prop · GB0320 · 1987-12-31 00:00:00 — De bäggeföretagen hade en resultatförsämring på 37 milj. kr.En kritisk granskning av redovisningssystemens förmåga all ge en tidig varninghar saUs igång. En översyn av koncernens valutaexponering har startattillsammans med moderbolaget . DEM-lånen kostade ca 10 milj.kr. Koncernensfakturering har minskat någol mellan åren på grund av den omstrukturering somgenomförts vid bildandel av dit SMT ABs och derasufiändska dotterbolags verksamhel överförts. Även försäljningen av KockumsIndustries Ply har påverkal fakturering. För 1986uppgår koncernens fakturering till 1494 milj. kr. (1593). För jämförbaraenheter mellan åren ökar dock faktureringen med 242 milj. kr. Koncernensexport uppgår till 518 milj. kr. (643) vilkel motsvarar (40) av faktureringen.Av koncernens totala fakturering har 526 milj. kr. (518) eller (33) skettgenom majoriletsägda utländska dotterbolag. Restiltalelefter finansiella poster uppgick lill 11,1 milj. kr. (60,1). Resultatförsämringenhänför sig främsl lill betydligt sämre resultat i bolagen inom affärsområdeHanteringsleknik och Träbearbelningsleknik saml sämre resultat i moderbolagetberoende på etl sämre finansiellt netto saml höga kursfödusler på DEM-lån.Omstruktureringen inom koncernen har även påverkal åretsnettoresultat genom höga extraordinära kostnader. Den beskatlde reserven iUddcomb har lösts upp i bokslutet och påverkar nettoresultatetpositivt. Aktieägartillskotlhar erhållits i avseende minoritets-ägarens andel av bolagelsunderskott för året. Invesleringari anläggningar uppgick till 77 milj. kr. (57). Ökningen mellan åren hänför sigfrämsl till investeringar i Climax anläggningar förvärvade frånCovenlry . med 25,0 milj. kr. I koncernens invesleringar för 1986ingår invesleringar i hyresmaskiner i de utländska säljbolagen med 0,3 milj.kr. (11,3). Därutöver har invesleringar skeU i akfier i intresse- och delägdabolag med 13,9 milj. kr. (8,0). År1986 måste för koncernen betraktas som elt förlorat analyserar orsakerna lill 58 resultalnedgången,talar dock myckel för all som koncern slår bättre rustade äntidigare. Orsakerna lill denna inställning är följande. KalmarIndustries marknads- och produklslrategiska posifioner har förstärkts hos deflesta dotterbolagen. Inkörningskostnaderna för de nya produkterna har i allhuvudsak lagils. Valulautvecklingen bör rimligen bli lugnare. Soliditet i % Antal anställda Förelaget helte ursprungligen och startadesår som ett privatägt förelag. Bolaget övergick i statlig ägo . Den ursprungliga verksamhelen - tillverkning ochförsäljning av småhus - avvecklades lill Modulenlgmppen. Företagels nuvarande verksamhet utgöres av förvaltning avett antal topplån reverser - i tidigare försålda småhus. Därutöver tillkommeravveckling av eftersläpande ärenden från den tidigare verksamhelen. Förvaltningen av lånen ger elt icke obetydligt räntenetto,som förväntas kunna noteras under etl antal år framöver. Soliditet i % Antal anställda Del äldsta bolaget inom ärKarlskroriavarvel AB som grundades och således har byggt fartyg . Varvet var frän början helt inriktat på atl täcka den svenskaörlogsflottans behov av underhåll, reparationer, moderniseringar och nybyggen. väridskrigelgenomfördes en omorganisation på gmnd av marinens mins- Skr. 1987/88:20 kadebehov av tjänster i fredstid. De produktiva enheterna inom örlogsvarvetsammanfördes till Marinverksläderna i . inleddes enomstmkturering av verksamheten mol en mer civil produkfion. överfördes Karlskronavarvel tillindustridepartementet och gick upp i del då nybildade . Sedan år1977 ingår företaget i . Omfattande invesleringar hargenomförts i anläggningarna framför allt under 1970-talel då i princip ell hellnytt varv byggts upp. Under1970-lalel har ell fierlal försök gjorts alt minska beroendet av den svenskamarinen, vars beslällningsvolym kontinuerligt har minskal. Karlskronavarvelarbetade därför som underleverantör lill slorvarven under högkonjunkturen ibörjan av 1970-lalet och har försökt diversi-fiera sig.Diversifieringsförsöken med undanlag för den exporlen har inte varilframgångsrika och Hvilans Mekaniska Verkstad avyttrades . Produkfionenav civila fartyg upphörde och verksamhelen koncentreras åler påörlogs- och bevakningsfarlyg samt fartygs-underhåll för svenska marinen. Verksamhelenvid Karlskronavarvel är inriktad på projektering, konstruktion ochtillverkning av avancerade örlogs- och bevakningsfarlyg. Härutöver sker enomfattande ombyggnads- och underhållsverksamhet. Basenför Karlskronavarvels verksamhel är svenska marinens behov av fartyg, vilkenkompletteras med elt ökande anlal internationella uppdrag. Underår 1986 levererades till svenska marinen två minröjningsfarlyg, Koster ochKullen, samt fullt utrustade för- och akterskepp lill ubåtar avVäslergötlandsklassen lill i . Därutöver levererades skrovet tilldanska marinens nya fartygstyp Standard Flex 300 lill Aalborgs Vaerft A/S. Reparationoch underhållsarbeten har utförts bl.a. på marinens fartyg och på de storaslalsisbrylarna. Ytterligaretvå minröjningsfartyg återstår all färdigställa liksom fyra kuslkorveller typGöteborg samt ett antal för- och aklerskepp lill ubåtsserien. Långsikligautvecklingsprogram pågår för all vidmakthålla och förstärka den ledandeposition, som företagel har vad gäller konstruktion och tillverkning av slorafartygsskrov i GRP-sandwich. Vidare genomförs utvecklingsprojekt inomsidokölsvävarlekniken. Redannu studeras hur 2000-talets ylslridsfarlyg skall se ul. Dessa fartyg skall ha mångsidig användning och ny teknik skall tillämpas. Allt större insatser måsle inriktas på atl fartygen inte skall kunna upptäckas av elektroniska spaningsulruslningar. Det handlar för Karlskronavarvels del inle bara om all utforma etl fartyg, ulan om ell helt komplicerat syslem 60 som ocksåinkluderar navigations- och vapenutrustning. Framtiden styrs i hög grad av denelektroniska ulvecklingen. Del gälleratl allt snabbare kunna omvandla resuUat från forskning och ulveckling lillpraktiskt kunnande. Etl sådant utvecklingsprojekt är högaktuelltvid . Del gäller två sidokölsvävare som byggs för ell norsktkonsorfium. Skrovet tillverkas i och utrustningen sker pä norsktvarv. Dessa sidokölsvävare, SES, (Sur-face Effect Ship) har konstruerats avKarlskronavarvel i samarbete med , . effektivt utnyttjande av SES-lekniken fömtsätter ettfartyg med låg vikt. Den av Karlskronavarvel utvecklade tekniken förtillverkning av lätta plastskrov i glasfiber är väl lämpad för all åsladkommaell sidokölsvävar-koncept, där goda preslande kombineras med lågaproduktionskostnader. SES-lekniken är myckel lovande och kan vara en möjlighetför 2000-lalels ylslridsfarlyg. Antalet anställda var (1 113). Resultatet före bokslutsdisposilioner och skall uppgick år1986 lill 22,8 milj. kr. (19,3). Lönsamheten i befinfiig orderslock är tillfredsställande.Försvarskommil-léns belänkande, som rör medel till försvaret för perioden1987-1992, innehåller endast mindre satsningar inom Karlskronavarvels produktområden.Della innebär en markant beläggningssvacka från millen av och etl anlalår framöver, vilket kan medföra behov av kapacitelsanpas-sande åtgärder.Marknadssatsningar på export fortsätter med ökad intensitet. Soliditet i % Anlal anställda Bolagelssyfte och verksamhetsinriktning är all svara för marknadsföring, försäljning,import och export av varor och tjänster, företrädesvis avseende ochKina, saml idka därmed förenlig verksamhel. Under år1987 har ABs verksamhel samordnats med KFInternational. Det nya företaget, KF/, ägs till likadelar av KF och . Inriktningen har koncentrerats på och Kina.I har kontoröppnats och i finns represenlalionskonlor se- Skr.1987/88:20 danar 1982. Verksamhelen är i hög grad beroende av den ekonomiskaulvecklingen i och . (milj.kr.) Sdiditet i % 9 5 grundades av dominerades då av jordbruksredskap, hushållsulruslning ochjärnvaror. påbörjades skeppsbyggnadsverksamheten, då främsl i form avrepa-ralionsuppdrag. Det första nybyggda fartyget levererades . Nybyggenr 76 som levererades var varvets första tankfartyg. Den förstaundervattensbåten konstruerades och levererades under (år1914). byggde väridens första hdsvetsade handelsfartyg. År1966 påbörjades byggnationen av torrdockan som kan härbärgera nybyggen på upplill 700000 dwt. Den stora bockkranen som dominerar stadsbilden i togs ibruk . har fram till konstruerat, byggt och levererat över550 fartyg, varav bl. 46 ubåtar lill Svenska Marinen. Mot bakgrund av den aktuella beläggningssituationen vidKockums, den svagare marknadsutvecklingen inom varvsindustrin, ökande subventionsgradi andra länder saml regeringens beslul alt inte föreslå fortsatt direktstöd förproduktion av civila fartyg beslutade styrelserna i och Svenska VarvAB alt MBL-förhandlingar skulle inledas om en avvecklingav den civila farlygsproduktionen vid . Vid de genomförda MBL-förhandlingarna haröverenskommelse träffats om de villkor som skall gälla för berörda anställda.Överenskommelse har vidare träffats beträffande organisation och bemanning avKockums . Verksamheten har väl följt fastställdavvecklingsplan. Koc kums levererade del första kryssningsfartyget lill CCL på konlraktsenlig tidpunkt. levererades kontraktsenligt det andra kryssningsfartyget till CCL. Kvar atl producera är nu en 23 000 dwt produkttankfartyg till med leverans . har genom avtal med Svenska Varv ABövertagit större Skr. 1987/88:20 delen av varvsområdel genom att förvärvaaktierna i etl från farlygproduk-tion rensat . Verksamheten inklusivetillgångar och skulder, orderslock och personal avseende den civilafartygsproduktionen har överlagils av ett nytt bolag som behållit namnetKockums AB. Övrig verksamhet har överförts till . Satsningarna inom Marin- och UV-teknik fortsätter.Särskilda insatser görs för att undvika att avveckligen av produktionen avcivila fartyg får negaliv inverkan på den den framtidsinriktade satsningen påundervattensteknik. Den del av verksamheten som omfattar utveckling,projektering, konstruktion och tillverkning av produkter inom såväl militär somcivil undervattensteknik har överförts till som också harövertagit del av varvsområde med tillhörande byggnader samt utrustningför den fortsatta verksamheten. Bolagets övriga verksamhet, som baseras pä denhögteknologi och de höga kvalitetskrav som ubåtsproduktionen ställer, omfattarkvalificerad verkstads- och legoproduktion inom plåt-, svets- ochmaskinbearbetning saml tekniska tjänster avseende kvalitetsstyrning, miljö,materialoptimering m. m. Verksamheten är uppdelad på tre divisioner. Division Marinsyslem har kompletta resurser förutveckling, projektering och konstruktion inom militär och civilundervattensteknik. Division Teknik förfogar över bred kompetens för testeroch analyser av material, konstruktioner, produktionsmetoder och miljöer. är inriktad på kvalificeradverksladsproduklion inom plåt, svets, maskinbearbetning och sammansättning avkomplicerade syslem. Fr. o. m. är etthelägt dotterbolag till . Del egna kapitalet i har genom en nyemission på 40 milj. kr. ökats till 75 milj. kr. Antaletanställda i bolaget är 800. tecknade i stark inlernationellkonkurrens kontrakt med Royal Australian Navy på en projeklsludie avseendenäsla generation ubåtar för . Anbud och kontraktsförslag för genomförandetav hela projektet överlämnades planenligt av . ägarandel i detta bolag är vilket kommer attökas lill om bolaget tecknar kontrakt på konstruktion och produktion av 6-8ubåtar. Produktionen avses huvudsakligen ske i . Avtal har under årel bl.a. tecknats med försvaretsmaterielverk om konstruktion av näsla generation ubåtar för den svenskamarinen. Orderslocken uppgår totalt lill 1 700 milj. kr. ochomfattar, förutom ovannämnda orderingång, fyra ubåtar till svenska marinen samlombyggnad av järnvägsvagnar för SJ. 1985 reserverades medel för de framtidaavvecklingskost- 63 naderna.Avvecklingskoslnaderna bedöms undersliga lagd reserv med 36 milj. kr.Resultatet belastas emellerfid med 110 milj. kr. avseende borgensåtagande fören tidigare levererad rigg lill varför resultat förebokslutsdisposilioner och skall uppgick till 34 milj. kr. (-237). Soliditet i % Anlal anställda AB Kurortsverksamhet bildades . Bolaget bedriversjukvårdande verksamhet. Aktiekapitalet tillsköts av dåvarande Kungl.Pensionsstyrelsen med medel från folkpensioneringsfonden. är riksförsäkringsverkethuvudman för verksamhelen. Bolagels sjukvårdande verksamhel består lill övervägandedel i medicinsk rehabilitering och utredningsverksamhet för de allmänna försäkringskassornasbehov. Verksamheten bedrivs vid sjukhus i (231 platser). Kuranslall ombesöijs vården vid riksförsäkringsverkelssjukhus i med lotall 217 platser, saml 78 platser för patienter somsjälva betalar sin vård. var totalt 313 personer anställda ikoncernen. Soliditet i % Antal anställda Kärnkraflsäkerhel och bildades ochär lokaliserat fill Studsvik norr om i . ägs avde tre kraftföretagen Slalens (), Syd-, kraft AB () ochOKG Aktiebolag ().För närvarande är personalstaten på 83,4 tjänster men den1 slogs samman med Rådet för Kärnkraflssäkerhel (RKS) och dåtillkom 10 tjänster. svararför simulatorträning av kärnkraftverkens driflspersonal. 1987/88:20Eftersom kärnkraften drivs vid full effekt under så slor del av året sommöjligt får inle personalen tillfälle lill träning av olika driflförhållanden.Del är viktigt atl skifllagen kommer så nära verkligheten som möjligl och delgör de i någon av AKUs tre fullskalesimulalorer. Bl-simulatorn (BWR Boiling Water Reaclor) är en kopia avBarse-bäcksverkels första reaktor. R3-simulalom (PWR - Prezzurized WaterReaclor) är en kopia av Ringhalsverkels tredje reaktor. F03-simulatorn (BWR) ären kopia av de två senaste reaktorerna och 3 som ärtvillingaggregat. håller regelbundet grundkurser på upp lill nio veckoroch ålerlrä-ningskurser på 1-1,. Dessa består av simulatorlräning,teoriundervisning och övningar. har också specialistkurser för olika personalkategorier.Sammanlagt ger ca 200 kurs veckor för ca 500 elever. Grundkursen riktar sig fill personal under utbildning påkärnkraftverken med sikte på kontrollmmsljänst. De kan inle få sådan tjänstulan atl ha genomgått grundkurs vid och därefter den åriiga ålerlräningen. Varje kurs kräver stora resurser vad gäller personal.Ungefär 40 tjänster ägnar sig ål alt planera och genomföra simulatorträningen.Övriga 40 tjänstemän ägnar sig ål administration, rit- och reprodukfion samltekniskt underhålls- och utvecklingsarbete. Investeringar uppgick lill ca 40 milj.kr. Flera stora projekt pågår , bl.a. utbyte avhuvudfaktorer saml byte av processdatorer i kontrollrummen. Produktionen av nyaläromedel för 90-talets grundutbildningsprogram pågår också. I långtidsperspektivet ligger all utvecklakurssortimenlel, Iräningsmeto-dik, läromedel och tekniska hjälpmedel. Fördel nya förelaget, KSU, tillkommer förutom ovan nämndauppgifter även erfarenhetsåterföring av driflerfarenheter till och från svenskaoch utländska kärnkraftverk, leknisk analys av insamlade drifterfarenheter ochsamhällskontakler i kärnkraflfrågor. (milj.kr.) Ränlenello(inkl. provisioner) Lantbrukskredil började sin verksamhet . Bolagetskall genom utlämnande av lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, medverka vid 55 5 1987/88. finansieringen av näringsförelag, vilkas verksamhetföreträdesvis avser Skr. 1987/88:20 förädling eller distribution av produkterfrån jordbruk och skogsbruk, binäringar till dessa samt också distribution avförnödenheter lill samma näringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknadenanskaffas medel för finansieringsverksamheten. Bolagels aktier ägs till hälflenav staten och i övrigt av jordbrukets föreningsrörelse, enskild handel ochindustri saml . Såväl staten som övriga aktieägare harställt garanlifonder lill bolagets förfogande. Upplåningen vid utgången av uppgick till 2 187,2milj. Nyupplåningen under årel blev 94 milj. kr. och amorteringarna 314,3milj. Utlåningen utgjorde vid årets slul 2 349,7 milj. kr. Nya lånutlämnades med 142,1 milj. kr. och amorteringar på lån inflöt med321,1 milj. kr. De största grupperna av låntagare utgörs av förelag som driverhandel med spannmål och lantbruksmaskiner saml därmed sammanhängandeverksamhet, livsmedelsindustrier och distributionsförelag. Av årets överskott21,9 milj. kr., har 17,2 milj. kr. avsatts till värdeminskningskon-lot förfordringar, som därefter uppgår till sammanlagt 134,5 milj. kr. Tillaktieägarna har utdelats 0,6 milj. kr. Bolagets konlorsadministrafion ombesörjs av Sverigesallmänna hypoteksbank, som ställt erforderiig personal och lokaler tillförfogande mol särskild ersättning. (milj.kr.) -41,7 Soliditeti % 13,5 9,2 är etl företag i . Verksamhetenomfallar förlagsrörelse, tryckeriupphandling, distribution av tryck ochförlagsproduk-ler saml försäljning av förbrukningsmateriel lill skola, förskolaoch näringsliv. Verksamhet bedrivs i , och . Organisatoriskt bedrivs verksamheten inom moderbolagetLiber AB i fyra produktområden; Liber Läromedel, Liber Utbildningsförlaget,och Allmänna Föriagel. Härutöver finns de rörelsedrivande dotterbolagenLiber samt Skrivab Skol- och . Omsättningen för uppgick lill 140 milj.kr. har all läromedels- och fackboksutgivninginom företaget 66 förts samman i etl moderbolag med sex redaktioner, som varoch en Skr. 1987/88:20 självständigt arbetar mol sin marknad inomutbildningsområdet, saml Her-mods, som specialiserat sig pådistansundervisning. Delta har ytterligare ökal resurserna för utgivning inom utbildningsområdet.Redaktionerna verkar med utgivning inom följande områden: Förskola, låg- ochmellanstadium; Humaniora, gy, högskola och vuxenutbildning; Naturvetenskap,gy, högskola och vuxenutbildning; Ekonomi, gy, högskola och vuxenutbildning;Teknik, gy, högskola och vuxenutbildning; Yrkesutbildning, gy, högskola ochvuxenutbildning. Liber Läromedel har befäst sin ställning somläromedelsförlag. Försäljningsframgångar finns inom både grundskole- ochgymnasieutgivningen. Produktutvecklingen inom redaktionerna fortsätter allöka. lönsamhet bedöms som fillfredsställande. Inom har därför en översyn av hela verksamhetenskett under årel. Den har lett lill koncentration av utgivningen saml sänktkostnadsnivå. förväntas utgivningen utvecklas ytterligareinom hela utbildningsområdet. Lönsamheten bedöms bli förbättrad genom de åtgärdersom vidtagits inom . översikt 1986/87 1985/86 (milj.kr.) 1986/87 1985/86 Soliditeti % 55,4 57,2 Antal anställda 2628 2 536 Verkets uppgift och omfattning Regelbunden civil luftfart bedrivs f. n. på 38 flygplatseri . På 4 av flygplatserna förekommer endasl linjefart med lättaflygplan, s. k. linjetaxi-trafik. Av de 38 fiygplalserna drivs 14 avluftfartsverket, medan fem är militära flottiljflygplatser, där den civilaflygtrafiken administreras av luftfartsverket. Av övriga 19 flygplatser äråtta militära övningsfält med huvudman och 11 kommunala flygplatser.En trafikflygplats är privatägd. trafikflygplatser är ,, , , , , , ,, , /, , samlÖrnsköldsvik. Verkel förvallar dessutom en allmänflygplals (). De fem flottiljflygplatserna där luftfartsverketadministrerar den civila 67 flygtrafikenär , , , samt Östersund- Skr. 1987/88:20Frösön. Verkel har fem huvuduppgifter. En av dessa är all drivaoch förvalla statens flygplatser för civil luftfart och svara för därmedsammanhängande verksamhet. innefattar förutom alt bedriva verksamhet vid14 egna civila trafikflygplatser även atl ansvara för driften avstationsområdena för den civila luftfarten, vid fem militära flygplatser, somenligt avtal mellan luftfartsverket och flygvapnet upplåtits för civil trafik. Den andra huvuduppgiften är att i fred svara förfiygtrafikledning för såväl civil flygtrafik som militär flygverksamhet. Verkelutför regelbundet flygtrafiktjänst på 34 platser i landet samt påytterligare etl antal platser i samband med försvarsmaktens övningar. Häriingår också att samverka med försvarsmakten i frågor som rör den militäraluftfartens tillgång till luftrummet och luftrumsreglering för andraförsvarsändamål. Den tredje huvuduppgiften är att ha tillsynen överflygsäkerheten för den civila luftfarten. Detta sker genom alt reglera,övervaka och stödja utvecklingen av den civila luftfartens säkerhetssystem. Slutligen skall luftfartsverket utföra vissa Irafikalamyndighetsuppgifter inom områdena transporlreglering, transportförsörjning ochtransportplanering. Här ingår också att medverka i det internationellaluflfartssamarbe-lel på transporlförsörjningens och transportregleringensområde, samt att övervaka att internationella överenskommelser tillämpas rätt.Verket skall dessutom sörja för beredskapsplanläggningen för den civilaluftfarten under beredskap och krig. Verkets kostnader täcks genom trafikavgifter, hyror,arrenden och omsättningsavgifter m. m. Den civila luftfartens kostnadsansvarinnebär bl. a. att luftfartsverket skall bedriva sin verksamhet så att ellöverskott uppnås, som motsvarar räntekravet på det av staten tillskjutnainvesleringskapila-let. Investeringarna finansieras med anslagsmedel, kommunalafinansieringsbidrag i särskilda fall när kommuner är kravställare,rörelsemedel, arbetsmarknadsmedel samt finansieringsbidrag eller lån frånkunder och övriga intressenter saml genom upplåning via riksgåldskontoret. Verksamheten under /87 På de statliga flygplatserna expedierades 12,9 milj.passagerare under /87, en ökning jämfört /86. Antalet landningar ökade jämfört med föregående åroch uppgick fill 330000, en ökning jämfört med /86. I utrikes linjefart ökade antalet passagerare ochanlalet landningar . I utrikes charlertrafik ökade antalet passagerare med 16%till 2,3 milj. Anlalet landningar var 9200, en ökning jämfört medföregäende budgetår. Antalet landningar i taxi- och allmänflyg ökade iomfattning. Den totala fiygfraktenunder /87 uppgick till 92000 Skr. 1987/88:20 lon vilketär en ökning jämfört med föregående budgetår. Under samma periodbefordrades 24000 lon post, en ökning . Luftfartsverketstotala intäkter uppgick under /87 till 1 512 milj. kr.vilket är en ökning med 264 milj. kr. eller 21 %jämfört med föregående år.Verkets intäkter är till största delen fiyglrafikberoende och består främst avlandnings- och passageraravgifter, undervägsavgifler samtstalionsljänstavgifter. De sistnämnda utgör avgifter för service i form avincheckning, bagagehantering m. m. För flygförelag som bedriver inrikes,reguljär passagerartrafik tillämpas dessutom, sedan ett anlal år, en tvådeladtariff. Denna består av en fast del och en rörlig del och ersätter de vanligalandnings- och passageraravgifterna. Trafikutvecklingenhar för flygel varil fortsatt myckel gynnsam under verksamhetsåret, vilkel ärden främsta förklaringen till den gynnsamma inläktsökningen. Ovanangivna trafikavgifter, inklusive avgifter för hangarer och flygplansparkering,utgjorde av de totala intäkterna. Bland övriga intäkter kan främslnämnas hyres- och omsättningsintäkler, l.ex. för lax-free försäljning,bilparkeringsavgifler, reklamulhyrning m. m. saml ersättningar för utfördflygtrafiktjänst åt flygvapnet. Kostnadernauppgick totalt sett till 1 351 milj. kr. En ökning med 205milj. Av de totala kostnaderna utgjorde löner (inkl. socialaavgifter) . Andra slora kostnadsposter är material, energikostnader,ersättningar till andra myndigheter (, , fiygvapnet m. samlkapitalkostnader (avskrivningar och räntekostnader). Räntekostnaderna utgjordeunder /87 ca 76 milj. kr. och avser ränta till kommuner och andraexterna finansiärer på tillskjutet investeringskapital. Dessutom gjordesåterbetalning av återstående, uppkomna, ränteskulder tillkommunerna på ytterligare ca 103 milj. kr. Överskottet,för inleverans lill staten, utgjorde för /87 161 milj. kr. Dettamotsvarar av full förräntning (183 milj. Detotala invesleringsulgifterna uppgick under årel lill 289 milj. kr. Av dessaavsåg 252 milj. kr. investeringar i flygplatser, 23 milj. kr. invesleringar ianläggningar för flygtrafiktjänst en route och 14 milj. kr. i övrigainvesteringar för bl. a. huvudkontoret i . Genomsniltliglantal anställda (uttryckt som årsanställda) i luftfartsverket /87 2 628. Efterfråganpå flygresor beräknas öka i relativt snabb takt .