prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Vadfrågan om ansvarsnämnd angår biträder riksförbundet atl det skall finnas enfrislående sådan enligt de principer som redovisats av Policy-gruppen för dopingfrågor.I.ansvarsnämnden synes dock lämpligen böra ingå även en representant för djurskyddsorganisaUonernaeventuellt kan därvid den ene av sportens representanter utgå. Enutrednings- och expertgrupp erfordras på sätt som redovisats i förslaget.Riksförbundet har haft möjlighet atl vid en särskild konferens där dessa frågorbehandlades bli väl insatt i den aktuella problematiken och har inget attinvända mot de i lantbruksstyrelsens PM framförda förslagen i dessa hänseenden.Det framstår dock för riksförbundet som klart olämpligt att ansvarsnämndensbeslut skall kunna överklagas sportens skiljedomstol. Riksförbundels åsiktär att besvärsrält icke skall finnas över beslut i . Eventuellt brott motbestämmelserna i djurskyddslagen om förbud mol doping skall kunna lagligen beivras med stöd av utred- 164 expertgmppens handlingar och rapporter. Anställningsförhållandenaför den personal som skaU ingå i den föreslag- Prop. 1987/88:93 naorganisationen bör utgå enHgl del av lanlbruksstyrelsen framlagda Bilaga 4förslaget. likartade förhållanden skall gälla som råder beträffandeveterinärer i slakteriorganisalionen. Kostnaderna för ansvarsnämnd, utredning-och expertgmpp bör dock kunna bestridas direkt av häslorganisa- tionerna. : har tidigare tillstyrkt att det iförslaget ny djurskyddslag intas förbud mot doping. Förbundet delar lantbmksstyrelsensuppfattning när del gäller vikten av ' all väsentligt ökade resurser satsaspå förebyggande insatser i dopingbe- kämpandet. Förbundetvill i sammanhanget erinra om belänkandet "Sporthästar och djurskydd"som överlämnades lanlbruksstyrelsen 1978 av förte överveterinären betänkandet lades bl. a. fram förslag om att ' banveterinärerna skulleöverföras i staUig tjänst. I sitt remissyttrande över betänkandet framfördeförbundet all banveterinärorganisationen även borde omfatta djurskyddsfrågorför sporthästar i allmänhet. borde därmed skapas för enorganisation med ett antal offentliganställda veterinärer som skulle få i uppgiftatt svara för djurskyddet vid hästsport-tävlingar av olika slag samt stallhygienfrågorm. m. i anslutning härtUl. Mot denna bakgmnd hälsar förbundet nu medtillfredsställelse förslaget om alt. inrätta ett antal heltidsanställda s. k. lävlingsveterinärer,som även skall få i uppgift att utöva liUsyn och kontroU i slaUar och på träningscamper. TiUsynenav sporthäslar behöver förbättras. En rad missförhållanden har avslöjats på träningscamper,hos amatörtränare och i vissa tävlings-stallar i landet. Förekomst av doping avtävlingshästar har gett upphov tiU stora problem. Förbundet tillstyrker därförvarmt all det kommer stånd . en förbättrad tillsyn i enlighet med förslagetoch atl lanlbmksstyrelsen blir ansvarig för denna tillsyn. För detta ändamålmåste sådana veterinära helUdstjänster som föreslås inrättas. Enligt förbundetsuppfattning bör dessa tjänster ha statsinspektörsstatus. Förbundet fömtsätteratt de kompetenskrav som måste ställas på dessa tjänstemän utformas i samrådmed förbundet. Förbundettillstyrker den föreslagna ändringen av 15 § i förslaget till ny djurskyddslag. Förbundet anser del angelägel alt del etableras ett nära samarbete meUan tävHngsvelerinärerna och. hälsovårdsnämnderna och/el ler länsstyrelserna. Den föreslagna lagändringen får med andra ord inte innebära något hinder häremot. ' Avdet ovan anförda framgår all förbundet anser att banveterinärerna bör vara frislående från sportens organisationer och följdakUigen anställda av lanlbmksstyrelsen. Förbundet stöder gmndtanken i all landet bör upp delas i ett antal områden (pooler) inom vilka tävlingsvelerinärerna skall vara verksamma. Som lantbruksstyrelsen framhåller krävs det emellertid att ytterligare information och material insamlas innan organisationen och detaljerna i verksamheten regleras. Förbundet tillstyrker således det fram lagda principförslaget. Enligt förbundetsuppfattning torde det vara nödvändigt att den nya tUlsynsorganisaUonen byggsupp successivt främst för att underlätta rekryteringen ochkompetensuppbyggnaden hos de veterinärer som är intresserade av tjänsterna.Erfarenheter från en försöksverksamhet bör även inhämtas innan den nyaorganisationen slutligt uformas. 1987/88:93 Bilaga 4 Förbundetdelar lantbmksstyrelsens uppfattning beträffande ställning ochsammansättning samt även de synpunkler och förslag som styrelsen framfört underde resterande avsnitten i promemorian. Förbundet har i samband med sittremissyttrande över policygmppens rapport framfört liknande synpunkler deberörda hästsportorganisationerna. ABTrav och Galopp (ATG), () och (): ATG/SGC/STC vill först konstatera all lanlbmksstyrelsengjort en framställning med ändringar av långtgående karaktär ulan grundligutredning och utan kontakt med trav- och galoppsportens organisationer. Visaknar beträffande de föreslagna åtgärderna för djurskyddstillsyn närmareutredning om behov, organisaUon, anspråk på kompetens, rekryleringsmöjligheter,tjänstgöringsförhållanden etc. Ej heUer har gjorts något studium av hur mansom ett alternativ skuUe kunna vidareutveckla befintlig organisation, vilkettroligen på ett både mer effektivt och mindre kostsamt sätt skulle lösa deproblem som skisserats. Trav-och galoppsportens organisationer vill mot bakgmnd av del underlag sompresenterats och de konsekvenser som skulle uppstå bestämt avstyrka lantbmksstyrelsensframställning. Vi förutsätter att del nu inte vidtas några åtgärder utantillfredsställande utredningar, där trav- och galoppsportens organisationerbereds Ullfälle - och även är beredda - alt medverka. Beträffande vissa ipromemorian angivna synpunkter önskar ATG/ SGC/STC ytteriigare anföra följande. Skötseloch vård av trav- och galopphästar är enligt organisationernas mening mycketgod inte bara under tävling utan även under träning. Förvarje tävlingshäst finns en ansvarig tränare som måste ha tränarli-cens. De professionellt tränadehästarna i banornas stallar och på camper får en yrkesmässigt god omvårdnadliksom veterinär behandling och Ullsyn. De amatörtränade hästarnaär till övervägande delen uppstallade i stallar med endast ett fåtal hästar.Vederbörande häslägare handhar vanligen själva skötsel och vård av sinahobbyhästar. Det stora intresse de har för sin hobby och det höga djurvärde somhästarna har, medför att dessa hästar oftast får en exemplarisk omvårdnad. Denvid varje travbana tillsatta licenskommittén kontrollerar även ama- törtränadehästars uppställningsplatser, träningsförhållanden, utmslningar Prop.1987/88:93 samt de licenssökandes kunskaper i hästvård, utfodring, hygien samtreg- Bilaga 4 lemente. Veterinär adjungeras vid behov tiU denna gmpp. Inomgaloppsporten finns en för hela landet gemensam licenskommitté. Beträffandedopingkontrollen i samband med tävlingar har långtgående åtgärder föreslagils itrav- och galoppsportens policygmpp för dopingfrågor. När det gäller träningkan anledning för doping överhuvudtaget antas vara väsentligt mindre. Att lösaen dopingkontroll av hästar i träning på av lanlbmksstyrelsen föreslaget sättsynes ej vare sig lämpligt eller erforderligt. I stället bör genom enutveckling av nuvarande organisation en stickprovskontroll kunna företas somutnyttjar de analysresurser som byggts upp. Avsärskild vikt i samband med dopingproblematiken är att det företasbegränsningar i den veterinära förskrivningen av preparat. Veterinär bör bliskyldig att ange för vilken häst ett preparat utskrivits. Somangivits i ingressen finner organisationerna att utredning saknas på praktiskttaget alla områden i avseende på den föreslagna tiUsynsorganisa-tionen. Trav-och galoppsporten kan dessutom med nuvarande skatteskalor ej bära en utökadkostnad från banveterinärorganisaUonens 1,4-1,5 milj. kr. 1982 till av lanlbmksstyrelsenmycket löst skisserade 4,5 mUj. Istället för den föreslagna organisationen bör nuvarande system med särskiltförordnade banveterinärer förbättras genom utbildningsinsatser och genompraktikantplatser för veterinärstuderande. Nuvarande tillsvida-reförordnandebör ändras till treårsförordnande fram till och därefter ges etlårsförordnandeefter särskild prövning. Beträffande arvodesfrågan är det av stor vikt attdessa bestäms vid förhandlingar, där arbetsgivaren företräds av statensarbetsgivarverk. Trav-och galoppsportens organisationer vUl särskilt påpeka att beträffande övrigasporthästar ej föreslås någon ändring av nuvarande organisation av veterinärtUIsyn,trots att denna'ofta torde vara mindre intensiv än i fråga om trav- ochgalopphästar. har ej fattat beslut om av dopingärenden.Frågan handhas av en särskUd beredningsgmpp. I detta sammanhangbör påpekas att den eventuella nämnden skall fatta avgöranden efter av sportensorganisationer utfärdade reglementen. 1987/88:93 . '- Bilaga 5 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1986:3) Etiskprövning av djurförsök Medde förslag och överväganden som presenteras i detta betänkande har utredningeneftersträvat alt nå två huvudsyften, nämligen att dels på olika sätt begränsaanvändningen av försöksdjur, dels åstadkomma organisatoriska ochadministrativa förbättringar i den prövningen av djurförsök. Utredningenkonstaterar att det föreligger en allmänt utbredd enighet om det angelägna iatt förbmkningen av försöksdjur kan begränsas men viU understryka attdjurförsöken - någol som ofta kommer i skymundan i den offentliga debatten -har varit och alltjämt är nödvändiga för t. ex. utvecklingen på det medicinskaområdet. Vadbeträffar möjligheterna till en begränsning ay antalet försöksdjur harutredningen främst tagit fasta på vissa internationella överenskommelser, denfortgående omprövningen av vissa tradiUonella testmetoder och strävandena attfrämja s. k. altemativa metoder. 1 ett särskilt avsnitt redovisar utredningenbl. a. en Europarådskonvention om skydd för försöksdjur samt ger exempel pånågra inlemaUoneUa överenskommelser mellan olika forskarorganisationer medriktlinjer för försöksdjursanvändningen. Vadbeträffar organisationen av den etiska prövningen lämnar utred-. . ningenföljande förslag: Lantbmksstyrelsensnuvarande funktioner som centralmyndighet för de etiska nämnderna överförs påcentrala försöksdjursnämnden (CFN). CFN bör ha ansvaret för bl. a. statisUkföringoch detaljföreskrifter rörande den etiska prövningen. Förslaget föranleder enomorganisation och utbyggnad av CFN:s sekretariat. tJppgiften att utseledamöter och ordförande i de etiska nämnderna bör dock enligt utredningen åvUaantingen CFN eUer de berörda högskolestyrelserna. Utredningen förordar delsenare allernati-vet. Deeliska nämnderna bör även i fortsättningen ha en rådgivande funk- Uon.Liksom fömtsätts det att försöksledama kommer.att följa , . Samtligaförsökslyper bör i princip omfattas av prövningsplikten. Djurförsöken indelasi tvååtgärdslyper, A och B. TUl den senare gruppen hänförs meraplågsamma djurförsök som till följd av åtaganden enligtEuroparådskonventionen bör särbehandlas. Ettförsök får inte påböijas förtän nämnden prövat ansökningen. Utredningenanser att antalet ledamöter i nämnderna bör begränsas och nämner som ettlämpligt antal,9-12 ledamöter. Liksom hitUlls bör bland ledamöterna ingårepresentanter för forskare, försöksdjurspersonal och lekmän. Utredningen harinte funnit anledning att föreslå någon ändring i . fråga om proportionenmellan de olika ledamotskategorierna. Detbör enligt utredningens mening finnas möjlighet att vid behov inrätta fleranämnder i en viss högskoleregion. Detnuvarande systemet med ett för samtliga nämnder gemensamt sek- 168 Varje nämnd bör utse en egen sekreterare. Bilaga 6 Prop. 1987/88:93Bilaga 6 Sammanställningav remissyttrandena över betänkandet (Ds Jo 1986:3) Etisk prövning avdjurförsök Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av försvarels sjukvårdsstyrelse (SjvS),(), , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), regionstyrelserna för , , ,/och högskoleregion, (),lantbruksstyrelsen (LBS), , ,kemikalieinspektionen, arbetarskyddsstyrelsen, humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), medicinska forskningsrådet (MFR), naturvetenskapligaforskningsrådet (NER), lantbmksuniversilet (SLU), statensveterinärmedicinska anstalt (SVA), centrala försöksdjursnämnden (CFN), skogs-och jordbrukets forskningsråd (), statskontoret, länsstyrelserna iGöteborgs och samt , centralorganisationen /SR,Föreningarna djurens vänners riksorganisation. ,(), mot plågsammadjurförsök. , , , ,, och kommuner, djurförsökseUska nämnderna i ,, /, , samt ordföranden i djurförsöksetiskanämnden i . Universitets-och högskoleämbetet har bilagt yttranden av , , ,, Lunds och , högskolan i och . Centralorganisationen /SR har bilagt yttranden av ,och . Hämtöverhar yttrande inkommit från samt en gemensam skrivelse frånNordiska samfunden mot plågsamma djurförsök och Nordiska samfundets stiftelseför vetenskaplig forskning utan djurförsök. 1.1 ------ delarutredningens uppfattning beträffande aktuell användning m. m. av levandeförsöksdjur, liksom i stort de slutsatser utredningen kommit fram tUl . 1.2 : Utredningens tvåhuvudsyften har varitatt dels begränsa användningen av försöksdjur, dels åstadkomma organisatoriskaoch administrativa förbättringar i den etiska prövningen av djurförsök. FOAanser att dessa två målsättningar är väsentliga. Under den senaste 15-årsperiodenhar en minskning av försöksdjursanvändningen skett.En ytterligare minskning är sannolikt möjlig. Emellertid är det svårt 170 attersätta djur i försök, som avser all studera exempelvis oHka biologiska Prop.1987/88:93 effekter av ett ämne på en levande högre organism. Djurförsök ärsannolikt Bilaga 6 också nödvändiga vid studier av hur man med hjälp av oHkamotåtgärder, bl. a. farmaka, kan motverka ett ämnes toxiska effekter. Delär, som påpekas i betänkandet, rimligt att kemiska produkter, som ingår i vårvardagsmiljö bör vara dokumenterat tillförlitliga ur hälsosynpunkt. Det innebäratt det knappast är klokt att förbjuda djurförsök, vilka avser toxicitetsteslningav produkter av lägre "nyttighetsgrad". "Nyttig-hetsgraden"är dessutom svår all fastställa. 1.3 strävarefter atl så långt det.är möjligt la hänsyn tiUdjurskyddsaspekter vid utformandet av råd och anvisningar avseende denfarmakologiska och toxikologiska dokumentation som skall ligga till grund försäkerhetsvärdering av läkemedel och andra produkter för vUka styrelsen har Ullsynsansvar.Vid läkemedelsavdelningen bedrivs eget forsknings- och utvecklingsarbete ävenav den typen som syftar liU all erhålla och värdera metoder som kan ersättavissa djurförsök. Exempel på områden där insatser gjorts är bestämningsmeloderför vissa hormoner saml metoder för upptäckt av feberframkallande substanser iinjek-Uonslösningar. Socialstyrelsenhar uppfattningen att det är angeläget att utvecklingen går mot en minskning avdjurförsöken vid toxicitetsprövning, men vill framhålla atl denna utvecklinginte kan förväntas ske snabbt. Den helt dominerande delen av den prekliniskadokumentationen för ett läkemedels toxikologiska egenskaper är baserad pådjurförsök. Inom vissa specieUa områden kan måhända alternaUva metoder ihuvudsak komma att komplettera djurförsök inom en överskådlig framtid. SocialstyrelsentiUstyrker i huvudsak utredningens förslag. Del förutsätts härvid atleffektiva former skapas för att handläggningen av ärendena inte kommer attkräva en för verksamheten besvärande tidsutdräkt, samt att ökad byråkraliseringinte blir fallet. 1.4 Universitets-och högskoleämbetet vill understyrka att djurexpe rimenten forskning har varit, är och kommer att förbli ett oundgängligt led i framtagandet av ny kunskap inom den biomedicinska sfären och inom den biologiska forskningen. har framhålHls betydelsen av att utveckla och använda alternaUva metoder. UHÄ delar denna uppfattning men viU poängtera att viss forskning, inte minst gmndforskning, inte kan genomföras utan användande av försöksdjur. Inom vissa forsk ningsområden är t. ex. mer än 2/3 av aktuella projekt beroende av försöks djur. UHÄ vill därför bestämt avliva myten att alternativa metoder kan ersätta djurförsök. UHÄhar hela Uden stött förslaget om djurförsökseUska nämnder och ställer sig i stort sett bakom utredningsmannens förslag. sammanfattningsvisframhålla [bl. att del inom överskådligframtid är nödvändigt med djurförsök framför Prop. 1987/88:93 allt inom den biomedicinska och biologiska gmndforskningen. 1.6Regionstyrelsen för högskoleregion: Styrelsen för hög- . skoleregion i allt väsentligt de förslag som presenteras i utredningen. 1.10----------------- önskar- - - framhålla alt djurförsök utförs iringa omfattning i skolan och i förekommande fall vanligen i form av beleendeförsökutan ingrepp eller användning av tvångsanordningar. 1.11------------------- Lantbruksstyrelsen delarutredningens bedömningar atl den biologiskaoch medicinska gmndforskningen omfattar områden där försöksdjur måste användasoch där djurexperiment inte kan ersättas-med modeUlesler baserade på icke-djurförsök.Detsamma gäUer vissa faser i toxicitetsprövningen av olika läkemedel ochkemikalier. Alternativametoder kan dock ersätta djurförsök inom olika leslområden där man förbmkaren ganska stor mängd djur. Genom att alternativa metoder, såsom Ames test, merfullständiga cellsyslem, metoder baserade på hybrid-DNA-teknik snabbi synesutvecklas kan man förvänta en minskad användning av försöksdjur. Inomundervisningen på högskolenivå torde användningen av djur endast i mindreutsträckning kunna ersättas med modeller eller filmer. Detta torde däremotkunna ske i gmndskolan och på del gymnasiala stadiet. Styrelsen vill härframhålla att demonstrationer av vissa djur och av viss djurhållning, som skerpå denna nivå, inte kan betraktas som försök i djurskyddslagstiftningensmening. ---- LivsmedelsverketUllstyrker vad utredningen föreslagit . 1.13 : delarutredningens uppfattning att det är angeläget atl begränsa användningenav'försöksdjur. På lång sikt åstadkoms detta genom att man finner testsystemoch metoder som inte använder högre djur. Delta kräver systematisk forskningoch utveckHng, vilket bör utpekas som ett angeläget område för berörda forskningsråd. 1.14 Kemikalieinspektionen:- Inledningsvis villinspektionen konstatera att den delar utredningens uppfattning attutvecklingen går mot en minskning av djurförsök, men att dessa även i framtidenkommer att vara nödvändiga för biologisk och medicinsk forskning, liksom isynnerhet för toxicitetsprövning av olika kemikalier. 1.15 Arbetarskyddsstyrelsen: Utredningen konstaterarinledningsvis i sina överväganden och förslag att flera faktorer talar för attden totala förbmkningen av försöksdjur kommer ätt minska! Delta är sannolikten rikUg ' bedömningpåsikt också inom arbetsmiljöforskningen. detatt ta lång Ud innan reglerande myndigheter inom arbetsmiljöområdel i Prop.1987/88:93 världen accepterar vetenskapliga data från cellsyslem, t. ex.bakterier som Bilaga 6 enda underlag för reglering. Detta betyder att vi måsteräkna med att djurbaserade dala behöver las fram i hittillsvarande takt ännuunder . Dock förekommer inom arbetsmiljöområdet inle särskilt myckettestverksamhet med undantag för hudområdet - den väsentligastedjurverksamheten är mekanismsludier och de omfattar oftast inte tillnärmelsevisså många djur som regelrätt testning. idet närmast självklara konstaterandet all användningen av försöksdjur måstenedbringas till vad som är oundgängligen nödvändigt. De djurförsökseliskanämnderna spelar här en viktig pådrivande roU, Rådet delar utredningensuppfattning all utvecklingen går mot en minskning av djurförsökens antal. 1.17 finner de förslagutredningsmannen har lämnat genomtänkta och stödjer dessa förslag. NFRvill understryka det angelägna i att begränsa användningen av djur i vetenskapligaförsök och att alternativa metoder i möjligaste mån bör användas men samtidigtbetona betydelsen och nödvändigheten av försöksdjursanvändning i olikavetenskapliga sammanhang. Etthuvudsyfte med användningen av försöksdjur är enligt utredningen all påvisa,bota och som slutmål förebygga sjukdomar hos människor och djur. NFR vill härerinra om att försöksdjur även behöver användas dels inom delar av denexperimentella biologin där syftet snarare är rent gmndvetenskapligt och saknarkoppling till klinisk forskning och dels inom biologisk forskning medtillämpningar inom miljöskydd och naturvård.. Precisioneni lag- och förordningstext skulle vinna på ett på zoologisk vetenskap grundat sätt all benämna djurgrupperna . 1.19----------------- Sverigeslantbruksuniversitet . : anser att betänkandet är väl av vägt och vill Ullstyrka de förslag som där framläggs efter det att vissa kompletteringar skett. Man anser att användningen av djur i undervisningssyflei myckel stor utsträckning kan ersättas med olika modeller, stereoskopiskabilder samt videofilmer. SLU vill stödja fortsatt utveckling av sådantundervisningsmaterial, men vill framhålla alt handhavande,undersökning och ingrepp på levande försöksdjur är en nödvändig del avveterinärutbildningen och i viss utsträckning också i ulbUdningen avhusdjursagronomer. Delsamma gäller utbUdningen av försöksdjurstekniker,djursjukvårdare och djurvårdare m. fl., som i sin dagliga gärning skall sysslamed försöksdjur. 1.20 Statensveterinärmedicinska anstalt: Utredningen redovisar det för närvarandeanvända bedömningssystemet och tillgänglig statistik 173 överförsöksdjursförbmkningen inom landet. Del bör i delta sammanhang Prop.1987/88:93 framhållas all förbmkningen UU viss del styrs av hur många djurexperi- Bilaga 6 mentella undersökningar som av svensk läkemedelsindustri förläggs tillutlandet. Detär förtjänstfuUt att utredningen fastslår alt djurförsök är nödvändiga för enfortsall biologisk-medicinsk utveckling. Uppfattningen att antalet djurförsök iframtiden kommer alt minska får ses som osäker och avhängig av framtida behovoch medicinsk-teknisk utveckHng. Utöveratl alternativa metoder, förbättrad försöksplanering, avveckling av LD-50tester m. m. angivits som vägar att minska försöksdjursförbmkningen, bordeockså ha framhållits behovet av preventiv laboratoriedjurs-medicin och kontrollav hälsotillståndet (hälsoinvenleringar) hos såväl uppfödare som förbmkare.Viklen av att endast väldefinierade friska försöksdjur används kan ej nogunderstrykas. Man erhåller därigenom: - mer tillförlitliga och repeterbara försöksresultat - minskad eller eleminerad risk för altförsöksdjurspersonal smittas av sjukdomar överförbara mellan djur och människor - minskad risk alt personal och patienter smittas avbiologiska produkter - minskad försöksdjursåtgång. Utöverdetta förbiser utredningen utvecklingen av laboraloriedjursve-tenskap (Laboratoryanimal science). En ökad kunskap om försöksdjuren i sig innebär en säkrareförsöksplanering, en reduktion av antalet använda djur och därtill enförbättrad djurhållning. 1.21 : Utredningensöverväganden och förslag stöds av CFN. Vissa kompletterande kommentarer ochsynpunkter önskar dock nämnden framföra. 1.22 Skogs- och Jordbrukets forskningsråd: Del ärviktigt och nödvändigt att försöksdjur används i olika vetenskapliga sammanhangmen är det angeläget atl användningen av dem begränsas och alt altemativametoder används i möjligaste mån. 1.23 Statskontoret: Utredningen hyser den uppfattningenatt djurförsöken är nödvändiga även för den biologiska ochmedicinska forskningen, men pekar på flera faktorer som samverkar lUl enminskning av djurförsöken. Denna bedömning delas av statskontoret. 1.24 i tillstyrker[beredningens förslag]. 1.26 Centralorganisationen /SR kan i huvudsaktillstyrka förslagen. 1.27 Föreningarna djurens vänners riksorganisation aUtfler människor ifrågasätter djurförsökens påstådda nytta och berättigande Enligtde direktiv som utredningen arbetat efter var ett av huvudskälen 174 hur djurförsöken skullekunna begränsas. Därför får det betecknas som Prop. 1987/88:93 förvånandeatt det inte föreslås att djurförsök på lägre utbUdningsnivå blir Bilaga 6 lotalförbjudet. ---- Dettorde råda bred enighet om atl djurförsök bör begränsas