prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Bolaget hemställer om totalt23 milj, kr, för egen och branschrelatérad forskning och utveckling. Grundläggandeenergiteknisk forskning omfattar tre delprogram; materialteknik, energisystemoch förbränningsteknik. Inom materialleknikom-rådel studeras långsikligaegenskaper hos stål och plaster i olika miljöer och belaslningsfall. Inomdelprogrammet energisystem bedriver bolaget forskning inom områdenaenergilagring och småskaliga kraftvärmesystem med målsättningar och teknik somkan ge ökad konkurtensförmåga för sådana system. Målsättningen inom områdetförbränningsteknik är atl undersöka vad som är av betydelse för all åstadkommaeffektiv miljövänlig förbränning särskilt med avseende på svaveldioxid-,kväveoxid- och dioxinemissioner. Inom området ny kärnteknik gör bolaget olikabedömningar avseende säkerhetsmässiga aspekter, eventuella problem med kärnvapenspridningosv. Bolaget hemställer om totalt 11 milj, kr. för /89 förgmndläggande energiteknisk forskning. har byggts upp en omfattande kompetens inom framförallt kärnenergitekniken. har bolaget genomfört en betydandekoncentration av sin kärntekniska verksamhet till områdena kärnbränsleteknik,avfallsteknik samt reaktor- och säkerhetsteknik. har bolaget gjortbetydande satsningar utanför kärnenergiområdet, främst inom områdena kolleknik,förbrännings- och förgasningsteknik. Bolagets ekonomiskasituation har varit problemfylld. För att möjliggöra en ekonomisk rekonstruktion har staten lämnat bolaget ägartillskott. a, har bolaget, som jag (avsnitt 5.2) har anfört, erhållit 50 milj. kr. i ägarUllskott för innevarande budgetår för att möjliggö ra en ekonomisk rekonstmklion av. a. möjliggöra en fortsatt utveckling av bolaget i enlighet med Prop. 1987/88:90 de riktlinjer jag har redovisat föreslår jag att Studsvikerhåller ytterligare 40 milj. kr. Biblioteketi Studsvik fungerar som ett vetenskapligt bibliotek och utnyttjas i hög gradav forskare inom högskolan. Det är enligt min mening angelägel alt biblioteketsverksamhet bättre kan integreras i planeringen för högre utbildning ochforskning, Isin anmälan till budgetpropositionen 1988 (prop, 1987/88:100 bil, 10) föreslårchefen för all universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) fr, o, m, får ett ökat ansvar framför allt församordningen av biblioteken inom högskolan, UHÄ bör mot bakgmnd härav få iuppdrag all förbereda ett övertagande av i UllhögskoleorganisaUonen, Ett sådant överförande bör kunna ske ,För /89 beräknar jag 6 milj, kr. Jaghar i denna fråga samrålt med chefen för . Fördriften av R2-reaktorn beräknar jag ett medelsbehov av 17 milj, kr, /89. Föregen och branschrelatérad forskning beräknar jag ett medelsbehov av 20 milj.kr. och för gmndläggande energiteknisk forskning beräknar jag ett medelsbehovav II milj. kr. för /89. Jaghemställer all regeringen föreslår atttill Bidrag till verksamheten vid för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. 1986/87Utgift 40350000' Reservation 1987/88Anslag 26100000 1988/89Förslag 16500000 'Varav på tilläggsbudget 23,2 milj. kr. Frånanslaget lämnas bidrag avveckling av äldre forskningsreaktorer och vissakärntekniska laboratorier. Delhuvudsakliga arbetet har koncentrerats förberedelser för ochomhändertagande av äldre upplagrat avfall, bränsle och bränsleres-ler. Bolagetbegär 33 milj, kr, för /89 för avveckling avforskningsreaktorer. Underen period av beräknar bolaget de tillkommande kostna derna efter /89 i Studsvik för omhändertagande av äldre 110 avfall inkl, bränsle ochbränsleresler totalt 160-200 milj. kr. 1987/88:90penningvärde, Itilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 (prop, 1986/87:109, NU 28, rskr, 306) erhöll Studsvik 23,2 milj, kr, för mellanförvaringför använt kärnbränsle (CLAB), Efter slutförda förhandlingar med SKB harengångsavgiften bestämts till 19,8 milj, kr. Överskjutande medel är avsedda förUllkommande volymbehov i CLAB som kan bli aktuella alt ersätta vid avslutningav bränsleöverföringen , Studsvik hemställer atl dessa medel, dvs, 3,4milj. kr., får disponeras för att täcka en del av ökade kostnader förstrålskyddsinsalser under Uden fram till . Somjag (avsnitt 5.3) har angett avser jag atl senare återkomma med förslagtill finansiering av bl. a. verksamheten i , För Uden mellan den 1 juli1988 och beräknar jag behovet av medel till . Studsvikhemställer vidare om atl få disponera överskjutande medel i samband medmellanförvaring i CLAB. Jag avser att behandla denna fråga i annat sammanhang. Jaghemställer att regeringen föreslår atltill Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m.m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Underdetta anslag har statsbudgeten under budgetåren 1981/82 -1987/88 anvisatssammanlagt 178 milj. kr. till Studsvik vad avser kostnaden för projektet (anläggningen för hantering och förvaring av låg- och medelaktivt avfall iStudsvik). Riksdagenhar beslutat bemyndiga regeringen alt besluta om eftergift av de lån som harbeviljats inom ramen för detta anslag (prop. 1985/86:100 bil. 14 s, 153, NU 17,rskr, 172). Anläggningenför hantering och förvaring av låg- och medelakUvt avfall i Studsvik är nu klar. Vissa arbeten återstår dock att utföra innan anlägg ningen är komplett. a. återstår det all bygga en hamn. Föregående budgetår erhöll Studsvik 15 milj, kr, för detta ändamål. blibyggd under /89, Bolaget begär inga medel i anslags- Prop.1987/88:90 framställan för /89 då själva byggandet inte harkommit i gång ännu, men har senare hemställt om atl anslaget får kvarstå tillsuppförandet av hamnen är helt genomförd. Enligtvad jag har erfarit forskrider projekteringen och upphandlingen av hamnenenligt planerna. Byggnationen kommer vad jag förslår alt påbörjas senare i år.I avvaktan på färdigställandet av hamnen föreslår jag att anslaget formelltförs upp med , för /89. Jaghemställer all regeringen föreslår attUll Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m.m. för /89anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Parallelltoch i avvaktan på den slutliga återställningen pågår miljöskyddande åtgärder,såsom rening av vatten från lakrestområdet, länshållning i dagbrott och underjord, vattenkonlrollprogram m. m. För /89 hemställer bolaget om1,9 milj. kr. Somjag (avsnitt 5.3) har angett avser jag alt senare återkomma med förslagUll finansiering av bl. a. verksamheten i , För tiden mellan den 1 juli1988 och beräknar jag behovet av medel till . Jaghemställer att regetingen föreslår aUtill Verksamheten i för /89 anvisa ettreservationsanslag av . c 21.Vissa åtgärder för effektivare användning och Prop. Nyttanslag (förslag) . Jaghar i det föregående (avsnitt 4.2) redovisat mina förslag till riktlinjer ifråga om ett program för effektivare användning och ersättning av el. Jag hardärvid föreslagit all ett nytt stöd till teknikupphandling av eleffektiva ochelersättande produkter, processer och syslem inrättas . Del börankomma på regeringen alt, inom ramen för de rikUinjer för stödet som jagUdigare har förordat, närmare bestämma de stödvillkor som skall gälla. Elanvändningsdelegalionenhar uppskattat medelsbehovel för leknikupphandlingsstödet till 100 milj. kr.per år. Stödet bör enligt delegaUonen finnas tillgängligt . Jaghar tidigare betonat behovet av samordning och uppföljning vad gällerelhushållningsprogrammel. Genom en successiv uppföljning och utvärdering avprogrammet kan anvisade medel utnyttjas på effektivast möjliga sätt. Medelför stöd åtgärder för effektivare användning och ersättning av elbör anvisas under ett nytt reservationsanslag. Det totala medelsbehovelberäknar jag till 400 milj. kr. för en femårsperiod. Härav bör nu 150 milj. kr.anslås för stöd till teknikupphandling i enlighet med de rikUinjer som jag nysshar förordat. Innan ställning sedan tas till slödels fortsalla omfattning ochinriktning bör en utvärdering genomföras. Jaghemställer att regeringen föreslår alttill Vissa åtgärder för effektivare användning och ersättning av el /89 anvisa ett reservaUonsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. 8 1987/88. av två Pp. Sammanfattningav betänkandet och remissyttranden däröver 1.2 Elproduktion vid mitten av1990-lalel 1.3 Val av ivå reaklorer 1.5 Nalionell elmarknad ochregional elförsörjning 1.6 Kostnader för avvecklingen 1.7 Demonstration av nyelproduklionsteknik 2 Remissyttranden överenergiverkets rapport 2.2 Remissinstansernas övergripandeställningstaganden m.m, 2.3 Prognoser om framtidaenergianvändning 2.4 Konsekvenser för olikasamhällssektorer m. m. av en tidigare-lagd avveckling 2.5 Planering för ersättandeelproduktion 3 KRAFTSAM:s skrivelse 3.1Remissynpunkter 1 Sammanfattning av rapporten . Bilaga 1 1.1 Utgångspunkter fick i uppdrag av regeringenall utreda avveckling av två kärnkraftsreaktorer. Den första skulle tas urdrift och den andra under perioden 1994-96.Verket har i sin utredning inte beaktat eventuella skillnader mellan de 12reaktorerna som betingas av kärnteknisk säkerhet och andra miljö- ochhälsofaktorer som har alt göra med radioaktiv strålning. redovisar i denna utredningkonsekvenserna av en avveckling av två reaktorer. I utredningen ingår åtta avlandets tolv reaktorer. De har förts samman i två olika gmpper med totalt tioolika kombinationer av två reaktorer. Analyserna koncentreras på ettreferensfall med kärnkraft avvecklad. analyser utgår från alt avvecklingengenomförs så att den samhällsekonomiska kostnaden, med del ovan redovisadeförbehållet, för avvecklingen blir så liten som möjligt. Därvid beaktasmöjligheterna till anpassning i övriga delar av ekonomin till höjda elpriser,möjligheterna atl utnyttja del befintliga elprodukUonssyslemel hårdare, behovetav nybyggnation av olika typer av elproduklionskapacilet, nätutbyggnad samtpåverkan på beredskap och miljö, och sysselsättning i kärnkraflkommunerna.Frågan om ersättning till kärnkraftägama behandlas inte. I beräkningarna antas den första reaktorn avvecklad år1995 och den andra . De övriga reaktorerna körs enligt nu gällandeplaner med avveckling . Beräkningarna baseras såledespå en tidigareläggning av avvecklingen av två reaklorer med . Produktionskapaciteten för el med alla 12 reaktorerna idrift väntas öka med ca 4 T'Wh fram , främst genom en ytterligareeffektivisering av kärnkraften men även en viss ulbyggnad av valtenkrafl ochkraflvärme. Härvid har förutsatts ett normalt underhåll och normal förnyelse avkonventionell värmekraft i form av oljekondens och gasturbiner så att 1997 årskapacitet är densamma som . Tabell 1 Produktionssystemets kapacitet åren 1986 och 1997med 12 reaktorer, TWh/år 1.3 Val av två reaktorer Prop. Bilaga 1 Iutredningen ingår Iva reaktorer vardera frän kärnkraftverken i ochBarsebäck, tre från saml en reaktor från Forsmark. De övrigareaktorerna i Forsmark är så stora och nya alt de blir dyrare alt avveckla.Reaktorerna har kombinerats enligt uppställningen i tabell 2. 600+980 = 1 580 O =Oskarshamn, B = , R = , F = Forsmark Kalkylenförutsätter att byggs om om den inte avvecklas . Den ordningi vilken alternativen anges i utredningen innebär ingen rangordning frånenergiverkets sida. Inom varje kombination anges den minsta reaktorn först. Kostnadernaför en avveckling av två reaktorer till mitten av 1990-lalel beror fömtom avvilka reaktorer man väljer i hög grad på hur elförbmkningen utvecklas och påhur priserna på kol och olja utvecklas. Närdet gäller behov av att bygga nya kraftverk som ersättning för de kärnkraftverksom tas ur drift beror det i första hand på hur elförbmkningen utvecklas.Under 1986 var den totala elförbrukningen exklusive s. k.avkopplingsbara elpannor. Elproduktionskapacileten vid mitten av 1990-lalet,före avvecklingen, räcker för en elförbrukning på . Om två av demindre reaktorerna, som har en sammanlagd produktion på , tas urdrift, skulle alltså den återstående produkUonska-paciteten räcka för enförbrukning på med gällande kriterier för leveranssäkerhel. Deftaär eller högre än den nuvarande förbmkningsnivån. Enligtde antaganden om ekonomisk utveckling och framUda priser på olja och kol som verket gjort skulle elförbrukningen komma alt öka lång samt , En viktig faktor bakom be dömningen alt elförbmkningen kommer att öka långsamt jämfört med 117 föregående10-årsperiod är att den tidigare omfattande konverteringen från Prop.1987/88:90 oljevärme till elvärme har dämpats kraftigt och bedöms bli av litenomfatt- Bilaga 1 ning . En bidragande orsak detta är de lågaoljepriserna. En annan viktig faktor är atl tillväxten i industrin bedöms liggaframförallt i branscher som kräver lite elenergi, t, ex, verkstadsindustri. Somett alternativ för elefterfrågan har verket räknat på en elförbmkning 1997 rned alla 12 reaktorerna i drift. Med den prishöjning som blirföljden av att anpassa priset de högre produktionskostnader man får vid enavveckling av två reaktorer skulle i detta fall elförbrukningen dämpas och bli132 TWh , Elefterfråganskulle i delta alternaUv fördelas enligt tabell 3. Tabell3 Elefterfrågan sektorsvis (exkl. avkopplingsbara pannor) Bostäder, serv. Fjärrv., raff. Somett annat alternativ har verket räknat på ett fall där elförbmkningen med tvåreaktorer avvecklade uppgår till , Även delta fall innebär enlångsam ökning av elförbrukningen jämfört med utvecklingen de senastedecennierna. Räknat från dagens nivå är ökningen i genomsnitt mindre än tvåprocent . 1.5 Nationell elmarknad och regional elförsöijning Elsystemetstålda förbrukning, förbrukning med acceptabel energi- ocheffektleveranssäkerhet, beräknas uppgå till ca före avvecklingen ochtill efter avvecklingen om ingen ny produktionskapacitet byggs, ömefterfrågan blir störte än måste ny bäskapaci-tet byggas. Eftersomledtiden, tid för projektering, slaUiga tillstånd och byggande, är ca 7-10 årför ny baskapacitel måste nya verk i så fall börja förberedas . Ävde totalt som avvecklas skulle således enligt del första alternativet med en elförbrukning på ca genom minskad elanvändning. Resterande måste genom ökad produktion i övriga produkUonssyslem. Del sker bland annat genom att den svenska nettoexporten av el omvandlas till en nettoimport vilket skulle ge ett tillskott på ca . Vidare beräknas användningen av avkopplingsbara elpannor minska med ca . skulle genom ökatutnyttjande av befinUiga kraftverk, huvudsakli- Prop. 1987/88:90 gen oljekondenskraftverk. Utbyggnadav ny kondenskraft vid efterfrågenivån blir inte ekonomiskt lönsam.Endast en liten del av kapitalkostnadema skulle läckas. En avveckling av tvåreaktorer gör att vissa kraftvärmeprojekl med goda fömlsättningar blirekonomiskt lönsamma. En ulbyggnad av kraftvärme på mnt el beräknas blilönsam. Skulleelförbmkningen bli blir det lönsamt alt bygga nya kolkraftverk. Denbortfallande kärnkraften behöver ersättas. större delen med kolkondensverk. Iberäkningarna av hur stor förbmkning som produktionssystemet klarar med tvåreaklorer avvecklade har verket utgått från samma kriterier förleveranssäkerhet som gäller . Deregionala effektbalansberäkningarna är osäkra p. g. a. svårigheterna allöverblicka effeklbehovets utveckling och lastslyrningsmöjlighelema. Enavveckling av bägge reaktorerna i kan leda till att nyproduktionskapacitet behövs i för att möta effekltoppama vinlertid.Gasturbiner kan byggas vilket gör att effektbehovets utvecklingkan följas för alt få säkrare underlag införavvecklingen. Även för några alternativ med avveckling av reaktorer iMellansverige kan gasturbiner behöva byggas, ömman räknar med att den totala elförbmkningen understiger skullenågot definitivt beslut om uppförande av ny produktionskapacitet således intebehöva fattas i direkt anslutning till ett eventuellt beslut om avveckling avtvå reaktorer , 1.6 Kostnader för avvecklingen Kostnadernaför avveckling av två reaktorer till mitten av 1990-lalel beror på flerafaktorer som del är svårt atl med säkerhet uttala sig om sikt.Kostnaderna blir i hög grad beroende på hur elförbmkningen utvecklas. Ju högreelförbrukningen blir desto högre blir kostnaderna eftersom vi då måste användakraftverk med allt högre kostnad. Kostnaderna blir också beroende på prisernapå kol och olja eftersom elprodukUonen i de avvecklade kärnkraftverken ersättsmed kol- och oljeeldade kraftverk och en viss elvärme ersätts med olje värme. Kostnadernablir vidare i hög grad beroende på hur kraftproduktionen byggs ut. Skulle manav något skäl ersätta den bortfallande kärnkraften med nya kraftverk utan attdet är motiverat från strikt ekonomisk synpunkt kan kostnaderna för avvecklingbli avsevärt högre än vad som annars skulle bli fallet. Kostnadsberäkningarnaberor också på vad man jämför med för alterna Uv när det gäller avvecklingen av de två reaklorema. Verket har i kalkylen jämfört fallet med avveckling av de två reaktorerna resp, 1996 med fallet att de avvecklas . Man kan emellertid lika gärna jämföra med ett fall där avvecklingen ligger närmare . Då skulle kostnaderna bli avsevärt högre. Man kan också jämföra med det fall att reaklorema används sin tekniska livslängd ut. Då skulle kostnaderna kun- 119 nabli både mindre och störte beroende på vad man antar om de aktuella Prop.1987/88:90 reaktorernas tekniska livslängd. Verkethar gjort en gmndkalkyl som baseras på fömtsättningen att den årligaelförbmkningen inte överstiger och att avvecklingen genomförstill lägsta möjliga kostnad. Det innebär alt ingen ny elproduktionskapacitelbyggs. Totaltskulle då kostnaden för avvecklingen av två reaklorer uppgå till ca 500miljoner kronor . De olika delposterna framgår avtabell 4. Tabell4 Exempel på olika kostnadsposter för tidigareläggning av avvecklingen av tvåreaktorer (/år), (penningvärde) Elproduktion rivning Anpassning i övriga sektorer Miljö (ökade reningskostnader) Anledningentill alt kostnaden för elproduktionen inte ändras i fallet med enelanvändningsnivå på är att kostnaderna för kärnkraft minskar genom attproduktionen blir ca lägre men alt dyrare kraftslag behöverutnyttjas. Dessa förändringar tar ut varandra. Anpassningen i övriga sektoreravser främst ökade kostnader för störte bränsleanvändning för uppvärmning. Delmåste betonas atl detta är den samhällsekonomiska nettokostnaden. Den kaninnehålla stora omfördelningar mellan olika grupper. T. ex. innebärelprisökningen att elabonnenterna får kostnadsökningar. Enligt verkets kalkylskulle med en elförbrukning på elpriset bli högre med tvåreaktorer avvecklade jämfört med att ha dem kvar. Elabonnenterna skulle alltsåfå betala sammanlagt ca mera om man avvecklar tvåreaktorer. Kraflföretagens inkomster skulle öka kraftigt eftersom deras årligatotala produktionskostnader ökar betydligt mindre än 5 miljarder kronor.Vattenkraft och den återstående kämkraften svarar ju fortfarande för den allrastörsta delen av elproduktionen. Kostnaderna för den produkUonen ökar inte omman avvecklar två reaktorer. Verket har inte behandlat frågan om och i så fallhur kraftföretagens ökade intäkter skall överföras till andra delar avsamhället. Avvecklingenav två reaktorer skulle medföra atl användningen av bränslen, främst olja, ökar för uppvärmning och elproduktion. I alternati vet med en elefterfrågan på medför detta ökade utsläpp av föroreningar, svavel och ungefär lika mycket kväveoxider . Ökningen motsvarar av dagens svavelulsläpp och av dagens kväveoxidulsläpp. Dessutom ökar utsläppen av koldioxid från energisektorn med . Vidare ökar utsläppen av vissa tungmetaller och kolväten marginellt. minskar det högaktiva avfallet från kärn kraften med ca , det medelakliva med och det lågaktiva avfallet med ca 100 lon . Utsläppsökningarna av svavel och kväveoxider kan motverkasgenom Prop. 1987/88:90 ökad rening. Den samhällsekonomiskt lägsta kostnadenall öka reningen så Bilaga 1 mycket alt ulsläppsökningar för svavel ochkväveoxider helt motverkas beräknas bli ca 100 milj, kr, . Det är dennamiljöposl som redovisas i tabell 4. Kostnadsberäkningarna har avsett ett inte mernoggrannt preciserat referensalternativ med bortfallande kärnkraft.Kostnaden för avvecklingen kommer dock alt skilja sig åt beroende på skillnaderi årlig elproduktion mellan reaktorerna, kostnaden för atl driva reaktorernasamt av om den regionala elförsörjningen påverkas av avvecklingen. I de fallden regionala elförsörjningen påverkas krävs antingen nybyggnaUon däravvecklingen sker eller atl överföringen till området förstärks. Kostnaderna för alternativet med en elförbrukning på 132TWh finns sammanställda i tabell 5. I de fall två block avvecklas genomatl spridas på de olika kärnkraftslägena uppkommer enbart marginella kostnaderför förstärkning av stamnätet. Om däremot båda blocken tas från sammakärnkraftsläge uppkommer kostnader för förstärkning av stamnätet. Investeringskostnadenför nätförstärkningar beräknas av ca 1000 milj.kr. för , till ca 500 milj. kr. för och ca 300 milj. kr. förOskarshamn vid avveckling av två reaktorer i samma läge. Tabell 5 Kostnad for olika avvecklingsalternativ videlanvändningsnivån kronor/år efter 1997 01 + Rl 450-550 01 + R2 500-600 01 + Bl 400-500 01 + 02 400-500 Bl + 32 550-650 Bl + Rl 650-750 01 + Fl 700-800 BI + Fl 900-1000 Rl + FI 950-1050 Rl + R3 900-1000 I samUiga fall där kostnaden är lägre än i referensfallelingår block ett i (öl). Detta beror på att blocket är klart mindre(440 MW) och har lägre elproduktion (2,) än de övriga. Enskilda reaktorers betydelse för sysselsättningen irespektive kärnkraftkommun har studerats och är av storleksordningen 300400personer per reaktor eller av sysselsättningen ikärnkraflskommuner-na. Beredskapsaspekterna av minskad uthållighet ielproduktionen vid övergång från kärnkraft t, ex, kolkraft har belysts,Lagringsbehovel har beräknats öka med 260000 lon olja för . Besluten införavvecklingen måste baseras på prognoser som är osäkra Prop. 1987/88:90 avmånga skäl. I kraflbalansräkningarna för beaktas ett osäker- Bilaga1 hetsinteryall på . Om elförbrukningen kommer att översUga 132 TWhär det motiverat att bygga gasturbiner. Om efterfrågan stiger uppemot 140 TWhbehöver nya kondenskraftverk byggas. Enelanvändning på nivån ökar den årliga kostnaden i referensfallel tillca 1100 milj. kr. eftersom allt dyrare kraflslag måste utnyttjas. Delta ändrarinte den kostnadsmässiga rangordningen mellan alternativen. Däremot skullekostnadsskillnaden mellan alternativen öka. Enelefterfrågan på nivån skulle innebära all en avveckling av 8 TWhkärnkraft måste ersättas med kolkodens. Någon ytterligare anpassning skerinte av efterfrågan vid själva avvecklingen i detta fall eftersom prisernaredan innan dess skulle vara på nivån för kolkondens. Kostnaden för avvecklingav blir då ca 1500-2000 milj. kr. Elproduktionskoslnaden(marginalkostnaden) skulle bli per kWh, öm priset anpassas tillde högre kostnaderna skulle det öka med per kWh i förhållande tilldagens nivå. Enökning av bränslepriserna med t, ex, ökar kostnaden för den tidigarelagdaavvecklingen av två reaktorer med ca 200-300 milj, kr. vid enelefterfrågan på . Prisförändringarpå el har en tendens all dämpa stora förbrukningsvariationer och fungerardärför som en automatisk regulator. För atl ny kondensproduklion skall blilönsam krävs råkraftpriser pä / kWh, en höjning med ca 10-15 öreper kWh från dagens nivå. Elprishöjningar, kärnkraftavveckling och ulbyggnadav ny basproduktion är således starkt inbördes beroende. Skullei alternativet med en elförbrukning på ett beslut om attavveckla två reaktorer till mitten av kombineras med beslut att byggaut ny produkUonskapacitet motsvarande bortfallet i de två reaktorerna skullekostnaderna för avvecklingen kunna bli högre. Investeringskostnaden för enårskapacitet på i kolbaserade kondenskrafl-verk, som är de billigastealternativen, är ca . Kostnaden för avvecklingen av 8 TWhblir då vid en elefterfråga på ca 1000-1200 milj. kr. Del årungefär dubbelt så myckel som del samhällsekonomiskt billigaste alternativet.