prop · GB0322 · 1987-12-31 00:00:00 — Finns delsärskilda skäl, får centrala valmyndigheten på förslag av postverket bestämmaalt röstmottagning skall anordnas endasl på vissa postkontor. Vid val somomfattar hela rikel skall röstning dock alltid kunna äga rum på minsl eltpostkontor i varje kommun. Nuvarande lydelse enligt prop. 1987/88:21. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 22 Inrättasmed anledning av valet postkontor vid sjukhus, ålderdomshem,kriminalvårdsanstall eller liknande vårdinrättning eller vårdanstalt, ägerröstning där rum på tid som postverket bestämmer efter samråd med valnämndenoch med vårdinrättningens eller vårdanstaltens ledning, dock fidigast sjundedagen före valdagen. skall samråda med valnämnden och medvårdinrättningens eller vårdanstaltens ledning om hur röstningen skallgenomföras. På begäran av postverket skall valnämnden utse erforderligt antalpersoner atl biträda röslmotlagare på postkontoret. 37'§ I fråga om anordnande av valse- I fråga om anordnande av valse- ddsförsändelse tillämpas 11 kap. delsförsändelser' tillämpas 11 kap. 1 § andra stycket, 3 § andra styc- 1 § andra stycket, 3 § andra styc ket, 5 § andra stycket saml 6 a § kel, 5 § andra stycket saml 6 a § tredje slyckel vallagen (1972:620). tredje stycket vallagen (1972:620). Valseddsförsänddse får vara an- En valsedelsförsändelse får vara ordnad, vid val i hela rikel tidigast anordnad, vid val i hela landet tidi- och vid annal val tidigast gast och vid annal val lidi- före valdagen. I fråga om gast före valdagen. I fråga avlämnande av valsedelsförsändel- om avlämnande av valsedelsförsän- se till lantbrevbärare fillämpas vi- delser fill lantbrevbärare tillämpas dåre 11 kap. 5 § tredje slyckel val- vidare 11 kap. 5 § tredje slyckel lagen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1987:000) om brevröstning i Härigenomföreskrivs all 2 § lagen (1987:000) om brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland' skall ha följande lydelse. Brevröstningskall gå till på följande sätt. Väljarenlägger för varje val själv in sin valsedel t ell innerkuvert. I närvaro av tvävittnen lägger han sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert förbrevröslningsförsänddse och tillsluler delta. Därefter skriver väljaren påytterkuvertet en försäkran på heder och samvete all han gjort på detta sätl ochatl försändelsen har ställts i ordning i . Vidareanger han på ytterkuvertet dels den dag då brevröslningsförsänddsen har gjortsi ordning, dels sill personnummer. Vittnena intygar skriftligen atl väljarenegenhändigt undertecknat försäkran samt alt de inle känner lill någotförhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet.Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyWt 18 kr.Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. 'Lydelse enligt prop. 1987/88:21. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sedanbrevröslningsförsänddsen har gorts i ordning enligl andra stycket lägger väljarenin försändelsen tillsammans med sill röstkort i ell omslagskuvert ochtillsluler delta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran lillvalnämnden i den kommun där väljaren är upplagen i allmän röstlängd eller, omväljaren är upptagen i särskild röstlängd, lill valnämnden i den kommun inomvilken den vallokal är belägen där den särskilda röstlängden enligl 4 kap. 20 §vallagen (1972:620) skall finnas tillgänglig. Brevröstningsförsändelsenfår vara iordninggjord tidigast före valdagen och skall avges senastdagen före valdagen. Försändelsen skall anses avgiven den dag då den ärposlstämplad. Brevröstningsförsändelsen bör lämnas för postbefordran i så godlid att den kan beräknas vara valnämnden lill hända senast eftervaldagen. Vid val till ,vid val i hela landet av landstingsledamöter och kommunfullmäktige och vid enfolkomröstning får brevröstningsförsändelsen vara iordninggjord lidigasl 24dagar före valdagen och skall avges senast dagen före valdagen. Vid extra valtill och vid folkomröstning samtidigt med sådana val fårbrevröstningsförsändelsen vara iordninggjord tidigast före valdagen.Försändelsen skall anses avgiven den dag då den är poslstämplad. Brevröslningsförsänddsenbör lämnas för postbefordran i så god lid atl den kan beräknas vara valnämndenlill hända senast efter valdagen. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i folkomröstningslagen (1979: 369) Härigenomföreskrivs att 6 § folkomröstningslagen (1979: 369) skall ha följande lydelse. När folkomröstning skallförrättas, skall, i den mån centrala valmyndigheten inle förordnar annal, förvar och en som enligt gällande röstlängd är röstberättigad vid omröstningenupprättas röstkort med uppgifter om den röstberättigade. Röstkortet skalldessutom innehålla uppgifter om omröstningen lill ledning för denröstberättigade. För folkomröstning och val till som äger rumsamtidigt upprät- När en folkomröstningskall förrättas, skall, i den mån den centrala valmyndigheten inle bestämmerannal, för var och en som enligt gällande röstlängd är röstberälfigad vidomröstningen upprättas ett röstkort med uppgifter om den röstberättigade.Röstkortet skall dessutom innehålla uppgifter om omröstningen till ledningför den röstberättigade. För folkomröstning och val lill som ägerrum Senaste lydelse 1982: 148. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88: 22 las gemensamt röstkort. I fråga om upprättas gemensamt röstkort tillämpas i övrigt 7 kap. 1 § röstkort. I fråga om röstkort tilläm- andra slyckel, 2 § första och tredje pas i övrigt 7 kap. 1 § andra styc- styckena samt 3 § vallagen kel, 2 § första och tredje styckena (1972:620). Röstkorlen skall sändas saml 3 § vallagen (1972:620). Röst- till de röstberättigade senast 30 da- korten skall sändas lill de röslberät- gar eller, om omröstningen äger ligade senast eller, om om- rum i samband med extra val lill röstningen äger rum i samband med eller om den inte omfat- extra val lill riksdag eller om den lar hela riket, dagar före inte omfattar hela rikel, valdagen. dagar före valdagen. bör på lämpligt sätt sprida kännedom bland allmänheten om tidoch säll för röstning och om de bestämmelser i övrigt som gäller förfolkomröstningen. Myndigheten bör vidare inför folkomröstning i gmndlagsfrågapå lämpligt sätt sprida kännedom bland allmänheten om lydelsen av del förslagsom omröstningen avser. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till Härigenomföreskrivs aU 1 § lagen (1972:625) om slalligl slöd till politiska partier'skall ha följande lydelse. Till politiskt parti som deltagit i Tillelt politiskt parti som efter valtill utgår statligt stöd föreskriven anmälan har deltagit i Stödformerna är ett val lill ulgår slalligl stöd enligt denna lag. ärpartistöd och kanslistöd. Denna lag träder i kraft . Vid tillämpningen av I § i dess nya lyddse krävs inle all ett partisom deltog i ell val innan denna lag trädde i kraft har gjort anmälan omvaldeltagandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober1987 .. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , R. , , , , , ,, G. , Lönnqvist Proposition om vissa grundlagsfrågor m. m. tillkallades för att föreslååtgärder för att förbättra folksiyrelsens villkor. Kommittén bestod vid arbetets avslutande av fil. drHilding , ordförande, riksdagsledamöterna , förbundsordföranden , tredje vice talmannen , landshövdingen , riksdagsledamöterna saml partisekreteraren . Kommillén överlämnade delbetänkandetFörsök med nya arbetsformer i . Förslaget har lell till lagstiftning(prop. 1984/85: 190, KU 36, rskr. 397, SFS 1985: 517). Vidare har kommillén överiämnat ddbelänkandel (SOU1986:28) Folk-styrelsen under krig och krigsfara. En proposition på grundval avdel förslaget har överlämnats till (prop. 1987/88: 6). På kommilléns initiativ har också givits utuppsatssamlingen från folket, rapporten (Ds Ju 1986: 1) Valsystemet i 20länder och undersökningarna (SOU 1986:27) Folkels främsta företrädare. Dessautgör en dd av underlaget för kommitténs huvudbetänkande (SOU 1987: 6) Folkstyrelsensvillkor, vilkel avgavs i-februari 1987. Jag avser alt i avsnitt 2-8 la upp de frågor som kommitténbehandlar i huvudbetänkandet. Av folkstyrelsekommitténs förslag i huvudbetänkandet hartvå delar behandlats i en nyligen beslutad proposition (1987/88:21) om ändringi vallagen m. m. Det gäller utläggning av valsedlar och brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland. Dessa delar tar jag därför inte upp i detta sammanhang. Kommitténs sammanfattning av innehållet i betänkandet börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I .De av kommittén framlagdalagförslagen bör fogas som bdaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstan serna bör fogas som bilaga 3 till protokollet i delta ärende. En samman slällning av remissyttrandena har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87-560). Kommillénöverlämnade med huvudbelänkandet promemo- Prop. 1987/88: 22 rian(Ds Ju 1987:2) Offentlighet och sekretess i utrikesnämnden. Efterremissbehandling bereds detta ärende i . Miljöpartietde gröna har i en framställning begärt att gränsen för all etlparti skall få dd av del statliga stödet till politiska partier skall sänkasfrån nuvarande lill av antalet röster vid riksdagsval(dnr 87-1836). Jag tar upp framställningen i avsnitt 9. 2 Det författningspolitiska reformarbetet 2.1 Allmänna utgångspunkter för reformarbetet Folkstyrelsekommitténsarbete utgör den senasle - men förmodligen inle den sista etappen av detomfattande författningspolitiska reformarbete som har bedrivits sedan lång tidtillbaka i . Enviktig milstolpe i detta arbete utgörs av den partiella förfaltningsre-form sombeslutades av . Två huvudinslag i denna reform varinförandet av enkammarriksdagen och ell nytt valsys-lem. Valen tillenkammarriksdagen skulle hållas med de kommunalavalen. De 350 (numera 349) mandaten i den nya skulle fördelas enligtell riksproporlionellt valsystem med en småparfispärr på . Reformeninnebar vidare all pariamentaris-men skrevs in i grundlagen genom att riksdagenfick möjlighet alt rikta misstroendeförklaring mol statsråden. Isamband med övergången lill enkammarriksdagen skedde även vissa förändringar avriksdagens arbetsformer. a. fick en ny ul-skottsorganisation. Åren1973 och 1974 beslutade en total förfallningsreform genom att denantog en ny regeringsform (RF, omtryckt 1985:866). Den nya regeringsformenmedförde inga ändringar av belydelse i de frågor som hade reglerats genom detidigare reformerna. Bland nyheterna i RF kan nämnas regler om proceduren vidregeringsbildning och bestämmelser om skydd för de gmndläggande fri- ochrättigheterna. Samlidigl antogs en ny riksdagsordning (RO, omtryckt 1985;1068), som dock inle fick ställning som grundlag. Efterantagandet av den nya regeringsformen har utredningsarbetet påförfatlningsområdel fortsalt på två huvudområden. Pådel ena av dessa, fri- och rältighelsområdet har i två omgångar, åren1976 och 1979, beslutat om ändringar i RF i syfte alt förstärka och bygga ulgrundlagsskyddet för de grundläggande fri- och rättigheterna. Del särskildaskyddet för tryckfriheten har likaså varit föremål för reformarbete (se prop.1986/87: 151). Del arbetet fortsätter. Utmärkande för arbetet medRF och de konstitutionella reformer som därefter genomförts har varit att det har byggt på en bred anslutning i grundläggande frågor. Del har i vårt land ansetts ligga etl särskilt värde i politisk enighet kring konstitutionella och andra frågor av central betydelse för demokratins och parlamentarismens funktionssätt. En sådan bred enighet hardock inte alltid kunnal uppnås. Delta är Prop. 1987/88:22 förklaringen lillätt del författningspoliliska utredningsarbetet inte har varil lika fruktbärandepå sitt andra huvudområde, nämligen de centrala frågorna i 1968-1969 årspartiella reform: den gemensamma valdagen, mandatperiodens längd, valsättetoch arbetsformer. Isamband med all den nya regeringsformen antogs tillkom en utredning om ändradvalkretsindelning och ökat inslag av personval saml en av talmanskonferensentillkallad utredning för en allmän översyn av arbetsformer. Deförslag som lades fram av personvals- och valkretsulredningen i betänkandet(SOU 1977:94) Personval och valkretsindelning saknade bred anslutning och harinle lett till lagstiftning. Riksdagensarbelsformsulredning som var verksam lämnade under dessa årförslag i en rad mer avgränsade frågor som bl. a. berörde arbetsplaneringsaml års- och veckorylmen i riksdagsarbetet. Förslagen har i huvudsak anlagilsav . Efter del att arbelsformsulredningen avslutade sill arbete hararbetsförhållandena i behandlats i en arbetsgrupp inomkonslilulionsulskotlet. År1980 lillsalle regeringen en kommitté som antog namnet grundlags-kommittén. Defrågor som kommittén skulle behandla var främst den gemensamma valdagen,mandatperiodens längd, nyvalsinslilulel, regeringsbildningsproceduren ochregeringens beslutsformer. belänkande (SOU 1981: 15) Gmndlagsfrågor som kommittén lade fram föreslogfem av de nio ledamöterna all skilda valdagar för riksdagsval och kommunala valskulle införas samt atl mandatperioden skulle förlängas till . Någonändring i möjligheterna all anordna nyval eller av regeringsbildningsprocedurenföreslogs inle av dessa ledamöter. De ansåg vidare att frågan om regeringensbeslutsformer borde övervägas ytterligare. Treav de andra ledamöterna reserverade sig gemensamt. De ansåg alt kritiken mol den gemensamma valdagen var överdriven och missriktad. ' Enliglderas mening krävdes det ytterligare utredning innan liden var mogen för eltdefinitivt ställningstagande. I avvaktan härpå var dessa ledamöter dock bereddaall medverka fill en effektivisering av nyvalsinsfi-lulel. De önskade ocksåavskaffa omröstningarna om talmannens förslag till statsminister. Även denåterstående ledamoten reserverade sig. Han förordade all ordningen med gemensamvaldag och treårig mandatperiod skulle behållas. Sedanbelänkandet remissbehandlats hölls överläggningar mellanriksdagspartierna för atl diskutera den fortsatta behandlingen av frågorna. Vidöverläggningarna enades man om alt del arbete som gmnd-lagskommillén hadeinlett skulle fortsätta med sikte på en reform som kunde la ställninglill i samband med val. Beredningen skulle ske i juslitiedepartementelunder ledning av justitieministern och tillsammans med företrädare för de femriksdagspartierna. De frågor som i första hand skulle las upp var desamma somde som grundlagskommillén hade behandlat. Iböljan av stod det emellertid klart aU det inte fanns fömtsatt- 28 ningarför all uppnå enighet i huvudfrågorna i fid för att ett förslag fill Prop.1987/88: 22 grundlagsändringar skulle kunna läggas fram för riksdagsbehandlingi samband med val. Arbetsgmppen var emellerfid enig om all de frågorsom hade behandlats av gruppen borde utredas ytterligare med sikte på all enförfallningsreform skulle kunna beslutas i bred parlamentarisk enighet. Detfortsatta arbetet borde enligt arbetsgruppen bedrivas i en parlamentariskkommitté. Ävenkonslitufionsutskotlet framhöll i elt betänkande atl del varangelägel atl utredningsarbetet på förfatlningsområdel fortsatte på del sällsom arbetsgruppen föreslagit. Konstitutionsutskotlel uttalade vissa önskemål omvilka frågor som skulle las upp i det kommande utredningsarbetet. Riksdagenställde sig bakom utskottet (KU 1983/84:26, rskr. Delär mol denna bakgrund som man skall se fillkallandel av folkstyrelsekommitténoch det arbete som har redovisats av kommillén. Kommitténsarbete har syftat fill atl förbättra medborgarnas möjligheter alt göra sillinfiytande gällande i politiken, all stärka ställning som centraltpolifiskt forum och atl skapa ökade förutsättningar för handlingskraftigaregeringar. Som gmnd för övervägandena har kommillén i enlighet med sinadirektiv gjort en bred analys av folkstyrelsens villkor i dagens ochmorgondagens samhälle. Förmin del anser jag all kommitténs analys av folkstyrelsen och de förändradevillkor som den har alt verka under är värdefull, och jag ansluter mig till debedömningar som görs där. Somkommillén pekar på har olika faktorer medförl ändrade villkor för folksiyrelsen.En sådan faktor är förändringen av den kommunala självstyrelsen som inneburitbl. a. all en omfattande förvaltningsapparat har vuxit fram och ersatt denfidigare lekmannaförvallningen. En konsekvens av den kommunala utvecklingen ärall riksdagsledamöterna i allt mindre utsträckning har kvar förtroendeuppdragi landstings- och primärkommuner. Jaganser i likhet med kommillén alt det är viktigt all riksdagsledamöterna gestid och möjlighet att informera sig om den kommunala verksamhelen i valkretsarnaoch att fungera som kontaktlänkar mdlan den lokala verksamheten ochrikspolitiken. Flera av de framlagda förslagen tar sikte på all förbättrafömlsällningarna för della. Mankan vidare som kommittén konstatera att, även om en rad nya organ och kanalerför information och påverkan fillkommit, de politiska partierna fortfarandespelar en ledande roll. Partierna är etl fundamentalt element i vår demokrati.Jag vill i likhet med kommittén betona det viktiga i atl partierna bevarar sinfolkrördsekaraklär och samlar många medborgare fill polifisk aktivitet inleendasl vid valrörelserna utan även mellan dessa. Olikaorganisationer har också en viktig roll i della sammanhang. Som framhölls vidförarbetena lill RF fördjupar organisationerna demokratin genom allverka som opinionsbildare vid sidan av partierna. gäller fortfarande.Organisationerna ger möjligheter för ell slort antal människor all mellan valenpåverka samhällsutvecklingen och vidgar därmed den representativa demokratin. Dethar under de senasle årtiondena förts en mera omfattande debatt än 29 tidigareom organisationernas, särskilt intresseorganisafionernas, ställning Prop.1987/88: 22 i samhället. Debatten har gällt deras maktställning i förhållandelill de folkvalda organen, organisationernas och organisalionsförelrädarnas representativitetför medlemsopinioner i skilda frågor, samt formerna för denopinionsbildningsverksamhet organisationerna bedriver. (Ju 1985:02) har fått i uppdrag atl studera bl. a. intresseorganisationernasställning i samhället. Innan resultatet av detta arbete föreligger är det svårtalt dra bestämda slutsatser om vilka förändringar som kan ha inträffat ellerkan komma alt inträffa i den roll intresseorganisationerna spelar i denoffentliga beslutsprocessen och i opinionsbildningen. Jagär liksom kommittén övertygad om organisationernas värde och betydelse för denfria opinionsbildningen. Kommittén har pekat på den fara som kanligga i etl slorl inflytande för organisationerna över den offentligabeslutsprocessen. Slalen bör dock iaktta slor varsamhet när del gällerlagreglering av partiernas och organisationernas verksamhel. Delär glädjande all konstatera alt vi i har etl myckel högt valdeltagande.Högt valdeltagande är ett mycket vikfigt inslag i etl fungeranderepresentativt demokratiskt system. Därutöver krävs det också all de politiskabudskapen presenteras för väljarna i sådana former all dessa har möjlighet ochförmåga all värdera dem. Del kan med fog hävdas all förutsättningarna för dettaaldrig har varit så goda som . Den allmänna utbildningsnivån är hög ochinformationsutbudet rikt. De studier som ulförts visar också alt väljarnasinformation om politiska sakfrågor och om kandidater i valen har ökat.Speciellt gäller det för kunskaperna om de kommunala valen. Möjligheternaför människorna här i landet atl delta i den politiska beslutsprocessen harökat också på annat sätl. Jag tänker då på alt utländska medborgare sedan år1976 har rösträtt i de kommunala valen, om de har varil bosalla i i merän . Tyvärr kan del konstateras atl valdeltagandet inom gruppen sjunker.Första gången dellog av de röstberättigade ulländska medborgarnamedan valdeltagandet sedan sjunkit så alt del i del senaste valet var . Isyfte atl förbättra möjligheterna till politisk påverkan förde utlänningar häri landet som av olika skäl inte önskar bli svenska medborgare föreslog enmajoritet rösträtlskommitté i betänkandet (SOU 1984: 11 och 12)Rösträtt och medborgarskap atl i en föista etapp medborgare i de nordiskaländerna skulle ges rösträtt i svenska riksdagsval under samma förutsättningarsom gäller i de kommunala valen. Fyra av kommitténs ledamöter reserverade sigmol förslaget. Remissutfalletöver förslaget var övervägande negativt, och det visade sig att det inte skullegå all uppnå tillräcklig enighet i kring förslaget. Detta får därförför närvarande anses sakna aktualitet. I stället utredermedborgarskapskommiltén (A 1985:01) bl.a. i vilken mån man kan öka möjligheterna för medborgare i andra stater alt vara medborgare i . Om möjligheterna all tillåta dubbla medbor garskap ökar, skulle fiera invånare här i landet kunna få fullständiga politiska rättigheter. Starka skäl talar nämligen för att invånare från annat 30 landskall kunna bli svenska medborgare utan alt ge upp sill ursprungliga Prop.1987/88: 22 medborgarskap. Delär min förhoppning all del den vägen skall gå atl förbättra de i Sverigebosatta ulländska medborgarnas möjligheter fill aktivt dellagande ifolksiyrelsen. Del är också viktigt all den politiska informationen når framlill dessa gmpper. Viden analys av folksiyrelsens villkor är också massmediernas roll i den politiskadebatten av intresse. Som folkstyrelsekommittén konstaterar har det blivitsvårare för partierna och all i konkurtens med etermedierna verkasom aktuella politiska fora. Denanalys av folkstyrelsens villkor som folkstyrelsekommittén har gjort har inlelell fill några meningsskillnader inom kommillén, och den har i allt väsentligtvunnit anslutning bland de remissinstanser som har behandlat den. Jag ser detsom värdefullt atl kunna konstalera atl del alltså föreligger en gemensam grundför den förfatlningspolifiska diskussionen. Medutgångspunkt i analysen har kommittén tagit upp ett stort antal frågor och laglfram en rad förslag i syfte all förbättra folkstyrelsens villkor. Huvuddelen avövervägandena avser valfrågor i vid bemärkelse och frågor belräffande riksdagensarbetsformer. Rent allmänt kan man om kommilléns arbete säga all detta hartagit sikte på en vidareutveckling på den grundval som vår nya författningvilar på och inte har avsett sådana förändringar som skulle innebära avstegfrån den författningspoliliska ulvecklingen i vårt land. Så t.ex. harkommittén inte ansett att möjligheterna atl anordna folkomröstningar skallvidgas genom någon regel om beslutanderätt för en riksdagsminorilet eller genoms. k. folkini-lialiv eller atl det bör införas någon författningsdomstol i vårtland. Jag delar kommitténs uppfattning i dessa frågor. ökat inslag avfolkomröstningar skulle försvaga det representativa styrelseskicket i vårtland och motverka strävandena all stärka ställning. Konstruktionenmed en förfallningsdomslol är främmande för vårt samhällsskick. Deförslag som folkstyrelsekommittén har lagt fram är enligl min mening välunderbyggda, och jag anser atl de skulle förbättra folksiyrelsens villkor på enrad punkter. Sammantagna skulle de med all sannolikhet förslärka medborgarnasmöjligheter all göra sill inflytande gällande i politiken, stärka riksdagensställning som centralt politiskt forum och skapa bättre förutsättningar förhandlingskraftiga regeringar, allt i enlighet med syftet med utredningsarbetet. En förutsättning för altsådana författningspoliliska reformer skall kunna genomföras är dock som framgått ati de har en tillräckligt stor anslutning. I kommitténs direktiv framhölls också del angelägna i alt de förslag som skulle läggas fram hade en bred politisk förankring. Tyvärr måste man konstatera att någon tillräcklig bred politisk enighet inte har kunnal uppnås i en del av de frågor som kommittén har behandlat och där förslag har lagts fram. Remissbehandlingen och kontakter som senare tagits med riksdags partierna tyder inte på någon åsiktsförändring av betydelse. Fömtsättning arna för en förfatlningspolilisk reform får därför anses brista i motsvarande mån. Detta är att beklaga.