prop · GB03108 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta är fallet med exempelvis obligationer,förlagsbevis, vinstandelsbevis, premieobligationer, riksobligationer,statsskuldväxlar, företagscertifikat och bankcertifikat. Sparobligationer ochmarknadsbevis däremot är ställda till viss man och är därigenom enklaskuldebrev. Motsvarande gäller vissa typer av kapitalmarknadsreverser. Somframgått av avsnittet om aktier skall aktiebrev vara ställda till viss 157 12 1987/88. manmen de är ändock i väsenfiiga hänseenden jämställda med löpande Prop.1987/88:108 skuldebrev (3 kap. 6§ ABL). Även emissionsbevis (teckningsrätts-och Bilaga 2 delbevis) och optionsbevis är löpande enligt anmärkta lagmm.Teckningsbevis, dvs bevis om verkställd teckning av aktie, har dock karaktärav enkla skuldebrev. De utmönstrades ur aktiebolagslagen vid aktiebolagsreformvarför några särskilda värdepappersrättsliga verkningar enligt motivuttalandeinte längre knyts fill dessa bevis (jfr prop. 1975:103 s 320). De är dockalltjämt i bmk och torde när de innehåller presentationsklausul varavärdepapper i teknisk mening. Legitimation vid löpande skuldebrev Densom innehar ett innehavarskuldebrev skall förmodas äga rätt att göra fordringengällande (13 § 1 st SkbrL). Bestämmelsen är tillämplig inte bara närinnehavaren ger sig ut för att själv vara borgenär utan även när han uppträderpå borgenärens vägnar (NJA II1936 s 61f). Om exempelvis kommissionärsäljer obligafioner och andra innehavarpapper är han legitimerad genominnehavet av handlingen utan att särskild bevisning angående kommissionsuppdragelerfordras. Innehavet av skuldebrevet gmndar m a o presumtion om förfoganderätt. Ifråga om orderskuldebrev är den legitimerad till vilken skuldebrevet är ställtoch, om det innehas av annan än den till vilken det är ställt, den som tillstöd för sin rätt förmår åberopa lydelsen av sammanhängande fill honom fortgåendeskriftliga överlåtelser även om någon av dem är ställd till innehavaren ellertecknad in (13 § 2 st SkbrL). Även när det gäller orderskuldebrev ingårsålunda besittningen av handlingen som ett nödvändigt led, legifimationen.Vidare fordras att innehavaren styrker sin åtkomst genom handlingens innehålleller genom skriftlig överlåtelse. Överlåtelsen skall enligt sin lydelseöverföra rätten till fordringen på innehavaren. Även en falsk eller eljestogiltig överlåtelse kan grunda legifima-tion (NJA II 1936 s62). Gäldenärenär inte skyldig all infria ett löpande skuldebrev utan atl skuldebrevetåterställs till honom (21 § SkbrL). Den som infriar ett löpande skuldebrevskall nämligen inte behöva utsätta sig för risken att betala på nytt. När detgäller ränta och amortering har gäldenären enligt samma lagmm rätt fillsärskilt kvitto eller att anteckning görs på skuldebrevet. Om överlätareav innehavarskuldebrev var i konkurs eller om han inte var rätt borgenär eller behörig att på dennes vägnar förfoga över skuldebrevet är den nye innehavaren likväl ansedd som rätt borgenär under förutsätt ning av god tro, dvs att han inte visste att den andre inte hade rätt att överlåta handlingen, eller om han åsidosatt den aktsamhet som efter om ständigheterna skäligen bort iakttas (14 § 1 st SkbrL). Elt gilfigt godtros förvärv förutsätter vidare atl förvärvet skall ha skett genom köp, byte eller 158 gåva, att den somöverlåtit skuldebrevet haft det i sin besittning och att Prop. 1987/88:108besittningen övergått till förvärvaren. Härmed jämställs att tredje mannenBilaga 2 hade skuldebrevet i sin besittning för överlåtarens räkning och denunfie-ratseller att förvärvaren tidigare fått skuldebrevet i sin besittning föröverlåtarens räkning i god tro och att han alltjämt är i god tro när överlåtelsensker. Den goda tron botar såväl brister som rör överlåtarens rätt tillskuldebrevet som brister i överlåtarens behörighet, dock inte omyndighet.Förvärvaren kan sålunda bl. a. åberopa god tro, när någon överlåtit ett löpandeskuldebrev på annans vägnar och därvid oriktigt uppträtt som dennes fullmäktigeeller legala representant (s 66). Att falsk fullmaktinnefattas i en frislående handling hindrar inte godtrosförvärv, lika lite som godtrosförvärvhindras av att överlåtelse som tecknats på skuldebrevet är falsk. Vadbeträffar orderskuldebrev förutsätter godtrosförvärv att överlåtaren ärformellt legitimerad i enlighet med vad som anförts i föregående avsnitt elleratt överlåtelse skett av någon som skäligen kan hållas för denne eller antagasvara berätfigad atl handla på hans vägnar (14 § 2 st SkbrL). Huruvida fidigareöverlåtelse är äkta och i övrigt gilfig är förvärvaren inte skyldig att prövamed mindre särskild anledning därtill föreligger. Detta innebär att förvärvareninte har någon undersökningsplikt beträffande fångeskedjan, om det inte finnssärskild anledning till misstanke att någon av överlåtelserna är falsk ellereljest ogiltig (NJA II 1936 s 67). Däremot är förvärvaren skyldig göraidentitetsprövning dvs. kontrollera att fångesmannen är identisk med den tillvilken överiåtelse skett. Omnågon gjort godtrosförvärv av löpande skuldebrev är gäldenärens rätt att göragällande invändningar som gmndar sig på gäldenärens förhållande till tidigareborgenär begränsad (15 § SkbrL). Vissa invändningar kan dock göras gällandeäven mot godtroende förvärvare, t. ex. atl skuldebrevet är förfalskat elleratt det utfärdats av någon som är omyndig eller handlade under inflytande avrubbad själsverksamhet (17 § SkbrL). Omskuldebrev upprättats för skens skull kan utan hinder härav skuldebrevet görasgällande enligt sitt innehåll av godtroende förvärvare (34 § lagen (1915:218)om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område avtalslagen).Motsvarande gäller löpande skuldebrev som väl underskrivits av utställaren menutan hans vilja kommit ur hans besittning (35 § avtalslagen). Enkeltskuldebrev är det som är ställt till viss man (26 § SkbrL). Förvärva re av enkelt skuldebrev erhåller inte bättre rätt mot gäldenären än den överlåtaren hade (27 § SkbrL). Den rättsliga naturen av en betalningsför pliktelse undergår nämligen i och för sig inte någon förändring därigenom att förpliktelsen kommer fill uttryck i ett enkelt skuldebrev. Förvärvaren inträder följakfiigen i överlålarens rätl mot gäldenären. Gäldenären kan därför göra samma invändningar gällande mot överlåtaren även när den nya borgenären saknat all anledning misstänka omständighet som kunde föranleda invändning t. ex. verkställd betalning. När del gällerförvärvarens rättsställning mot tredje man gäller i allmän- Prop.1987/88:108 het alt förvärvaren ulan hänsyn fill god tro får vika för den varsborgenärs- Bilaga 2 ställning är bättre grundad än överlåtarens. Överlåtsenkelt skuldebrev till flera gäller också tidigare överlåtelse framför senare.Senare överlåtelse har dock företräde framför tidigare om gäldenären förstunderrättats om den senare överlåtelsen och förvärvaren var i god tro (31 § 2st SkbrL). Ifråga om enkelt skuldebrev som upprättats för skens skull gäller att det kangöras gällande enligt sitt innehåll av godtroende förvärvare (34 §avtalslagen). Emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenademed optionsrätt till nyteckning Aktiebolagkan mot vederlag utge konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning (5 kap. 1 § ABL). Konvertibla skuldebrev skallinnehålla utfästelse från bolaget om att borgenär har rätt att helt ellerdelvis byta ut sin fordran enligt skuldebrevet mot aktier i bolaget. Skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning skall ge borgenär rätt att tecknaaktier i bolaget mot betalning i pengar. Optionsrätt till nyteckning kan knytastill oplionsbevis fogade till skuldebreven. Borgenär får skilja oplionsbevisfrån skuldebrevet och förfoga över beviset särskilt. Föreskrivs att beviset fåravskiljas först skall detta iakttas. Optionsbevisel harvärdepappersegenskaper motsvarande emissionsbevisen (3 kap. 6 § ABL). Videmission av skuldebrev mot vederlag i pengar har aktieägarna företrädesrättatt teckna sig för förvärv av skuldebrev såsom om emissionen gällde de aktiersom kan komma att träda i stället för skuldebreven eller nytecknas på grund avoptionsrätt (5 kap. 2§ ABL). Aktieägare som har företrädesrätt atl delta iemissionen är berättigad,ätt för varje aktie utfå särskilt teckningsrättsbevisangivande hur många sådana bevis som skall avlämnas vid teckning av skuldebrev(5 kap. 10 § ABL). Beslutom emission av skuldebrev skall innehålla bl. a. uppgift om lid och villkor förutbyte eller nyteckning (5 kap. 4 § ABL). I fråga om avstämningsbolag skallvidare avstämningsdag anges i emissionsbeslutet om aktieägare skall ha rättatt dellaga i emissionen. Närfordran byts ul mot aktie skall skuldebrevet förses med påskrift om utbytet ochaktien skall genom bolagsstyrelsens försorg ofördröjligen upptagas iaktieboken (5 kap. 11 § ABL). Vidnyteckning på grund av optionsrätt skall aktier tecknas på teckningslista somskall innehålla bl. a. emissionsbeslutet. När akfierna tilldelasaktietecknaren skall de ofördröjligen upptas i aktieboken (5 kap. 12 § 3 st ABL). Vidutbyte eller nyteckning utfärdas bundna eller fria akfier i enlighet med vadsom anges i skuldebrevet eller optionsbeviset. Den som endast har rätt attförvärva fri aktie får inte filldelas bunden aktie (17 kap. 3 § 3 st ABL). Beträffandeöverlåtelse och pantsättning av obetald aktie, förverkande 160 och ogiltighet gällermotsvarande bestämmelser som för nybildade bolag (5 Prop. 1987/88:108 kap. 13 § ABL). Styrelsenskall senast efter det att tiden för utbyte eller nyteckning avaktier utgått för registrering anmäla hur många aktier som utgivits i utbyteeller som nytecknats och fill fullo betalts. Hinder mot registrering föreliggerom nytecknade och tilldelade aktier inte betalts till fullo. Genomregistreringen är aktiekapitalet ökat med sammanlagda nominella beloppet förde anmälda aktierna (5 kap. 14 § ABL). Aktiebrevfår inte utlämnas förrän registrering skett. Vid nyteckning fordras dessutomatt betalning erlagts för den eller de aktier brevet lyder på (3 kap. 4§ ABL).Bolaget kan utge interimsbevis (3 kap. 5§ABL). Betalning i god tro Ominnehavarskuldebrev infrias hos den som har det i sin besittning och det sedanvisar sig att han var i konkurs eller att han inte var rätt borgenär ellerbehörig att på dennes vägnar uppbära beloppet är betalningen ändå giltig om gäldenäreninte visste att beloppet kom i orätta händer eller om han åsidosatt den aktsamhetsom efter omständigheterna skäligen bort iakttas (19 § SkbrL). I fråga omorderskuldebrev gäller enligt samma lagmm motsvarande om betalning erläggs fillden som är formellt legitimerad eller till någon som skäligen kan hållas fördenne eller antas vara berättigad att handla på hans vägnar. Huruvidaöverlåtelsen som åberopas av innehavaren är äkta och i övrigt giltig är gäldenäreninte skyldig att pröva med mindre särskild anledning därtill föreligger. Denbrist som kan botas genom god tro vid betalning hänför sig till medkontrahentensegenskap av rätt borgenär eller rätt företrädare för borgenären. Godtrosskyddetomfattar inte det fallet atl borgenären är underårig eller omyndigförklaradeller att han på grund av mbbad själsverksamhet inte är kapabel att mottagabetalning. Harenkelt skuldebrev överlåtits är betalning till överlåtaren giltig om gäldenäreninte visste att den tidigare borgenären inte längre ägde rätl alt uppbärabetalning eller hade anledning att misstänka det (29 § SkbrL). Erläggergäldenären betalning fill den som åberopar skriftlig överlåtelse av enkeltskuldebrev och visar det sig sedan att överlåtelsen var ogiltig är betalningenändå gällande under fömtsättning att gäldenären inte hade kunskap om denomständighet som medförde ogiltigheten eller hade skälig misstanke därom (30 § SkbrL).Gäldenären kan dock enligt samma lagmm inte räkna betalningen sig till godo omöverlåtelsen t. ex. var förfalskad. f I , u Bilaga 2 Överlåtelseav löpande skuldebrev är inte gällande mot överlålarens borgenärer med mindreden lill vilken överlåtelsen skett fått den i sin besittning (22 § 1 st SkbrL).Finns skuldebrevet i tredje mans besittning torde underrättelse (denuntiation)till tredje mannen ersätta kravet på besittningsöverföring (jfr NJA II 1936s 92). Säljerbank löpande skuldebrev är försäljningen gällande mot bankens borgenärer ävenom skuldebrevet lämnats kvar för förvaring hos banken (22 § 2 st SkbrL).Bestämmelsen har tillkommit för att banken som förvaltar värdepapper åt kundervid omplacering av tillgångar skall utan risk låta kund förvärva värdepappersom ingår i bankens egen portfölj (NJAH 1936 s 93). Överlåternågon enkelt skuldebrev är överlåtelsen inte gällande mot överlåtarensborgenärer förrän gäldenären underrättats om överlåtelsen av överlåtaren ellerförvärvaren (31 § SkbrL). Skuldebrevslagensbestämmelser om överlåtelse av skuldebrev är också tillämpliga i fråga ompantsättning av sådan handling (10 § SkbrL). Bestämmelserna kompletteras medsärskilda regler i lagen (1936:88) om pantsättning av lös egendom som innehavesav tredje man och beträffande skuldebrev som tillika utgör fondpapper i lagen(1979:750) om rätt att förfoga över annan tillhöriga fondpapper. Verkställighetsom avser betalningsskyldighet kan ske genom utmätning. Betalningsskyldighetenskall framgå av särskild s. k. exekutionstitel t. ex. domstols dom, utslageller beslut. Bestämmelserom utmätning finns i utsökningsbalken (UB). Utmätning söks hos och beslutas avkronofogdemyndigheten. Lös egendom får utmätas endast om egendomen ärtillgänglig vid förrättning eller om egendomen ändå på grund av registrering,upplysningar genom förhör eller annan utredning kan identifieras och hinderinte kan antas möta mot säkerställande av utmätningen (4 kap. 7 § UB). Gäldenärenoch tredje man är upplysningspliktiga beträffande utmätningsbar tillgång (4kap. 14 och 15 §§ UB). Sålunda är t. ex. bank skyldig att lämna upplysning omdepå eller bankfack. Efterdel att utmätning beslutats får gäldenären inte till skada för utmät ningssökanden förfoga över utmätt egendom genom överlåtelse eller på annat sätt, om inte kronofogdemyndigheten efter hörande av sökanden 162 medger delav särskilda skäl (4 kap. 29 § UB). Utmätningsbeslulet medför Prop.1987/88:108 vidare förmånsrätt i egendomen (4 kap. 30 § UB). Om samma egendom Bilaga 2 utmäts successivt för flera fordringar inträder förmånsräten i tur ochordning. Utmätningen ger kronofogdemyndigheten rätt att vidta deåtgärder beträffande egendomen som behövs för atl sökandens rätt skall tas fillvara. har därvid i princip samma befogenheter som annarstillkommer egendomens ägare (4 kap. 31 § UB). Endast egendom till vilken gäldenären är ägare får utmätasför hans gäld (4 kap. 17 § UB). Med hänsyn till bevissvårigheterna uppställsemellertid den ägarpresumtionen att den som har lös egendom i sin besittning iprincip skall förutsättas vara ägare till egendomen (4 kap. 18 § UB). Vidarefinns en särskild presumfionsregel i fråga om makars och sammanboendes egendomsom de har i sin gemensamma besittning (4 kap. 19 § UB). Utsökningsbalken innehåller särskilda bestämmelser omsäkerställande av utmätning som främst är fill för att gäldenären inte skallkunna förfoga över egendomen till skada för ulmätningssökanden. Säkerställandetfår därigenom betydelse vid konkurrens mellan olika rättsanspråk. Säkerställandetsker genom åtgärder vilka såvitt möjligt svarar mot kraven på tradition och denuntiationoch i förekommande fall registrering för sak-rättsskydd. Säkerställande avlöpande skuldebrev och annan handling vars företeende utgör villkor för rättatt kräva betalning eller påkalla fullgörande av annan förpliktelse sker genomatl handlingen tas i förvar (6 kap. 2 § 1 st UB). Kan det antas att handlingenundanhålls eller har förkommit sker säkerställandet genom alt sekundogäldenäreneller annan förpliktad meddelas förbud atl fullgöra sin förpliktelse tillannan än kronofogdemyndigheten eller den som myndigheten anvisar (6 kap. 2 § 3st UB). Utmäts t. ex. enkelt skuldebrev sker säkerställandet på enahanda sättgenom meddelande till sekundogäldenären eller annan förpliktad (6 kap. 2 § 3st UB). Även ulmätt egendom som finns i tredje mans besittning fårsäkerställas genom att tas i förvar. Tas den inte i förvar skall förbudmeddelas innehavaren att ulan kronofogdemyndighetens tillstånd utge egendomeller vidta annan åtgärd med den lill skada för sökanden. Om tredje man harhand-panträtt eller retentionsrätt i egendomen innehar kronofogdemyndighetenegendomen för hans räkning (6 kap. 7 § UB). Utmäts egensom som redan är utmättför annan fordran eller som är belagd med kvarstad skall åtgärderna försäkerställandet av utmätningen anpassas därefter (6 kap. 11 § UB). Utmätt egendom säljs genom kronofogdemyndighetens försorg(8 kap. I § UB). Exekutiv försäljning ger därvid köparen samma rätl fill densålda egendomen som frivillig försäljning (14 kap. I § UB). Bestämmelsen gällerförsäljningens verkan i sakrättsligt hänseende. Delta innebär alt löpandeskuldebrev och liknande dokument kan bli föremål för godtrosförvärv. Om löpandeeller jämställt skuldebrev tas i mät och utmätningen säker ställs innan tradition följt efter överlåtelse eller pantutfäslelse skall utmät ningen regelmässigt ge företräde. Godtrosförvärv kan dock ge tredje man företräde innan utmätningen hunnit säkerställas och undanlagsvis även därefter, om handlingen kommit på avvägar. När utmätning av viss egen- 163 dom ger företräde framföröverlåtelse av egendomen gäller det till förmån Prop. 1987/88:108 även förden som förvärvar egendomen vid exekutiv försäljning (14 kap. 2 Bilaga 2 § UB).Beträffande frågan om på vilket stadium en exekutiv åtgärd får effekt mottredje man kan hänvisas fill , i sakrätt (1985) s 236 ff Kvarstadför fordran och belalningssäkringsåtgärd enligt lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter fyller funktionen attsäkerställa egendomen för senare utmätning och åtgärderna har karaktär av processuellttvångsmedel. Bestämmelser om kvarstad finns i första hand i 15 och 26 kap.rättegångsbalken. Vidverkställighet av beslutad kvarstad eller betalningssäkring tillämpashuvudsakligen samma regler som för utmätning i fråga om säkerställande m. m.Besluten innebär förfogandeförbud för gäldenären. Till skillnad från beslut ombetalningssäkring medför dock kvarstadsbeslut inte förmånsrätt i egendomen. Närdet gäller borgenärsskydd och annan konkurrens mellan olika rättsanspråk iegendomen har kvarstads- och belalningssäkringsbe-slut samt säkerställandet avbesluten motsvarande sakrättsliga verkan som vid utmätning. Konkurshar som ändamål att vid gäldenärs insolvens tvångsvis omhänderta och realiseragäldenärens egendom för tillgodoseende av konkurrerande betalningsanspråk.Tvånget utövas bl. a. därigenom att gäldenären berövas rådigheten över sinegendom. Konkursförfarandet regleras i konkurslagen (1921:225-KL) och har tillsyfte all bereda alla gäldenärens borgenärer fillfälle att delta i exekutionen.Konkursinstitutet syftar ytterst till att garantera efterlevnaden avcivilrättsliga regler om betalningsskyldighet. Egendom som ingår i konkursen Degrundläggande reglerna härom återfinns i 27 § KL. Enligt detta lagmm hör tillkonkursboet all egendom som fillhörde gäldenären när konkursbeslutetmeddelades eller tillfaller honom under konkursen och som är av beskaffenhetatt kunna utmätas. Ett särskilt undantag gäller enligt 22 § KL. Om konkursboetinte övertar gäldenärens talan i pågående rättegång skall egendomen under vissförutsättning inte anses tillhöra konkursboet. Till konkursboet räknas ocksåsådan egendom som efter konkursutbrottet kan filiföras konkursboet genomåtervinning enligt KL: s bestämmelser. Närdet gäller förhållandet mellan tredje man och konkursboet möter hela det omfattande problemkomplex inom civilrätten som avser sakrätts ligt skydd. Vad som med avseende på skilda civilrättsliga institut erfordras för att en rättshandling skall bli giltig i förhållande fill medkontrahentens borgenärer regleras därför inte i KL utom såvitt avser återvinning. I fråga om lös egendom-inbegripet värdepapper-tillämpas traditionsprincipen 164 som innebär attförvärvaren skall ha fått egendomen i sin besittning för att Prop. 1987/88:108uppnå skydd mot överlåtarens borgenärer. Detta medför att all egendom Bilaga 2som gäldenären har i sin besittning vid konkursutbrottet ingår i konkursboetunder förutsättning att egendomen innehas med äganderätt. Överlåtaren harföljaktligen separationsrätt i förvärvarens konkurs om egendomen överlåtits medäganderätts- eller återtagandeförbehåll. Giltigheten av dylika förbehållföljer ytterst av den i 28 § KöpL lagfästa principen som tillerkänner överlätarehävningsrätt på gmnd av bristande betalning även sedan egendomen traderats omsärskilt förbehåll därom gjorts i avtalet. Separationsrätten innebär attåtertagande får ske såvida inte konkursboet går in och betalar restskulden påköpeskillingen. Ifråga om egendom som överlåfits av konkursgäldenären och som vidöverlåtelsetillfallet fanns hos tredje man, t. ex. depositarie eller panthavare,är det fillräckligt för konkursskydd attköparen eller säljaren underrättar besittarenom överlåtelsen. Har sådan undertättelse inte gjorts tillhör egendomen konkursboet.Motsvarande gäller egendom som förvärvats av konkursgäldenären. 139§ KöpL stadgas för det fall köparen erhållit anstånd med betalningen ochköparen "efter köpets avslutande" blir försatt i konkurs att säljarenär berättigad att intill dess betryggande säkerhet ställs för betalningens erläggande"hålla godset inne, eller det är försänt men ej kommit i köparensbesittning, hindra dess utgivande". Om fiden för godsets avlämnande ärinne är säljaren vidare berättigad att häva köpet under förutsättning att inte "ofördröjligenefter anmaning säkerhet ställes för köpeskillingens gäldande" (s. k.passiv stoppningsrätt). Säljarenhar enligt 40 § KöpL hävningsrätt om tiden inte är inne för vare sig godsetsavlämnande eller för köpeskillingens erläggande om säljaren krävt besked humvidakonkursboet vill tillträda köpet och sådant besked inte givits utan oskäligtuppehåll. I41 § KöpL stadgas om s. k.akfiv stoppningsrätt, som innebär att säljaren harrätt att "kräva godset åter" om det utgivits till konkursboet efterdet köparen kommit i konkurstillstånd och köpeskillingen inte erlagts såvidainte konkursboet betalar, eller om köpeskillingen inte är förfallen fillbetalning "förklarar sig vilja den gälda och ställer betryggande säkerhet,där sådan av säljaren äskas". Konkursboet äger dock inte dra sig undanköpet om boet avyttrat godset eller på annat sätt för egen räkning förfogatdäröver så atl det inte kan återställas i väsentligen oförändrat skick. I53 § KommL stadgas det att vid äganderätten förblir hos huvudmannen till dess den övergår till köparen. Vid inköps kommission blir huvudmannen ägare fill egendomen i samma stund som säljaren upphör att vara det. Genom denna bestämmelse bereds huvud mannen ett visst skydd mot kommissionärens borgenärer. Egendomen, som kommissionären tagit emot av huvudmannen eller för dennes räkning, får inte tas i mät för kommissionärens skulder. Om kommissionären går i konkurs har huvudmannen separafionsrätt till sin gendom. Bestämmelsen är av fundamental betydelse och innebär bl. a. att kommissionären aldrig blir ägare till varorna, såvida han inte utnyttjar rätten till självinträde. Enligt20 § KL innebär konkursbeslutet att gäldenären förlorar rätten att ' ° rådaöver sin egendom. Han kan inte heller åta.sig förbindelser som kan görasgällande i konkursen. Principen om gäldenärs förlust av rådighet har fram till1975 års konkurslagstiftning varit undantagslös. Genom denna lagstiftning emellertid i viss utsträckning modifierats med hänsyn till godtroendekontrahenter. Ettmera vidsträckt undantag avser enligt 21 § KL rättshandlingar som gäldenärenföretar senast dagen efter den när kungörelse om konkursbeslutet var infört iPost- och . Sådana rättshandlingar blir bestående om medkontrahenlenvar i god tro beträffande konkursen.