prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Planenfår därför ses som ett första steg mot ett samlat program för att förbättramiljösituationen i havet. Åtgärder bör i första hand inriktas mot de i planenangivna, prioriterade ämnesgrupperna. anger för varjeämnesgrupp en målsättning om den önskvärda begränsningen av utsläppen. Jagdelar bedömning avseende prioritering av åtgärder samtbehovet av långtgående åtgärder, I vissa fall är det emellertid oklart vilkenminskning föreslagna åtgärder kan resultera i, och i andra fall är det inteklart vilken minskning som faktiskt behövs för att uppnå önskad effekt ihavsmiljön. Utöver de åtgärder jag nu föreslår kan ytterligare minskningarkomma att behövas. Jaganser därför att bör fortsätta arbetet med att ytterligareutvärdera befintligt material och att förbättra underlaget genom fortsattforsknings- och undersökningsverksamhet. Arbetet bör syfta till att man har ett underlag till en reviderad åtgärdsplan. Denna bör om möjligtinnehålla mätbara mål för utsläpp och miljökvalitet. Behovet av ytterligarekunskap får emellertid inte förhindra att möjliga åtgärder redan nu genomförs.Jag anser därför mot bakgrund av kända miljöförhållanden i haven, att vissaåtgärder inom prioriterade områden bör genomföras , Sverigebör fortsätta att aktivt arbeta för överenskommelser i internationella organoch bilaterala samarbetsavtal i syfte att fä till stånd begränsningar avutsläppen från andra länder. 5.4 Stabila organiska ämnen 5.4.1 Bakgrund Flertaletav de allvarliga miljögiftsproblem som vi har upplevt har sin grund iutsläpp av stabila organiska ämnen som tillverkats av människan. Exempelvisinnehåller torsklever från bl, a, vattnen utanför ostkusten så höga halter avorganiska miljögifter att livsmedelsverket har meddelat saluförbud. Noggrannaanalyser visar på förekomst av toxafen och andra stabila bekämpningsmedel ifåglar och organismer, trots att medlen aldrig har använts i ,Det beror troligen på långväga lufttransport av medlen. Desenaste årens mätresultat från programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK) visar att halterna av DDT (DDE) och PCB i vissa av 149 organismer,efter mänga års nedgång, åter har börjat stiga, Prop. 1987/88:85 Dettatyder på att det fortfarande tillförs PCB och DDT till , men källornaär okända, Östersjönssälstam är utrotningshotad, på grund av bl, a, svårigheter med fortplantningen,men vi känner inte med säkerhet hela orsakskedjan. Prover från säl innehållerett flertal klorerade organiska ämnen, t. ex. PCB och dioxiner. Deblekningsprocesser som används inom massaindustrin medför utsläpp avorganiska klorföreningar. Skogsindustrin i framför allt och ,men även , tillför havsmiljön klorerat organiskt material. Dessa utsläppkan befaras ha storskaliga effekter, dvs, de kan påverka betydande delar avvåra havsområden. Vilka kemiska ämnen som ingår i de skogsindustriellautsläppen är känt endast i ringa utsträckning. De potentiella miljöriskerna medsä stora och komplexa utsläpp är oroande. Tillförselnav stabila organiska ämnen från kemiska industri är liten, men den ärinte utan betydelse när det gäller tillförsel av miljöfarliga organiska ämnentill våra kustområden. Utsläppen från den tunga, organiskt kemiska industrin iövriga är betydligt störte och är ett hot också mot den svenskahavsmiljön. Användningenav kemiska produkter inom industrin och hushällen är en stor svårkontrollerbarkälla till spridning av organiska miljögifter. Inomlantbruket används stora kvantiteter bekämpningsmedel och andra kemiskaprodukter, varav vissa medför betydande miljörisker. Spridningav polyaromatiska kolväten (PAH) och liknande ämnen är andra potentiellamiljöfaror, där olika förbränningsprocesser är en betydande källa, Dioxinernaoch med dem besläktade ämnen är exempel pä substanser som endast sprids i småkvantiteter, men som ändå inger stor oro på grund av sin starka giftverkan.Trots att halterna i påverkade fiskar och skaldjur är låga, i absoluta tal, ärnivåerna ändå sådana att man nu undersöker hälsoriskerna frän intag av dioxinermed födan. Sä t, ex. har livsmedelsverket utfärdat kostråd för konsumtion avröding, fångad i , Riskerna, för fiskätande däggdjur är ännu merpåtagliga än för människor. Förbränningav organiskt material i sopförbränningsanläggningar, bil-' motorer, vidindustriella processer etc, kan ge.upphov till utsläpp av ett stort antalorganiska ämnen, däribland dioxiner. Små mängder dioxiner har också påvisats iavloppsvatten från skogsindustrin. Det totala utsläppet av dioxiner fränverksamheter i uppskattas till nägra hundra gram eller möjligen någoteller några kilo . Nya forskningsresultat kommer fram i snabb takt. Devisar att det finns flera ämnen och ämnesgrupper som har dioxinliknandemiljöeffekter redan vid'ytterst låga koncentrationer. Regeringenhar i en skrivelse till (skr. 1986/87:157) redovisat sin syn på miljöproblemen vid avfallsförbränning och åtgärder för minskning av utsläppen av dioxiner från denna verksamhet. Särskilda medel har tilldelats för analyser av miljögifter. Analysverksamheten bör självklart läggas upp så att myndigheter m.fi, som berörs av frågorna i sä stor utsträckning som möjligt kan tillgodogöra 150 sigresultaten frän verksamheten. Många andra organiskaämnen sprids också i vår miljö. Även om dessa inte har en lika stark giftverkansom dioxiner, kan de genom att de sprids i störte mängder utgöra en lika storeller större miljörisk än dioxiner. Vid bedömningen av ett ämnes miljöfarlighetär inte bara giftverkan utan även mängden som sprids och ämnets stabilitet avavgörande betydelse. En stor andel av destabila, organiska ämnen som förekommer i teknisk användning och i industriellautsläpp är klorerade, I ett första skede bör därför åtgärder inriktas motklorerade organiska ämnen. Till de klorerade organiska ämnena hör bl, a, PCB,DDT, dioxiner och vissa bekämpningsmedel. Klorerade organiska ämnen ingårockså i utsläppen från massa-och pappersfabriker med klorblekning och i vissutsträckning frän andra industriella processer. Inom ramen för ett sådantåtgärdsprogram kommer jag i det följande att förorda åtgärder för att minskautsläppen av klorerade organiska ämnen från skogsindustrin och den kemiskaindustrin. 5.4.2 Åtgärder för attminska utsläppen av stabila organiska ämnen Mittställningstagande: De utsläppskrav för cellulosaindustrin som föreslås avnaturvårdsverket bör tillämpas som riktlinjer vid prövningen enligt miljöskyddslagen(1969:387). Villkoren i tiUstånden till befintliga anläggningar bör haomprövats före utgången av i de fall utsläpp av klorerat organisktmaterial inte har reglerats. Åtgärder för att minska utsläppen av organiskaklorföreningar till en nivå av TOCI per ton massa bör ha påbörjats vidsamtliga fabriker före utgången av . Målet bör vara att i stortsett eliminera utsläppen av klorerat organiskt material. Naturvårdsverketoch länsstyrelserna bör kartlägga utsläppen av stabila organiska ämnen från denkemiska industrin. De rnest bety-, delsefulla utsläppen bör inventeras inom entvåärsperiod. Nödvändig omprövning av villkor, eller andra åtgärder för attminska utsläppen, bör initieras löpande så snart mera betydande källoridentifieras. Naturvärdsverketoch kemikalieinspektionen bör fortsätta den branschvisa genomgången avkemikalieanvändningen inom industrin i syfte att få fill stånd ett utbyte avmiljöfariiga kemikalier mot mindre miljöfarliga kemikalier. Målet bör vara attde viktigaste branscherna skall vara genomgångna , Sverigebör fortsätta att inom ramen för de internafionella konventionerna och påannat sätt arbeta för att strandstatérna runt och och ävenövriga länder minskar sina utsläpp samt ökar informationsutbytet ommiljöeffekter och tillgänglig teknik för minskning av utsläppen av kloreradeorganiska ämnen. Naturvårdsverketsförslag: Överenstämmer i huvudsak med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser anser att aktionsplanens Prop, 1987/88:85 krav pååtgärder är motiverade och möjliga att genomföra, Nägra, bl, a.Industriförbundet och , anser attåtgärderna är kostsamma och framhåller att tekniken för minskning av utsläppenvid cellulosafabrikerna inte ännu är utprovad. En och i vissa fallnågot mildare krav är därför motiverade, Nägra remissinstanser, bl, a,. och lantbruksuniversitetsamt nägra länsstyrelser, menar att den angivna tiden för genomförande avåtgärder är alltför lång. Flertalet miljöorganisationer anser att tiden föråtgärder inom massaindustrin är alltför läng samt förordar övergäng tilloblekt massa. De uttalar också att kemikalieanvändningen i samhället börsaneras. Skälenför mitt ställningstagande: Enligt min mening kommer ett långsiktigt miljöhotatt kvarstå så länge stabila organiska miljögifter släpps ut, direkt ellerindirekt, till våra havsområden. Målet mäste därför vara att elimineratillförseln av sädana ämnen till miljön. Detta mål måste, inte minst på grundav brist på kunskap och teknik, ses på lång sikt och uppnås steg för steg. Detär inte praktiskt möjligt att i ett slag vidta åtgärder mot alla tänkbarakällor för tillförsel av sädana ämnen, Iförsta hand mäste ansträngningarna inriktas mot de stabila ämnen som har enallvarlig toxisk effekt och som kan ackumuleras i näringskedjorna. Flertaletsådana substanser kan hänföras till gruppen klorerade organiska ämnen. Det ärdärför naturligt att dessa ämnen ges högsta prioritet säväl vad gällernationella som internationella åtgärder. Massaindustrinstår, trots att omfattande åtgärder har genomförts, för de största utsläppen iSverige av stabilt klorerat organiskt material till havsmiljön. Utsläppen fråntillverkning av blekt sulfatmassa kan minskas genom en kombination avåtgärder, säsom förlängd kokning, förbättrad tvätt, syrgasblekning, förbättradprocesstyrning och ökad användning av klor-dioxid vid blekningen. Teknikeninförs f, n, successivt vid svenska fabriker. Jaganser att denna typ av åtgärder bör genomföras vid samtliga massafabriker somutnyttjar klorblekning. Sådana åtgärder bör föreskrivas i samband med prövningenligt miljöskyddslagen (ML). Vid prövningen måste naturligtvis hänsyn tas tillsäväl effekterna på miljön som de enskilda företagens individuellaförutsättningar att nedbringa utsläppen. Faktorer som kan ha betydelse är bl,a. råvarans sammansättning, graden av blekning, utformningen avblekningsprocessen och av den slufiiga reningsanordningen för avloppsvattnet.Det i aktionsplanen föreslagna värdet klorerad organisk substans per tonproducerad massa, mätt som totalt organiskt klor, TOCI, bör vara utgångspunktenför den individuella prövningen. Jag vill här påtala att, i den mån tekniskaoch andra förutsättningar finns, utsläppen bör minskas under den här angivnanivån. Det angivna värdet avser Svenska Träforskningsinstitutets analysmetod.Om en annan parameter än TOCI skulle komma till användning pä grundav utvecklingen på analyssidan, måste en omräkningsfaktor anges mellanparametrarna och ambitionsnivån självfallet vara minst densamma, Iutredningen har den samlade kostnaden pä omkring 152 för att genomföra dessa åtgärder inomskogsindustrin uppskattats Prop. 1987/88:85 till . har i sitt remissvar anfört att utsläppenmed dagens teknik kan nedbringas till TOCI per ton massa och att kostnadenuppgår till , 1 denna kostnad har emellertid föreningen ävenräknat in kostnader för införande av syrgasblekning, motsvaiande 600 milj, kr.Syrgasblekning har redan införts vid ett flertal fabriker, och skall därförinte tas upp som en merkostnad för genomförande av åtgärdsplanen mothavsföroreningar. anger dessutomatt kostnaden för miljöinvesteringar inom skogsindustrin haruppgått fill i genomsnitt 300 milj, kr, , vilket motsvarar av dentotala investeringsvolymen inom branschen. Jag anser att skogsindustrins betydande utsläpp av bl, a.klorerade organiska ämnen kräver fortsatt stora satsningar på miljövård inombranschen även om detta kommer att medföra ökade investerings- ochdriftkostnader i företagen. Jag vill erinra om att företagens tekniska ochekonomiska förutsättningar att bära ökade miljöskyddskostnader ska vägas in vidprövningen enligt miljöskyddslagen. Jag vill också påminna om det av regeringentidigare fattade beslutet att frigöra investeringsfonderna för miljöinvesteringar.Beslutet innebär att investeringsfonderna släpps fria i hela landet förmiljöförbättrande investeringar. Fonderna får användas för åtgärder somväsentligt begränsar störningar i den yttre miljön och gäller för byggnads-,mark- samt forsknings- och utvecklingsarbeten resp, inventarier som anskaffasföre utgången av , Medgivande att ta i anspråk helainvesteringsbeloppet fär lämnas, om investeringen huvudsakligen syftar till attbegränsa störningar i den yttre miljön. Skärpta villkor för utsläpp av TOCI har av regeringenredan föreskrivits . för t. ex, sulfatfabrikerna i , Östrand, Aspa ochNorrsundet. Liknande villkor bör enligt min mening framgent föreskrivas vidprövning av samtliga massafabriker med klorblekning. bör dessutominitiera ompröving av sådana fabriker som annars inte är aktuella förkoncessionsprövning och där frågan om utsläpp av kloreradeorganiska ämnen inte har reglerats. har i sitt remissvar angivit att åtgärderna inte kan havidtagits , Med hänsyn till problemets allvarliga art anser jagatt samtliga fabriker bör påbörja sitt arbete att nedbringa utsläppen.Det kortsiktiga målet bör därför vara att samtliga massafabriker har prövatsföre är 1990 och att åtgärder för att nedbringa utsläppen till den nivå jagredovisat har påbörjats före utgången av är 1992, Grundat på de utsläppsuppgiftersom naturvärdsverket har redovisat beräknas utsläppen härigenom minska med60-70%, räknat års nivå. Mot bakgrund av riskbilden för de stabila organiskamiljögifterna måste jag dock konstatera att de nu redovisadeåtgärderna inte är tillräckliga. Med hänsyn till de skogsindustriellautsläppens storiek och egenskaper finns det ingen annan långsiktig lösning änatt de stabila organiska ämnena i avloppsutsläppen avlägsnas sä gott somfullständigt. Lovande försök med system för förbehandling avsulfatmassan som i stort sett medger blekning utan klorgas har redovisats. Tekniker är under 153 utveckling, vilka kanmedföra att blekeriutsläppen till stor del kan begrän- Prop. 1987/88:85sas. Vid utveckling av nya tekniker är det viktigt att noggrant undersöka omdessa inte medför några nya miljörisker. Enligt min mening är det mycketangeläget att en sådan teknikutveckling kommer till stånd och attkonsekvenserna för miljön belyses. Medhänsyn till stabiliteten hos och den långväga spridning av de kloreradeorganiska föreningarna, vill jag framhålla vikten av att i internationellaorgan driva frågan om motsvarande åtaganden från andra länder. En harmoniseringav kraven har ocksä betydelse från konkurrenssynpunkt, särskilt med tanke påatt en stor del av den svenska produktionen exporteras. Problemenmed utsläpp av klorerade organiska ämnen kan naturligtvis också minskas genomatt produktionen och användningen av klorblekt papper begränsas. Jag anser attdet är mycket angeläget att minska förbrukningen av klorblekt papper i alla deanvändningsområden där kvalitetskrav inte sätter hinder i vägen för användingav alternativa papperssorter. Densvenska kemiindustrin är internationellt sett liten, men den är inte utanbetydelse när det gäller tillförsel av miljöfariiga organiska ämnen till vårakustområden. föreslår att länsstyrelserna skall inventerautsläppen av stabila organiska ämnen från den kemiska industrin och initieranödvändiga åtgärder för att minska utsläppen, Nägraremissinstanser har kritiserat aktionsplan och menar attmålen för begränsning av utsläppen av stabila organiska ämnen är alltför vagtangivna. Kunskapen om förekomsten och effekterna av kemiska ämnen i industrinbedöms i planen som alltför begränsad för att man nu skall kunna angedetaljerade begränsningar för utsläpp från den kemiska industrin. Jag delar denuppfattning som anges i planen i denna fråga. Jag vill emellertid samtidigtframhålla vikten av att kunskaperna ökar pä detta område. En inventering bördärför göras av den kemiska industrin, med inriktning på använda råvaror,utsläpp, effekter och möjliga åtgärder för att begränsa utsläppen.Naturvärdsverket och länsstyrelserna bör fä i uppdrag att genomföra dettaarbete. För industrier som är anslutna till kommunala reningsverk bör särskiltundersökas hur slammet från reningsverket påverkas avseende sammansättning ochanvändbarhet som jordförbättringsmedel. Länsstyrelsernabör samordna sina resurser i arbetet. De s,k, åtgärdsgrupperna bör varautgångspunkten för organisationen av arbetet. Åtgärdsgrupperna har bildats isamarbete mellan och länsstyrelserna i kustlänen. Det finnsen åtgärdsgrupp för Öresund-KattegattSkagerrak, en för egentliga Östersjönoch en för . Arbetet har inriktats på att ställa sammanuppgifter om föroreningsbelastning, miljökvalitetsbeskrivningar ochåtgärdsprogram för jordbruk, tätorter och enskilda fastigheter(glesbebyggelse), fiskodling och hamnverksamhet. Iinventeringen bör även inlandsliinen ingå, eftersom stabila organiska ämnen kan nå haven även frän dessa län, 1 samband med inventeringen bör även åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen. Resultatet av inventering- 154 ensamt genomförda och planerade åtgärder bör redovisas till regeringen ,1987/88:85 inom tvä är, Ifråga om slammet från kommunala reningsverk har (JoU 1985/86:24,rskr, 344) uttalat att regeringen bör fastställa så låga gränsvärdenför slammets innehåll av tungmetaller, kemiska substanser m,m, att åkermarkenslångsiktiga produktionsförmåga och produkternas kvalitet inte äventyras.Naturvårdsverket har givit ut nya allmänna råd för spridning avslam från reningsverk. Råden innebär framför allt en skärpning avseendeslammets innehåll av metaller, I råden anges att frågan om slammets innehåll avgiftiga och svårnedbrytbara organiska ämnen behöver utredas ytterligare innankomplettering av råden i dessa delar kan bli aktuell. Jag ser mycket allvarligtpä denna fräga och anser att samtliga berörda myndigheter bör samverka för attsnarast fä till stånd sådana allmänna råd att riskerna med slamhanteringenavsevärt kan minska. bör fä i uppdrag att utreda miljöriskernaoch före den föreslå komplettering av råden framförallt vad avserslammets innehåll av organiska miljögifter. Jagvill i detta sammanhang påminna om att prövningsmyndigheten i samband medtillståndsprövning enligt ML av industriell verksamhet bör göra en bedömning avom avloppsvattnet är av sådan beskaffenhet att det är lämpligt att behandlavattnet i ett kommunalt reningsverk eller om vattnet bör behandlas på annatsätt. Jag vill också peka pä kommunernas möjligheter, i egenskap av huvudman,att ställa krav pä anslutna industrier och därigenom begränsa tillförseln avsådant avloppsvatten som påverkar reningsverkets drift och slammetssammansättning i negativ riktning. Jagvill ocksä belysa problemet med kemikalieanvändningen inom industrin, ISverige används uppskattningsvis 10000-20000 ämnen i ca 60000 olika kemiskaprodukter. Av dessa produkter används ca tre fjärdedelar inom industrin, medanresten används inom hushållssektorn eller inom jord- och skogsbruket ellerexporteras. Kemikalieinspektionen har det samordnande ansvaret när det gällerfrågor om kemikaliekontroll. Inspektionen ansvarar för t, ex,produktionsbegränsande åtgärder riktade mot leverantörsledet. Den yttremiljöpåverkan som orsakas av användningen av kemiska produkter inom industrinfaller dock under ansvarsområde. Miljö- ochhälsoskyddsnämnderna har vid sin tillsyn enligt lagen om kemiska produkter attkontrollera att företagen inte förorenar avloppsvattnet med kemikalieavfall. Blandde kemikalier som kan förekomma i havsmiljön måste särskild uppmärksamhet ägnassådana som är stabila och kan ackumuleras i levande organismer, Åven här börarbetet i första hand inriktas på klorerade organiska ämnen. Naturvärdsverketarbetar bl, a, med tvä projekt, där man har påbörjat en branschvis genomgång av användningen av kemikalier. Ett projekt syftar till en allmän genomgång av användningen av kemiska produkter inom massa- och pappersindustrin för att identifiera potentiellt miljöfarliga pro dukter och för att successivt byta ut dessa mot från miljösynpunkt bättre produkter, I ett annat projekt om verkstadsoljor är målet att klorparaffiner endast skall finnas kvar inom ett fätal användningsområden, där 155 godtagbaraersättningsprodukter eller processalternativ ej har kunnat fin- Prop.1987/88:85 nas. Enligtmin mening är detta arbetssätt ett viktigt led i strävandena att minskaanvändningen av miljöfarliga kemikalier i industrin. Jag anser attnaturvårdsverket tillsammans med kemikalieinspektionen bör fortsätta sittarbete beträffande ytterligare branscher. Arbetet bör bedrivas i samråd medlänsstyrelserna. Bland de branscher som använder ett stort antal olika kemiskaprodukter, och som bör gås igenom i ett första steg, är metall- ochverkstadsindustrin, gummivaru- och plastindustrin samt den grafiska industrin.En lägesrapport, som även omfattar resultatet av genomförda kemikaliegenomgångar,bör redovisas med övriga åtgärder enligt planen, dvs. inom två är. Jagvill också understryka behovet att sä snart som möjligt fä bort användningen avPCB, Endast användning i slutna system i elektrisk utrustning är tilläten iSverige, PCB har förbjudits i nya installationer. Stora mängder finnsemellertid fortfarande i omlopp i oUka tekniska utrustningar ochinstallationer, och ökande mängder tillförs avfallsdeponierna, i takt med attgammal utrustning skrotas. Inom naturvärdsverket pågår ett arbete som syftartill att snabbare byta ut gamla PCB-installationer, Jag anser att detta arbeteär mycket viktigt så att PCB i vår omgivning kan saneras. Mednärsalter menar jag här fosfor och kväve, som utgör en förutsättning för debiologiska processerna i våra hav. Fosforoch kväve ingår i ekosystemet i mer eller mindre komplicerade kretslopp. Dessaämnen har mycket gemensamt, men det finns några viktiga olikheter. I kvävetskretslopp ingår utbyte med lufthavet i samband med biologiska processer som enviktig del. För fosfor finns inte denna typ av utbyte. Fosfor kan läggas fast ibottensedimenten och under vissa betingelser åter frigöras. Vattenomsättningeni den egentliga är långsam. Detta innebär att förändringar itillförseln av närsalter endast långsamt påverkar övergödningssituationen.Detta gäller åtminstone för fosfor, där förorenade sediment kanvara en betydande källa. Beträffande kväve är situationen osäkrare. Det ärmöjligt att den stora naturliga omsättningen av kväve kan innebära attförändringar i tillförseln av kväveföreningar påverkar övergödningssituationensnabbare. Både fosfor och kväve har betydelse för den biologiska tillväxten ihavsområdet, i olika grad vid olika årstider och i olika områden. Enannan vikfig faktor att beakta är kustområdenas betydelse för tillför seln av närsalter till det öppna vattenområdet. Kusten verkar i viss ut sträckning som en fälla för närsalter. Det är okänt hur stor del av närsaltbelastningen som pä detta sätt hindras från att nå det öppna havsområdet, 156 Utanför många av störte städer harkraftiga övergöd- Prop. 1987/88:85 ningssymptom registrerats underdesenaste årtiondena. Detta gäller exempelvis , , ,och även många mindre städer. Fångsterna av dominerande fiskarter, sill ochtorsk, har ökat , Kraftigast har ökningen varit sedan1960-talets början. En viss nedgång märks . Fångsterna är dock fortfarandestora i förhållande fill , Stagnationsperioder då syrebrist uppstår ibottenvattnet förekommer naturligt i egentliga djupvatten.Syrebristen i djupvattnet har dock under detta sekel blivit allt mera utbredd.Denna försämring kan inte förklaras enbart med naturliga variationer i vattenutbytet.En genom övergödning ökad produktion av växtplankton, som har givit en ökadsedimentering av organiskt material ned i djupvattnet, kan vara en starktbidragande faktor. Farhågor finns för att en fortgående övergödning avÖstersjön skall öka utbredningen av syrefria djupområden så att torskäggensöverlevnad ytterligare försämras.