prop · GB03154 · 1987-12-31 00:00:00 — , lill vars yltrande och hänvisar, anser atl det ärmycket betydelsefullt att regeringen, i samband med att en samarbelsöverenskom-melsemed elt annat land prövas, beslutar om all gemensamt utvecklade produkter fårexporteras enligl respektive lands regler och anför alt i den mån etablerandetav sådant samarbete förutsätter eller underlättas av atl de gemensamtutvecklade produkterna kan exporteras av båda parter enligl respektive landslagar, förelagen skall kunna ansöka om prövning av regeringen av innehållet i samarbetsöverenskommelsen. Prövningav frågor om export lill tredje land bör således ske i samband med atl regeringen granskar överenskommelsen. Föreningen vill framhålla betydelsen av att det i den kommande lagtexten klart framgår all regeringen efter prövning av överenskommelsen skall kunna besluta all gemensamt 114 utveckladeeller tillverkade produkter får exporteras enligl respektive lands Prop.1987/88:154 nationella regler. Föreningen vill också framhålla att om inle dennamöjlighet lill samarbetsavtal skapas kommer della all få allvarligakonsekvenser för vår möjlighet all bibehålla vår nuvarande höga teknologiskanivå. Frågan om krav på slutanvändarinlyg vid denna lyp av samarbete börbedömas mol denna bakgrund. Föreningen förulsälter vidare all en överenskommelse omgemensam ulveckling av produkter för enbart den svenska marknaden eller förexport enbart från inte skall behöva granskas av regeringen. tillstyrker i principutredningens förslag om alt regeringen skall godkänna samarbelsavtal medutländska förelag. Utlands-samarbetet får dock inle omgärdas av bestämmelsersom avskräcker eventuella samarbetsparlners. Del är också angelägel altregeringens handläggning av sådana ärenden kan ske snabbi och effektivt. En annan viktig förutsättning år all regeringen efterprövning av ell samarbelsavtal skall kunna besluta all gemensamt utveckladeeller tillverkade produkter får exporteras enligt respektive lands nationellalagstiftning. Kan svensk försvarsindustri inte ingå samarbelsavtal med denförutsättningen blir det svårt atl kunna della i internationellautvecklingsprogram. Det får i så fall förödande konsekvenser för de svenskaförelagen som omöjligt kan hänga med i den snabba tekniska ulvecklingen ulaninternationella kontakter. Föreningen förutsätter vidare alt en överenskommelse medutländsk industri om gemensam ulveckling av produkter för den svenska marknadeninte ska behöva granskas av regeringen. betonar svårigheten all i eltenskilt fall bedöma vad som kan anses utgöra acceptabla exporlregler ur svensksynvinkel samt menar atl delta undantag från huvudregeln all godkänna utländskaexportregler helt bör utgå eller preciseras med atl del avser samarbeten somuppenbart tillkommit för all kringä den svenska tillämpningen av krigsmalerielexporireglerna. pekar på svårigheterna altskapa generella föreskrifter för samarbelsformerna saml betonar viklen av alt ulvecklingenpå samarbelsområdet följs med uppmärksamhet. liksom TCO tillstyrkerutredningens förslag, menar attutredningen i fråga om samverkansöverenskommelser ger anledning lill oro belräffandemöjligheterna att förverkliga intentionerna i den nuvarande vapenexporllagsliftningensaml menar atl del därvid finns två huvudvägar alt välja mellan, nämligenantingen så all man genom komplellerande lagstiftning söker täppa lill de nyakryphål som riskerar all uppslå eller så atl man prutar på den nuvarande lagslifningensambitioner genom all luckra upp de stränga kraven på svensk konlroll avvapenexporten. Förbundetanser, all utredningen har vall den senare vägen, ett val som förbundet inle kan stödja. Ullandssamarbele i produktutveckling och vapenlillverkning pä av utredningen föreslagna villkor kan systematiskt komma att utnyttjas för atl kringgå svensk vapenexporllagsliftning och sälla ''5 den ur spel. Erfarenheter från andra länders samarbete, t.ex. mellan Prop. 1987/88:154 och , talar sitt entydiga språk i det avseendet. Dessutom är det lätt atl se hur liberalare regler elleringa regler alls kan leda till att samarbete för internationell vapenexport istället för teknisk samutveckling blir drivkraften bakom samarbelsprojeki. Förbundet kan aldrig acceptera regler för vapenexport somkommit till av sysselsätlningsskäl. En insikt om risken för förlorade svenskaarbetstillfällen skymtar i utredningens formulering om att "en fördelningav tillverkningen som innebär slulmonlering hos båda förelagen kan komma altkräva en export på i huvudsak samma villkor av de gemensamt utveckladeprodukterna''. I klartext betyder detta atl av sysselsätlningsskäl gerupp sin principiellt restriktiva exporlpolitik. Utredningen hävdar alt i de fall etl samarbelsavtalgodkänts med elt företag i ett land som har en med likartad syn på krigsmaterielexport(dvs. ej "likartad restriktiv lagstiftning") skall ingen svenskprövning behöva ske av villkoren för samarbelslandets eventuella export. Inteheller anser man det nödvändigt atl kräva slutanvändarinlyg enligt nuvarandeordning. Enligl förbundels uppfattning tjänar utredningens modell inlesyftet all begränsa vapenexporten. Enligl de nuvarande riktlinjerna börtillstånd inte beviljas för export till stat som är i väpnad konflikl med annanstal (oavsett om krigsförklaring har avgells eller ej), eller som är inveckladi en internationell konflikt, som kan befaras leda lill en väpnad konflikl,eller som har inre väpnade oroligheter, eller som kan komma att använda malerielenför att undertrycka mänskliga rättigheter. Enligt förbundets uppfattning ger utredningens förslag omsamproduktionsvillkor inte ens nödtorftiga garantier för atl lagstiftningensintentioner förverkligas. Därmed ges inle heller några garantier för all medsvensk medverkan utvecklade vapen inle aktivt brukas i krig och väpnadekonflikter eller inle används för atl förtrycka mänskliga rättigheter.Utredningens förslag innebär nämligen, alt avhänder sig rätlen atl frånfall till fall avgöra om vapenexport alls skall ske lill visst"gråzonsland". Redan under nuvarande förhållanden har exportlillståndgivils till länder där det varit myckel diskutabelt om de borde ha fåll köpavapen från . Det kan på goda grunder befaras, att regeringar i"länder med likartad syn på vapenexport" knappast lever upp ens lillhittillsvarande svenska praxis. De politiska bedömningarna av verklighetentenderar nämligen alt i många fall skilja sig åt. Förbundet avstyrker därför bestämt den uppluckring av dennuvarande vapenexporllagsliftningen som utredningens förslag i fråga omsamproduktion innebär. I stället bör åtgärder vidtas för att även gemensamtutvecklad och tillverkad krigsmateriel omfattas av den svenska exportlagstiflningensvillkor. Förbundet menar, atl regeringen i samband med varje prövning av lillslåndför samarbelsavtal måsle skapa garantier för att svensk vapenexporllagsliftningtillämpas, vänder sig bestämt emot en liberalisering av reglerna för samarbete och export av samproducerade vapen: Det är oacceptabelt att skall kunna delta i vapenprojekt som andra länder sedan säljer vidare utan svensk möjlighet alt påverka och i strid 1 '6 med svensk lagstiftning. Detta skulle dessutomsystematiskt kunna utnyttjas Prop. 1987/88:154 av vissa företag. -delar utredningens uppfattning alt varje samarbetsavtal somavser gemensam ulveckling eller tillverkning bör göras till föremål förregeringens prövning. Av detta är förbundet emellertid inte berett alt dra sammaslutsats som försvarskommiltén: att vid samarbete med länder som har en medSverige "likartad syn" på vapenexport skulle någon svensk prövning avvillkoren för samarbelslandets eventuella export inte behöva ske och svenskt slutanvändarinlygskulle då inle krävas. Vad som här avses med "likartad syn" är intehelt klart. Förbundet avvisar varje försvarsindusirielll samarbete somskulle ske till priset av atl den svenska vapenexporllagsliftningen sätts urspel. instämmer i utredningensförslag, Flertalet remissinstanser som uttalat sig om utredningensförslag i fråga om teknologiöverföring saml alt utvidga tillämpningsområdet lillalt omfalla även den som inte här i rikel tillverkar krigsmateriel, tillstyrkerförslaget. RRV menar alt utredningen saknar precisering av eftervilka kriterier licensgivning skall bedömas. FFV delar i slort utredningens förslag men menar att delskulle bli väl betungande för förelagen alt underkasta varje tillägg lill ettäldre licensavtal regeringens prövning. FFV menar atl endast tillägg som är avbetydelse för tillståndsgivningen, dvs. avseende ändringar i kvantiteter, lekniskutformning, leveranslider och reexporlrälligheter bör komma i fråga. , lill vars yttrande och hänvisar, har ingenerinran mol förslaget atl förbud mot licensupplåtelse m.m. i fortsättningenskall gälla var och en som till någon i utlandet överlåter eller upplåter rätlatt tillverka krigsmateriel, men menar all det inte är rimligt atl varjeutfyllnad, ändring eller precisering av äldre licensavtal skall anses som etl nylllicensavtal och därmed bli föremål för regeringens prövning inle minsl medhånsyn lill bindande åtaganden som parterna tidigare kan ha gjort i avlalen.Föreningen anser atl man bör begränsa sådana preciseringar m.m. till att endastavse avtalels omfattning med avseende på licensobjektel och nya försäljningsområden. StockholmsHandelskammare, framhåller atl det enligl utredningen inte framkommit atl någon licensförsäljning lill utlandet i regi av andra än tillverkarna ägt rum sedan gällande regler om upplåtelse och överlåtelse av tillverkningsrålligheler infördes. Handelskammaren ansluter sig till vad regeringen i denna fråga tidigare anfört, nämligen alt den upplåtelse och överlåtelse som det framstår som angeläget att reglera, sker från förelag inom landet som själva tillverkar krigsmateriel. Handelskammaren anser därför all en utsträckning i denna del endasl bör la sikte på alt förhindra transaktioner som syftar till all genom mellanförsäljning kringgå svenska eller utländska krigsmaterielexporlbeslämmelser. '' 2:2.2 Sanktionsbestämmelser Prop. RA anför i denna del atl en bestämmelse om särskildåtalsprövning av sådant slag som intagits i 17 § ger i och för sig möjlighetertill en nyanserad skälighetsbedömning i del enskilda fallet. En sådanbestämmelse kan vara motiverad då fråga är om lagstiftning som är, långtsyftandeoch vars utrikespolitiska konsekvenser är svåra atl överblicka men knappast förhithörande fall som i slor utsträckning synes la sikte på förseelser av ordningskaraklär.De fall som omnämns i utredningens specialmotivering synes f.ö. vara sådana altdet ofta kan finnas anledning alt bedöma dem som ringa. Kammarrätten i påpekar beträffande 15 § förstastycket av förslaget till lagtext all "lämnar oriklig uppgift" börkompletteras med "eller förtiger uppgift", om syftet med bestämmelsenskall uppnås. Enligt RÅ:s mening bör bestämmelsen i 10 § förslagetflyttas över till lagen (1983:1034) om konlroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. eftersom denna synes direkt hänförlig till sådanaförhållanden som regleras där. menar all del vore värdefullt om delsriktlinjerna för krigsmaterielexport blev i huvudsak lagfästa dels de råttsvåröverskådliga bestämmelserna i lillverkningskorilrollagen och ulförselförbudslagensammanfördes lill en lag. 3 Förstärkning av KMI:s resurser Flera remissinstanser är ense med utredningen om all deåtgärder utredningen föreslår fordrar en förstärkning av KMI:s personellaresurser. gäller bl.a. Regionåklagarmvndigheten i . FMV ochStatens industriverk, FFV, , ,, och . FMV anför härvid alt behovet av militärleknisk och säkerhetskunnigexpertis bör uppmärksammas. RRV menar att det är nödvändigt atl KMI också förfogaröver personal som kan utforma krav på och bedöma internkonlrollen ochförelagens säll all organsiera den. anser atl det är nödvändigt attförstärka KMI med personal som har produktkunskap och erfarenhet frånförsvarsindustrin. Några remissinstanser lar upp frågan om ökad insyn ochöppenhet kring vapenexporten. menar alt även om vissa åtgärder vidtagits på det området kan del konstateras atl allmänheten på väsentliga punkter ännu saknar tillgång lill väsentlig 118 Förbundet efterlyser därför en översyn avmöjligheterna att Prop. 1987/88:154 tillgodose desssa behov. uttalar atl det är angelägetmed en så slor öppenhet som möjligt när del gäller svensk vapenexport och menaralt det är svårt att med nuvarande offentliga statistik få en klar uppfattningom vapenexportens omfattning och struktur. Del är viktigt all utomstående harmöjlighet all följa en kritisk granskning av vapenexporten. Så länge vi harvapenexport med restriktioner så kommer efterlevnaden alt diskuteras. Det ärangelägel att denna debatt kan föras utifrån ell sakligt underiag. Därför böransträngningar göras för alt förbättra statistiken på della område, öppenhetskapar trygghet. driver krav på öppenhet når det gäller deninternationella vapenhandeln. Därför bör vi föregå med gott exempel och hävahemligstämpeln beträffande lyp av vapen och anlal som exporteras lillrespektive land. Endasl i undantagsfall bör sådana uppgifter vara sekrelessbelagda. Bilaga 4 Prop. Sammanfattning av betänkandet Krigsmaterielinspektionensverksamhet och organisation Tillverkning, försäljning och förmedling av krigsmaterielsamt utförsel, licensupplålelse och genomförande av militärt inriktadutbildning för utländska medborgare i är i princip förbjuden.Regeringen kan emellertid medge undantag från förbuden och bevilja tillstånd, Iexporiärenden som inle avser utförsel i större omfattning och i andra ärendensom inte år av större vikt beslutar ulrikeshandelsminislern. Beredningen av tillståndsärendena ankommer på krigsmaterielinspektionen(KMI) inom . De företag som har fåtttillstånd atl tillverka, sälja eller förmedla krigsmateriel står under tillsynav KMI. Utredningen redovisar i della belänkande en kartläggningav KMI:s arbetsuppgifier och organisation. Med kartläggningen som underlag harutredningen också övervägt frågor om organisationen och finansieringen av verksamhelen. Regeringen resp. utrikeshandelsministern beslutar även ifortsättningen Utredningen anser atl regeringen också i fortsättningenbör pröva ärenden om tillstånd all tillverka, sälja eller förmedlakrigsmateriel saml ärenden om utförsel av krigsmateriel från . Delansvariga statsrådet bör besluta i ärenden om export som inte är av störreomfattning och i ärenden som i övrigt inle är av större vikt. En samlad berednings- och tillsynsorganisation Enligt utredningens mening talar övervägande skäl för atlberedningen både av ärenden om tillstånd all tillverka, sälja och förmedlakrigsmateriel och ärenden om lillslånd lill utförsel bör ligga på elt och sammaorgan. organ, som bör vara KMI, bör också liksom svara förtillsyn över de som har tillstånd att tillverka, sälja eller förmedlakrigsmateriel. KMI bör ingå i Utredningen ser inle heller några skäl all föreslå ändringi KMI:s organisato riska ställning. För forlsall beredning inom talar framför allt del förhållandel all nästan alla mer omfattande ärenden som regel innehåller viktiga politiska och principiella frågor som på någol stadium ,,,, måsle avgöras av regeringen. Det är en fördel alt deberörda delarna av Prop. 1987/88:154 från början finns medi beredningen och kan bidra med Bilaga 4 fakta och synpunkter. Genom dennaordning får beredningen, som syftar till en lolalbedömning mot bakgrund avsvensk säkerhetspolitik och vårt förhållande lill olika länder, etl allsidigtinnehåll. Utredningen finner del mesl ändamålsenligt all ell ochsamma statsråd liksom hillills har ansvaret för alla de frågor KMI har allbereda. Utredningen anser för sin del att övervägande skäl talar molatt flytta detta ansvar från ulrikeshandelsminislern. De utrikespolitiskahänsynen har visserligen ökat i betydelse men torde även fortsättningsvis kunnabeaktas på etl tillfredsställande sätt genom förstärkning av KMI:sutrikespolitiska sakkunskap och ell intensifierat samråd mellan KMI ochutrikesdepartementets politiska avdelning eller, när så erfordras, direktmellan utrikesministern och ulrikeshandelsminislern. All göra utrikesministerntill huvudansvarig i dessa frågor kan av olika hånsyn vara mindre önskvärt. Självfallet är arbetsfördelningen mellan statsråden dockytterst en fråga för regeringsbildaren. Krav på kunnande och kompetens hos KMI För atl KMI skall kunna uppträda med erforderligauktoritet krävs förmåga alt snabbt identifiera de problem som uppkommer iverksamheten, all analysera dessa och alt föreslå lösningar som innebär atlbesluten uppfyller riktlinjerna, KMI skall givelvis utnyttja del kunnande somfinns på olika håll inom främsl på de utrikespolitiska ochmilitära områdena. För detta krävs emellertid all KMI också har en omfattandeegen sakkunskap. Del gäller - ulom frågor om krigsmalerielens militäraanvändning och tillverkningens tekniska innehåll - områden som utrikes- ochförsvarspolitik, förvaltnings- och affärsjuridik, bransch- ochföretagsutveckling saml säkerhetsskydd. Enligl utredningens mening är del viktigt att KMI ocksåhar resurser för atl sammanställa och bearbeta den dokumentation som framkommergenom förelagens redovisningar och i tidskrifter, facklitteratur m. m, KMI börockså ha sakkunskap för all på ett uttömmande sätl analysera della material. Förslag till personella resurser hos KMI Utredningen föreslår atl det inom KMI skall finnastjänster för nio befattningshavare: (1) Chef och föredragande för det ansvariga statsrådet Till chef bör utses en person med stor integritet ochbetydande erfarenhet, t. ex. en jurist med erfarenhet som expeditions- ellerrättschef i , en UD-ijänsteman med en beskickningschefs erfarenhetereller en högre officer med både internationell och försvarsteknisk bakgrund, (2) Militärhandläggare . Den militäre handläggaren skall kunna bedöma militära,säkerhetspolitiska ' "' och försvarslekniska frågor. Det är ocksåangeläget att han har kunskaper om den svenska och internationellaförsvarsindustrin. (3) Utrikespolitisk handläggare Den utrikespolitiske handläggaren bör ha god förmåga attanalysera säkerhetspolitiska frågor och förhållanden i andra länder. (4) Två handläggare i ekonomiska och juridiska frågor Den ene handläggaren bör ha affärsjuridisk ellerförelagsekonomisk erfarenhet och kunna analysera förelagens ekonomiskaredovisningar och revisionsberättelser. Den andre handläggaren bör främst svara för förvallningsrättsligabedömningar inom KMI. Handläggningen av frågor om säkerhetsskydd bör ocksåankomma på denne. (5) Handläggare för frågor om dokumentation,försvarsindustrins utveckling m.m. Handläggaren skall svara för att svensk och utländskförsvarsindustris verksamhet och ulveckling samt förhållandena imottagarländerna dokumenteras. Handläggaren skall också själv kunna analyserautvecklingen med ledning av de uppgifter som KMI förfogar över. (6) Tre assistenter Assistenterna svarar för diarieföring, expediering avskrivelser, arkivering och andra liknande arbetsuppgifter. Utredningens förslag innebär att KMLs organisation ökarmed tre tjänster jämfört med förhållandena . Utveckling av beredningsarbetet inom Beredningen i varje ärende bör resultera i en allsidig utredningspromemoria.Ell nära samarbete fordras mellan handläggarna vid utformningen av dennapromemoria. Det är chefsljänstemannens uppgift all utveckla formerna för delinterna arbetet så alt etl effektivt samspel mellan handläggare med olika slagav kunnande äger rum inom organisationen. Enligl utredningens mening är det lika viktigt attsamarbetet med andra organ inom fungerar snabbi och bra.Detta fordrar fastare rutiner för den gemensamma beredningen än som hittillshar förekommit. KMI får genom den föreslagna utbyggnaden av organisationen ochbreddningen av kunnandet resurser för alt kunna förbättra samrådet. Den rådgivande nämnden bör också i ökad utsträckning fåunderlag för 122 sinabedömningar från KMI och . Kostnader och finansiering /88154 Utredningenhar beräknat kostnaderna för den föreslagna nya organisatio- Bilaga 4 nen lill2,4 milj. kr. Detta innebär en ökning i kostnaderna på drygl 900 000kr. jämfört med /88. KMLsverksamhet och organisation finansieras genom avgifter frånföretagen. Dessa avgifter är främst knutna till tillverkarnas leveranser avkrigsmateriel, vartill kommer expeditionsavgifter för export-tillstånden. Utredningenföreslår att expeditionsavgifterna skall bibehållas men atl verksamheten iövrigt finansieras över statsbudgeten. Anspråken på slalsbudgelen kan kommaatt uppgå till i runt tal 2 milj. kr. Lagrådsremissens lagförslag Bilaga 5 Prop. Lagomförbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns föreskrifter om förbud mol 1. utförsel avkrigsmateriel, 2. upplåtelse ochöverlåtelse av räll alt utom rikel tillverka krigsmateriel, 3. ulveckling avkrigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel åt någon ulom rikel, 4. bedrivande avmilitärt inriktad utbildning inom rikel av utländsk medborgare, och 5. marknadsföringav krigsmateriel. 1 lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m, m. finns föreskrifter om kontroll över tillverkning avkrigsmateriel och lillhandahållande av krigsmateriel, uppfinning avseendekrigsmateriel och melod för framställning av sådan materiel. Regeringen bestämmer vad som skall avses med krigsmaterielenligl denna lag. Tillståndsplikt m. m. 2 § Krigsmateriel får inte föras ut ur riket ulantillstånd av regeringen, om inte annat följer av denna lag eller annan författning. I ärenden som inle avser utförsel i större omfattningeller som i övrigt inle är av större vikt får del statsråd som har lill uppgiftalt föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor om tillstånd enliglförsta stycket. 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om utförsel av 1. skjulvapen ochtillhörande ammunition för enskild persons räkning saml av skjutvapen och därtillhörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller övning utom riket, 2. skjulvapen förreparation, översyn eller annan liknande åtgärd, 3. skjutvapen sominförts lill rikel för åtgärd som avses i 2, 4. sådana jakt-och lävlingsvapen och tillhörande ammunition som har förts in till rikel ienlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176). Upplåtelseoch överlåtelse av rätt att utom riket tillverka krigsmateriel m. m. Prop.1987/88:154 4 § Avtalgenom vilket rätl alt ulom rikel tillverka krigsmateriel upplåts eller överlåts får inle ingås utan tillstånd avregeringen. 5 § Avtal med någon utom rikel om altför dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning avsådan materiel får inte ingås utan lillslånd av regeringen. 6 § Avtal om tillägg lill ellerändring av avtal genom vilkel rätt att utom rikel tillverka krigsmaterielupplåtits eller överlåtils får inle ingås ulan tillstånd av regeringen, omtillägget eller ändringen avser 1. den materiel somfår tillverkas, 2. räll all vidareupplålaeller vidareöverlåla rätten atl tillverka krigsmateriel till någon annan, 3. rätl atltillhandahålla krigsmateriel lill mottagare som inte angivits i detursprungliga avtalet, 4. förlängning avavtalets giltighetstid, eller 5. bestämmelser omsekretess. 7 § Mililärl inriktad utbildning av utländsk medborgarefår inle bedrivas inom riket ulan tillstånd av regeringen. Första slyckel gäller inte 1. utbildning somanordnas av slaten, 2. utbildning somanordnas i samband med försäljning av krigsmateriel eller med anställning iföretag för tillverkning av sådan materiel. 8 § Den som har tillstånd enligl 2 eller 3 § lagen(1983:1034) om konlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. saml statlig myndighet som bedriver motsvarande verksamhet skall, i den ordning som regeringen föreskriver 1. lämnaredovisning till.regeringen om i vilka länder utanför sommarknadsföring av krigsmateriel bedrivs, vilka bestämda mottagare sommarknadsföringen riktar sig till och vilken materiel marknadsföringen avser, 2. lämnaunderrättelse till regeringen a) innan anbudlämnas om försäljning eller annal tillhandahållande av krigsmateriel till någonutom rikel,