prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Om avgifterna höjs förutsätter förbundet atl näringenkompenseras för de ökade kostnaderna. Skälen för mitt förslag och ställningstagande: För atlytterligare minska utlakningen, främst av kväve, är del nödvändigt att även minska använd ningen av handelsgödselmedel. Undersökningar har visat atl överopfimal tillförsel av kväve är vanligt förekommande på de arealer där både stall gödsel och handelsgödsel används samt dessutom förekommer på av den endast handelsgödslade arealen. I första hand bör målet vara att undvika överoptimala givor. Denna reducerade kvävetilliörsel kan förvän tas ge direkta resultat i form av minskad utlakning. Dessutom bör framhål- 29 lasatt åtgärden leder lill ökad lönsamhet för den enskilde jordbrukaren. Härspelar den föreslagna satsningen på ökad rådgivning en särskilt viktig Iintensitetsulredningen har beräkningar redovisats över sambanden mellankvävegödsling och avkastning. En minskad användning av handelsgödselkväve med30% beräknas medföra att avkastningen minskar . Avkastningen ansesdock sannolikt kunna upprätthållas vid en lägre kvävetillförsel förutsatt attvissa anpassningar sker av produktionstekniken. Med t. ex. förbättradprecision vid spridningen och delade kvävegivor bör det vara möjligt atl påsikt mera exakt anpassa fillförseln av växtnäring efter grödornas aktuellabehov. På detta sätt bör det alltså vara möjligt atl ytteriigare minska kväveullakningenavsevärt. Det framstår därför som ytterst angeläget atl med insatser för enökad rådgivning och förbättrad spridningsleknik skapa bättre precision ochdärmed ytterligare sänka kvävetillförseln i enlighet med vad jag har föreslagiti det föregående. Handelsgödselförbrukningeni det svenska jordbruket ökade fram till början av 1970-lalet. Därefterminskade användningen av fosfor och kalium. /84 harförbrukningen av handelsgödselkväve minskat med . Isyfte att begränsa användningen utgår som jag redan tidigare nämnt en miljöavgiftpå handelsgödsel. Avgiftens storiek uppgår fill av försäljningspriset.Under /87 uppgick de samlade avgiftsmedlen frånbekämpningsmedel och handelsgödsel fill ca 110 milj. kr. Den avgift påhandelsgödsel och bekämpningsmedel som tas ut inom ramen för jordbruksprisregleringenmotsvarar av försäljningspriset och uppgick /87 till ca473 milj. kr. Jaganser att en ytterligare minskning av handelsgödselanvändningen är ytterstangelägen. En höjning av miljöavgiften på handelsgödsel bör därför ske. Jagföreslär en höjning av avgiften med per kg kväve och per kgfosfor dvs. en fördubbling fr. o. m. den . Ett högre pris pä kväveoch fosfor kan förväntas ge positiva effekter för miljön genom' atl detförväntas leda till sänkt förbrukning av handelsgödsel liksom till ett bättreutnyttjande av stallgödselns växtnäringsinnehåll. Enligt intensitetsulredningenär sannolikt en kombination av sänkt kvävegödsling och ökad andel höst- och vinterbevuxen mark den bästa' vägen alt minska kvävdäckaget. På bestäms kväveullakningen av den gödsling och kväveutbytesnivå som förekommit under en längre fid. Den nu föreslagna avgiftshöjningen på handelsgödselkväve och -fosfor skall även ses som en signal om att en viss generell intensiletssänkning i jordbruket är önskvärd från miljösynpunkt. Med elt successivt förbättrat utnyttjande av tillförd kvävegödsel bör den totala förbrukningen av han- ddsgödselkväve kunna minska med ytteriigare fram räknat års förbrukning. Enligl min bedömning bör detta vara målsättningen. Ett delmål bör vara en lO-procenlig minskning fill . Jag utgår ifrån att näringen och dess organisationer aktivt engagerar sig för att medverka till atl målet om en halvering av utlakningen nås, eftersom detta medför såväl förbättringar i miljöhänseende som besparingar för den 30 Detta kan ske genom att ytterligare ansträngningar görs för attutnyttja den rådgivning som stär till buds och den teknikutveckling som skerför att på så sätt undvika överoptimala givor och ojämn spridning. Om inte delangivna målet nås kommer ytterligare avgiftshöjningar övervägas. Jag vill i deltasammanhang erinra om regeringens uppdrag detta år tilljordbruksnämnden alt närmare utreda frågan om de avgiftsmedel som återförs fillskogsbruket. I detta sammanhang bör även äterföringen av avgiftsmedel tillträdgårdsnäringen tas upp. 5.1.7Ökad andel höst- och vinterbevuxen , grön mark Mittförslag: Regeringen eller den myndighet regeringen föreskriver skall gesbemyndigande att utfärda generella föreskrifter om växtodling då delta ärskäligt från miljöskyddssynpunkt. Mittställningstagande: Föreskrifterna skall syfta fill alt öka andelen höstbevuxenmark. Åkermarken bör vara bevuxen under sä stor del av året som möjligt. Dettakan ske genom en ökning av vallodlingen och andelen höstsådda grödor samtgenom insådd av fånggröda. Målet bör vara alt av åkermarken är höstbevuxenår 1995. Utredningensförslag: Utredningen föreslår att insådd av fånggröda stimuleras med ettbidrag av . per hektar i , , och Hallandslän. bör andelen höst- och vinterbevuxen mark öka ytterligare. Remissinstanserna: LRFmenar alt bevuxen under så lång fid av året som möjligt är en av deviktigaste åtgärderna när det gäller att begränsa växtnäringsläckaget.Målsättningen bör vara att fänggrödor anläggs på lätljordar i ochinom slättbygder pä av arealen vårsådda grödor senast år 1990.Lantbruksstyrelsen stöder i princip förslaget i aktionsplanen men pekar på atlmycket utvecklingsarbete återstår innan tekniken kan anses välkänd. Därföranser lantbruksstyrelsen atl en lagstiftning i frågan vore olämplig. ÄvenSveriges () framhåller alt man bör vänta med tvingandeätgärder. Enligt SLU är det viktigare alt växtodlingens inriktning anpassas ikänsliga områden. anför att inga av de föreslagnakortsiktiga åtgärderna kan stimuleras fram enbart genom generella ekonomiskaåtgärder utan selektivt verkande sådana bör insättas. Skälen för mitt förslagoch ställningstagande: Alt hålla åkermarken bevuxen under så stor del av åretsom möjligt är den viktigaste åtgärden för atl minska växtnäringsläckaget. Detkan ske pä flera sätt. En ökning av vallodlingen och andelen höstsådda grödorär tvä olika möjligheter. Att så in fånggrödor är en tredje. ärca av den svenska åkerarealen bevuxen med antingen vall ellernågon form av höstgröda. Andelen höstbevuxen mark varierar dock avsevärt mellanolika regioner. Den lägsta andelen finns i och slättbygder. Medden utformning som odlingssyslemen har är det inte möjligt att pä Prop.1987/88:128 kort sikt avsevärt öka andelen vallodling eller höstsådda grödor.Jag vill dock här nämna det omställningsprogram som har överenskommits mellan regeringenoch . Programmet syftar till att minskaspannmålsodlingen och att stimulera till alternativ markanvändning. Del ärflerårigt och innebär alt jordbrukare som minskar sin odling av jordbruksprisregleradegrödor får stöd för att i stället odla t.ex. vall. Programmet innebär ett stegmot en övergång till ett mer miljövänligt odlingssystem. Det stimulerar till atlen större areal används fill odling av fleråriga foderväxter. På så sätt begränsasriskerna för kväveutlakning. Kravet pä att alla dellagande jordbrukare skall hahela sin areal besådd verkar i samma riktning. Enligtmin mening bör stora ansträngningar göras för att utveckla system med insådd avfånggröda. Det är framför allt i de södra delarna av där växtnäringsläckagetär som störst som det är angeläget alt insatser görs . För riksdagensinformation vill jag därför nämna att jag har för avsikt att ta uppöverläggningar med företrädare för jordbruksnäringen om möjligheterna att inomramen för de medel som finns tillgängliga inom jordbruksprisregleringen avsättamedel för utvecklingen och användningen av fånggrödor. Enligtmin bedömning är del ytterst angeläget alt satsa avsevärda resurser för attvinna erfarenheter från forskning och försöksverksamhet på detta område. Såsker redan inom ramen för det forskningsprogram avseende alternativaproduktionsformer som beslutats av skogs- och jordbrukels forskningsråd. Medtanke på åtgärdens angelägenhetsgrad bör forskning och viss praktisk fillämpningutvecklas parallellt. Jag återkommer senare med förslag om ytterligare insatserför försöksverksamhet m. m. på området. Insådd av vall i vårstråsäd är redan enkänd teknik i vissa företag och denna teknik behöver utvecklas och spridas tillfler företag. De överläggningar som jag avser ta upp med jordbruksnäringenkommer därför i första hand avse möjligheterna all ge jordbrukarna självamöjlighet att bidra till en utveckling av odlingslekniken. Iaktionsplanen mot havsföroreningar anges att kväveullakningen kan minskas medca per hektar med odling av fänggröda. Betydelsen av denna åtgärd betonasstarkt även av forskare och i ell flertal remissyttranden. Jag bedömer attinsådd av fånggröda är en jämförelsevis enkel åtgärd som kan leda till eneffektiv minskning av kvävdäckaget. Kostnaden för den enskilde brukaren utgörsav utsäde, sådd, fördyrad skörd, viss minskning av skördeutbytet och försvåradogräsbekämpning. I gengäld uppstår fördelar i form av att grödan i vissa fallkan utnyttjas som foder, att behovet av kvävegödsling minskar och altjordbrukslandskapels fauna och flora gynnas. På vissa jordar kan en fänggrödaäven möjliggöra tidigare vårbruk. Beräkningarvisar att insådd av fånggröda kan bli lönsam om den utnytt jas som foder. Där detta inte är möjligt beräknas nettokostnaden uppgå till . Här kan alltså, enligl min bedömning, en avsevärd reduktion av kvävdäckaget uppnås med viss förtjänst eller i varje fall till relativt låg kostnad för del enskilda företaget. Jagfinner del angeläget att andelen höst- och vinterbevuxen mark kan ökasytterligare på . Detta gäller särskilt för lätta jordar i Götalandsoch slättbygder där kväveullakningen är betydligt större än i övrigadelar av landet. Målet bör enligt min mening sättas högre än vad somföreslagits. Ett mål bör därför vara att av företagens åkerareal är höstbevuxenår 1995 i de områden och på de jordbruksmarker där del är mest angeläget altminska kvävdäckaget. I slättbygder skulle ökningen generellt sett uppgälill . På grundval averfarenheter från forskning och praktisk verksamhet i jordbruket börlantbruksstyrelsen utarbeta föreskrifter angående andelen höst- och vinterbevuxenmark. Föreskrifterna bör kunna träda i kraft den . Enligtaktionsplanen mot havsföroreningar beräknas en ökning av andelen höst- och vinterbevuxenmark , motsvarande , leda till enavlastningseffekt motsvarande drygt kväve . De nu föreslagnaåtgärderna är dock mera omfattande och kan därmed förväntas leda till enbetydligt större minskning av kvävdäckaget. 5.1.8Försöks- och utvecklingsverksamhet m. m. Mitt förslag:Ytterligare resurser skall avsättas för försök och utveckling rörande främstmetoder att minska jordbrukels växtnäringsläckage. Jag föreslår attytterligare 10 milj. kr. avsätts för detta ändamäl. Utredningarnasförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser stöder allmänt förslaget om stöd till forskning,försök och utvecklingsarbete. Några särskilt angelägna områden anges varaväxtnäringsfrågor, utveckling av odlingssyslem med fånggrödor,stallgödselhantering, spridningsteknik och växtförädling. Skälen för mitt förslag:Del pågående forskningsprogrammet om nya produktionsformer i jordbruketmarkerar den nya inriktningen mot ett mera miljöanpassat jordbruk. Programmethar redovisats i sina huvuddrag för i prop. 1985/86:74 och omfattarsom jag tidigare nämnt 85 milj. kr. för en femårsperiod. Programmet har ihuvudsak en inriktning mot grundforskning. Det kompletteras av bädegrundläggande och tillämpad forskning och utveckling som bedrivs bl. a. vidSveriges och finansieras på annat sätt. I detsammanhanget har även det programbundna arbetet vid jordbrukslekniskainstitutet betydelse. Denna till-lämpade forskning och utveckling finansierasgemensamt av staten och jordbruket och omfattar sammanlagt 18 milj. kr. underperioden /88 1989/90. För gemensamt med jordbruket finansierad forskningoch utveckling rörande alternativ användning av jordbruksmarken har förinnevarande år frän statens sida anvisats 5,3 milj. kr. Jagbedömer emellertid atl vissa ytteriigare insatser behövs för atl påskyndafrämst den tekniska utvecklingen i fråga om odlingssyslem med 3 1987/88. fånggrödor samt hanteringav stallgödsel. Bättre metoder i fråga om förvaring och spridning avstallgödsel behöver tas fram snabbt för att bemästra ölägenheterna med utlakningav växtnäringsämnen. Även andra områden av betydelse för att motverkajordbrukels negativa miljöeffekter bör komma i fråga för ytterligare insatser.Mot denna bakgrund föreslår jag att ytteriigare 10 milj. kr. anvisas förtreårsperioden /89-1990/91. Beloppet bör anvisas med 5 milj. /89 och ytterligare 5 milj. kr. Jagåterkommer i det följande till anslagsfrågan. 5.1.9 Övergång till nyadiskmedel Mittställningstagande: Fosforutsläppen via avloppsvatten från mjölkrum bör minskas.Naturvårdsverket bör ges i uppdrag att i samarbete med berörda parter utarbeta rekommendafionerför övergång till fosforfaltiga eller fosforfria diskmedel eller nya diskmetoder. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt ställningslagande. Remissinstanserna:Förslaget stöds allmänt. Lantbruksstyrdsen understryker alt mjölkenshygieniska kvalitet inte får äventyras. Särskild informafion och rådgivningbedöms vara nödvändig. Skälenför mitt ställningstagande: Fosforfattiga och fosforfria diskmedel finns redanpä marknaden. En utvärdering av dessa pågår . Under förutsättningatt de uppfyller rimliga krav med avseende på diskre-sullat och miljöeffekterbör jordbrukarna ges rekommendationer för övergång till användning av de nyadiskmedlen. bedömer att en övergång inte kommer alt medföranågon nämnvärd fördyring. Genomanvändning av fosforfattiga diskmedel förväntas upp emot reduktion avtotalfosforhalten i avloppsvatten från diskrum. Den totala mängden fosfor fråndenna källa beräknas vara ca /år. Naturvårdsverketbör ges i uppdrag att i samarbete med berörda parter utarbeta de nyarekommendationerna. I denna fråga har jag samrätt med chefen för miljö- ochenergidepartementet. 5.2 Minskad användning av bekämpningsmedel, m. m. Mitt förslag:Miljöavgiften på bekämpningsmedel höjs med . per kg aktiv substans fr.o.m.den , dvs. en fördubbling av avgiften. Utredningens förslag: I intensitetsulredningenföreslås en generell höjning av prisreglerings- och miljöavgifterna. Remissinstanserna:Lantbruksstyrelsen tillstyrker en höjning av miljöav- giflernapå bekämpningsmedel under förutsättning att influtna medel an- Prop.1987/88:128 vänds till miljöförbättrande ätgärder i jordbruket. har inget att erinra mot en höjning av miljöavgiften påbekämpningsmedel. pekar dock på problemen med återföring avprisregleringsavgifterna till sektorer utanför jordbruksprisregleringen.Kemikalieinspektionen: Utredningens förslag tillstyrks. Kemikalieinspektionen pekardock på att en höjning av miljöavgifterna inte med säkerhet leder till ennämnvärd minskning av förbrukningen pä grund av bekämpningsmedlens ekonomiskakonkurrenskraft jämfört med andra metoder. menaratt den fördyring som icke kemiska metoder medför i företagsdriften måste kunnabelasta priset på bekämpningsmedel. motsättersig helt de i utredningen föreslagna höjningarna. Lantbrukarnas riksförbundlar avstånd frän höjning av miljöavgiften pä bekämpningsmedel. I ställetförordas en ökad satsning på rådgivning och försöksverksamhet. Skälenför mitt förslag: Enligt min mening bör användning av kemiska bekämpningsmedeli jordbruket i möjligaste mån begränsas. Av den anledningen tas som jag redannämnt ut en speciell miljöavgift pä bekämpningsmedel. Avgiftens storlek uppgårför närvarande till . per kg verksam substans. Därutöver tas ut enprisregleringsavgift med . Mot bakgrund bl. a. av rapporter om läckageav bekämpningsmedel från till vattendrag, påverkan på den vilda floranoch faunan samt nya rapporter om att en halvering av doserna avogräsbekämpningsmedel i vissa fall är möjlig framstår en minskning avbekämpningsmedelsanvändningen som mycket angelägen. Motdenna bakgrund bör därför miljöavgiften nu enligt min bedömning fördubblas till8 kr. per kg aktiv substans. För informafion vill jag nämna atl jaghar för avsikt att låta se över lämpligheten av nuvarande avgiflskonstruktion. Idetta sammanhang vill jag redovisa bl. a. de åtgärder som vidtagitsför att begränsa bekämpningsmedelsanvändningen. Jag kommer att ta upp vissafrågor i anslutning härtill som inte kräver ställningstagande. 5.2.2Åtgärder i övrigt för begränsning av bekämpningsmedel Fortsattaansträngningar att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel ijordbruket är angelägna. Ett arbete pågår för alt minska hälso- ochmiljöriskerna vid användning av kemiska bekämpningsmedel. Del handlingsprogramsom har tagits fram gemensamt av lantbruksstyrelsen, ochkemikalieinspektionen pä regeringens uppdrag har tre delar. En första delomfattar åtgärder som innebär en övergång till användning av medel som innebärmindre risker från hälso- och miljösynpunkt, en annan minskning avanvändningen av bekämpningsmedel och en tredje särskilda åtgärder till skyddför hälsa och miljö. Arbetetmed alt förverkliga detta program och målet om en halvering av bekämpningsmedelsanvändningen är i full gång. har en rad beslut fattats som innebär att ytterligare steg har tagits mot ett 35 jordbruksom kan klara sig med avsevärt mindre kvantiteter av kemiska Prop. 1987/88:128 bekämpningsmedel.Inom ramen för handlingsprogrammet har kraven på utbildning och tillstånd föratt använda kemiska bekämpningsmedel skärpts väsentligt. De flesta medel somanvänds yrkesmässigt inom jord-och skogsbruket samt trädgårdsnäringen kommeratt omfattas av ulbild-ningskrav. Kemikalieinspektionen gör också en utgallringav gamla, frän risksynpunkt dåligt dokumenterade medel frånbekämpningsmedelsregistret. Extra personal har anställts för ändamålet. Bekämpningsmeddsregist-relbyggs också ut så att det även inbegriper loxicitels- och ekotoxidtets-dala förvarje medel. Vid prövning av nya medel blir det dä möjligt att göra enfullständigare risk-nyttovärdering. har utfärdat föreskriftersom innebär förbättringar på väsentliga områden rörande hanteringen avbekämpningsmedel inom jordbruket. Naturvärdsverkethar ocksä utfärdat nya allmänna råd för användning av kemiska bekämpningsmedeli jordbruket. Tillsammans med lantbruksstyrelsen har ett förslag till reglerför typprovning och typgodkännande av lantbrukssprulor tagils fram. Det innebärkrav pä alt sprututrustning skall hålla en minimistandard vad avser funktion. Ibudgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 11) harjag förordat alt medelavsätts till en serieprovning av lantbrukssprutor som skall utgöra underlagför de föreskrifter om typprovning som skall utarbetas av naturvårdsverket.Från årsskiftet 1987/88 är det möjligt för den enskilde lantbrukaren att fåbidrag för alt funklionslesla lantbrukssprulor. Bidrag kan även lämnas tillmaskinhandeln för anskaffning av mobila leslulrustningar och för ombyggnad avstationär teslutruslning till mobil. För /88 har 2,9 milj. kr. För nästa budgetår föreslås oförändrat belopp. Enväl utvecklad prognos- och varningstjänst är av stor betydelse för att få den behovsanpassadebekämpningen av olika skadegörare att fungera väl. Därför har växtskyddscentralernai , och förstärkts med tre tjänster under budgetåret1986/87. Under innevarande budgetår har en femte central inrättats i Uppsala.För innevarande budgetår disponeras 3 milj. kr. för prognos- ochvarningsverksamhet. Rådgivningen om bättre behovsanpassning och minskade doseri ogräsbekämpningen kommer atl intensifieras. Vidare har en ny tjänst för enstatskonsulent inrättats vid SLU med syfte att nya rön på det bekämpningstekniskaområdet skall nå ut snabbare till rådgivare och konsulenter. Enligt min meningär det angeläget att ytterligare insatser görs för att behovsanpassa denkemiska bekämpningen och undvika onödig besprutning. Dessa insatser bör rymmasinom ramen för de 16,3 milj. kr. som jag i årets budgetproposition harförordat lill miljöinriktad växtodlingsrådgivning m. m. omräde fortsätter arbetet med vidgad kontroll avbekämpningsmedelsrester i spannmål och dricksvatten liksom utvecklingsarbeteav analysmetoder för peslicider. Förstärktforskning och utvecklingsverksamhet är en förutsättning för atl ytterligare kunna minska riskerna vid användning av bekämp ningsmedel och för atl få en fungerande strategi för svamp-, insekts- och ogräsbekämpning. Inom området ogräsforskning har därför medel tillförts SLU för en forskartjänst. Lantbruksstyrdsen har tillförts 1,5 milj. kr. finansieringav försöks- och utvecklingsarbete vid SLU. Jag vill i det härsammanhanget även beröra användandet av s. k. nitrifi-kationshämmare. Dessamedel har samma syfte som de förslag beträffande lagringskapacitet och spridningsfidpunktsom jag just har presenterat, nämligen att begränsa och minimera kvävdäckaget. Etlminimikrav är att kemikalier som sprids över är tillfredsställandeundersökta frän miljö- och hälsofarlighetssynpunkt. Enligt min mening börkemikalier i jordbruket användas restrikfivt. Det gäller i synnerhet när andrametoder finns tillgängliga. Beträffande slråförkortningsmeddföreslår intensitetsutredningen en förlängning av förbudet mot användning ispannmål med undantag för råg. Utredningen föreslår alt slråförkortningsmeddskall få användas pä förslagsvis tills sortermed bättre slråstyrka har tagits fram genom förädling eller på annat sätt. Förriksdagens information vill jag nämna alt elt beslut med den innebörden nyligenhar fattats av regeringen. Det är angelägel atl maninom ramen för såväl växtförädlingen som växtsortnämndens arbete bevakarmöjligheterna atl snabbast möjligt få fram sorter som förenar en acceptabel slråstyrkamed tillfredsställande avkastning. 5.3 Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet Mitt förslag:Slödel till naturvårdsålgärder i odlingslandskapet ökas. Jag föreslår atlytterligare 20 milj. kr. anvisas perioden /89-1990/91. Varje näringsgren har enliglgällande miljölagstiftning elt ansvar för naturen och miljön inom sittverksamhetsområde. Åtgärder inom skogs- ochjordbruket spelar en särskilt stor roll för säkerställandet av naturtyper.Flera av de naturtyper som bör ägnas mest uppmärksamhet i säkerställandearbeletberör odlingslandskapet, t.ex. ogödslade slätter- och betesmarker. Det mångformigaodlingslandskapet utgör inte bara grundförutsättningen för en rik flora ochfauna, utan det har även stora landskapsesleliska och rekreativa värden. Fleraav de växtarter, som har utrotats eller som är hotadetill sin existens, är bundna lill ogödslade betes- och slåttermarker. Jag vill här erinra om demöjligheter som finns sedan den alt till enskilda jordbruksföretaglämna ekonomiskt stöd till vård av värdefulla nalurtyper i odlingslandskapet, s.k. NOLA-stöd. har givit ul allmänna råd för verksamheten.Enligt hittillsvarande erfarenheter har denna stödform mottagits mycket positivtav myndigheter, organisafioner och brukare. I de fall kontakter tagits medkommuner om ekonomisk och organisatorisk medverkan har reaktionerna genomgåendevarit positiva. Denna form av stöd är enkel och effektiv för skyddet ochvården av värdefulla nalurtyper i odlingslandskapet. Stödet som för budgetåret 1987/88 uppgår till 10milj. finansieras med influtna avgifter på gödsel- Prop. 1987/88:128 ochbekämpningsmedel. Föratt behålla etl mångsidigt odlingslandskap krävs enligl min mening ytterligareinsatser på detta område. Jag har därför i samråd med chefen för miljö- ochenergidepartementet beslutat att lämna förslag till särskilda insatser föråtgärder i odlingslandskapet. Jagföreslår således atl ytterligare 20 milj. kr. bör fä disponeras för naturvårdsätgärderi odlingslandskapet /89-1990/91. Medlen bör kunna användassom bidrag lill jordbrukare som vidmakthåller del traditionellaodlingslandskapet även om detta innebär ekonomiska uppoffringar för företaget.Medlen bör anvisas på samma sätt som NO-LA-stödet. För ändamålet bör anvisas 10milj. /89 och 5 milj. kr. anvisas /90 och1990/91.