prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:10 med förslag till lag om styrelserepresentation för deprivatanställda, m. m. Regeringenföreslår atl anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föresläs all bestämmelserna i lagen (1976:351) omslyrdse-represenlalion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar(LSA) och lagen (1976:355) om styrdserepresenlalion för de anställda ibankinslilul och försäkringsbolag (LSABF) förs samman i en ny lag. Enliglförslaget slopas regeln om atl en facklig organisation skall företräda mer änhälften av de anställda pä arbetsplatsen för att ha räll fillstyrelserepresentafion. Vidare föresläs all represenlafionsrätlen utvidgas atlgälla även i förelag, exempelvis kommissionärsförelag, som inle har egnaanställda men som stadigvarande sysselsätter minsl 25 arbetstagare. Dennuvarande rätlen alt utse tvä styrelseledamöter och tvä suppleanter blirhuvudregel. I företag som har minst 1 000 anställda här i landet och bedriververksamhel inom skilda branscher föreslås dock räll lill tre ledamöter och tresuppleanter. FränLSABF överförs bestämmelsen all en arbelslagarrepresenlant har rätt atl närvaraoch della i etl beredningsorgan bestående av styrelseledamöter ellerbefattningshavare i företagel, om del gäller elt ärende som senare skallavgöras av styrelsen. Jävsreglernai lagstiftningen förtydligas och föreslås i princip bli tillämpliga enbart därelt mer utpräglat motsatsförhållande råder mellan arbetsgivaren och defackliga organisationerna. Jäv bör som regel inle anses föreligga när sädanafrågor behandlas i styrelsen som är eller senare kan bli föremål församverkansförhandlingar. 1 anslutning till dessa bestämmelser föreslås attarbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana förelag som avses i 2§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), t.ex. massmedia, inle skallfä della i styrelsens beslul i en fråga som rör verksamhetens mäl ochinriktning men väl i dess behandling av frägan. 1 1987/88. Slyrelserepresenlalionslagsliftningentillförs bestämmelser om skade- Prop. 1987/88:10 stånd. Enligl dessa kan enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot den nya lagenåläggas att betala ekonomiskt och allmänl skadestånd. Vidareföreslås med anledning av den nya slyrdserepresenlalionslagen vissaföljdändringar i den associalionsrättsliga lagstiftningen. Ipropositionen föreslås slutligen all del personliga betalningsansvar i enlikvidalionssilualion som åligger styrelseledamöter i t. ex. aktiebolag skallulgöra elt s.k. presumlionsansvar. ansvar skall gälla oavsett om ledamotenär vald av bolagsstämman eller har sill mandat från arbetstagarna eller andra. Lagstiftningenavses träda i kraft . 1987/88: lo Lag omstyrelserepresentation för de privatanställda 1 § Denna lag syftar lill allgenom styrelserepresentafion ge de anställda insyn i och inflytande påförelagels verksamhel. 2 § avses i denna lagaktiebolag, bank, hypoteksinslilut, försäkringsbolag och ekonomisk förening. Medkoncern avses i denna lag svenska juridiska personer som enligl bestämmelsernai 1 kap. 2§ aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 3§ bankaktiebolagslagen(1987:618), 1 kap. 2§ sparbankslagen (1987:619), Ikap. 8§ föreningsbankslagen(1987:620), I kap. 9§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 4§ lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar är moderförelag och dotterföretag iförhållande lill varandra. 3 §En arbetstagare hos etl kommittent- eller moderförelag, som stadig varande är verksam i elt kommissionärs- eller dotterföretag ulan all vara anställd där, skall vid fillämpningen av denna lag betraktas som anställd även i kommissionärs- eller dotterföretaget. Vidtillämpningen av denna lag skall ell kollektivavtal som gäller mellan en lokalarbetstagarorganisation och kommittent- eller moderföretaget betraktas som ettkollektivavtal även i förhållande lill kommissionärs- eller dotterföretaget. 4 §I etl företag som under del senast förflutna räkenskapsåret här i landet har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare har de anställda räll till två ledamöter i styrelsen (arbetslagarledamöler) och en suppleant för varje sädan ledamot. Bedriver förelaget verksamhet inom skilda bran scher och har del under del senast förflutna räkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnill minsl 1 000 arbetstagare, har de anställda rätl lilltre ledamöter i styrelsen och en suppleant för varje sädan ledamot. Deanställdas rätl lill styrelserepresentafion enligl första slyckel får dock inteleda lill all antalet arbetslagarledamöler överstiger antalet övrigastyrelseledamöter. Omföretagel är ell moderförelag, skall vad som sägs i första och andra styckenaom förelag avse koncernen i dess helhet och rätlen till styrdserepresenlaliontillkomma samtliga anställda inom koncernen. 5 §När arbelslagarledamöterna har utsetts förändras inle de anställdas räll fill styrelserepresentafion , om antalet anställda eller anlalet övriga styrelseledamöter minskar. Inrättande avstyrelserepresentation Prop. 6 §Beslut att inrätta styrdserepresenlalion för de anställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhällande till företagel. Ombeslutet rör moderföretag, fattas del av en lokal arbetstagarorganisation somär bunden av kollekfivavlal i förhållande lill ell förelag inom koncernen. Förelagelsstyrelse skall skriftligen underrättas om beslut atl inrättastyrdserepresenlalion för de anställda. I 10 § andra stycket finns bestämmelserom när arbetslagarledamöler eller suppleanter (arbelstagarrepresentanter) färtillträda sina uppdrag. 7 § Arbetstagarrepresentanternautses av de lokala arbelstagarorganisa-fioner som är bundna av kollektivavtal iförhällande till förelaget eller, i moderförelag, av de lokalaarbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhällande tilletl förelag inom koncernen. 8 § Om organisationerna inle enasom annal, gäller följande ordning för all utse arbetstagarrepresentanterna. Ommer än fyra femtedelar av de kollekfivavlalsbundna arbetslagarna vid företageteller koncernen tillhör samma lokala arbetstagarorganisation, får denna utsesamtliga arbetslagartepresenlanter. Om en annan sådan organisation företräderminsl en tjugondel av de kolleklivavlalsbundna arbetstagarna, får dock dennaorganisation utse en av suppleanterna. Omingen organisation företräder mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna vid företaget eller koncernen, får de två lokalaarbetstagarorganisationer som företräder det största antalet sådanaarbetstagare utse vardera en ledamot och en suppleant. Om de anställda har rätltill tre ledamöter och tre suppleanter, får den större av organisationernautse tvä ledamöter och två suppleanter. Omman, på grund av bestämmelsen i 4 § andra stycket, skall utse endast enarbelslagarrepresenlant och en suppleant, görs del av den lokala arbetstagarorganisationsom företräder del slörsla antalet kolleklivavlalsbundna arbetstagare vid företageteller koncernen. Vidtillämpningen av bestämmelserna i denna paragraf skall lokala arbetstagarorganisationersom tillhör samma huvudorganisation anses som en organisation. 9 §Arbelstagarrepresenlanlerna bör utses bland de anställda vid företa get eller, i fråga om moderförelag, inom koncernen. Tillarbelslagarrepresenlant fär inle utan särskilt tillstånd av nämnden förslyrdserepresentalionsfrägor utses den som är arbelstagarrepresentanl i eltannat företags styrelse. Detta gäller inte, om företagen går med på någol annaleller om de ingär i samma koncern. 10 §Tiden för en arbetstagarrepresentants uppdrag bestäms av den som utser honom. Mandatperioden får dock inte vara längre än fyra räken skapsår. Den skall bestämmas sä all uppdraget upphör vid slutet av en ordinarie stämma pä vilken styrelseval förrättas. Densom utser arbelslagartepresenlanlerna bestämmer när de skall fillträdauppdraget. Om inte företagets styrelse medger annat, får de dock inle tillträdaförtän efter del all styrelsen har fäll underrättelse enligl 6 §tredje stycket. Av18 § andra slyckel framgår all en annan fidpunkt för tillträdet kan gälla. ' Arbetstagarrepresentanternasarbete m. m. Prop. 11 § Om inte annat följer av dennalag, skall vad som är föreskrivet i annan lag eller författning omstyrelseledamot och slyrdsesuppleant i ell förelags styrelse tillämpas påarbetslagarledamöler och suppleanter för sädana ledamöter. 12 § Den som är suppleant för enarbelslagarledamot har räll all närvara och yttra sig vid styrelsenssammanträden och vid förelagets stämma, även om ledamoten är närvarande. 13 § En avarbelstagarrepresenlanlerna fär närvara och della i överläggningarna när etlärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtill särskillutsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företagel. Omett beslul enligl 7 kap 6§ andra stycket bankaktiebolagslagen (1987:618), 3 kap6 § andra stycket sparbankslagen (1987:619) eller 6 kap 6§ andra stycketföreningsbankslagen (1987:620) innebär atl ell uppdrag ges ät en regionslyrdseeller ett motsvarande organ i en region, har de anställda inom regionen rällatl bestämma atl en representant för dem och en suppleant skall omfattas avuppdraget. En sådan representant har motsvarande räll som avses i förstastycket. Omarbelslagarorganisationerna inle enas om annal, utses den representant somavses i första och andra styckena av den organisation som företräder delstörsta antalet kolleklivavlalsbundna arbetstagare vid företaget eller, ifråga om moderförelag, inom koncernen. 14 §Arbelstagarrepresenlanlerna får inle della i behandlingen av frägor som rör kollektivavtal eller slridsålgärder eller av andra frågor där en facklig organisafion på arbetsplatsen har ell väsenlligl intresse som kan strida mol förelagels. Omell förelags verksamhel är av sädan nalur eller har ell sådant ändamäl somavses i 2§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, hararbelstagarrepresenlanlerna inle heller räll atl della i ell beslul som gällerverksamhetens mäl eller inriktning. 15 §En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mol denna lag skall betala ersättning för den skada som uppkommer. ståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär. Om del är skäligt, kan skadeståndet sällas ned eller helt falla bort. kan dock inte med stöd av denna lag kräva skadestånd aven annan arbetstagarorganisation. 16 §Den som vill kräva skadestånd enligt denna lag skall underrätta motparten om sitt anspråk inom fyra mänader från det skadan inträffade. Om det inom den liden har begärts förhandling om anspråket enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller med slöd av kollekfiv avlal, skall talan väckas efter del all förhandlingen avslutades. I annal fall skall talan väckas från det skadan inträffade. Omunderrättelse inle lämnas eller talan inte väcks inom den tid som anges iförsta stycket, har parten förlorat sin räll fill talan. övriga bestämmelser Prop. 17 §Undantag kan medges från denna lag, om styrelserepresenlalion för de anställda skulle medföra väsentlig olägenhet för ell förelag på gmnd av atl 1. styrelsenssammansättning beror på politiska styrkeförhållanden eller på förhällande mellan olika intressenter eller intressentgmpper, som fram gär av bolagsordningen, stadgarna, avlal eller annan omständighet, eller 2. bolagsordningeneller motsvarande föreskriver särskild röstmajorilel för styrelsens beslut. Ellundanlag enligl första slyckel fär endasl medges, om olägenheten inte kanundanröjas pä annal säll. Undanlag skall förenas med villkor om åtgärder som päannal sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn i och inflytande påförelagels verksamhel. 18 §I frågor om tillstånd enligl 9§ andra stycket eller undantag enligt 17 § beslutar . Nämndenkan för liden fram lill del slufiiga avgörandet besluta alt enarbelslagartepresenlant inle får fillträda ell uppdrag som styrelseledamoteller suppleant. Nämndensbeslut får inle överklagas. 19 §I övrigt gäller i mäl om tillämpning av denna lag, i den mån tvisten avser förhällandet mellan företaget och de anställda, lagen (1974:371) om räliegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft den 1januari 1988, dä lagen (1976:351) om styrdserepresenlalion för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar och lagen (1976:355) omstyrelserepresenlalion för de anställda i bankinslilul och försäkringsbolagskall upphöra all gälla. Beslul som med slöd av äldrelag har fattats om att inrätta styrelserepresentation för de anställda samt omatt utse arbelstagarrepresentanter i styrelsen gäller fortfarande. Motsvarandegäller beslut om undantag som avses i 17 §. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 2 kap. 4§, 8 kap. 1, 2, 9 och15§§, 12 kap. 7§ samt 13 kap 2 § aktiebolagslagen (1975:1385)' skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 4§ Bolagsordningen skall ange 1. bolagets firma, 2. den ort iSverige där bolagets styrelse skall ha sill säte, 3. föremålet förbolagets verksamhel, angivet lill sin art, 4. aktiekapitaleteller, om della skall kunna ulan ändring av bolagsordningen bestämmas lilllägre eller högre belopp, minimikapitalet och maxi-mikapitalet, varvidminimikapitalet ej får vara mindre än en flärdedd av maximikapilalel, 5. aktiernasnominella belopp, 6. antalet ellerlägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samlslyrdsesuppleanter, om sådana skall finnas, samt liden för styrelseledamotsoch revisors uppdrag, 7. sättet försammankallande av bolagsstämma, 8. vilka ärendensom skall förekomma pä ordinarie stämma, 9. vilken lidbolagets räkenskapsår skall omfalla. Bestämmelserna i första stycket 6 gäller intearbelstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserepresentationför de privatanställda. Aktiebolag skall ha en styrelse med minsl tre ledamöter.Uppgår aktiekapitalet eller maximikapilalel ej lill , kan dockstyrelsen bestå av en eller två ledamöter, om minsl en suppleant finnes. Styrelsen väljes av bolagsstämman, om ej i bolagsordningenföreskrives att en eller flera styrelseledamöter skall utses pä annal sätt. Styrelseledamots uppdrag gäller för lid som anges ibolagsordningen. Uppdragstiden får icke omfatta mer än fyra räkenskapsår ochskall bestämmas så all uppdraget upphör vid slutet av ordinarie bolagsstämmapå vilken styrelseval förrättas. Vad i denna lag sägs om styrelseledamot skall itillämpliga delar gälla om suppleant. Bestämmelser om arbelstagarrepresentanter finns i lagen(1987:000) om styrelserepresentation för de privatanställda. ' Lagen omtryckt 1982:739. Uppdragsom styrelseledamot upphör i förlid, om ledamoten eller den som utsett honombegär det. Anmälan härom skall göras hos styrelsen och, om ledamot som ej ärvald pä bolagsstämma vill avgå, hos den som fillsall honom. Om en styrelseledamots uppdrag upphör eller hinder enligl 4 § uppkommer för honom all vara styrelseledamot och det inte finns någon suppleant, som kan inträda i hans ställe, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärder för att en ny styrelseledamot tillsätts för den återstående mandattiden. Sådana åtgärder behöver dock inte vidtas, om den förutvarande ledamoten var en arbelslagarrepresenlant som avses i lagen (1987:000) om slyrel-serepresentation för de privatanställda. Skall ledamoten väljas pä bolagsstämma, kan ulan hinder av 1 § första slyckel valet anstå lill näsla ordinarie stämma pä vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Upphörstyrelseledamots uppdrag eller uppkommer för honom hinder enligl 4 §alt vara styrelseledamot och finnes ej suppleant, skall övrigastyrelseledamöter vidtaga åtgärd för att ny ledamot för den återståendemandattiden tillsättes, såvida ej den förutvarande ledamoten var offentligstyrelseledamot som avses i lagen (1976:350) om styrelserepresentation församhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser ellerarbelslagarledamot som avses i lagen (1976:351) om styrelserepresentafion förde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Skall ledamoten väljas päbolagsstämma, kan utan hinder av 1 § första stycket valet anstå till nästaordinarie stämma pä vilken styrelseval förrättas, om styrelsen är beslutförmed kvarstående ledamöter och suppleanter. Omstyrelseledamot, som enligl bolagsordningen skall tillsättas i annan ordning ängenom val av bolagsstämma, ej utsetts, skall rätlen förordna ersättare påansökan av styrelseledamot, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan varaberoende av alt del finns någon som kan företräda bolaget. Styrelsen är beslutför,om mer än hälflen av styrelseledamöter eller det högre antal somföreskrives i bolagsordningen är närvarande. Beslut i ärende får dock ickefallas, om ej såvitt möjligl samfiiga styrelseledamöter dels fått tillfälle alldeltaga i ärendets behandling, dels erhållit fillfredsställande underlag föralt avgöra ärendet. Har styrelseledamot förfall och finnes suppleant, somskall inträda i hans ställe, skall denne beredas tillfälle därtill. Styrelsen är beslutför,om mer än hälften av styrelseledamöter eller det högre anlal somföreskrivs i bolagsordningen är närvarande. Beslul i ärende får dock intefattas, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter dels fäll tillfälleatl delta i ärendets behandling, dels fått tillfredsställande underlag för allavgöra ärendet. Om en styrelseledamot inte kan komma och det finns ensuppleant som skall träda in i hans ställe, skall denne ges tillfälle till det.Suppleant för arbetstagarledamot, som har utsetts enligt lagen (1987:000) omstyrelserepresenlalion för de pri- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. vatanställda, skall dock alllid få underlag och gestillfälle att delta i ärendets behandling på samma sätt som en styrelseledamot. Som styrelsens beslul gäller, om bolagsordningen ejföreskriver särskild röstmajorilel, den mening för vilken vid sammanträde merän hälften av de närvarande röstar eller vid lika röstetal den mening sombiträdes av ordföranden. Är styrelsen icke fulltalig, skall de som röstar förbeslutet dock utgöra mer än en tredjedel av styrelseledamöter, omej annat föreskrives i bolagsordningen. Handling som enligl denna lag skall undertecknas avstyrelsen skall underskrivas av minsl hälflen av hela antaletstyrelseledamöter. 15§ För registrering skall bolaget an- Förregistrering skall bolaget an- mäla vem som utsetts till slyrdsde- måla vem som harutsetts lill slyrel- damol, verkställande direktör och sdedamot, verkställande direktör, suppleant samt till firmalecknare suppleant och firmalecknare saml ävensom deras postadress och per- deras postadress och personnum- sonnummer. För registrering skall mer. Om en ledamot eller supple- även anmälas av vilka och hur bo- ant har utsetts enligt lagen lagets firma tecknas. (1987:000) om slyrelserepresenta- tlon för de privatanställda, skall delta anges. Förregistrering skall bolaget även anmäla av vilka och hur bolagels firma tecknas. Anmälan göres första gången när bolaget enligt 2 kap. 9 §anmäles för registrering och därefter genast efter del alt ändring inträffat iförhållande som anmälts eller skall anmälas för registrering enligt förstaslyckel. Räll alt göra anmälan tillkommer även den som anmälningen gäller. Ändras bolagets postadress, skall bolaget genast anmäladel för registrering. efter den ordinarie bolagslämman skall bolagetlill registrerings-myndigheten sända in en aktuell förteckning över bolagelsstyrelseledamöter, verkställande direktör, suppleanter och firmatecknare meduppgift om deras postadress och personnummer. Förteckningen skall sändas insamtidigt med atl en avskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsensänds in enligt 11 kap. 3 § andra slyckel. Aktiebolag fär ej lämna penninglån lill den som ägeraktier i eller är styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget ellerannat bolag i samma koncern. Detsamma gäller i fråga om penninglän lill 1. den som är giftmed eller är syskon eller släkting i rätl upp- eller nedstigande led lillaktieägare, styrelseledamot eller verkställande direktör, 2. den som ärbesvågrad med sädan person i rätt upp- eller nedstigande led eller sä all denene är gift med den andres syskon, eller Senaste lydelse 1984:194. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 3. juridisk person över vars verksamhel person som nämntsovan har etl bestämmande inflytande. Bestämmelserna i första slyckel gäller ej om 1. gäldenären ärkommun eller landstingskommun, 2. gäldenären ärföretag i koncern i vilken del långivande bolaget ingär, 3. gäldenärendriver rörelse och länet betingas av affärsmässiga skäl saml är avsettuteslutande för gäldenärens rörelse, eller 4. gäldenäreneller honom närstående fysisk eller juridisk person som avses i första stycket13 är aktieägare saml det sammanlagda aktieinnehavet ej uppgår lill enprocent av aktiekapitalet i bolaget och ej heller, om bolaget ingär i koncern,till en procent av de sammanlagda aktiekapitalen i koncernbolagen. Förstastycket tillämpas dock, om gäldenären eller juridisk person över varsverksamhel han har ell bestämmande inflytande eller båda tillsammans äger merän 500 aktier i bolaget eller, om bolaget ingår i koncern, i koncernbolagen. Aktiebolag får icke lämna penninglän i syfte attgäldenären eller honom närslående fysisk eller juridisk person som avses iförsta slyckel 1 -3 skall förvärva aktier i bolaget eller annat bolag i sammakoncern. Är gäldenären anställd i bolaget eller i ell annal bolag isamma koncern gäller inle förbudet mol penninglån i tredje slyckel, om 1. lånebeloppet jämte tidigare län enligl detta styckefrän bolaget eller annat bolag i samma koncern inle överstiger ell belopp som motsvarar tvä gånger gällande basbelopp enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. låneerbjudandetriktar sig till minsl hälften av de anställda i bolaget och lånet skallåterbetalas inom fem är genom regelbundna amorteringar samt 3. hindermot län inle föreligger 3.hinder mot län inte föreligger vid en tillämpning av första och vid en tillämpning av första ochandra styckena, även om de aktier andra styckena, även om de aktier som skall förvärvas räknas med. som skall förvärvas räknas med.Därvid skall dock del i första styc- Därvid skall dock det i första slyckel angivna förbudet mol atl lämna kel angivna förbudet mot att lämnalän lill styrelseledamot inte gälla i län lill styrelseledamot inle gälla i fråga om den som är slyrdsdeda- fräga om den som är styrelseledamotenligl bestämmelserna i lagen mot enligt bestämmelserna i lagen (1976:351) om styrdserepresenla- (1987:000) om styrelserepresenlalionför de anställda i aktiebolag tion för de privatanställda. och ekonomiska föreningar. Bestämmelserna i denna paragraf om förbud mol penninglånäger motsvarande tillämpning i fråga om ställande av säkerhet. Vid tillämpningen av denna paragraf likställesäktenskapsliknande samlevnad med äktenskap, om de sammanlevande harvarit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt. Som aktieinnehav eller aktieförvärv enligl bestämmelsernai denna paragraf räknas inle innehav eller förvärv av andelar i en akfiefondeller i en akfiesparfond eller kapilalsparfond som inle är företagsanknuten. 13 kap. 2§ Del åligger styrelsen all ofördröjligenupprätta en särskild balansräkning så snart det finns skäl att anta attbolagets eget kapilal understiger hälften 'Senaste lydelse 1983:453. av det registrerade aktiekapitalet. Visar balansräkningenatl så är fallet, skall styrelsen möjligt fill bolagsstämma hänskjutafråga om bolaget skall träda i likvidation. Godkänns ej på bolagsstämma efter hänskjulandel balansräkning avseende ställningen vid lidenför stämman som utvisar att det egna kapitalet uppgår till del registreradeaktiekapitalet, skall styrelsen, om ej bolagsstämman beslutar all bolaget skallträda i likvidation, hos rätlen ansöka atl bolaget försätts i likvidation.Sådan ansökan kan även göras av styrelseledamot, verkställande direktör,revisor eller aktieägare.