prop · GB03160 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför saknasockså förslag till omprioriteringar inom forskningen kring barnlöshelensproblem. Institutionen anser atl barnlöshetens grundorsaker, t.ex.könssjukdomar, arbetsmil-jöfaktorer m.m. som påverkar ferlililelen, ärbetydligt mer angelägna forskningsfrågor än in vitro fertiliseringen. Liknande synpunkter framförs av ). framhåller all den verksamhelsom syftar till att med medicinsk teknik hjälpa par lill befruktning där dettainte är möjligl på naturligt sålt är odiskutabel ur etisk synpunkt. Centralstyrelsen stödjer de synpunkter och förslag somutredningen lagl fram. Centralstyrelsen understryker också vikten av en mycket slorrestriktivitet när det gäller användningen av de av utredningen föreslagnametoderna för befruktning utanför kroppen. anser atl utredningen ärlättillgänglig och på ett koncist sätt och med beaktande av aktuella faktaframställer de möjligheter, begränsningar och problemställningar som årförknippade med befruktning utanför kroppen. framför liknande synpunkter. () anser atl det blivandebarnels intressen aldrig får underordnas ambitionen alt hjälpa ofrivilligtbarnlösa par. Förbundet anser atl man måsle sätta en gräns för hur långt manskall gå för atl avhjälpa barnlöshet. , juridiska, medicinska och psykosocialaaspekter är härvid av slörsla vikt. () poängterar altlivet bjuder på många andra värden. Del biologiska föräldraskapet blir då inlelika framträdande som del tenderar atl vara . () konstaterar allofrivilligt barnlösa par kommer atl uppleva del negativt om samhället ställersig avvisande till befruktning utanför kroppen. Det är därför en viktiguppgift för samhällets organ, om befruktning utanför kroppen förbjuds, all påandra sätl underlätta för dessa par all få barn i sin vård. frikyrkoråd menar all enligl syn ärbarnet en gåva atl ta emot och ett ansvar atl förvalla, aldrig en förmån altgöra anspråk på. Rådet fortsätter: I vissa fall måste därför barnlöshetaccepteras och åtgärder i stället sållas in på all hjälpa människor alt levautan egna barn. ligheteratt avhjälpa barnlöshet följer ökade förväntningar hos barnlösa par Prop.1987/88:160 som bidrar till alt göra barnlösheten till ell större problem än nödvändigt. Ett par remissinstanser anser atl utredningen inletillräckligt har berört de etiska aspekterna kring konstgjord befruktning. vid universitetanser att de etiska frågorna skymtar i ulredningstexten endasl somsammanhangslösa åsikter och slutsatser, vilka läggs lill grund för att dragränser bland de artificiella befruktningsmeloderna. Utredningen har enliglinstitutionen inte levererat någon sammanhållen framställning av in vitro fertiliseringeni ell etiskt sammanhang. Det är i själva verkel så att etiken skjuls bort frånsjälva utredningen för att biläggas som en lösryckt diskussion i enskildapersoners reser-vatiner, där de etiska synpunkterna sprids ul och endasl får endekorativ användning och legitimering av tekniska innovationer. () kan inteacceptera utredningens passiva konstaterande atl eftersom in vitro fertiliseringinom parförhållanden redan praktiserats i , så behöver man inlebehandla den frågan speciellt grundligt. Når en så viktig fråga som denna skallutredas, bör man enligt börja från grunden och ställa sig frågan: Skall invitro fertilisering överhuvudtaget tillåtas? konstaterar att beslutsunderlaget för detta oerhörtviktiga beslut innehåller en ytterst bristfällig, kortfattad och dåligtgenomförd etisk analys av dessa frågor. Några remissinstanser anser all utredningen inle belystforskningsaspekten tillräckligt. Medicinska fakulteten vid beklagar atlutredningen avstått från att närmare penetrera frågan om vetenskapligtutnyttjande av den aktuella tekniken. Medicinska fakulteten vid anser attdet är olyckligt att inseminationsutredningen i sitt aktuella belänkande såstrikt utelämnat forskningsaspekter eftersom utredningens förslag lilllagstiftning kommer atl omöjliggöra vissa kliniska utvecklingsprojekt som redani nuläget kan bedömas som angelägna. Exempel på sådana projekt är enliglfakulteten genetisk diagnostik saml könsbestämning på exciderade blastomererinom vissa riskfamiljer. Liknande synpunkter har förs fram av medicinska fakultetenvid och av . Några remissinstanser avvisar utredningens förslag. () ställer sig avvisande tillförslaget om in vitro fertilisering av bl.a. följande skäl. Ett lagfäst godkännande av befruktning utanför kroppen -även om man som utredningen föreslagit endast tillåter varianten medbefruktning inom ett parförhållande - lämnar enligt FBF:s uppfattning vägenöppen för vidare manipulationer, som inte är etiskt godtagbara. I en framlidkan man enligt förbundet förutse praktiska möjligheter all på människofosterförändra arvsanlag och t.o.m. koppla ihop gener från växtvärlden med gener frånen människa. () avvisarutredningens för- RFSUframhåller vidare: All en melod redan praktiseras är inle ell ar- Prop.1987/88:160 gument för att den skall tillålas även om den från forskarhållbedöms som positiv. Man måste först, förutsättningslöst, mycket noggrant ocheftertänksamt utreda hela den grundläggande principfrågan om olika befruktnings-teknologier.Om man då kommer fram lill alt säga ja till befruktning utanför kroppen, blirnästa uppgift att ta ställning till under vilka förhållanden och med vilkametoder sådan befruktning skall förekomma. Genom alt utredningen inte harfördjupat sig i denna övergripande fråga har den förbigått del som i denoffentliga debatten blivit mesl brännande. Del är viktigt all väga de barnlösa parens önskan ommedicinsk hjälp mol de mer övergripande och långsikliga effekterna vad gälleretik och människosyn som de nya befmklningsteknologierna kan få inom en mereller mindre snar framtid. Samhällets möjligheter atl sätta gränser måste alltså nogaundersökas, motiveras och planeras. Det har inle skell i betänkandet. De i ochför sig goda förslagen till begränsningar framläggs med summariskamotiveringar. frikyrkoråd poängterar att frågorna omgenteknikens användning på människa, fosterdiagnostik, insemination ochprovrörsbefruktning är delar av en helhet, där bedömningarna i de enskildafrågorna måsle bygga på en gemensam värderingsgrund. frikyrkoråd har i princip en positiv inställning lillferiiliserings-verksamhet, som syftar till alt undanröja medicinska hinder allfå barn. Metoderna får dock inle utformas på etl sådant säll alt dekränker del ofödda barnets människovärde. Alla former av in vitrobefruklning förulsälterdock medicinska försök på mänskliga zygoter och blaslem. Med nuvarande teknikleder IVF-verksamheten lill befruktade överskotlsågg, som inte kan implanterasi livmodern. frikyrkoråd uppfattar dessa fakta som kränkningar av detmänniskovärde som tillkommer del befruktade ägget och föreslår därför ellförbud mol fortsatt verksamhet med in vitro befruktning i . Ett par remissinstanser anser all utredningens förslag ärför restriktiva. anser atl ofrivillig barnlöshet imånga fall närmast är att likna vid etl myckel svårt handikapp, som kan präglaoch fördystra, ja rent av förgifta hela livssituationen för paret under mångaår. Utredningens något kallsinniga inställning lill detta handikapp rimmarenligt institutet också mycket illa med den attityd av inlevelse, medkänsla ochomsorg, som från samhällets sida manifesteras mol andra lyper av handikapp. Delförefaller självklart att handikappet ofrivillig barnlöshet kvalificerar atlbemötas på samma sätl. framhåller all man har en annanuppfattning i en rad av de aktuella frågorna och därför inte kan tillstyrkalagförslaget i dess nuvarande form. 2 Befruktning utanför kroppen inom ett parförhållande Utredningen föreslår alt befruktning utanför kroppen skallvara tillgänglig för gifta och sambor. 3 1987/88. 20-lalremissinstanser uttalar.sig särskill i denna fråga. Alla ställer sig Prop.1987/88:160 i princip positiva. ser inle några skäl till varför elt sådanttekniskt förfarande inte skulle kunna vara tillåtet. anser att del inte kanresas några hinder ur etisk synpunkt mol in vitro fertilisering med ägg ochsperma från man och kvinna i elt parförhållande. framhåller all ell av sjukvårdensmål är all med så skonsamma metoder som möjligl hjälpa enskilda människor.Befruktning utanför kroppen kan accepteras i de fall del barnlösa paret kommer atlvara biologiska föräldrar lill del blivande barnet. Flera remissinstanser som instämmer i utredningens förslaghar dock invändningar mol alt in vitro fertilisering endasl skulle kommaifråga vid fall då del föreligger hinder för "befruktning på naturligväg". t.ex. framhåller: En framtidaväsentlig indika- ' tion, med eftersträvansvärda etiska implikationer synesvara IVF-behandling med utnyttjande av gameter (spermier eller ägg) frånanlagsbärare för genetisk sjukdom varvid preimplantalorisk gendiagnostik itidigt utvecklingsstadium kan komma ifråga. Tekniken all på enstaka celler, l.ex. ur elt tidigt blaslemexciderade blastomerer, med hybrid-DNA teknik eller på annal säll fastställaeller utesluta förekomst av defeklanlag ligger nära i tiden. Genetiskt defekta blaslemskulle på delta säll ej alls behöva återinföras i kvinnans livmoder. I ställetskulle man för återinförande kunna välja ett eller flera andra befruktade äggsom ej är bärare av den aktuella genetiska defekten. Härigenom undvikes hela del känslomässigt betungandeproblemkomplex som följer av prenalaldiagnoslik och evenluelll graviditelsbrytandevid en senare tidpunkt i havandeskapet. Denna indikation för IVF-behandlirig, trots altbefruktning på naturlig väg inom parförhållanden är möjlig, bör explicilförklaras vara legitim. Liknande synpunkter framförs av medicinska fakulteternavid universiteten i , och , Svenska Läkaresällskapetsamt Svensk gynekologisk förening. Riksförbundeiför sexueUl likaberättigande (RFSL) menar attdel inle finns någon anledning atl förbjuda vare sig insemination ellerbefruktning utanför kroppen för ensamstående eller lesbiska kvinnor. Det är RFSL:suppfattning att barn behöver känna trygghet, tillit och kärleksfullhel i denomgivning de växer upp i. Om etl barns föräldrar sedan utgörs av personer avsamma eller olika kön är av underordnad belydelse. 3 Befruktning utanför kroppen med utomstående äggivare Utredningen anser all metoden all flytta ägg från enkvinna till en annan i så hög grad har karaktär av leknisk konstruktion för alllösa elt barnlöshelsproblem all den är ägnad all skada människosynen.Äggdonation bör därför enligt utredningen förbjudas i . En majoritet av del 25-tal remissinstanser som harsynpunkter på förslaget 34 menar, imotsats lill utredningsförslaget, all äggdonation bör vara möjlig. Till de som instämmer i utredningens förslag hörsocialstyrelsen (majoriteten), juridiska fakulteterna vid universiteten iStockholm, och , vid iLinköping, och Svenska hälso- . ochsjukvårdens tjänslemannaförbund (SHSTF). (majoriteten) menar alt en äggdonationkräver ingående kunskap och inte kan ulföras ulan specialisthjälp. Metodenstrider helt mol den naturliga livsprocessen och innebär ell slort mått avmanipulation. kan inte se detta som etiskt godtagbart. vid menar allredan del faktum alt inlernalionelll sett är tidigt ute när del gällerall lagstifta om befruktning utanför kroppen är skäl nog för en mer restriktivinställning som grund för lagstiftning. vid erinrar omalt del i lagstiftningsärendet rörande givarinseminationer gällde all laställning lill frågan om elt legaliserande av en verksamhel som då redan hunnitfå en vid utbredning medan de i det nu aktuella lagstiftningsärendetdiskuterade befrukt-" ningsmeloderna äggdonation resp. spermadonalion iförening med befruktning utanför kroppen ännu inle kommil lill användning ivårt land. Till de remissinstanser som anser alt äggdonation bör tillåtashör bl.a. medicinska fakulteten vid . Fakultetenframhåller atl problemet år av kvantitativt ringa belydelse. Del torde enliglfakulteten emellertid principiellt vara svårt att finna rationella skäl förall användande av donerade gameler från ell kön i samband med IVF-behandlinginom elt stabilt parförhållande skulle vara behäftat med etiska problem av annalslag än vad som gäller för gameler från det andra könet. och framför liknande synpunkter. (minoriteten beslående avgeneraldirektören och tre ledamöter) anser alt en behandlingsmetod inte börförbjudas med hänvisning till alt den är tekniskt komplicerad, ej hellerberoende på atl den endasl kan bli aktuell i ell begränsat anlal fall. Detta ärargument som talar för att äggdonation - om den införs i - bör hakaraktären av flerregional vård liksom andra komplicerade och mindre frekventabehandlingsmetoder. Om man accepterar donation av könsceller från mannen ärdet logiskt alt även donation av könsceller från kvinnan accepteras. Enligtminoritetens mening är sislnämnda förfarande lika etiskt godtagbart somförstnämnda. Möjligheten lill äggdonation bör därför lämnas öppen. Eftersomenligt utredningen införande av äggdonation kräver dels författningsändringar,dels särskilda föreskrifter och.allmänna råd från förutsattesdock atl frågan utreds ytterligare. vid Lunds universitetkonstaterar atl utredningens argumentation tycks vara någon form av"bruks- eller nyllokalkyl" för vad som anses vara etiskt försvarbart. anser all även äggdonation skallvara tillåten. Att från etisk synpunkt ställa sig avvisande till en medicinsk hjålpålgärddärför atl den ärmer eller mindre tekniskt komplicerad är ett synsätt som förbundet /88:160 ej kan ställa sig bakom. anser all den medicinska teknikenskall vara underordnad människors behov all kunna fullfölja en grundläggandebiologisk strävan alt skaffa barn och alt del därför ej föreligger rationellgrund all förbjuda äggdonation. framhåller att om någonting ärtekniskt komplicerat betyder del inle all fenomenet automatiskt får enannorlunda etisk dimension. i () konstaterar allmetoden som sådan hell strider mot den naturliga livsprocessen, vilket allamedicinska och operativa ingrepp gör. I detta fall förtätas de eliskaövervägandena av alt behandlingen rör reproduktionen, vilkel dock inle bordefå innebära atl tekniken som sådan blir elt etiskt argument. Utredningen ställer sig avvisande till transplantation aväggstockar i befrukt-ningssyfle men kan tänka sig transplantation för allmöjliggöra produktion av hormoner. Elt 20-lal remissinstanser har haft synpunkter påförslaget. och , liksom utredningen, transplantation av äggstockar. De medicinska fakulteterna, medicinska forskningsrådet,. och menar samtliga att något direkt förbud inte år påkallat. anser alt äggstocksdonation och-transplantation möjligen kan ha en principiell betydelse som tankeexperimentmen knappast ulgöra ell problem i medicinsk praxis. Någon reell medicinsk indikationför ett dylikt ingrepp med bl.a. dess immunosuppressiva konsekvenser, kanendast svårligen förutses. Ett formellt förbud för all reglera delta imaginäraproblem förefaller emellertid ej påkallat. : Sällskapet kan vare sig finnarationella skäl eller medicinsk motivation för transplantation av äggslockareller andra reproduktionsorgan. Det föreligger utomordentligt goda möjligheterlill hormon-substitulion, varför denna indikation ej torde vara medicinsktmotiverad. Äggstocksdonation för atl kunna framkalla framtida graviditelertorde vara omöjligt på grund av de behov av immunosuppressiv behandlingsom föreligger och de konsekvenser som denna behandling ger för en eventuell graviditet.Eftersom vare sig medicinska indikationer eller en medicinsk rationalföreligger för dylika transplanlationer, torde heller icke elt förbud varapåkallat för denna imaginära situation. Några instanser anser all äggstockstransplantalioner börtillåtas. Hit hör , i ()och likaberättigande (RFSL). i () anser att transplantation av ägg- Prop.1987/88:160 stockar skall få förekomma under noggrant medicinskt regleradeformer. De övervägandena är här än mer svårlydda och oändligtkomplicerade men förefaller inte omöjliga atl hantera. () menarall en äggstockstransplantation inte kan ses som elt mera oetiskt ingrepp änandra transplanlationer av livsviktiga organ som är fullt tillåtna. 4 Befruktning utanför kroppen med utomstående spermagivare Utredningen anser all en kombination av spermadonation ochbefruktning utanför kroppen innebär ell större avsteg från den naturligalivsprocessen än givarinsemination och föreslår all befruktningsmetodenförbjuds. Elt 20-lal remissinstanser ullalar sig. Tre instämmer iutredningens förslag nämligen (majoriteten). Övriga anser all befruktningutanför kroppen med utomstående spermagivare bör vara tillåten. (majoriteten) konstaterar all del kanlyckas konsekvent all man skall tillåta denna befruktningsmelod, då givarinseminalionår tillåten. anser dock i likhet med utredningen atl detta ären alllför långtgående manipulation av livsprocessen för alt vara godtagbart. (minoriteten) anser all utredningensresonemang är ologiskt, eftersom befruktning med givarspermier rent tekniskt inleinnebär mer manipulation med livsprocessen än befruktning med makes/sambos spermier,vilket utredningen accepterar. Medicinska fakulteten vid hör ocksåtill dem som avstyrker utredningens förslag. Fakulteten framhåller: Utredningenhar vid sitt ställningslagande utgått från ell resonemang som bygger på eltförsök att kvantifiera "manipulaloriska" åtgärder och sedan genomefterföljande addition söka finna en gräns för "hur myckel manipulerandemed livet som kan anses godtagbart i sammanhanget". Utredningen synes härvid ha försnävral sitt synfält till atlbeakta endasl de medicinska manipulaliva åtgärder som har en mekanisk prägel, l.ex.uthämtande av ägg under ullraljudledd kontroll. Härvid bortser man från allaandra, i rutinbruk varande åtgärder vilka i hög grad utgör etl manipulerandemed livet. Exempel på sådana åtgärder är l.ex. induklion av ovulation med hjälpav hormoner, hormonfrisällande medel, dopaminanlagonisler etc. Det senare förfarandet torde vara mer än väl så manipulativisom åtgärden au sammanföra spermier och ägg i samma behållare och därefteråterföra den spontant uppkommande cellslrukturen (blaslemel) till livmodern. Även de mycket sofistikerade och stundom långvariga mikrokirurgiskaingrepp i kombination med hormonlerapi som dagligdags ulföres för all möjliggöra"nytt liv" är uttryck för ell avancerat manipulaloriskl handlande. Ansträngningarna alt finna en gräns genom all försöka kvantifierade i processen ingående manipulaliva åtgärderna framstår således som irration- 37 Del ärväsentligt all beslul om vad som skall anses etiskt acceptabelt eller Prop.1987/88:160 icke baseras på en bred kunskap om vad som försiggår inomreproduktions-medicinens totala ram saml en därefter följande välgrundad ochrationell värdering av dessa fakta. Liknande synpunkter framförs av bl.a. medicinskaforskningsrådet, medicinska fakulteterna vid universiteten i ochGöteborg, och Svensk gynekologisk förening. : Del är naturligt att ulgå från densituation som det barnlösa paret befinner sig i. Ofrivillig barnlöshet är altjämställa med ett handikapp. För många barnlösa par utgör della handikapp eltallvarligt problem. Om del då finns medicinska möjligheter all hjälpa paret lillatl bli föräldrar så bör denna möjlighet självfallet övervägas i positiv anda.Etl förbud för spermadonalion i förening med IVF måsle av dessa par uppfattassom både oetiskt och inkonsekvent. när nu samhället accepterar givarinseminalion. , som också avstyrkerutredningsförslaget, menar all det barn som föds som resultat av en sådanbefruktning rimligen inle kan uppfatta sitt ursprung egendomligare än det barnsom tillkommit genom den inseminalionsverksamhel vi redan tillåter i . likaberättigande (RFSL) äröverens med utredaren om alt del måste finnas en gräns för hur långt man ärberedd atl gå för all genom olika manipulationer ingripa mol naturensofullkomlighet. Däremot kan RFSL inle acceptera alt vad som skall anses varaetiskt försvarbart definieras på rent teknisk grund. Att förfaringssättet vidanvändande av givarsäd är mera komplicerat då del rör sig om befruktningutanför kroppen än om givarinsemination kan inte försvara att man avvisarbefruktning utanför kroppen i de fall då sperma från en utomstående mananvändes. RFSL:s uppfattning är atl om man anser det vara etiskt försvarbartmed användning av givarsäd och man anser det etiskt försvarbart med befruktningutanför kroppen, ja dä bör det rimligen vara försvarbart alt använda enkombination av de två. Surrogatmoderskap är enligt utredningen en högsttvivelaktig företeelse främst med hänsyn till dess karaklär av köpslående ombarn. Förfarandet strider enligl utredningen mot i gällanderättsgrundsatser. Av de 20-lal remissinstanser som ullalar sig om surrogatmoderskapdelar alla ulom två utredningens inställning. Medicinska fakulteten vid u/!/!/'/;/framhåller t.ex.all de potentiella, mycket begränsade fördelarna med alt utnyttja en annankvinna än den som avses alt bli barnels moder som frambårare av graviditetenler sig myckel ringa i jämförelse med de närmast oöverskådliga negativaeffekter ett sådant förfarande skulle kunna medföra. påpekar att man vid surrogatmoderskapockså överskrider en gräns, vilkel inte sker i övriga i sammanhanget diskuterade fall. nämligen all den kvinna som skall vara mor lill barnet också år den 38 kvinna somgenomgår graviditeten och framföder barnet. I surrogalmoder- Prop.1987/88:160 skåp gäller inle detta. Mol utredningens inställning vänder sig medicinskafakulteten vid och . Medicinska fakulteten vid menar alldet genom en precis lagstiftning torde kunna vara möjligl atl lämna möjlighetenöppen för Surrogatmoderskap eller tillsvidare endasl utfärda ett temporärtförbud tills ytterligare internationell erfarenhet vunnits. vill även lillåla surrogatmoderskapom det sker utan ersättning. Varje enskilt sådant fall bör anmälas lill, ochgranskas av, . 6 Frysning av befruktade ägg m.m. Utredningen föreslår alt befruktade ägg skall få förvarasi fryst tillstånd men endast för del par vars könsceller är inblandade, alt delsålunda förvarade befruktade ägget skall få användas för implantation menendast i den kvinna som lämnat ägget samt all del frysta befruktade ägget skallfå förvaras under högst . Merparten av de drygl 20 remissinstanser som ullalar sigom frysning av befruktade ägg instämmer i utredningens förslag. Hit hör bl.a. .socialstyrelsen,de medicinska fakulteterna vid universiteten i , , ,och , medicinska forskningsrådet, centralstyrelseoch . En rad remissinstanser anser dock all förslaget ombegränsning av frysti-den lill elt år är mindre välbetänkt. Flera menar att enbegränsning av frysti-den lill ler sig mera rimligt. framhåller t.ex.: Denna lidsgränstorde ge upphov lill flera praktiska problem. Det kan vara svårt alt företaupprepade behandlingar inom så som ell år l.ex. på grund avresursbrist. Om kvinnan vid det första behandlingstillfället skulle bli gravidoch graviditeten gå till sin fullbordan, kan ell överblivet fruset embryo inleheller utnyttjas för etl nytt behandlingsförsök om frystiden begränsas lill ellår. En tidsrymd av t.ex. ler sig därför mer rimlig ur praktisk synpunkt. Liknande synpunkter framförs av bl.a. , demedicinska fakulteterna, medicinska forsktUngsrådel, Svenska läkarförbundetoch . Några remissinstanser ställer sig tveksamma eller direktavvisande till förslagen. vid universitetavvisar förslagen och konstaterar med förvåning atl utredningen kan uttala sigom atl della är en säker teknik när man beskriver hur del främsl ärinom djuraveln denna äggfrysning använts. Med tanke på bristande erfarenheter och forskningsrön påmänniskor an ser institutionen det helt oförsvarbart all öppna denna tekniska möjlighet all experimentera med frysta befruktade ägg. Ingen vet någol om de långsiktiga effekterna för barnets egen del! Liknandesynpunkter framförs av Prop.1987/88:160 (). uttrycker slortveksamhet lill förslagen och menar all elt klart avståndstagande från tankenpå frysning av befruktade ägg skulle ulgöra ell starkare både formellt ochmoraliskt hinder för den experimentlusta som otvetydigt finns i dellasammanhang.