prop · GB0324 · 1987-12-31 00:00:00 — i har på försök utökats (tre ) - detta efter önskemålfrån TV och sponsorer. så långt möjligt har i utredningen eftersträvats att utnyttja befintliga anläggningar. . På arenasidan krävs dock åtskillig nyanläggning. EbrÖstersunds del innebär detta i stort sett nya arenor för samtligatävlingsmoment, medan Are kan nyttja en stor del av befintliga .arenor. Programarbetethar bedrivits i seunråd med SOK och berörda svenska special förbund. Så långt möjligt har uppgifter om program inhämtats. Genomförandet av kräver dock insatserlångt utöver vad själva tävlingarna beträffar, närför har också olikamyndigheter medverkat i utredningen med information och synpunkter på kringårrangemangen. Sålunda har de båda kommunernas olika organ lämnat uppgift om förutsättningar på respektive ort. Andra samhällsorgan som medverkatmed faktauppgifter är , , , , Försvaret; och liksom representanter för övriga massmediaorgan. Det har exempelvis gjorts särskilda utredningar av och / somunderlag för vad som här redovisas. Kostnaderna har i allmänhet framtagits genom förenklad referenskalkyl, sararåd med entreprenörer och prisuppgifter från leverantörer/tillverkare. Redovisade kostnader avser koscnadsläge . I redovisade anläggningskostnader ingår de kostnader som framgår av bifogade kontoplan, bilaga 1 A (ingående kostnader inringade). Investeringskalkylen redovisas som bruttokalkyl med eventuella restvärden som intäkt efter genomförda spel. Dokumentationen av de olika objekten, den utrustningoch de funktioner, som erfordras för att genomföra , har gjorts detaljerat så långt att läsaren får en god uppfattning om innehåll och standard. Den nu föreliggande utredningen skiljer sig i vissa avseenden från den tidigare utredningen för 1992-års vinterspel förlagda till /Are. Valet av som arrangörsort innebär ökadekostnader för arenor som närheten till Are ger möjlighet till rationaliseringar och därmed minskade kostnader. Merkostnaden jämfört med för delligger i huvudsak i hoppbackar och skidstadion. innebär kombinationenÖstersund-Are, att flygplats och kan utgå ur programmet. Samordningsvinster tas även tillvara med endast i liksora förövriga funktioner såsom press m m. De år som förflutit sedan förra utrednngen hargivetvis inneburit kostnadsökningar pga att den allmänna prisnivån (mars 87) är högre (prisökning + enligt konsumentprisindex). Prop.1987/88: 24 Med referens till uppgifter ora programtycks även spelens omfattning ha ökat - vad avser antal tävlande (+ ), officials (+ ) och antalet press-; Radio- ochTV-personal {+ ). I utrednigen har hänsyn tagits även till dessa förändr.ingår. Utredningen har gjorts under mycket stark tidspress. Detta har inneburit att kontakter med berörda förbund, organisationer etc av tidsskäl har nast begränsas. Anläggningarnas lokalisering harlikaså av tidsskäl gjorts utan de ingående studier och samråd som hadevarit önskvärda. Tack vare den goda viljan från alla som medverkat i utredningen har den ändå kunnat göras relativt fullständig. Eventuella brister bedöms ej vara större än att de innefattas i de belopp som reserverats för oförutsedda kostnader (investering ; drift ) . De utredningar som rapporten grundar sig på har sålångt möjligt gjorts både seriöst och grundligt. Det resultat och de slutsatser som redovisas torde väl motsvara vad vi vet konmier att krävas av arrangemangen för att de i Östersund1994 skall bli lyckade. Prop.lS|87/88:24 förutsätts omfatta + en extra dag för ishockeyturneringen. Preliminärt förutsätts spelen förläggas till tidsperioden Ti 15/2 t o m SÖ 27/2 1994. Utredning och kalkyl omfattar sedvanliga OS- grenar enligt följande redovisning: Tävlingsgren respektive antal tävlingsrnoment eller H 70 m, ,90 m och 90 m lag 3 H Kombination 70 m och 70 m lag 2 H ; ; och D ; ; och H 10km; och 12lag grundserier 2x6 lag 30 Matcherom 5-12 plats 4 H. Obl pr, Kort pr, Frittprogram 3 D. Obl pr, Kort pr, Frittprogram 3 Isdans Obl pr i; Obl pr 2 Fri dans 3 Paråkning. H500 m, 1000 m, 1500 m, 5000m och 10 000 m 5 D500 m, 1000 m, 1500 m och 3000 m 4 H1-mcUis och 2-mans rodel 6 D 1-mans rodel 4 H2-mans och 4-mans bob 8 Alpint H Störtlopp, Super g; stor- slalom och spec.slalom 6 D Störtlopp, Super g; stor slalom och spec.slalom 6 H och D Kombination 6 Totalt antal obligatoriska tävlingsmoment Till detta kommer öppningsceremoni och avslutningsceremoni. Prisutdelning förutsätts ske på centralplats i respektive Are. Utökning av programmet kan ske dels p g a nya lOC-beslut; dels i form av uppvisningsgrenar. I ingår curling och freestyle som uppvisningsgrenar på särskilda arenor. Dessutom ärshort-track och handikapptävlingar med som uppvisningsgrenar - dessa kandock bedrivas inom det ordinarie arenaprogrammet. Utökning i form av tillkommande grenar eller annanändring är under diskussion. Utöver curling och fresstyle kan nämnas - Längdskidåkningherrar: Tillkommande längre sträcka - Längdskidåkningdamer: Tillkommande längre sträcka . - Skidskytte damer , och 3x7; . - Skridsko damer: Tillkommande sträcka 5000 m. Beslut om utökat ordinarie program innebär för vissagrenar helt nya arenor (t ex freestyle och curling), för andra grenar enökad belastning på en arena som redan ingår i kalkylen. Indirekt innebär tillkommande grenar en uppdimen-sionering av den olympiska byn, större organisationsapparat och en uppräkning av data och kostnader vad ller Radio/TV, tele, press, publik; infrastruktur m m. Om utökning sker med uppvisningsgrenar löses boendet utanför den olympiska byn och mot särskilda (högre) avgifter. Organisationsapparaten m m får dock en högre belastning även av dessa grenar. I jämförelse med /program för har antalet direkt OS-engagerade höjts med raellan och (olika för olika kategorier). Dettagrundar sig på att vi nu haft tillgång till bättre referensdata från och . Nationstrupper ca 60 st (Därav i alpina grenar ca 7 50 pers) lOC-ledamöter och andra officials Massmediapersonal (Därav med som huvudsaklig verksamhetsort ca 1500 pers) Publik: Uppskattning av antal sålda biljetter 800000 st Därav i (150000 st) Uppskattning av max publik/arena : spårområde) 45000 pers och rodel 10000 pers Slaloni/Storslalom 20000 pers saratidigt i Rannåsdalen i Anställd personal: Successiv ökning till 1993-94 Teknisk personal + frivillig administrativ personal på deltid med max antal 1994 Dessutom förutsätts medverkan av militär och förstärkning av personal i offentlig tjänst. Temperaturstatistik 1951-1980; : Normaltemperaturen varierar mellan -6;och -8,. Normaltemperaturen varierar mellan -i;och -e; . Max- och min-temperaturer 1961-1975: Dygnets varmaste mätvärde var lägre än -under i genomsnitt och . Dygnets kallaste nätvärde var lägre än-15° under i genomsnitt och 2;. har särskilda mätningar gjorts i den aktuella OS-terrängen. Under delar av perioden har ovanligt sträng kyla rått. Mätning har skett vid Rannås-tjärn, på sluttningen V om Rannåstjärn, nuvarande skidstadion och Remonthagen. Under nattligt kallaperioder är skillnader i temperaturer relativt små. har lägre liggande mätpunkter genomgående lägre värden. Vid sträng kylaäir skillnaden större och gäller även . Mätresultatet innebär att man vid lokalisering till Rannåsdalen bör söka arenalägen en bit upp på sluttningen. Den öppning av terrängen, sora nya E75 och övrig utbyggnad innetär, kan förväntas medföra en viss utdränering av kalluft och ett förbättrat lokalklimat. Vindstatistik från , månader ochobservationer 07.00-16.00 varje hel timme ger följande i sammanfattning: 1 - (0,5 - 2,5 m/sek) 34; 6-10 knop (3 - 5 m/sek) 33; 11-16knop (5,5 - 8 nt/sek) 1 s; 17 - (3.5 -11,5 m/sek) Över (li;5 nvsek) i; Den klart dominerande vindriktningen är från 180O (söder) . I andra handdominerar vindar från ca (sydost) och (nordväst). Snödjup enligt statistik 1930-1980: : Alltid snö. : Snöfritt 1972 och 1973 (2 av ). I övrigt , medeldjup . Även om denna utredning haft en hög målsättning att klara ut de frågor som Sciramanhänger raed genomförande av ett , återstår många:frågor attbesvara . Detär därför av vikt att planeringen för fortsätter och att tiden framtill lOCs beslut nyttjas för denna planering. Förebeslutet bör en förbokning. göras av den bädd-och servicekapacitet som ligger inom arranrens ansvar. Oraedelbartefter lOCs beslut måste en raängd viktiga beslut tas, som påverkar och formarspelens utförande. Detta förutsätter en god planering i ett tidigt skede. Här redovisad utredning bör därför fördjupas och kompletteras till en programhandling. Organisationsformen naste även ut. En detaljerad tidplan bör upprättas på basis av framtaget program och utifrån en upprättad grov tidplan tom 1994. Plan bör upprättas för internationella och nationella kontakter. Väl genomförda vinterspel med gott ekonomiskt resultat förutsätter en god och kvalificerad planering. Därför bör planeringen påbörjas omgående, så att organisationen står väl och förberedd den dag spelen tilldelas , påbörjas planeringen , är risken uppenbar att det blir oraständigheterna som styr planeringen i stället för att planeringen styr utvecklingen. Illustrationer:Bilaga 2A Översikt Bilaga 2B Översikt RannåsdalenBilaga 2C Översikt 2.1 mitt i Horden har med sitt läge mitt i goda förbindelser via "" Trondheim-Äre-Östersund-Sundsvall(-). Europaväg75 har en mycket god standard. Fbre 1994 kommer dessutom den norra förbifarten kring att vara utbyggd. har med helt ny flygstation hög kapacitet och tar emot både in- och utrikes-trafik. Genom samarbete med railitärflyget F4 och raedkomplettering av taxibanor kan tillräcklig kapacitet nås även för enhögfrekvent OS-trafik med omfattande utlandscharter. Goda järnvägsförbindelser finns till Syd- och och med och . En upprustning av sträckan för koraraer att vara genomförd , vilket ger förstärktkapacitet inför . Båda tävlingsorterna kan erbjuda mycket saralade lösningar med korta avstånd. I finns arenor, Olyrapiska byn, press- och radio/TV-centra ra ra inom från centrum. Äreskutan ligger inom synhåll från och endast från flygplatsen. I ligger arenornas målområden praktiskt taget i centrum. Engod vintersportmiljö kan erbjudas med lämplig terräng, vacker natur och garanterad snö säkerhet. Arrangörsorternakoraraer att kunna erbjuda bäddkapacitet i centrala lägen för alla direktOS-engagerade. För tillresande publik utnyttjas bäddar inora ett omland med1-2 timmars reseavstånd. Sammanlagt finns ca 56 500 täddar i regionen +en årlig tillväxt , sora med ett positivt OS-beslut kan förväntas uppgå till 1500 täddar/år. Ett skulle innebära 100-årsjubileum förÖstersund, eftersom de första stora nationella skidtävlingarna lär ha hållits i . länsinnevånare har ett dokumenterat stort idrottsintresse - med vintersporterna på ett naturligt sätt i fokus. Detta avspeglas också i den breda uppslutning, som finns bakom kandidaturen; bl a i form av en imponerande lokal sponsring . Många kända idrottsprofiler har fostrats i länet. Duktigaledare och arrangörer finns med vana från en lång rad större arrangeméing, som t ex - helaåtta gånger, - i skridsko 1958 - 3-landskamp i skridsko - World Cup-tävlingar i skridsko 1986 och 1987 - i konståkning 1986 - World Cup-tävlingar i både slalom, storslalom och störtlopp - arrangemang somgett Are mycket gott renommé. skall även stå som värd för 1989; där man väntar 18 000 tävlande och totalt 30-40 000 besökande. Erfarenheterna från dessa arrangemeuig är av stortvärde. Dat publika intresset har också varit glädjande medpubliksiffror, som legat högre än då motsvarande tävlingar hållits i . kan bjuda på starkt koncentrerade spel med bådearenor, olympisk by och press-radio/TV-center inom gångavstånd från stadslärnan. Som residensstad, utbildnings- och militarst.ad ochturistort har Östersiind en väl utbyggd service - dimensionerad för långt fler än de 56 500 invå narna. I stadskärnan finns ca 300-tal butiker och ett 30-tal restauranger. är ett kora- mersiellt och kulturellt centrum för ett stort oraland och har den största norgehandeln av alla orter i landet. tog steget upp som fjärde kongressort efter de tre storstäderna. I ordnas många evenemang, som lockar stor publik. Norr, musikvecka och Storsjöyran är några exempel. Storsjöyran är en fest mitt i stan, som lockade en publikpå 100 000 betalande . För sport- och fritidsaktiviteter finns det mycketatt välja på i staden och i fritidsområden direkt intill bebyggelsen. Kulturutbudet är också rikligt. Vid ett finnsdet en nangd lokaler och anläggningar, som är lämpliga förspecialarrangemang vid sidan av de olympiska tävlingarna. Den kommunaltekniska servicen kan med temporära förstärkningar. har i Rannåsdalen och Torrå sen-området en skidterräng med utslagsgivande spår, som vid senaste fick mycketberöm. Detta har varit en viktig förutsättning för lokalisering av skidstadion. I förstudier gjorda under vintern 1986-87 har möjlighetenatt bygga ut befintliga arenor studerats och ställts mot nyetablering i flera alternativa lägen. Studierna har visat att nyetableringar både ger bättre funktioner och kan byggas till sctmma totalkostnader - bl a med hänsyn till infrastruktur och samordningsvinster. Totalkostnaden byggs upp bl a av arenor, massmediainvesteringar och infrastruktur i samspel. Detta gör att man för att få enkomplett kalkyl måste välja ett läge som ka 1 kyl förut sä ttn ing . På den korta tid som stått till förfogande kunde man konstatera att en lokalisering till Rannåsdalen dels är planmässigt och tekniskt realiserbar, dels ger en god saraordning. För andra diskuterade lägenfanns osäkerheter i planeringsförutsättningarna> som av tidsskäl intekunde utredas färdigt. Hoppbackarna studerades först på ; , men flyttades pga luftfartsverkets synpunkter till Rannåsdalen. Utredningen bygger således på en koncentration avalla arenor till Raniwsdalen utom bob/rodelbanan, som av terrängskälendast kan placeras på . Den slutlifa placeringen av arenor får dock inte anses fastställd. En öppen attityd naste hållas inför nya argument, marknadsföringsskäl m ra, som kan leda till att man för en eller flera arenor återupptar och fullföljer ett alternativstudiura. Nya backar byggs i ett utförande som påminner om 90 m-backe, med uppbromsningsplan i en tor schaktad "gryta". Schaktmassorna utnyttjas till att bygga upp underbackens övre del. Backenvänder sig raot "", som är förplats till alla arenorna. Den föreslagna lösningen ger mycket bra publikplatser och hög publikkapacitet. Hopptornen kommer att annonsera på långt håll längs . Ny skidstadion byggs i sluttningen ned mot . Start- ochmålområdet skärs in i den flackt lutande terrängen. Man får på sätt en inre slänt som blir naturlig publikyta med hög kapacitet. Från det föreslagna läget kan man ansluta till befintligt spårsystem och dessutom göra extra slingor i sluttningen ovanför . Befintliga spår rustas upp och kompletteras med nya delar för att klara hela det breda tävlingsprograraraet. För skidskyttet utförs en ny skjutbana med 30 platser. Banan orienteras så att en stor del av skidstadions publik både kan se skjutmomentet,start och målgång. Arenornagörs permanenta - raed endast vissa delar temporära för . En stor "Olympiahall" byggs. Den planeras för att kunna fungera som fotbollshall, mässhall ra ra. För de olyrapiska utrustas hallen med temporära installationer till A- ochC-hall för ishockey och konståkning. Z-kupolenhar tillräcklig kapacitet för att bli B-hall. En allnän upprustning ingår i kalkylerna. Ny anläggning byggs i Rannåsdalen. Även här utnyttjas skärning i terränrjen för att skapa naturliga publikgradänger. Arenangörs permanent men med en relativt stor mängd temporära delar för atthöja kapaciteten under . En konstfryst kombinerad bob- och rodelbana byggs på . Bergetbedöms ha lämplig profil och erforderlig nivåskillnad (för konstfrystbana) både mot söder och öster. Exakt läge och sträckning måste studeras av fackexpertis - något som inte har varit möjligt under denkorta utredningstiden . Planer och kalkyler för har använts som referens i denna utredning. I förstudien har två idéer diskuterats. - Att i likhet med Falunanpassa ett regemente till olympisk by. - Att bygga ett riyttbostadsområde som först utnyttjas som olympisk by Detsenare alternativet har valts. Ett bostadsområde bedöms kunna erbjuda enbättre miljö och blir dessutom något billigare. Med en placering i och kring nuvarande skidstadion vid ÖSK får m2ui kortast möjliga avstånd både till arenor och till stadscentrura. Förtävlande i alpina grenar kan övernattning eventuellt arrangeras i Are. 2.33 Press- och radio-TV-centra Utomordentligtgoda förutsättningar erbjuds i form av Arméns Tekniska Skola (ATS) och Försvarets för valtningsskola (FörvS). Skolhuset och teknikhusetp>å sammanlagt 60 000 nf2 motsvarar med bred marginal behoven. Byggnaderna har dessutom en teknisk struktur och installationer sora välpassar för ändamålet 3 1987/88. Under kommer en speciell trafikapparat att byggas upp inora raed extra busslinjer raellan terminaler, boendeanläggningar och arenor. Taxi-och busservicen byggs ut. Privatbilister kommer att slussas in från alla infartsvägar till temporära parkeringar på gångavstånd till arenorna. I arenaområdena görs temporära etableringar av serveringar, kioskförsäljning, toaletter ra m. Kvällslivetutvecklas genom ökat öppethållande och ett särskilt program för aktiviteter, kultur och underhållning vid sidan av tävlingsprograraraet. Ärehar förknippats raed turism och idrott. I saraband med järnvägens byggande kora de första "luftgästerna" på besök och som turistort var född. Är 1909 byggdes sedan bergbanan inom ramen för det första inir-tierat av ingenjören . utvecklades efter detta både som kurort och skidort. första släplift byggdes vid nuvarande störtloppets målskjuts . utvecklades allt merraot en alpin raetropol och 1954 fick man äran att arrangera världsmästerskapen i alpin skidsport. i utförsåkning startade . fick snart framgångar genom . Det blev då naturligt attSverige tilldelades en deltävling och lika naturligt var det attÄre 1977 valdes som tävlingsort. Are hade ju med hjälp av staten byggt upp nya anläggningar med en kabinbana som kronan på verket. Dessa väl arrangerade tävlingar medförde att Are tilldelades ytterligare tävlingar , 1981 och 1984. Kulmen nåddes med enWC-tävling i störtlopp 1986 sora fick högsta betyg av deltagarna . .Turismanläggningar byggs kontiriuerligt ut. bedöms investeringarna uppgå till storleksordningen . utvecklingenhar inneburit att Are har mycket av vad sora krävs för att kunna arrangera den alpina delen av ett . Med tanke på den framtidstro sora finns i , kommer förutsättningarna att förbättras ytterligare . Den kommunaltekniska servicen kan raed temporära förstärkningar. Ärehar etablerade tävlingsarenor. Dessa måste dock byggas ut ochkorapletteras för att klara det kompletta programmet som omfattar 10discipliner med sammanlagt 18 delmoraent. Anpassning måste också göras till de successivt höjda kvalitets- och svårighetskraven. En ny stollinbana vid störtloppets övre del, "Olyrapia II", förutsätts vara utbyggd . De investeringar som krävs speciellt för utöver komplettering av tävlingsbanor är en stollinbana till damernas störtlopp (övre delen), utbyggnad av konstsnbanläggningar samt åtgärder i start- ochmålområden. Herrarnaanvänder sig av den nya störtloppsbanan. En ny nedfart (ca 1500 m), öster omden nuvarande störtloppsbanan, byggs för damernas störtlopp. Tävlingsformenhar prövats imder i World Cup-sammanhang. Disciplinen komraer attfinnas med i sora OS-gren. Herrarna kommer att startaen bit ned i den nya nedfarten för damernas störtlopp. Damerna startar vidHummelstugan och använder ned den nya nedfart som byggs förstorslalom. Den nuvarande storslalombanan är för sraal, vilket innebär svårigheter att lägga två banor. I stället för att bredda den nuvarande nedfarten,föreslås att en ny nedfart bygjs öster om denna. Fördelen raed detta är attde bada banorna kan sättas helt utan störningar. Detta gäller bådeherr-och damtävlingen. har en mycket fin pist för slalom. Tanken är att inför de olyrapiska spelen förbättra den ytterligaregenora att förlänga den.något i backens övre del. Här avgörs herrarnas tävling. Daraernas tävling avgörs i den nedre delen av den nuvEurande stors lalombanein. Denna disciplin skall till skillnad raot tidigarebedrivas sora helt separata tävlingar och på något kortare banor änordinarie störtlopp respektive slalom. Störtlopp herrar startar längre ner i störtloppsbanan " deuner utnyttjar sararaa start sora herrar- nas Super-G i den.nya störtloppsbanan för damer Slalom herrar utnyttjar nedre delen av slalora- " damer utnyttjar- nedre delen av stor- En ny sporthall uppförs centralt i inom os-budgetens ram. Den anpassas temporärt till massmediacenter under . Under kommer speciell styrning av trafiken att tillämpas för att ge prioritet åt arrangörens trafik ochkollektivtrafiken. Privatbilister komraer att slussas ned från infarternaöster och väster an till parkeringar på . I anslutning till målorarådena görs temporäraetableringar av serveringeur, kioskförsäljning, toaletter mm. Äres turisratraditioner innebär i övrigt att raanutan större problem kan bjuda publiken på aktiviteter och underhållning i befintliga anlägg-ningcu:. 5 Tele-, radio/W- och dataservice Särskilda utredningar har gjorts för och radio-TVs insatser under , se pkt 8 och 9. Vissa investeringar kommer att få bestående värde : för . Särskilda anläggningar komraer att krävas för tidtagning, resultatgivning, databehandling och informationsdistribution. Dessa har inte detaljut-retts i detta skede. Utformningen kommer att baseras på erfarenheter från och anpassas till fortlöpande teknikutveckling. Systemen kommer delvis att. En höjning av datateknikkunnandet i länet blir ett troligt positivt resultat. 6 Sjukvård, säkerhet: m m , sjukvård och polisiära insatser kommeratt med förstärkning av befintliga organisationer. För den säkerhet som krävs för nationstrupper' ochofficials kommer en särskild organisation att skapas . Prop.1987/88:24 3 ORGiNISATION OS-kandidatur sköts av en stiftelse, sombildats för detta ändamål. Stiftelsen har bildats av () och har tre huvudintressenter - kommunerna (och Are), idrottsrörelsen och näringslivet. Dessa treparter finns representerade i stiftelsens styrelse. Styrelsen harhuvudansvaret för hela kampanjarbetet fram till omröstningen i . Under styrelsen arbetar en kampanjorganisationmed anställd personal på OS-kansliet samt frivilligt engagerade i nio kommittéer. Över hundra personer är direkt engagerade i kampanjorganisationen . Dessutom finns en stor kampanj toraraitté med prins sora ordförande. Kampanj kommitténs huvuduppgift är. att via fortlöpande information från kärapanjorganisationen ochgoodwill om kandidatur för . Till stöd för kampanjarbetet finns det av och Are gemenscimt ägda bolaget i samt sponsorgruppensorganisation. Bolagets uppgift är att svara för utredningar,program, analyser och kalkyler seimt avtal med staten (bl a ingårdenna rapport i bolagets arbete) . Dessutom behandlar bolaget gemensamma frågor i kandidaturen för de båda berörda koraraunerna. bildas av ledanöter från koraraun-styrelsens cirbetsutskott i de båda koraraunerna. Se även punkt 1.4. Överst i sponsororganisationen finns ett OS-ting,där alla sponsorer deltar. Styrelsen består av alla huvudsponsorer, de som bidragit raed vardera till kampanjen. Dessutom finns ett arbetsutskott och sex arbetsgrupper. svarar för finansieringen av hela kampanjen, arrangemang försponsorerna samt aktiviteter till stöd för kampanjen. Bl a ordnar de många lokala arrangeraang i länet. Prop.1987/88: 24 os-kansliet skall verkställa styrelsens beslut och se tillatt den allmänna policyn efterlevs och att fastställda mål uppnås. - lOC-information- regelbimden information till de 92 beslutande i - Samordning avkampanjen - kontakt med alla som arbetar för kandidaturen - Planering avkampanjen - tidplaner för aktiviteter och produktion av material Kansliet finns på Artilleriganan 3 i . Det haradressen Box 1994, .831 01 och telefon . Kommittéerna har följéuidé huvuduppgifter: