prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Därefter skall lånet amorteras och förräntas. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Inslitulet har hemställt alt I milj,kr, anvisas under delta anslag. Jag anslutermig till institutets bedömning ochhemställer att regeringen föreslår alt tillstatens : Utrustning för /89 anvisa ett reservationsanslag omI OOOOOO kr. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Frånanslaget betalas bidrag för energibesparande ålgärder i bostadshus. Bestämmelserna om bidrag, s. k. energisparbidrag,finns i förordningen (1983:1112) om statliga energisparbidrag för vissa åtgärder ibostadshus (ändrad senast 1987:115), Bidraglämnas inte under budgelåren 1987/88 och 1988/89, . Lån för energisparätgärder lämnas på den allmännakreditmarknaden. Kommunen förutsättslämna s. k. fyllnadsborgen i de fall då säkerheten i övrigt för lånet är pantbrev avpanlvärdet. Enligt bestämmelserna i förordningen (1983:974) omstatligt räntestöd vid förbättringav bostadshus (ändrad senast 1986:718) lämnas ränteslöd för vissa energisparåtgärder i bostadshus somupplåts med hyres- och bostadsrätt.En redogörelse för dessa bestämmelser har lämnats i det föregående underanslaget B 4. Räntebidrag m. m. Förslagom alt effektivisera elanvändningen och ersätta el med andra energiformer har redovisats av ensärskild delegation. Förslaget remissbehandlasför närvarande och kommer därefter alt beredas inom . Enligt förordningen (1983:1112) om statliga energisparbidrag för vissa åtgärder i bostadshus (ändrad senast 1987:115) lämnas inte energisparbidrag under budgetåren 1987/88 och 1988/89. Behovetav medel för utbetalning av bidrag som beslutats före den 1 juli 1987uppskattas av tillca 120 milj.kr. Det läcks av reservationen på anslagel. Anslagel för /89 bör därför föras upp medendast ett formellt belopp om . Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till energibesparande åtgärderinom bostadsbestån det m. m. för /89anvisa ett reservaUonsanslag om . Information och utbildning m. m. Prop. 1986/87Utgift 19375959 Reservation 64123 192 1987/88Anslag 20500000 1988/89Förslag 20500000 Från detta anslag betalas utgifter för information ochutbildning m. m, inom ansvarsområde. Informations- ochutbildningsverksamhet bedrivs bl.a. av och statens planverk.Vidare betalas utgifter för sådant utredningsarbete avseende bebyggelsefrågorsom inte är inordnat i verksamhet för vilken medel anvisas i annan ordning,exempelvis för informationsförsörjningen för den fysiska planeringen m, m.samt för att utveckla tjänsteexporten inom bostadsdepartementetsansvarsområde. Slutligen betalas också utgifter för vissa speciellautbildningsinsatser, bl, a, i samband med introduktionen av den nya plan-ochbygglagen m, fl, lagar. Jagberäknar att under /89 sammanlagt 20,5 milj, kr. behöverdisponeras för sådana särskilda informations- och utbildningsinsatser m. m.inom verksamhetsområde för vilka anslaget har använts. Frän dessa medel börockså betalas kostnader för sådant stöd till tävlingar och annatutvecklingsarbete inom boendet som har betalats från anslaget B. 9.Bidrag till förbättring av boendemiljön. Den sociala bostadspolitiken har sedan slutet av1930-talet utvecklats i nära samverkan med bostadsforskningen. En rad bosiadsvaneundersök- ningar har genomförts, vilka påverkat bostadsbyggandet. Jag anser att tiden nu är mogen för att återigen pä ett mer samlat sätt försöka få kunskap om vilka funktioner bostaden skall fylla saml hur människor använder och värderar sina bosläder. Del finns flera skäl för detta. Hushållssammansätt ningen skiljer sig markant från den som låg till grund för gällande bosladsbestämmelser. Den kraftigt ökade förvärvsfrekvensen hos kvinnor är ytterligare en faktor som kan antas påverka användningen av bostaden. Den ökade levnadsstandarden och ny teknisk utrustning i hemmen ställer nya krav pä bostaden. Vi kan konstatera att vi inte har en samlad bild av hur olika lägenheter används och värderas av olika hushåll. Jag är medveten om den kritik som kan riktas mot tidigare bostadsvaneun- dersökningar. Det har bl. a. gjorts gällande atl undersökningarna i sig varit konserverande, att de inte tagit hänsyn tillalla väsentliga aspekter och alt de bortsett från skillnader i vanor och önskemål mellan olika hushåll. Undersökningar av detla slag har dessutom varil relalivt kostsamma. Det är därför angeläget att inför en ny större undersökning få en allsidig belysning av olika angreppssätt på frågan om bosläders utformning och olika metoder att analysera de boendes användning av och anspråk på sin bostad. Jag vill framhålla att jag ser behovet av sådan kunskap som fristående frän diskussionen om i vilken utsträckning och på vilken detalje- 70 ringsnivåden statliga styrningen av bostadsulformningen skall ske. Denna Prop.1987/88:100 kunskap skall kunna användas av alla parter i byggprocessen. Vidmin Bil, 13 beräkning av medelsbehovet för nästa budgetår har jag tagithänsyn till koslnaderna för en ny bostadsvaneundersökning. Den närmare fördelningen av medlen bör göras förstsedan de aktiviteter som planeras på olika håll har samordnats och avvägts motvarandra. Jag avser därför att i annat sammanhang återkomma lill regeringen med förslag om den närmarefördelningen av dessa medel. Av de medel som har anvisals för stöd till kommunerna m.fl, för besiktning ochrådgivning m,m, som avser energibesparande åtgärder och annanbostadsförbältringsverksamhel beräknar jag alt cirka 23 milj, kr. . kommer altålerslå vid ulgängen av innevarande budgetär. Av denna reservation bedömer jagatt 22,9 milj, kr, nu kan dras in som en besparing. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Information och utbildning m. m. /89 anvisa ett reservationsanslag om . Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 1986/87Utgift 50000000 1987/88Anslag lOOOOOOOO 1988/89Förslag 6000000 Från anslaget betalas ut bidrag till fonden för fukt- och mögelskador. Fonden inrättades den 4februari 1986. De medel som /86 och 1986/87 har anvisats föravhjälpande av fukt- och mögelskador har förts över till fonden. Fonden förvallasav kammarkollegiet som, efler beslul av fondens styrelse, ombesörjerutbetalning av medel från fonden. Med stöd av lagen (1985:1040) om rätt för en skadenämndalt besluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador, harregeringen överlämnat till en särskild nämnd - småhusskadenämnden - att i vissafall besluta om avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus och därmedsammanhängande frågor. Nämnden inrättades i enlighet medavlal som staten har ingått med och medByggentreprenörerna, Avtalet med Byggentreprenörerna gäller i huvudsakskador i hus som uppförts påtotal- eller generalentreprenad enligl avtal mellan en enskild konsument ochett företag, anslutet till Byggentreprenörerna, Avtalet innebär att detföretag som har uppfört ett hus som blivit fukt- och mögelskadat skall avhjälpaskadan pä egen bekostnad, om skadan är en följd av fel eller brist ikonstruktion, material eller utförande som beror på vårdslöshet av företaget. Iandra än de nu avsedda fallen åligger det slalen alt se till att skadanavhjälps. Husägaren skall själv svara för reparationskostnaderna upp till ettbelopp som motsvarar ett basbelopp. Avtalet med har i princip sammauppbygg- Prop. 1987/88:100 nad som har beskrivits. Del omfattar hus somhar uppförts av en Bil. 13 kommun eller vissa kommunala företag. Del ankommer på småhusskadenämnden all avgöra om enviss skada skall avhjälpas av det berörda företaget eller om slalen skallansvara för avhjälpandet. Enligt förordningen (1985:1119) om den statliga fondenför avhjälpande . av fukt- och mögelskador i småhus, m.m, skall fondstyrelsenfullgöra de förpliktelser som åläggs fonden genom beslul i småhusskadenämnden.Enligl förordningen kan fondstyrelsen också efler egen prövning lämnaekonomiskl slöd for atl avhjälpa fukl- och mögelskador i småhus som har uppförtspå total- eller generalenlreprenad, om småhusskadenämnden är förhindrad atlpröva skadan däiför all huset har uppförts av ell företag som inte är bundet ayde nämnda avtalen eller därför alt huset av annan anledning inte omfattasav avtalen. Fondstyrelsen kan lämna stöd även i vissa andra fall ände nu nämnda. Enligt 12 § förordningen kan bidrag lämnas i syfte all avhjälpamer omfattande fukl- och mögelskador i småhus. Sådant bidrag får dock lämnasendast till den del kostnaden för åtgärderna inte kan bäras av huset i ombyggtskick och under förutsättning bl, a. all huset är är, alt huselinle är upplåtet med hyres- eller bostadsrätt och all koslnaden för åtgärdernaär skälig med hänsyn lill arbelenas arl och omfattning. Slutligen kan fondstyrelsen i särskilda fall och iskälig utsträckning lämna slöd lill enskilda för andra ändamål som ansluter till fondens syfte. Sådant stöd kan koinmai fråga bl.a, om en fastighetsägareav allmän domstol har tillerkänts ersättning för skador på sitt hus mensvaranden inte kan fullgöra sina skyldigheter, l.ex, därför alt han har blivit försalt i konkurs. Fonden för fukt- och mögelskador Ansökningarom slöd som skall prövas av fondslyrelsen, lämnas in till småhusskadenämnden.Ärendena bereds och föredras av personal vid nämndens kansli. Den 30 oktober1987 hade sammanlagt 841 ansökningar kommit in lill nämnden, varav 227 under är1987, Äv dessa har nämnden överlämnat 420 till den statliga fonden förprövning, varav 174 . Hos fonden hade 123ärenden slutligt avgjorts och 69 ärenden delvis avgjorts. Av de 123 ärenden som slutligt avjyorts hos fonden har62 ansökningar bifallits. Besluten om bifall innebär att 6645 000.kr. ställtsdirekt till sökandenas förfogande. Beslul om åtgärder som skall ulföras pålöpande räkning kan därutöver beräknas medföra en kostnad för fonden om cirka300000 kr. Beslut om rätt till slöd - dvs, delvis avgjorda ärenden -beräknas-medföra ytterligare kostnader för fonden om . Framlill hade fondslyrelsen således beslutat om stöd intill ettbelopp om sammanlagt . hade vid samma lidpunkt 78ärenden om stöd avgjorts. Av dessa har 6 ansökningar bifallits. Allt eftersom ökad erfarenhet vunnits av olikaslag av skador, lämpliga Prop. 1987/88:100 hanteringsrutiner m. m. harverksamheten kunnal rationaliseras. Hur lång Bil. 13 lid del dröjer innan en ansökan blir avgjord, beror helt och hållet på vilken typ av skada det är fråga om och i vad mån skadeorsak m, m, behöver utredasytterligare, I ett mycket litet antal fall har sökanden själv låtit utföranödvändiga lekniska utredningar. I del övervägande antalet fall behövs alltså mer eller mindre omfattandekompletteringar innan fonden kan avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas för att huset skall fungera som bostad. I de fall en fullständigbyggnadsteknisk utredning behöver göras,blir den ofta både omfattande och tidskrävande. Kompletterande utredningarav detla slag ombesörjs och bekostas av fondslyrelsen. finns inle någon egentlig balanshos fonden i form av färdiga, icke avgjorda ärenden. Under del första verksamhetsåret - 1986 - ökadelillslrömningen av ärendensuccessivl och nådde en. Därefter harlillslrömningen minskal. Antalet inkomna ärenden under är 1987 har hitUlls varit något lägre än år1986. Antalet ligger pä ett 20-lalper månad. Den minskade ärendelill- slrömningen kan enligt styrelsen bero på all skadorna i flertalet skadefall sannolikt inle är av den omfattning som tidigare antagits. Ett annat bidra gande skäl kan vara att mångahusägare gör den bedömningen atl en civilrätlslig process mot enbyggproducent eller tidigare ägare kan drivas med framgång. Mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheler görfondslyrelsen den bedömningen att anlalel inkommande ärenden framöverinle torde komma att översliga 20-25 ärenden . Enligt regeringens beslut disponerarfondslyrelsen över de medel som riksdagenhar ställl lill förfogande förforsknings- och utvecklingsinsatseravseende fukt- och mögelproblem (prop. 1985/86:125 bil, 9,BoU 21, rskr 244). Fondstyrelsen har i samverkan med statens råd för byggnadsforskningoch allmännylliga bostadsförelag () initierat ett forsknings- och utvecklingsprojekt som avser bl,a. att kartlägga frekvensen av ochorsakerna till fukt- och mögelskadori flerbostadshus samt alt utprova ochverifiera olika metoder att avhjälpa sådana skador. Till kostnadernaför den första etappen som förväntas vara slutförd 1988 - har fondslyrelsen beslutat atlbidra med sammanlagt 6 milj. kr. Den 30 oklober 1987 fanns i fonden 62.9milj. medalt utbetalningarna under innevarande och näsla budgetår inte kommeratt översliga vad som finns i fonden. Ettavgörande skäl för slalsmaklernas beslul atl inrätta den statliga fonden var att ell stort antal hus i landet antogs ha fukt- och mögelskador ien sådan omfattning att de enskilda husägarnainle rimligen kunde bära repa rationskostnaderna. Fonden har funnits . Fondslyrelsen re dovisar en minskandeärendetillslrömning. Del är givelvis ännu för Udigt att dra några säkraslutsatser av den minskande ärendetill- 73 Mycket tyder dock påatl antalet ansökningar om stöd även Prop. 1987/88:100 fortsättningsvis kommer att ligga på enbetydligt lägre nivå än vänlat. 1 sitt beslutom anslag till fonden för /87 (prop. 1985/86:100 bil. 13, BoU 13, rskr 171) bemyndigade regeringen attunder fyraårsperioden ta i anspråk sammanlagt 250 milj, kr. för bidrag till fonden. har sammanlagt176 milj. kr. anvisats för ändamålet. Äv de anvisade medlen har 76 milj. kr,förts över till fonden, 1 likhet med fondstyrelsen räknar jag med attutbetalningarna under innevarandeoch nästa budgetår kommer alt rymmas inom de medel som finns ifonden. Jag bedömer således att fonden inte behöver tillföras ytterligare medel för stöd Ullavhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus. Fondslyrelsen har tillsammans med statens råd förbyggnadsforskning (BFR) och allmännyttiga bostadsföretag ()initierat ett forsknings- och utvecklingsprojekt med inriktning på problemen iflerbo-stadshusbebyggelsen. Den första etappen av projektet pågår för närvarandeoch beräknas vara slutförd . I skrivelse redovisar SABObehovet av fortsatta utvecklings- och informationsinsatser på området. Enligtskrivelsen syftar arbetet till att, med utgångspunkt från de resultat somvunnits i den första etappen,utveckla och föra ut kunskaper och metoder för att förebygga, upptäcka och eliminera orsakerna tillfukt- och mögelskador. Som jag framhölli mitt anförande till proposition1985/86:125 (bil. 9) är det lika angelägetatt avhjälpa fukt- och mögelskador i flerbostadshus som i småhus. Insatsernaavseende flerbosladshusen bör dock främst riktas in på att utvärdera och komplettera besiktnings- ochmätmetoder för att möjliggöra säkrare diagnoser i fråga om problem ochåtgärdsbehov, atl verifiera olika lekniskalösningar och förebyggande insatser på fukt- och mögelområdet och att föra utkunskapen i förvali:arledet. Jag delar uppfattningen att en andra etapp börgenomföras med den inriktning som har redovisat. På samma sätt somtidigare bör arbetet bedrivas i samverkan mellan fonden, BFR och . Jagberäknar att fonden behöver tillföras 6milj. kr, för ändamålet. Anslagel för /89 bör därför föras uppmed ett belopp om 6 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag tUl fonden för fukt- och mögelskador för /89anvisa ett förslagsanslag om . c.PLAN VÄSENDET Prop. Dennya (1987:10), lagen (1987:11) om exploateringssamverkan och lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m, trädde i kraft , En omfattande satsning på utbildning ochinformation med anledning av de nyalagarna har genomförts under är 1987, Ledningen av denna verksamhet har sköttsav en särskild arbetsgrupp under ledning och medrepresentanter för planverket, lantmäteriverket och . Insatserna kommer att fortsätta med en fördjupadutbildning kring de nya lagarna. Ett system för återföring av erfarenheter frän tillämpningen av dem kommer attutarbetas. Fysisk planering och hushållning med naturresurser m. m. Föratt t;eglerna i naturresurslagen skall fä avsedd verkan krävs ett system för redovisning av kunskaper om mark- ochvattenresurserna och deras användning. har haft i uppdrag attlämna förslag till hur denna kunskapsförsörjning bör organiseras centralt ochregionalt. Verket har redovisat resultatet av utredningsarbetet, budgetproposition anmäldes att, som ettled i arbetet med att bygga upp databaser med lägesbestämd information, uppdraglämnats till statskontoret att lämna förslag till samordningsåtgärder m. m.och till planverket att utredaförutsättningarna för användning av ADB i länsstyrelsernas arbete med fysisk planering ochnaturresurshushållning. Uppdragen har redovisats och lämnadeförslag bereds inom . I de fjällnära skogsområdena pågårmarkanvändningsplanering med syfte alt förebygga konflikter mellan rennäring,naturvård, turism och skogsbruk. Planeringen beräknas vara genomförd i detfjällnära skogsområdet i Kopparbergsoch och i och underår 1991. Arbetet leds som regel av länsstyrelserna i samarbete med främst skogsvårdsslyrelserna,lantbruksnämnderna och kommunerna. (dir. 1985:42) beräknasunder avlämna sittslutbetänkande. Utredningens uppgift är alt föreslå lämpliga lägen förstora vindkraftsanläggningar. En särskildutredare har fått i uppdrag att överväga hur ett system med s. k. parkeringsköp lämpligen bör utformas (dir,1987:49). Förslag lill den lagstiftningsom behövs på området avses läggas fram . Avsikten är vidare attse över reglerna om tomtråttsavgäld. Ett förslag om alt inarbeta bestämmelserna ilagen om enskilda vägar (1939:608) i anläggningslagen(1973:1179) har remitterats tillsammans med väghällningsutredningsbetänkande (SOU 1987:25 och-26) Ökat kommunalt väghållningsansvar. B yggfrågor Prop. Dekrav i (PBL) som ställs på byggnader och tomter m, m. är avnaturliga skäl allmänt hällna. Regeringen har i plan- och byggförordningen(1987:383) - med slöd av bemyndigande i 16 kap. 1 § PBL - uppdragit åt statensplanverk att meddela verkslällighelsföreskrifter och de övriga föreskriftersom behövs för tillämpningen av de , avsedda kraven. Med anledning av bemyndigandet i plan- ochbyggförordningen har planverket enligl den s, k, begränsningskungörelsen(1970:641) underställt regeringen ett förslag nybyggnadsföreskrifter (NYB),avsedda att ersätta Svensk byggnorm (SBN), Ärendet bereds.för närvarande inombostadsdepartementet. Inom planverket pågår arbete med förslagtill ombyggnadsföreskrifter (0MB). har utarbetat en handbok förbyggnadsnämnderna med regier av administrativ natur rörande bygglov m, m. 1986/87Utgift 39103 509 1987/88Anslag 38460000 1988/89Förslag 38460000 har godkänt regeringens förslag alt läggasamman bostadsslyrelsen och statens planverk till en myndighet (prop. 1986/87:48. BoU 7, rskr 93), Vidare har godkänt regeringens förslag till delnya verkets huvudsakliga inriktning och organisation (prop. 1987/88:37, BoU 5,rskr 106). Sammanläggningen av bostadsslyrelsen och planverket skall ske den 1juli 1988. Del nya verket skall heta plan- och bostadsverkel. Regeringen avser att återkomma lillriksdagen i frågan om del nya verkels samlade medelsbehov för budgetåret1988/89. Jag föreslår därför att anslagel förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan pä särskild proposition i ärnnet, till för budgetåret1988/89 beräkna ell förslagsanslag om . D. LANTMÄTERIET Prop. DetStaUiga lantmäteriets huvudsakliga myndighetsuppgifter är att svara förfastighetsbildning och all producera allmänna kartor, Lantmäteriet bedriver också uppdragsverksamhet i form avkartproduktion, mätningar, fastighetsvärdering m, m. Verksamheten omsatte'/87 totalt ca660 milj. kr. Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främstuppdrag och fastig-hetsbildningsålgärder, förta 450 milj, kr,,vilket motsvarar knappt 70 %av den totala omsättningen, Äterstoden finansierasgenom anslag som huvudsakligenanvänds för produktion av de allmänna kartorna och för stöd ät fastighetsbildningsverksamheten, Lantmäteriets uppdragsverksamhet har utvecklatspositivt . Detgäller både den inrikes och den utrikes verksamheten. Beträffande fastighetsbildningsverksamheten hardet under en följd av år varil svårtatt nå kostnadstäckning på grund av minskad efterfrågan på tjänster, främst till följd av nedgången i bostadsbyggandet. Regeringenhar ställt särskilda medel till lantmäteriverkets förfogande för att verket skallkunna anpassa sin organisation till de ändrade förutsättningarna. Vidtagna åtgärder tillsammans med en något ökad efterfråganhar lett till att verksamhetennu beräknas täcka sina kostnader. Produktionen av allmänna kartor m. m, bedrivsenligt den 10-åriga plan som beslutade om , Verksamheten inom lantmäteriet berörs i hög gradav den snabba utvecklingen avADB-lekniken, För datoriserad kartframställning har lantmäteriverket utvecklat ett eget system, AuloKa,Verket utvecklar ell ADB-syslem för främstekonomiadministration och stöd vidärendehantering, HELAS. Tillsammans med nägra länsstyrelser och i samverkan med andra regionala myndigheter samtmed kommuner bedriver lantmäteriverket försök med regionala s. k.landskapsinformationscen-iraler medsyfte att utveckla ADB-hjälpmedel för fysisk planering m, m. Vid lantmäteriverkets utvecklingsenhet i Kirunautvecklas metoder för datorstödd s,k, tematisk kartläggning, bl, a, för framställning av den nya nationalatlasen. Verket har vidare utarbetat ettförslag till uppbyggnad av särskilda databaser med grundläggande geografiska data, s. k.Geografiska Sverigedata (GSD), Det statliga lantmäteriet omfattarstatens lantmäteriverk, en överlantmä-larmyndigheli varje län och lokala fasUghetsbildningsmyndigheter. är central förvaltningsmyndighetför frågor om fastig hetsbildning, fastighelsbestämning,fastighetsvärdering, fastighelssamver- kan och fastighetsregistrering samtför frågor om mätningsverksamhet och allmän kartläggning. har också samordnande uppgifter beträffande orlnamnsfrågor. Verket leds av en styrelse. Chef för verket är engeneraldirektör. 1987/88:100 verket finns fyra avdelningar,nämligen administrativa avdelningen, faslig- Bil. 13 hetsavdelningen,karlavdelningen och produktionsavdelningen, saml ell planeringssekretariat, För samråd i ftågor om riktlinjer för arbetet med deallmänna kartorna finns ett kartråd. Vidare finns ell ortnamnsråd som har lilluppgift att främja ett ändamålsenligt och vårdal orlnamnsskick, skall inom länet leda och ha tillsyn över verksamheten vid de statligafastighetsbildningsmyndigheterna, ha tillsyn över mäiningsverksamheten samtverka för samordning av grundläggande mätning och kartläggning. svarar förfaslighetsbildningsverksam-helen, Lantmäleridistriklet ärfastighetsbildningsmyndighetens verksamhetsområde. Landet är indelat i 80lantmäteridislrikl. För särskilda faslig-helsbildningsuppgifter finnsytlerligare 18 slaUiga fastighetsbildningsmyndigheter, s, k, specialenheter,vilka arbelar med frågor med anknytning till jord- och skogsbruk. Del statliga lantmäteriet sysselsatte den I juli 1987drygt 2 800 personer varav ca 950 vid lantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna statligalantmäteriorganisationen, men underordnad denna i tillsynshänseende, finns 42kommunala fastighetsliild-ningsmyndigheter saml 24 statliga och 32 kommunalafastighetsregistermyndigheter. Länsstyrelserna är statligafastighelsregistermyndigheter. Fastighetsregistermyndighelernas uppgift är allregistrera de förändringar i faslighelsförhållandena som främstfaslighelsbildningsmyndigheterna har beslutat om, Lantmäleriets verksamhet är indelad i fyra program,nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3)Landskapsinformation och (4) Försvarsberedskap, Medel las upp under anslagen DI, Lanlmäteriel, D 2, Plangenomförande, D 3, Landskapsinformation, D 4.Försvarsberedskap och D 5. Utrustning m, m. Enförsöksverksamhet med treåriga budgetramar inom statsförvaltningen /86, En utvidgad försöksverksamhet inleddes under hösten 1986och omfattar bl, a. lantmäteriverket. Verket fick därför inför perioden1988/89-1990/91 särskilda direktiv för anslagsframställningen för budgetåret1988/89,