prop · GB0330 · 1987-12-31 00:00:00 — Sammantagetberäknas sysselsättningen öka med ca 30000 personer i alternativ 1,medan ökningstakten blir betydligt måtfiigare i alternativ 2.Arbetskraftsdeltagandet väntas fortsätta att öka i alternativ I. Prognosenförutsätter en viss känslighet i arbetskraftsdeltagandet för efterfrågan påarbetskraft, vilket gör atl arbetskraften växer långsammare i alternativ 2.Prognosen för sysselsättning och arbetskraftsulbud medför all arbetslösheten ialternativ 1 väntas minska något. I alternativ 2 beräknas arbetslöshetenminska svagt 1988, men sedan vända uppåt 1989. Det har därvid antagits atlomfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ligger kvar på samma nivåsom . Förändring från föregäende år Sysselsättning: Jord- och skogsbruk Industri Byggnadsverksamhet 258 Privata tjänster 1476 verksamhet 1121 Sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder sysselsatta där uppgift om sektortillhörighet saknas. Beredskapsarbete,ungdomslag och rekryteringstöd. Källor:Statistiska centralbyrån () och . 5 Priser och löner Skr. Hittillsi år har konsumenlpriserna, mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI)mellan , stigil med 3,. Inflationstakten,beräknad som förändringen i KPI under de senasle 12 månaderna, dvs. frånaugusti 1986 lill , var 5,. Under återstoden av 1987 väntas ingakraftigare prisökningar äga rum. De bedömningar som kan göras tyder på alt KPIunder loppel av 1987, (dvs. 1987), stiger med4,, se tabell 6. infördes allmänl prisstopp. Del harsedermera avvecklats i lakl med all överenskommelser har träffats om denframtida prisutvecklingen. Prisstoppet omfallar endast avden privala konsumlionen. För de varu- och tjänsteområden som ej längreomfattas av prissloppet gäller de prisöverenskommelser som slutits mellanbranschorganisationer, marknadsledande förelag och statens pris- och karlellnämnd.I de allra flesta fall gäller dessa prisöverenskommelser l. o. m. slulel avjanuari 1988. Årligprocentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: Källor:Statistiska centralbyrån, och . Någonentydig bild av löneutvecklingen finns inte . De beräkningar som kangöras av lönernas förändringar på olika avlalsområden tyder på alt timlönernaökar med 1987. Detta gäller genomsnittet för samtliga löntagare ochinkluderar en uppskattad löneglidning. Tillgängliga uppgifter omskalleunderlagens utveckling tyder dock på något högre ökningstal.Timlönekostnaden beräknas öka med ytterligare 1/p. g. a.höjningar av lagstadgade och avtalade sociala avgifter. För1988 och 1989 haren beräkning gjorts avseende konsumentprisernas utveckling med utgångspunkt från de antaganden som ligger till grund för alternativ 1 och 2. Timlöneökningen antas vara i alternativ 1 resp. i alternativ 2. I del senare alternativet tillkommer dessut om en timlönekostnadsökning på 0,1988 p.g. a. beslutade höjningar av 14 lagstadgadesociala avgifter på . I båda alternativen Skr. 1987/88:30antas vinstandelarna vara oförändrade. Skillnadernai löneutveckling mellan alternafiven slår främst igenom i posten övrigainhemska kostnader, se tabell 6. Löneskillnaderna påverkar emellertid även denkostnadsutveckling som ligger till grund för prisutvecklingen när det gällerjordbrukspriser, bosladspriser och diverse taxor. Vidareförutsätts en viss glidning nedåt av räntelägel i alternativ 1 och uppåt ialternativ 2. Skillnaden i räntenivå påverkar i första hand KPI via egnahemslånmed rörlig ränta. påverkas också hyror samt via jordbruksförhandlingarnapriserna på livsmedel som omfattas av jordbruksavtalet. I båda alternativen anlasvissa höjningar av indirekta skaller äga rum . (Motsvarandeförändringar har antagits när del gäller t. ex. vissa Iransfereringar lill hushållen,se avsnitt 8). Ävenimportpriserna anlas vara någol högre i alternativ 2 än i alternativ I,eftersom den högre inhemska prisnivån i alternativ 2 möjliggör för förelag attla ut högre priser på importvaror på den svenska marknaden. Ialternativ 1 beräknas prisökningarna under loppel av 1988 och 1989 uppgå lill 21/. I alternativ 2 beräknas prisökningarna bli högre av de skäl somredovisats ovan. Prisökningarna beräknas uppgå till ialternativ 2. 6 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Denprivala konsumtionen ökade med 5,jämfört medmotsvarande period 1986. Särskilt stark ökning redovisas för bilinköp (-F25 %)och övriga varaktiga varor (-). Men även andra delar av den privala konsumlionenökade relativt starkt. Statistik för visar på en fortsatt högnivå för omsättningen inom detaljhandeln, vilken svarar för ungefär halva denprivata konsumtionen. Ökningstakten för hushållens bilinköp har däremot avtagitsedan juni då bilaccisen höjdes. Mellanandra halvåren 1986 och 1987 beräknas den privata konsumtionen öka med ca 3%.Den lägre ökningstakten förklaras främst av atl konsumlionsnivånsteg kraftigt mellan första och andra halvåren , vilkel höjerutgångsnivån för jämförelsen och sänker ökningslalet. förutsesdärmed en konsumtionsökning , vilkel är en procentenhet mer än vad somberäknades i den reviderade nalionalbudgeien. Hushållensreall disponibla inkomster beräknas öka 1987. Det är något mer än vadsom förväntades i den reviderade nationalbudgeten. Därvid har både lörier ochövriga inkomster räknats upp med 1 1/2 å , medan skatternaräknats upp med . Prognosen över inkomster ochkonsumtion medför att sparkvoten väntas minska jämförtmed i Qol. År1988 beräknas de reall disponibla inkomsterna öka med 1,i alternativ 1 resp. 1,i alternativ 2. medför den högre inflations takten och försvagningen av arbetsmarknaden i alternativ 2 atl den reala inkomstökningen blir lägre än i alternativ 1. Denna utveckling med sämre 15 realinkomslervid högre nominell timlöneökning torde bli mer påtaglig åren Skr. 1987/88:30 efter1989. Prognoserna bygger på de antaganden om löne- och prisutvecklingen somframgår av tidigare avsnitt. Dessutom har vissa bidragsnivåer 1989kalkylmässigt anpassats till pris- och löneutvecklingen trots att någon formellindexkoppling inte föreligger. Beslutade förändringar av inkomstbeskattningenberäknas minska skalleinbetalningarna med . 1988 jämförtmed en fillämpning av skalleregler. har beräkningsteknisktantagils att inkomstbeskattningen minskar med . Tabell7 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande Övriga inkomster, netto 100,7 Direkta skatter, avgifter Sparkvot, nivå i % -1,3 -2,6 -3,9 -2,9 -4,0 Källor: , ochfinansdepartementet. Denprivala konsumtionen väntas fortsätta all öka relativt kraftigt . En ökningmed 2,5 resp. förutses i de båda alternativen. De realt disponiblainkomsterna stiger i båda alternativen i lägre takt. Hushållens höga likviditetkombinerad med lättheten att låna pengar talar för en fortsalt nedgång i sparkvotenunder prognosperioden. Del gör även hushållens positiva förväntningar om denegna ekonomins framtida ulveckling och de värdeslegringsvinsler som har gjortsunder senare år på både fastigheter och aktier. Åven 1989 förutses den privala konsumlionenöka snabbtire än de realt disponibla inkomsterna. Iett längre perspektiv finns dock skäl atl förvänta en ökning av hushålls sparandel: De nuvarande omfattande inköpen av kapitalvaror kan komma att minska i takt med all behoven all ersätta förslilna kapitalvaror har tillgodosetls; del reala sparandel i egna hem har sjunkit till en låg nivå, men är nu på väg att öka; liberaliseringen av kredilmarknaden vänlas leda till en höjning av hushållens skuldsättning, men på längre sikl innebär upplåningen både ökade amorteringar och ränteulgifter, vilkel dämpar konsumtionen: slufii gen kan nämnas all en forlsall hög realränta efter skatt på hushållens upplåning på sikl bör få genomslag i hushållens lånebeleende. '" 7 Investeringar Skr. Utvecklingenför näringslivets investeringar 1987 ser ut att bli starkare än vad som förvänladesi den reviderade nationalbudgeten. Detta kan fillskri-vas återhämtningen inäringslivets maskinivesleringar sedan svackan 1986 samt de fortsalt ökandebyggnadsinvesteringarna. År1988 förväntas präglas av liknande drag, dock med mindre dramatiskasvängningar för sektorerna. Expansionen i näringslivets och myndigheternas maskininvesleringarsaml spridningen av byggboomen från storstadsområdena lill övriga landet vänlasfortsätta. Investeringsökningen inom industrin bedöms bli nästan lika kraffigsom , medan expansions-taklen hos de statliga affärsverken vänlas fortsättaavta, se tabell 8. Tabell8 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Åriig procentuell förändring. -0,1 -2,1 -4,5 -0,2 -4,2 -6,8 -2,6 -3,8 -0,6 Föratl minska överhettningslendenserna och bereda utrymme för ett ökatbostadsbyggande i storstadsområdena undantogs genom beslul i slulel av 1986dessa områden från investeringsfondsfrisläppet för byggnader. Rambegränsningarinfördes på byggandet utanför bostadssektorn respekfive på statliga bostadslånlill ombyggnad och hyresrabatter infördes som en produktionsslimulans.Minskningen i myndigheternas byggnadsinvesteringar, även utanförstorstadsområdena, frigjorde också resurser för de övriga sektorerna. Dessaåtgärder har medfört en omfattande senareläggning av byggande, särskilt iStockholmsområdet, och en minskning av antalet beslut om lån fill ombyggnad avbostäder. De har sannolikt också spelat en roll för ökningen i nybyggandet avbostäder, vilken ligger bakom den prognoslicerade ökningen för bosladsinvesteringartotalt. Fr.o.m. utvidgas frisläppsstoppel lill övriga landet utanförstödområdet, vilket beräknas hålla nere byggandet även utanförstorstadsområdena. Medan de statliga myndigheternas byggnadsinvesteringarväntas dras ned ännu kraftigare än , bedöms minskningstakten för kommunernaavta som följd av att en del fidigare uppskjutna ombyggnadsprojekl genomförs. Deolika lönekostnadsalternativen vänlas inle ge några nämnvärda ut slag i skillnader i investeringsnivå 1988. Däremot torde ett andra års förmånlig nominell löne- och räntekostnadsutveckling (all. 1) ha en mycket 17 positivinnebörd för kapacitetsutnyttjande och lönsamhet och medföra en Skr. 1987/88:30fortsatt stark investeringsökning i näringslivel 1989. Likaså medför realin-komstökningaroch fler arbetslillfällen ytterligare ökningar i bostadseflerfrägan. Dettaminskar också riskerna för att nyproducerade lägenheter inle kan hyras ul,vilket talar för ett fortsalt högt bostadsbyggande. Medan fortsatta ökningar imyndigheternas maskininvesleringar väntas, torde ett undvikande av överhellningslendenserinom byggnadssektorn nödvändiggöra fortsatl återhållsamhet i myndigheternasbyggnadsplaner respektive ombyggnaden av bosläder. I alternativ 2 förutsesdäremot en dämpning i både näringslivets invesleringar och byggandet av nyabostäder 1989. Lagren förutses minska med ca . (1980 årspriser) 1987 eller med lika mycket som 1986. Så gott som helalagerneddragningen 1987 kan hänföras lill belydande neddragningar avberedskapslagren av råolja och bränslen. För såväl 1988 som 1989 förutseslagerstockarna förbli ungefär oförändrade. innebär detta ett positivtlageromslag på av BNP. Den offentliga sektorns finansiella sparande blir 1987positivt . beräknas en kraftigförbättring på ca . Det finansiella sparandel för heladen offentliga sektorn beräknas 1987 uppgå lill ca , vilkelmotsvarar av BNP. Detta är en nivå som gällde under första delen av 1970-lalet.Det är framför allt staten som har svarat för den kraftiga förbättringen.Statens finansiella sparande har vänts från ett underskoll på drygl 20miljarder kr. 1986 till ett beräknat överskott 1987 av nästan samma storlek. Åvenom engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter (vilken beräknas ge15,.) frånräknas, blir slalens finansiella sparande positivt 1987. Tabell 9 Offentlig sektor Miljarder kr., löpande priser Stat -24,3 17,5 -0.6 -5,1 10,4 11,2 Socialförsäkring 23.7 26.1 21,1 18,8 25,7 23,5 Kommuner -3,1 -3,5 -2,1 4,0 -5,8 -6,9 Offentlig sektor -3,7 40,1 18,4 17,7 30,3 27,8 Procentandel av BNP i löpande priser Skattekvot 52.8 55.4 55,5 54,5 56,3 55,4 Utgiftsandel 64,0 62,4 62,9 61,8 62,9 62,4 Finansiellt sparande -0,4 4.0 1,7 1,6 2,8 2,4 Källor: , , och . Statens budgetunderskott beräknas bli ca 8 miljarder kr.1987. 1987/88:30 med beräkningarna i den reviderade nationalbudgetenhar budgetunderskottet minskat med , varav ökade inkomstersvarar för den största delen, . Fyllnadsinbetalningarna av skallhar blivit väsentligt större (7,. mer) än vad riksrevisionsverkelberäknade i underlaget lill den reviderade nationalbudgeten. Vidare lederhögre lönesumma och högre privat konsumtion till att skalleunderlaget ökar merän vad som bedömdes . Minskade utgifter bidrar också lill delförbättrade budgetsaldol. Statens ränteutgifter bedöms nu ligga nästan 2miljarder kr. lägre än i den reviderade nationalbudgeten. Även de statligatransfereringarna till förelag bedöms nu ligga på en lägre nivå än . Näsla år beräknas det finansiella sparandel för hela denoffentliga sektorn minska med ca . i alternativ 2 med 6%limlöneökning. I alternativ 1 blir det finansiella sparandet ytterligare ca 10miljarder kr. Detta sammanhänger med att löntagarnas inkomstskatler ochinkomsterna från arbetsgivaravgifter, vilka direkl bestäms av lönesummans ulveckling,blir högre i alternativet med den högre löneökningen. All del finansiellasparandet blir bättre i det högre lönealternativet är emellertid bara avtillfällig natur. På blir förhållandet det omvända. Orsaken är atlden högre löneökningslakten urholkar förutsättningarna för lillväxl, vilket medförlägre BNP-tillväxl och på sikl lägre skalleunderlag. förutses enfortsalt minskning av del offentliga sparandet i båda alternativen. Skillnaden mellan alternativen kommer också till uttryck iskattekvotens och ulgiftsandelens storlek. I alternativet löneökningökar skallekvolen yllerligare 1988 till 56,medan den i del andraalternativet i slort sett ligger kvar nivå. Differensen mellanskattekvoten i de båda alternativen ökar . De offentligautgifternas andel av BNP, som de senasle två åren sjunkil med sammanlagtnärmare , beräknas ligga kvar på i stort sell samma nivå . Dock blir ulgiflsandelen 1989 lägre i alternativ 1 än i alternativ 2. Del finansiella sparandel i socialförsäkringssektornmotsvarar i stort sett uppbyggnaden av Allmänna Pensionsfonden. Efter en långperiod av ökat sparande i AP-fonden förutses en minskning . Kommunernas finansiella sparande har de senasle tre årenuppvisat ett underskott på ca , motsvarande avutgifterna. innebär alternativet med högre löneökningarökande sparandeunderskott, medan i det andra alternativet sparandel förbälirasoch blir positivt 1989. Skillnaden mellan alternativen beror på alt kommunernasskatteinkomster baseras på skatteunderlagen , vilkel medför attskillnaden mellan inkomstutvecklingen i de båda alternativen blir relativtliten. Utgifterna ökar däremot väsentligt snabbare i det högre lönealternativet av kommunernas utgifter utgörs av löneutgifter. Dessa bedömningarrörande kommunernas framlida ekonomi får betraktas som preliminära i avvaktanpå den kommunalekonomiska arbetsgruppens () beräkningar. För beräkningarna av den offentliga sektorns inkomster ochutgifter har vissa beräkningstekniska antaganden gjorts. ningarna ulgår från de beslulstatsmakterna har fattat. Därutöver har i Skr. 1987/88:30 alternativ 1 antagilsalt redan beslutade höjningar av arbetsgivaravgifterna 1988 neutraliseras genomen sänkning av den allmänna löneavgiften. Detta har dock inte anlagils ialternativ 2. Några ytterligare höjningar av arbetsgivaravgifterna 1989 har inleinräknats i någondera alternativet. Däremot har schablonmässigt antagits statliga inkomstskatten sänks med . 1989 och all vissaindirekta skatter (sprit, tobak m. höjs med ca . 1989.Schablonmässigt har också antagils en ökning av vissa Iransfereringar som inteautomatiskt följer prisutvecklingen med ca . i alternativ 1 och ca2 miljarder kr. i alternativ 2 1989. Vidare har de offentliga myndigheternaskonsumtionsutgifter räknats upp med en viss volymökning och den allmänna pris-och löneutvecklingen (dock har konsumlionsvolymen antagits utvecklas svagare i alternafiv2 med högre pris- och löneutveckling) och hänsyn har i viss mån tagits tillförväntade men inle beslutade utgifter i tilläggsbudgetar m. m. 1 Sammanfattning............................................ 4 2 Internationell ulveckling .............................. 7 3 Utrikeshandel ........................................... 9 4 Arbetsmarknad ......................................... 12 5 Priser och löner ........................................ 14 6 Hushållens ekonomi och privat konsumtion .... 15 7 Investeringar ........................................... ..... 17 8 Offentlig sektor ......................................... 18 1 Försörjningsbalans .................................... 4 2 Internationella förutsättningar ..................... 8 3 Export och import av varor .......................... ..... 10 4 Bytesbalans ............................................. 11 5 Arbetsmarknad ......................................... 13 6 Konsumentpriser ....................................... 14 7 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 16 8 Bruttoinvesteringar efter näringsgren ............ 17 9 Offentlig sektor ......................................... ..... 18