätl till en eller flera aktier (3 kap. 5 § ABL). Bevisetskall innehålla förbehåll om atl aktiebrev utlämnas endast mot återställande avbeviset. På beviset skall också på begäran antecknas de betalningar som gjortspå akfien. Interimsbeviset är liksom aktiebrevet ett löpande värdepapper. Aktiebolagskall anmälas för registrering senast från stiftelseurkundensundertecknande (2 kap. 9§ ABL). Genom registreringen fastställs bolagetsaktiekapital. Sedan bolaget registrerats får bolaget utfärda akfiebrev (2 kap.4§ ABL). Vägras registrering är frågan om bolagets bildande förfallen (2 kap. 9§ ABL). Styrelseledamöterna blir därvid solidariskt ansvariga föråterbetalning av de belopp som betalats in på tecknade aktier. Motsvarandegäller om registrering inte söks inom angiven tid eller om regislreringsmyndighetenavskriver sådan anmälan. Aktiebolagkan i bolagsordningen ta in förbehåll att den som på fastställd avstämningsdag är infört i akfieboken eller i särskild förteckning skall anses behörig atl motta utdelning, emissionsbevis och, vid fondemission, brev på ny aktie som tillkommer aktieägare (3 kap. 8 § ABL). Bolag i vars bolagsordning finns sådant förbehåll kallas avstämningsbolag. Avstäm- ningsförbehållet, som innebär att bolaget tillämpar s. k. förenklad aktie hantering, skall framgå av aktiebrevet (3 kap. 4§ ABL). Förenklad aktie hantering kan aktualiseras såväl under bolagsbildning som för beslående bolag. I sistnämnda fall får avstämningsförbehåll inte verkställas förtån registrering skett (9 kap. 14 § 3 st ABL). Styrelsen skall därvid fastställa och vid anmälan för registrering anmäla dag från vilken förbehållet skall fillämpas (3 kap. 8 § I st ABL). Värdepapperscentralen VPCAktiebolag (VPC) fullgör följande uppgif- Prop. 1987/88:108 ter före avstämningsbolag, nämligen alt Bilaga 2 1. föra aktiebok, aktiebrevsregisteroch särskild förteckning, 2. pröva frågor om införing avaktieägare i aktieboken, 3. svara för utskrift av aktiebokoch sammanställning av uppgifter om förvaltarregistrerade aktier, 4. avstämma aktiebok och särskildförteckning, 5. utsända aktiebrev, utdelningoch emissionsbevis, 6. svara för utbyte av aktiebrevoch därmed sammanhängande åtgärder, samt 7. vidtaga åtgärder enligt 4 kap.17 § ABL i fråga om ej uttagen akfie. Utövernämnda obligatoriska förvaltningsfunktioner kan bolag som till-lämpar förenkladaktiehantering genom särskilt avtal ge VPC i uppdrag att ombesörja vissa andrauppgifter såsom framställning av aktiebrev och emissionsbevis. För frivilligauppdrag gäller allmänna regler om uppdragsförhållanden. Densom styrker förvärv av aktie har rätt att bli införd i aktieboken (3 kap. 7 § ABL).Detta krav tillgodoses som regel genom att aktiebrevet företes. Styrelsen fårinte vägra föra in den som framstår som formellt legitimerad som aktieägareeller eljest har rätt att bli införd. Om det däremot är uppenbart att denformella legitimationen inte motsvaras av materiell rätt t. ex. i fall avstöld som kommit till styrelsens kännedom-får införing vägras (prop. 1975:103 s322). Det ankommer också på styrelsen att pröva om förvärvet står i strid motförbehåll i bolagsordningen eller föreskrift i lag. förs aktieägarna in med uppgift om personnummereller annat identifieringsnummer och postadress (3 kap. 10 § ABL). För varjeägare anges det antal aktier han äger av olika slag. Vidare skall aktiebrevetsordningsnummer anges. förs med maskin för automatisk databehandlingeller på annat liknande sätt. Utdelning och emissionsbevis distribueras tillaktieägarna på grundval av registreringen i aktieboken. Annanän aktieägare får i princip inte föras in i aktieboken. Vissa undantag finns dock. Den som har nyttjanderätt eller avkomsträtt till aktie på gmnd av testamente skall tillsammans med ägaren föras in i aktieboken om testamentet innehåller bestämmelse att nyttjanderättsinnehavaren skall äga företräda aktierna och beträffande avkomsthavaren att aktierna fill tryggande av hans avkomsträtt skall sättas under särskild vård (3 kap. 15§ ABL). Vidare skall vid godmansförvaltning enligt 18 kap. 4§ 5 p blivande ägare föras in med anteckning om förvärvet och förordnandet (3 kap. 15 § ABL). Ingår aktie i aktiefond skall i stället för fondandelsägarna införas det fondbolag, som förvaltar fonden, jämte fon dens beteckning (3 kap. 16 § ABL). är offentligoch utskrift av akfieboken i avstämningsbolag . 1987/88:108 skall därför påbegäran tillhandahållas hos bolaget och hos VPC (3 kap. Bilaga 2 13 § ABL).Utskriften får inte vara äldre än och skall även innehålla uppgiftom sådana aktieägare som har mer än 500 aktier i samma aktiebolag registreradei förvaltares namn. Var och en har därvid rätt att mot ersättning förkostnaderna få utskrift eller del därav. Förutom hos bolaget skall dessutomutskrift av aktieboken hållas tillgänglig för aktieägarna på bolagsstämmanavseende förhållandena före stämman. Aktiebrev och aktiebrevsregister i avstämningsbolag I aktiebrevi avstämningsbolag skall i stället för akties ordningsnummer anges brevets ordningsnummer och det antal akfier brevet avser (3 kap. 9 § ABL). Aktieägare kan därigenom få ut ett aktiebrev som omfattar hela hans innehav av akfier i ett bolag. Föreskriften om ordningsnummer inne bär att breven skall numreras i nummerföljd efter hand som de ges ut. Den är tillkommen för atl man på elt betryggande sätt skall kunna ordna och kontrollera aktiebrevsutgivningen (prop. 1970:99 s 87). Denförenklade aktiehanleringen förutsätter att utbyte av avstämningsbolagsaktiebrev är ett normalt löpande förfarande. VPC har därför rätt när ny ägareförs in i aktieboken att byta ut aktiebrev (3 kap. 9§ ABL). Behovet attkontrollera denna verksamhet genom dokumentafion sker genom att VPC försärskilt akfiebrevsregister (3 kap. 11 § 2 st ABL). Därigenom ges möjlighet atti efterhand följa upp verkställda utbyten samt att lokalisera felaktigheter. Iregistret las utfärdade akfiebrev upp i löpande nummerföljd. Vid varje nummeranges dagen när brevet utfärdades, antalet aktier, aktieslag och ägarensidentifieringsnummer i aktieboken. När nytt aktiebrev utfärdas i stället föräldre, skall i registret göras hänvisning till del äldre brevetsordningsnummer. För sistnämnda brev skall antecknas att det makulerats. Aktiebrevsregistretinnehåller därigenom i vissa hänseenden samma uppgifter som aktieboken. På såsätt finns underlag för kontroll av att aktieboken korrekt återger varjeaktieägares innehav och därmed av . Aktiebolagsom går över till förenklad aktiehantering är i princip skyldigt attfortfarande föra den gamla aktieboken till dess att samtliga utfärdade äldreaktiebrev lämnats in för utbyte och registrering av ägaren i den av VPC fördaaktieboken (prop. 1970:99's 142). Ägare fill aktie för vilken akfiebrevutfärdats innan bolaget blivit avstämningsbolag kan därmed inte erhållautdelning, emissionsbevis eller fondaktie förrän aktiebrevet bytts ut och införingi den nya av VPC förda akfieboken skett (3 kap. 14 § 2 st ABL).