prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — En omedelbar konsekvens av det kraftiga kursfalletför aktier i varatt kapital i betydande omfattning flyttades över till obligationsmarknadernaoch atl räntenivån därmed sjönk. Denna ränlenedgång förstärktes av de åtgärder vidtogför alt säkerställa en tillfredställande likviditet på de finansiella marknaderna. Börsfallel har vidare inneburit en minskning avförmögenhetsvärdena, vilket torde komma alt dämpa hushållens konsumUon.Denna effekt är dock sannolikt svag utom i , där hushållensvarar för en störreandel av det samlade aktieinnehavet än vad som är fallet i Västeuro- Prop.1987/88: 100 pa och . Kursfallel innebär sannolikt atl del i många fall blirbilligare all köpa existerandeföretag än alt investera i nya anläggningar. Därutöver talar mycket för alt riskbenägenheten kan ha minskathos de kredilgivande institutionerna. Dessutom kan en ökad osäkerhet omeflerfrågeutveckling, räntor ochvalutakurser förkorta planeringsperspektiven och verka återhållande på företagens investeringar. Denna effektmotverkas dock av det räntefall som inträffat. Även oron på valulakursområdet och deförskjutningar i växelkurserna somföljt i börskrisens spår kan förväntas få vissa negativa effekter. Dollarfallet har sålundainneburit att konkurrenskraften i framförallt och försämrats på ett sätt som framöver kan påverkainvesteringarna negativt. Om inte de höjdarealinkomsterna i dessa länder medför en motverkande ökning av den inhemska efterfrågen, blir följden alt efterfrågan i världsekonomin, totaltsett, sjunker. Börsnedgången skulle - som en isoleradföreteelse - inte nödvändigtvisbehöva få påtagligt negativa följder för utvecklingen framöver. Emellertid bör den främst ses i samband medett allvarligare problem, nämligende obalanser som kännetecknar världsekonomin. De fortsatt stora obalansernanödvändiggör en samordnad omläggning av den ekonomiska politiken i de stora industriländerna. Del förhållandet atten sådan omläggning inte pä allvarinletts och ej heller förefaller sannolik under den närmaste framliden, utgör det största orosmomentet för den internationella utvecklingen. De negativaeffekterna kan bli högst märkbara, om inte den ekonomiska politiken i de storaindustriländerna läggs om. Ennedrevidering har gjorts av tidigare prognoser , vilka så sentsom pekade på en fortsatt relativt god tillväxt. För förutser jag nu en tillväxt om endastca 1 3/under de båda åren. Till delta bidrar i hög grad den dämpadeaktiviteten i den västtyska ekonominmed en Ullväxl 1988 och 1989 på ca 1 1/. 1 har ekonomin anpassat sig förhållandevissnabbt till den kraftigt höjda yen-kursen. Deninhemska eflerfrågelillväxten har varit hög med bl. a. starkt expanderande privat konsumtion. En fortsatt relativt god produktionstillväxt, i storleksordningen ,väntas . I beräknas en dämpning av denprivata konsumtions-tillväxten skeunder 1988. Den förbättring av utrikeshandeln i volymtermer som har inletts väntas förstärkas under 1988.Exporten förutses verksamt bidra till produktionstillväxten. BNP bedöms såväl som1989 växa i storleksordningen . Detmåste dock understrykas alt denna bedömning är osäker. Man kan inleutesluta vare sig ett ytterligare fall för dollarn eller en uppgång avräntenivån. En fortsatt dämpad tillväxt väntas i våra nordiskagrannländer. 1 mark och nödvändiggör de stora bytesbalansunderskotten en stram 9 inriktningav den ekonomiska politiken. Även i ges den ekonomis- " Prop.1987/88: 100 ka politiken en mérrestriktiv inriktning med hänsyn till den yttre balansen. 1 I väntas produktionen sjunka. INorge förväntas tillväxten bli svag undersåväl 1988 som 1989. Sammantaget för våra nordiska grannländer förutses en BNP-lillväxl på endast en halv till enprocent båda åren. Sammantagetbedöms BNP-tillväxten i OECD-områdel uppgå till 2 1/1988 och 1989 och ökningen av världshandeln väntas stanna vid 3ä 3 1/båda åren.Inflalionsulsiklerna å andra sidan har förbättrats. 1 genomsnitt för väntaskonsumentpriserna stiga med . är närmare 30 miljoner människor ulanarbete i . En stor andelär långtidsarbelslösa, varav många ungdomar. Efter en viss förbättring del väntas nuarbetslösheten till följd av de svagare lillväxtutsiklerna åter öka i flertalet länder.Därmed riskerar de sociala klyftorna att växa ytterligare. De dämpade tillväxtutsikterna och den högaarbetslösheten i kombination med de kvarvarande stora finansiella obalansernaoch osäkerheten på valulakursområdetutsätter det internationella handelssystemet för stora påfrestningar. Därmed finns en risk för ett ökatprotektionistiskt tryck. En utvecklingi protektionistisk riktning skulle hota de redan svaga lillväxtut-sikterna och öka riskerna för att världsekonomindras in i en recession. Detär nu av stor vikt atl det internationella ekonomiska samarbetet stärks och att samordnade åtgärder vidtas för atlsäkerställa stabilitet på finans-ochvalutamarknaderna och för att åstadkomma en starkare tillväxt i världsekonomin. Åtgärder för att reducera deexterna obalanserna mellan de storaländerna är därvid av avgörande betydelse. Tyngdpunkten i den fortsatta anpassningen bör ligga på justeringarav den inhemska ekonomiska politiken i stället för på ytterligarevalulakursjusteringar. Den svenska regeringenkommer atl aktivt verka för detta i olika internationella fora. För del fokuseras intresset påbudgetunderskottet. Administrationen och kongressen har nått en överenskommelseom att minska det beräknadeunderskottet med ca för innevarande budgetår och medca 46 miljarder för nästa. Även efter dessa åtgärderväntas emellertid budgetunderskotten 1988 och 1989 bli av ungefär samma omfattning som 1987. En stramarebudgetpolitik och ett minskal bylesbalansunderskotti den amerikanska ekonomin kommer dock alt fä en dämpande effekt på tillväxten, såväl i som i fleraandra länder. Del är därför av storvikt alt den ekonomiska politiken framför allt i ochFörbundsrepubliken får en mer expansiv inriktning. I har omfattande finanspolitiskastimulansåtgärder beslutats och delvis salts i verket. Delta är en välkommen ändring i den tidigare restriktiva synen på finanspolitiska åtgärder för att stimulera den inhemska ekonomin. Det är ännu svårt atl bedöma effekten av dessa åtgärder och del är möjligt att ytterligarestimulans av den japanska ekono min kan visa sig påkallad. Det är angeläget alt ytteriigare åtgärdervidtas 10 föratt fortsätta alt öppna den japanska marknaden och atl den senaste Prop.1987/88: 100 lidens utveckling med ökad import kan fortsätta och ytterligareförslärkas. 1 Även de industrialiserade länderna i måstei störte utsträckning bidra till den internationella anpassningsprocessen, t.ex. genom alt underlätta ökad import. I syfte atl bl. a. motverka en förnyad press nedåt pådollarn genomfördes nära samordnade räntesänkningar iett flertal västeuropeiska länder. I samband härmed aviserades från västtysksida vissa räntesubventioner för atl stimulera bl. a. ökade investeringarpå miljövårdsområdet. Dessa åtgärder torde emellertid få endast obetydligeffekt på den svaga inhemska tillväxten. En starkare utveckling i den västtyskaekonomin skulle öka utrymmet för en mer aktiv ekonomisk politik och därmed gebättre förutsättningar för tillväxt i en rad andra europeiska länder. Förutvecklingsländerna kan den dämpade aktiviteten i industriländerna innebära enskärpning av problemen. Förutom försämrad avsättning för exporten leder denlägre tillväxten i världsekonomin sannolikt till atl priserna på råvarorförblir låga. De negativa effekterna kan å andra sidan begränsas om de lägreräntor som börsfallet framkallat blir beslående. Kursnedgången för dollarninnebär dessutom att ett antal länders utlandsskuld minskat i värde. Dentyngande skuldljänstbördan fortsätter dock alt försvåra möjligheteratl åstadkomma en varaktig tillväxt, som den utgör en påfrestning pådet internationella finansiella sysle- , mel. Utsikterna för utvecklingsländerna är kopplade till såväl tillväxten och öppenheten påindustriländernas marknader som till deras egna anpass-ningsålgärder. Ofta ärett betydande neltoUllskotl av externa resurser en förutsättning för deninterna anpassningen. Delta gäller i synnerhet för de allra fattigasteutvecklingsländerna, vilkas framtida utvecklingsmöjligheter i stort sett ärhelt beroende av gåvobistånd och starkt subventionerade krediter. Särskilda åtgärder för att tillgodose detta behovdiskuteras i olika fora. Hit hör en ökning med upp 6 miljarderSDR av den särskilda fond för strukturanpassningsåtgärder(strukluranpassningsfaciliteten) inom internationella valutafonden, liksom enuppmjukning av villkoren för redan utestående offentliga krediter. Vidarekommer en kraftig höjning av kapital, med trolig början ,alt möjliggöra ökade utvecklingsresurser för de mest skuldtyngda länderna. stöder en sådan kapitalökning i världsbanken.Vi driver också aktivt i olika internationella fora frågan om särskildaskuldlättnader för de fattigaste och mest skuldtyngda utvecklingsländerna. Förutvidgningen av valutafondens strukturanpassningsfacilitet har gjort enutfästelse om ett bidrag på sammanlagt 600 milj. kr. 4Den svenska ekonomin Prop. 1987/88: loo Utvecklingenav den inhemska efterfrågan har varit stark . Den privata konsumtionen har ökat med ca 4%per år både 1986 och 1987, se tabell 1, Hushållens reala disponibla inkomsterökade med drygt2% , främst till följd av ökade reallöner. Reallönerna har sammantagetökat med i genomsnitt , Del är de största reallöneökningarna på överett decennium, Realinkomsterna har ocksåpåverkats av höjda pensioner och barnbidrag. Även andra faktorer än inkomstökningen harbidragit till den snabba ökningen av den privata konsumtionen. Hushållssektorns samlade förmögenhethar ökat starkt under 1980-talel, främst som en följd av värdestegring påaktier och fastigheter. Hushållen har haft mycket optimistiska förväntningar omden egna ekonomins framlida utveckling, vilket sannolikt har gjort många benägna att öka sin skuldsättningoch alt köpa kapitalvaror. Sedanutlåningstaken för banker, bosladsinstitut och finansbolag avskaffades islutet av 1985 har det blivit lättare för hushållen att låna pengar och därigenom höja sin konsumtionsnivå,även om höga realräntor och sänkta marginalskatter i kombination med en vissavdragsbegränsnmg har gjort delmindre förmånligt än tidigare att lånefinansiera konsumtion. -1,0 -0,3 0,6 -0,7 -0,6 -0,6 'Förändring anges i procent av föregående års BNP. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Den offentliga konsumtionen har utvecklats ibetydligt långsammare takt desenaste två åren . Ökningstakten har begränsats till . Bruttoinvesteringarna beräknas ha ökat med närmare6% 1987 efter en viss minskning 1986. Investeringarnainom industrin beräknas ha ökat mer än dubbelt så snabbt, eller . Även investeringarna inom de statliga affärsverken har ökat snabbi. Den höjning av investeringsnivån som ägt rum är mycket väsentligför den svenska ekonomins utveckling på . Deninnebären utvidgad kapacitet i den exporle- 12 randeoch importkonkurrerande delen av näringslivet och förbättrar möj- Prop.1987/88: 100 ligheterna att uppnå en långsiktigt god tillväxt i den svenska ekonomin. Den stigande investeringsnivån har även medfört attkapacitetsutnyttjandet är mycket högt i byggsektorn. De åtgärder som vidtogs islutet av 1986 för atl dämpa överhettningen i storstadsområdena och beredautrymme för ökat bostadsbyggande har dock resulterat i att betydande investeringari Stockholms- och Göteborgsområdena har skjutits på framliden och atlombyggnadsverksamhelen minskat. Bostadsbyggandet har ökat. Åtgärderna harföljts upp i syfte att ytterligare reducera efterfrågelryckelpå byggnadsverksamheten. Utrikesbalansen beräknas ha bidragit negativt till BNP-tillväxten 1986 och 1987 i och medalt importen har ökat betydligt snabbare än exporten. Varuimporten beräknas haökat med 1986 och 1987, medan varuexporten ökade med båda åren. Detta innebär alt BNP-tillväxten på 1,helthölls uppe av konsumtionen, medan kapitalbildningen (investeringar ochneltoexport) drog ned tillväxten. bidrog både ökande konsumtion ochinvesteringar till en BNP-lillväxl på 2,. Tillväxten dämpades emellertidäven delta år genom en negativ utveckling av neltoexporten. Bytesbalansen beräknas uppvisa ett underskott på ca 5miljarder kr. 1987, vUkel innebär en försvagning med ca 12 miljarder kr.jämfört med . Denna försvagning härtör huvudsakligen från en försämring avhandelsbalansen, se tabell 2. Handelsbalansen utvecklades sämre under höstmånaderna1987 än vad som förväntades i regeringens oktoberbedömning. Mellan 1986 och1987 beräknas den försämras med ca , trots en betydande neddragningav oljelagren. Bakom försvagningen ligger främst den starka utvecklingen av deninhemska efterfrågan, vilken har medfört en kraftig ökning av importen avbearbetade varor. Miljarder kr., löpande priser -1,7 -1,7 -3,0 -27,4 -24,9 -29,3 -4,8 -12,2 Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans Källor: , ,och Även tjänste- och Iransfereringsbalansen bidrar Ullförsämringen i bytesbalansen . En omläggning avstatistiken över tjänsteexporten har emellertid medfört en viss osäkerhet omstorleken av , ijänstebalansens försämring . Konsumentpriserna beräknas ha ökat med per årbåde 1986 och 1987. Under loppet av 1987 har emellertid inflationstakten stigit igen, 13 Mellan beräknas konsumentprisindexha ökat med . Detta innebär visserligen att inflationen dämpatspåtagligt jämfört . Jämfört med omvärlden är emellertidutvecklingen inle lika förmånlig. Inflationen i har varit 1-2 procentenhetei" högreän i OECD-områdel. För OECD-områdelvar inflationstakten . Timlönerna beräknas ha ökat med ca 8 1/1986och 6 1/1987 som genomsnitt församtliga löntagare. Inom induslrin har limlönerna Ökat med cirka 7 1/1986 och 1987. Det ärbetydligt mer än i omväri-den, därtimlönerna för industriarbetare ökade med båda åren. Eftersom produktivitetsökningen iSverige inte väsentligt har avvikit från deni omväriden, har denna utveckling medfört att de relativa arbetskraftskostnaderna per producerad enhet, mätt inationell valuta, stigit i . De stora förändringarna påvalutamarknaderna under 1986 och 1987med bl. a en nedvärdering av den amerikanska dollarn och uppvärderingar av den västtyska marken och denjapanska yenen har emellertid för en del av den svenska induslrin motverkat denhögre svenska löneökningstaktens effekter på konkurtenskraften. Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit god desenaste två åren, såtillvida att antalet sysselsatta beräknas ha ökatmed närmare 30000 personer 1986 och 35-400001987 och att arbetslösheten har reducerats till 1,som genomsnitt . Det innebär att den successiva minskningav arbetslösheten som skett efter 1983 fortsatte även . I jämförelsemed omvärlden är den svenska arbetslösheten myckel låg. Utfall t. o. m. för , t. o. m. oktober1987 för . 1987/88: 100 Bil. iTiinMii|iiniinrii)nniTinniinMTiiiM)ini iMiii i| II III III iM[iMiMi ini|ii[inMi I 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Anm.:OECD-länderna sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrent tillSverige på världsmarknaden. Källor:OECD, , samt . OECD-områdelsom helhet beräknas den öppna arbetslösheten ha iJppgått Prop. 1987/88: 1987: I beräknasden ha varit . Del har arbetslösheten minskat i helalandet. Det är nu inte bara som uppvisar myckel lågaarbetslöshetstal ulan även stora delar av södra och . Alltfärre delar av landet uppvisar nu höga arbetslöshetstal. Efterfrågan påarbetskraft har stigit såväl i induslrin ochbyggnadsverksamheten som i de privata och offentliga tjänstesektorerna. Denna utveckling för emellertid även med sigavsevärda problem i form av tendensertill överhettning med åtföljandestark löneglidning och svårigheterför många företag atl rekrytera arbetskraft. Brist på arbetskraft kan komma all bli den viktigaste begränsningen förfortsall produktionsökning, Underde har de internationella förutsättningarna för den svenska ekonomin förändrats väsentligt. Detär sannolikt alt börsfallet och den därmed sammanhängande utvecklingen medföralt Ullväxten i väridsekonomin dämpas. På kort sikt behöver inte de direktaeffekterna bli särskilt stora, men under den anpassningsperiod då obalansernamellan de stora länderna skall minskas är sannolikheten betydande för enlägre tillväxt. Därmed är också risken storför all de svenska exportföretagen kommer att få sämre förutsättningar än vadsom tidigare förutsetts. Förutsättningarna har ändrats även i detavseendet att osäkerheten om framtidenhar ökat påtagligt. Osäkerheten gäller såväl den fortsatta utvecklingen påaktie-, valuta- och penningmarknaderna som den ekonomiska politikensinriktning i de stora industriländerna. Även om nettoeffekten äv de ändradeinternationella framtidsutsikterna tordevara negativ för den svenska ekonomin, bl, a, genom sämre tillväxt och försvagad bytesbalans, så finns det vissa förden svenska ekonomin positiva inslagi utvecklingen. En lägre dollarkurs minskar räntebetalningarna till ullandel och kostnaderna för oljeimporten. Räntenivån har sjunkit,vilket också minskar räntebetalningarna. Oljepriset har haft en tendens alt sjunka , vilketstärker den svenska handelsbalansen.Vidare torde den privata konsumtionens ökningstakt dämpas något av atl hushållensframlidsförväntningar blivit mindre optimistiska och av altaklieförmögenheten minskat. Den SlalisUk som föreliggerrörande utvecklingen i Sverigeefter börsfallel visar inte på några omedelbara effekter på detaljhandelnsomsättning, bilinköp, handelsbalans, konsumentpriser, sysselsättning eller arbetslöshet. I praktiken torde det taett halvår innan man kan utläsa vilka konsekvenserna faktiskt harblivit. Med dessa reservationer redovisas i det följandeen bedömning av den svenska ekonomins utveckling . Vissa bedömningar redovisas även för . Avsiktenär att därigenom läcka in hela den period, som förslaget Ullstatsbudget avser och spegla den osedvanligt stora osäkerhet som omgerden ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten är naturligtvis särskilt stor om vad som kan tänkas ske under 15 I beräkningar som ligger till grund för förslaget till statsbudget för budgetåret1988/89 antas timlönerna stiga både 1988 och 1989, vilket är ungefär samma ökningslakt som iomvärlden. Denna ökning ärregeringens bedömning av vad som är samhällsekonomiskt acceptabelt, eftersom den är vad som krävs för alt inlekonkurrenskraften skall försvagas. En kostnadsökning på den antagna nivån beräknasleda till en uppgång av konsumentpriserna med under loppet av 1988. Årsgenomsnittet för konsumentprisindex 1988 beräknas dockligga över genomsnittet 1987. I den bedömning regeringen överlämnade tillriksdagen förutsågsen relativt god BNP-tillväxt 1988 på eller något däröver. Till följd av deändrade förutsättningarna får den bedömningen i någon mån revideras ned. förutses en BNP-lillväxl på 1,9%1988. Den största förändringen är emellertid atl bytesbalansen beräknas ge ettunderskoll på . i stället för tidigare beräknade . Den privata konsumtionen förutses nu öka med 2%år 1988. Nedrevide-ringen av prognosenfrån tidigare förväntade 2,är främst en konsekvens dels av alt hushållens samladeaktieförmögenhet minskat, dels av alt hushållensoptimism om framtiden har dämpats. Det finns därför skäl att anta attsparkvoten inte minskar lika mycket som bedömts sanno-Hkt. Den offentliga konsumtionen beräknas öka meddrygt 1,1988. För statens del väntas en fortsatt minskning av antaletsysselsatta. Till följd av ökademalerielinköp beräknas dock den statliga konsumtionen totalt sett öka något 1988. Kommunernas ulbyggnadsplaner harreviderats upp någol under dengångna hösten och en ökning av den kommunala konsumtionen förutsesmed 1,1988. Expansionstaklen kan dockkomma att begränsas av brist på arbetskraft. Bruttoinvesteringarna förutses öka 1988.Det är en nedrevidering avprognosen jämfört med oktoberbedömningen. Tillgängliga enkäter lyder på att företagens framlidsförväntningar har blivitmindre positiva. Det gäller dock ihögre grad förväntningarna om den allmänna konjunkturutvecklingen än om företagens egen order- ochproduktionsutveckling. Även om dettar lid innan ändrade framtidsutsikter inverkar väsentligt på investeringsnivån, är det troligt alt de ändradefömtsättningarna dämpar investeringsökningen något är 1988. De ändrade förutsättningarna för den svenskaekonomins tillväxt medför dock inle att arbetsmarknadenförsvagas . Eftersom efterfrågelryckel på arbetsmarknaden ärmycket starkt, blir effekterna av de försämrade tillväxtutsiklerna små påkort sikl. Efterfrågan på arbetskraft torde vara fortsatt hög under helaåret. Brist på arbetskraft kan komma all utgöra en restriktion för fortsattaproduktionsökningar. har ar betslösheten förväntats kunna fortsätta att minska vid låga pris- och löne ökningstal; delta ler sig emellertid nu mindre sannolikt. En i stort sett oförändrad nivå på arbetslösheten 1988 jämfört med läget under . delenav 1987 förefaller f. n. mest sannolik, om kostnadsstegringen stannar Prop.1987/88: 100 vid . En fortsatt försvagning av handelsbalansenförutses . Exporten avvaror beräknas öka med 2,. Ökningstakten dämpas av dels väridshandelns långsammare tillväxt, dels enförutsedd minskning av exporten av petroleumprodukter och fartyg. Importen avvaror beräknas öka med 4,. Den långsammare ökningen av inhemsk efterfrågandrar ned importens ökningslakt 1988. Såväl handelsbalansen som tjänste- ochtransfereringsnettot väntas försvagas ytterligare 1988. Bytesbalansensunderskoll skulle därmed stiga från ca . 1987 till ca 12miljarder kr. Jag villunderstryka, atl dessa prognoser bygger på förutsättningen all timlöneökningenbegränsas till 1988 och atltillväxten i väridsekonomin inlekraftigt försämras. Skulle dessa förutsättningar ändras, kommer också denekonomiska utvecklingen att bli annorlunda. Om timlöneökningen överskrider de förutsatta 4 procentenkommer sålunda bytesbalansen attförsämras ytteriigare och tillväxten atl dämpas. Vadsom sker är i avgörande grad beroende av kostnadsutvecklingen. Grundkalkylen om timlöneökning harjämförts med en kalkyl, där timlönerna i stället antas stiga både1988 och 1989, dvs i ungefär samma takt som . Vid timlöneökning både 1988 och 1989 beräknasinflationen begränsas till under loppet av dessa båda år.Den måttliga pris-ochlöneökningstakten beräknas leda till en BNP-tillväxt 1989 av ungefär samma storlek som 1988. Sysselsättningen skullekunna öka i relativt god takt och arbetslösheten hållas nere på en lågnivå. Trots all konkurrenskraften i detta alternativbevaras, väntas bytesbalansen geett betydande underskott även . Försvagningen av bytesbalansen bromsas dock upp 1989 i alternativet medlåga löneökningar. Vid den högre löneökningslakten beräknasprisökningarna bli både1988 och 1989. Detta medför en betydligt sämre ekonomisk utveckling . Exportens och investeringarnasökningstakt dämpas. Till följd avden högre inflationen i delta alternativ dämpas även den privata konsumtionen och sannolikt även den offentligaverksamhetens expansions-takt.BNP-tillväxten kommer därmed all praktiskt taget avstanna. Den lägre tillväxten gör att lägel påarbetsmarknaden försämras. En fortsattsnabb koslnadsstegring skulle också medföra all bytesbalansen försämrasytterligare. Vid fortsatta koslnadsstegringar om stiger underskottet i bytesbalansen, allt annat lika, tillöver 1989. Därmedbörjar den svenska utlandsskulden att växa snabbt igen. Detta innebär all vi nu har kommit till enkritisk punkt på den tredje vägens ekonomiska politik. Endast endämpad kostnadsutveckling kan bygga under den hittillsframgångsrika politiken med hög sysselsättning och förbättrad exlernbalans och förhindra att vi tvingas in i en inflationis- tisk utveckling, med försämrad sysselsättning och sjunkande levnadsslan- 17 dard som oundviklig konsekvens. 2 1987/88. 5 Den ekonomiska politikensinriktning Jp- '- ' Dentredje vägens politik innebär atl internaUonella konkurtenskraft ställs i centrum för atl uppnåsysselsättning och ekonomisk tillväxt. Ettviktigt inslag i denna ekonomisk-politiska strategi har varit en stramfinanspolitik. En sådan är nödvändig för att åstadkomma låga prisstegringar och en låg räntenivå.