prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 12 Bidrag statens strålskyddsinslitut,reservationsanslag 13 Kemikalieinspektionen,/drs/agia«i/<2g 14 förmiljöskydd, förslagsanslag 15 Bidrag till Förenta Nationernasmiljöfond,/dri/agia«,j/ag 16 Visst internaUonelltmiljösamarbete,/dr/agia/is/ag 17 Inredning och utmstning avlokaler vid vissa myndigheter, reservationsanslag * 47300000 * 2000000 1000 10707000 17000000 5350000 Prop.1987/88: 100 : Förvaltningskostnader, ramanslag Utredningar m. m. och information, reservationsanslag Statenselektriska inspektion, ramanslag Täckandeav förluster i anledning av statliga garantierinom energiområdet,/dr5/flg5ani/rtg Ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer, Visstinternationellt energisamarbele,/dri/«g.sa>2j/og : Förvaltningskostnader,reservationsanslag Kärnsäkerhetsforskning, reservationsanslag : Kraftstationer m. m., Bidragtill verksamheten vid , Avvecklingav forskningsreaktorer, m, m,, Anläggningarför radioaktivt avfall i Studsvik, m,m,, reservationsanslag Drift avberedskapslager,/dr5/agiö/7i/ag Beredskapslagringoch industriella åtgärder, Särskildakostnader för lagring av olja, motor-bensin, m, m., förslagsanslag Åtgärderinom delfunktionen Elkraft, Främjandeav landsbygdens elektrifiering, 35 350000 13 639000 * 15000000 * 5875000 443 508000 2 500000 4515 757000 Summa kr, 5148737000 och dess myndigheter A 1 Ersättningar till riksdagensledamöter m, m,, förslagsanslag 2 Riksdagsutskottens resorutom , förslagsanslag 3 Bidrag till studieresor,reservationsanslag 4 Bidrag till IPU, m, m.,förslagsanslag 5 Bidrag tillpartigrupper,/dw/agifl/7,y/flg 6 Förvaltningskostnader,/d/Ä/ag.ran5/ög 7 Utgivande av otrycktaståndsprotokoll, reservationsanslag Prop.1987/88: 100 Riksgäldskontorel:Förvaltningskostnader,/dr5/ag5a«i/ag Vissa kostnader vid emission av statslånm. m., förslagsanslag ombudsmän, justitieombudsmännen,förslagsanslag revisorer ochderas kansli, förslagsanslag svenska delegation och desskansli: Förvaltningskostnader,/dM/agifl«i/flg svenskadelegation och dess kansli: Andel i gemensamma kostnader för ,förslagsanslag Räntor på statsskulden,m. m. Prop, 1987/88: 100 1 Räntor på statsskulden, m.m.,/d/-i/agM/7i/ag *54000000000 Oförutsedda utgifter Prop. 1987/88: 100 1 Oförutsedda utgifter, förslagsanslag 1 000 000 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop. Närvarande: statsministernCarlsson, ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , . ,, , R. Carisson, , , , ,, G. , , Föredragande: statsråden ,, , , , , S. , ,, , , R. Carisson,, , , , , G. ,, Propositionmed förslag till statsbudget för /89 Statsrådenföredrar inriktningen av den ekonomiska politiken under nästa budgetår saml defrågor om statens inkomster och utgifter m.m. som skall ingå i regeringens förslag till statsbudget för /89. Anförandena och i förekommande fall översikter överförslagen redovisas i under-protokollen för resp. departement. Medbeaktande av de föredragna förslagen har ett förslag statsbudget förnästa budgetår med därtill hörande specifikationer av inkomster och utgifterupprättats. Jag hemställer att regeringen föreslår alt beräkna inkomster och besluta om utgifter förstaten i enlighet med del upprättadeförslaget till statsbudget för /89. Regeringen ansluter sig till föredragandenasöverväganden och beslutar atl genom proposition förelägga vadföredragandena har anfört för deåtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar vidare alt de anföranden somredovisas i underpro-lokollen jämte översikter över förslagen skall bifogasproposiUonen enligt följande: (förstahuvudUteln) Bilaga 3 (andrahuvudtiteln) Bilaga 4 (tredjehuvudtiteln) Bilaga 5 (fjärdehuvudtiteln) Bilaga 6 54 (femtehuvudtititeln) Kommunikalionsdepartementet (sjättehuvudtiteln) (sjunde huvudtiteln) (åttonde huvudtiteln)(nionde huvudUteln) (tiondehuvudUteln) (elfte huvudtiteln) Industridepartementet(tolfte huvudtiteln) (trettonde huvudtiteln) Miljö- och (IjortondehuvudUteln) och dess myndigheter (femtondehuvudtiteln) Räntor på statsskulden (sextonde huvudtiteln) Oförutsedda utgifter(sjuttonde huvudtiteln) Beredskapsbudget för totalförsvaret Bilaga7 Bilaga 8 Bilaga 9 Bilaga 10 Bilaga11 Bilaga 12 . Bilaga l3 BUaga 14 Bilaga15 Bilaga 16 Bilaga 17 Bilaga 18 Bilaga19 Bilaga 20 Bilaga 1 till budgetpropositionen 1988 1987/88: 100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1988 såvitt avser finansplanen Sverigesekonomi slår i väsentliga avseenden stark och väl . Genomett hårt och målmedvetet arbete har de stora obalanserna minskats.Budgetunderskottet har pressats ned till av BNP. Den yttrebalansen har också förbättrats. Arbetslösheten är låg och inflationen harhalverats. Vi har haft en period med stark förnyelse och utbyggnad av vårindustri, som på nytt har stor internationell slagkraft. Men vårt lands ekonomi, sysselsättning och välfärd slårnu inför nya hot. Ett är del försämrade internationella ekonomiskaklimatet. väntas en viss uppbromsning av Ullväxl och handel. Riskenär stor för alt denna utveckling blir mer accentuerad under näsla och kommandeår. 1 sämsta fall kan den slå över i en ny kris för världsekonomin. FörSveriges del innebar det under alla förhållanden skärpt konkurrens och kärvaremarknadsutsikter. Det enda effektiva sättet att möta delta hot är attalla aktörer i ekonomin vinnlägger sig om att bevara och helst förstärkanäringslivets konkurtenskraft och all än mer salsa på förnyelse och utvecklingav vårt lands ekonomiska resurser. Vi måste således öka produktiviteten, sparaoch investera mer och dämpa kostnadsstegringen. Delandra hotet är delvis en följd av den ekonomiska politikens fram- 1 1987/88. gångar.Sverige närmar sig nu full sysselsättning i åtskilliga näringsgrenar Prop.1987/88: 100 och regioner. På vissa håll är de ekonomiska resurserna redan hårtan- B''- ' strängda av en snabb eflerfrågeökning. Ett resultat av dennautveckling är ett hårdare tryck uppåt på kostnader och priser. En avgörande roll för inflationen spelas avlönekostnadernas utveckling. Det faktum att haft enpåtagligt snabbare inflation än övriga industriländer i genomsnitt beror till största delen på alt våralönekostnader ökat mer än omvärldens. Att i en värld med avtagande tillväxt och ökandearbetslöshet upprätt hålla full sysselsättning och tillåta en betydligt högre inflation än omvärlden låter sig inle göras. I regeringens ekonomiska politik är full sysselsättning det övergripande målet. Därför måste kostnads- och prisut vecklingen anpassas till delta mål. Det betyder att inflationen måste pres- v sas tillbaka. De bedömningar jag gör i denna finansplan av denekonomiska utvecklingen i innebär alt svenskekonomi kommer alt kunna fortsätta all växa i förhållandevis god takt, medförbättrad sysselsättning och stigande realinkomster, under förutsättning alllönekostnadernas stegring påtagligt kan minskas jämfört . Menom lönekostnaderna skalle fortsätta all växa likasnabbt som tidigare, kommer både tillväxt och sysselsättning successivt atlförsämras, som på nytt får oroande stora underskott gentemotutlandet. Den inledda avtalsrörelsen avgör vilket avalternativen som kommer att inträffa. All tänkbar ansträngning borde därförgöras av arbetsmarknadens parter för atl åter uppnå del som faktiskt varmöjligt , nämligen allförena full sysselsättning och låg inflation. löntagare har somkollektiv intet atl vinna men mycket att förlora på stora nominellalönestegringar. Regeringen har för sin del sökt. skapa de bästa möjligafömtsättningarna för en nedväxling av lönestegringslakten, bl.a. genom sin skattepolitik och genom att entydigt ange den ekonomiskaramen för ökade löneutgifter i den statliga sektorn. Del tredje hotet mot ekonomiska styrka uppslårom vi tar de uppnådda framgångarna i stabiliseringspolitiken framför allt detnumera tämligen ringa budgetunderskottet - tillintäkt för atl levnadsstandarden för det svenska folkel skulle kunna höjas utanmotsvarande prestationer i form av ökad produktion eller atl staten skullekunna sänka skaller och öka utgifter ulan atl ha skapat ekonomiskt utrymme försådana åtgärder. I själva verket är det en källa till oro att konsumtionen både1986 och 1987 ökat avsevärt mer än produktionen, liksom att vår utrikes balanspå nytt visar ett växande underskott. Till särskilt stor skada för landet, både frånekonomisk och politisk synpunkt, vore om regering och riksdag skulle falla för frestelsen att fatta reformbeslut utan ekonomisk täckning. Del skulle hos många, både inom och utom landet, väcka farhågor för atl svensk ekonomi på nytt skulle dras in i den onda cirkel av växande underskott, ökad inflation och försvagad yttre balans som kännetecknade . En kortsynt och an svarslös löftespolitik torde vara en effektiv metod alt rubba tilltron till 2 förmåga att fullfölja sininternationellt sett nästan unika utveck- Prop. 1987/88: 100 ling med godtillväxt, hög sysselsättning och ekonomisk stabilitet. 1 stramhetoch den beslutsamhet att skaffa fram resurserna innan de används som kännetecknat finanspolitiken sedan 1982måste därför fortsätta, även i ett förbättrat budgetläge. 2.1 Dentredje vägens politik De viktigaste målen för denekonomiska politiken är arbete åt alla, en rättvis fördelning och en godekonomisk tillväxt. För att göra detta möjligt är en låg inflationnödvändig, dels för att värna konkurtenskraften,dels för all få stånd en rättvis fördelning. En stark konkurrenskraftförutsätter en hög investeringsnivå, som förnyar näringslivet. För delta krävsall lönsamheten på investeringar i produktivt kapital är högre än lönsamheten ifinansiella placeringar. För all åstadkomma del sparande som investeringarnakräver, samt för atl göra de önskvärda avkaslningsrelalionernamöjliga, krävs starka statsfinanser och ett positivt offentligt sparande.Samtidigt krävs en förstärkning av hushållens sparande. För en långsiktigt god ekonomisk utveckling, medtillväxt och full sysselsättning,måste dessa uppgifter lösas parallellt. Detta har också varit syftet medden tredje vägens politik. Den har inneburit en medveten satsning på att skall arbeta och sparasig ur krisen. Devalveringen 1982 förbättrade konkurrenskraften och höjdelönsamheten i näringslivet. En stramare budgetpolitik, som inneburit enbetydande återhållsamhet med utgifter påviktiga områden, har tillsammans med en omläggning av penningpolitiken minskat del inflationstryck somkom från budgetunderskottet och dessfinansiering. Näringspolitiken har varit inriktad på att stimulera förnyelse och utveckling iindustrin. De tidigare omfattandestöden till krisdrabbade branscheroch företag har ersatts av insatser föralt stödja teknisk utveckling och nyföretagande samt underlätta omställningtill nya verksamheter. Resultaten har, dels på grund av omläggningen avden ekonomiska poliUken och dels pågrund av förbättrade intemationella förutsättningar, varit goda. Mellan1982 och 1987 har - bruttonaUonalproduklen ökat , - industriproduktionen vuxit med , - industriinvesteringarna ökat med , - arbetslösheten minskat med 30000 personer tillunder , - sysselsättningen ökat med 160000 personer, - budgetunderskottet minskat från till ca1 % av BNP, och - inflationstakten nästan halverats. Genom en förstärkning av konkurrenskraften har delsåledes varit möj ligt att på en och samma gång minska budget- och bylesbalansunderskot- ten och kraftigt reducera arbetslösheten. Lönsamheten och soliditeten har förbättrats, vilket gjort näringslivet mer motståndskraftigt mol störningar. Omvandlingenav industrin har fortskridit i snabb takt. Produktiviteten har Prop.1987/88: 100 stigit. Sparandet i ekonomin har förstärkts, somsysselsättningen Bil. 1 har ökat. har således, i dessa avseenden,lyckats i sin föresats att både arbeta och spara sig ur den ekonomiska krisen. Nustår vi emellertid inför en ny utmaning. har pris- och lönestegringslakteni varit snabbare än i konkurtcntländerna. har och1987 det svenska folkets konsumtion ökat ungefär dubbelt så snabbt somproduktionen. Delta är på oförenligt med en god ekonomiskutveckling. Skulle denna utveckling fortsätta, kommer den alt medföra enförsämring av konkurrenskraften, växande underskoll i bytesbalansen och så småningomen ökad arbetslöshet. I den socialdemokratiska regeringensekonomisk-politiska strategi ligger alt icke lösa inflations- ochkonsumtionsproblemen med en politik, som driver upp arbetslösheten.Erfarenheterna från de länder i som bedrivit en sådan politik tyder påall resultatet kan bli en stor och permanent ulslagning från arbetsmarknaden,såväl av ungdomar som av äldre, med starka och oacceptabla sociala spänningaroch klyftor som följd. Den svåra uppgiften är således att förena fullsysselsättning med låg inflation. För att åstadkomma en sådan utveckling krävs altinflalionsförvänl-ningarna dämpas och att lönerörelsen resulterar i måttfullanominella på-slag. Detta förutsätter en fortsatt stram finanspolitik och all denominella lönekostnadsslegringarna hålls Ullbaka. För atl värnasysselsättningen bör åtgärder vidtas för en mer effektivt fungerande ekonomioch för att stimulera ekonomins utbudssida. Detta innebär bl. a. insatser föratt inrikta arbetsmarknadspolitiken på ökade inslag av utbildning; åtgärder förall modernisera och förbättra infrastrukturen; förnyelse av den offentligasektorn för att öka dess effektivitet; och en regionalpolitik för att spridatillväxten jämnare i hela riket. Dessa överväganden har legat bakom utformningen avårets budgetförslag. 2.2En fast politik i en orolig värld Deninternationella ekonomin kännetecknas av stora obalanser, i synnerhet mellanFörenta staterna å ena sidan och och å denandra. Dessa obalanser, som bl. a. är resultatet av en alltför expansivamerikansk budgetpolitik, torde tillsammans med spekulation på de finansiellamarknaderna ha varit väsentliga faktorer bakom de stora börsfallen under hösten1987. Börsnedgången torde komma att minska hushållensbenägenhet att låna till konsumtion, såväl i som i andraländer, däribland . Detta kan dämpa tendenser till överhettning, vilket i sig är positivt. Men oron på definansiella marknaderna kan också innebära större osäkerhet och kortareplaneringsperspektiv, vilket håller tillbaka investeringarna. Det finns ocksåen uppenbar risk för fortsatt oro på valutamarknaderna. För alt én sådan negaliv utveckling skall kunnaundvikas, krävs beslutsammaåtgärder på det internationella planet. måste minska sina underskott i budget och bytesbalans,som en mer expansivekonomisk politik krävs i framför allt och . en sådan omläggning är riskenpåtaglig för fortsatt oro på de finansiella marknaderna. Sannolikhetenär nu stor att världsekonomins tillväxt försvagasunder 1988. Det gör atl de svenska exportmarknaderna växer långsamt. Inflationeni omvärlden kommer sannolikt att bli låg - - och löneökningarna attstanna vid . Arbetslösheten kommer att bli fortsatt hög. Delta gör det utomordentligt svårt för attbevara bytesbalansen och samtidigtvärna den fulla sysselsättningen. försvagades bytesbalansen påtagligt ochunderskott uppstod pä nytt. Under1988 kommer en ytterligare försämring att ske, se diagram 1. Denna utveckling måste vändas. Detta är endast möjligtgenom att bekämpa inflationen och förbättra konkurtenskraften. Det är ocksådetta som vägleder den ekonomiska politiken. har åtgärdervidtagits för all motverka en fortsalt snabb nominelllönekostnadsslegring och en rad insatser har gjorts för att understödjaden ekonomiska tillväxten och sprida den jämnare över landet. budgetförslag drivs denna politikvidare, tillsammans med en fortsalt stram finanspolitik. Att minska budgetunderskottet har varit ettcentralt mål för den ekonomiskapolitiken. Underskottels snabba nedgång har också inneburit atl vi nustår bättre rustade inför de påfrestningar och utmaningar som kan komma. Till icke oväsentlig del beror emellertiddel senaste årets nedgång av budgetunderskottet på den alltför snabba nominellainkomststegringen, som lett till en snabb och oplanerad stegring avskattekvoten. Prop, Bil. 1987/88: 100 nedgångav inflations- och löneökningslaklen får vi därmed inle en fortsalt Prop.1987/88: 100 sådan automatisk förstärkning av statsinkomsterna. För atläven fortsätt- Bil. 1 ningsvis hållabudgetunderskottet nere vid en lägre pris- och lönestegringslakt, krävsdärför en stram budgetpolitik med låga utgiftsökningar. Budgetförslaget redovisar ett budgetunderskottför /89 på 11,9miljarder kr., vilket motsvarar 1,avBNP. Det beräknade underskottet förinnevarande budgetår uppgår till . eller 1,av BNP. Saldol är beräknat uUfrån en timlöneökning såväl1988 som 1989 på . För att skapaförutsättningar för avtal på denna nivå, har tidigare beslutade höjningar avarbetsgivaravgifterna neutraliserats, inkomstskatterna sänkts och en utgiftsram för lönekostnadsökningaretablerats på del statliga området. Med dessa förutsättningar kommer den svenskabruttonationalprodukten att kunnaöka med 1,1988. Den privata konsumtionen beräknas öka och denoffentliga konsumUonen med 1,. Bruttoinvesteringarna väntas öka med2,. Arbetsmarknaden väntas vara fortsatt stark. Däremot beräknas bytesbalansen försämras med ca 7miljarder kr. minskar den konsolideradeoffentliga sektorns sparande, vilket främst hänger samman med all intäkternafrån engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter faller bort. Bytesbalansens försämring beror delvis på denhittills höga pris- och lönestegringstakten, delvis på det starkainhemska efterfrågelryckel. I den preliminära nationalbudgeten görs kalkylerför såväl 1988 som 1989 med tvåolika löneökningstakter. De visar alt även vid en nominell limlöneökning på 4%de båda åren - d. v. s. samma nivå som förutsätts i de viktigaste konkurtentländerna - kommerbylesbalansunderskottel fortfarandeatt vara stort. Skall det bli möjligt att gradvis vrida resursutnyttjandet tillbaka till den långsiktigt önskvärda bana som kännetecknasav att en störte andel av tillväxtenanvänds till investeringar och tillförstärkning av den externa balansär del således, även vid en påtaglig dämpning av lönestegringslakten, nödvändigt atl bedriva en stram finanspolitikoch avvisa de krav som reses på en ytterligare stimulans av den inhemska efterfrågan. Den uppgiften framträder med än större skärpa omlönestegringstakten skulle liggakvar på samma nivå som . Resultatet av nominella löneökningar på 1988 och 1989 blir en fortsattsnabb försämring av bytesbalansenäven och därefter. En sådan försvagning av konkurrenskraften skulle, förutom ökad skuldsättning tillutlandet, också innebära atl sysselsättningen börjar försvagas igen.Realinkomsterna skulle efter hand falla och tillväxten försämraspåtagligt. Det skulle också medföra ökade svårigheter att värna den socialatryggheten i vårt land. För att vi inte skall hamna i denna situation krävsalt parterna på arbetsmarknaden träffar löneavtal på låg nominell nivå. Delta ansvar gäller i lika hög grad för arbetsgivarna som för löntagarna. Samma återhållsam het måste även prägla alla andra aktörer som påverkar pris- och kostnads utvecklingen. Det gäller inte minst företagen och deras prissättning, jord brukarna och livsmedelspriserna saml kommunerna och deras ansvar för 6 taxor och avgifter. 2.3Rättvisa och välfärd Prop. 1987/88: 100 1 Genom besparingaroch omprioriteringar har det varit möjligt att inom ramenför en stram budget föreslå vikliga reformer på centrala områden. Deprioriterade områdena i årets budgetförslag är utbildning, vård och miljö. En hög standard inom alla delar avutbildningssystemet är av avgörande betydelse både för samhälletskulturella utveckling och för den ekono miska tillväxten. I budgetförslagetföreslås satsningar på alla nivåer i utbildningsväsendet. Läramtbildningen inom förstärks ochett tioårigt fortbildningsprogramför lärarna startas. Förslag kommer atl läggas fram som innebär alt eleverna skall få bättre tillgång tillläroböcker av god kvalitet. Antaletintagningsplatser till gymnasieskolan behålls oförändrat, trots atl elevunderlagetminskar. En treårig försöksverksamhet påbörjas för all ge erfarenheter för en reformering av gymnasiets yrkesutbildning. Utbyggnaden av de små och medelstora högskolornafortsätter. Såväl forskning som vuxenutbildning får ökat slöd.Arbetsmarknadsutbildningen prioriteras starkt inom arbetsmarknadspolitiken. En stark och stabil social välfärd är en omistligtillgång. Avtal har träffats med landstingen om de ekonomiskaförutsättningarna för en ulbyggnad av vård och omsorg. Inom hälso- och sjukvården inriktas arbetet mot alt bättre tillgodosepatienternas önskemål om ser vice, valfrihet och tillgänglighet ivården över hela landet. Äldreomsorgen ges hög prioritet; de äldre måste ihögre grad få möjlighet att väljavar och hur de vill bo och vårdas när de behöver samhällets hjälp. Ökadeinsatser för rättvisa, arbete och delaktighet för handikappade och deras familjer är ett annat prioriteratområde i budgetförslaget, liksom bekämpningen av AIDS. Miljöpolitiken utvecklas vidare. insatseri det internationella samarbetet mot miljöproblemen kommer alt förstärkas genom att ett internalionellt miljötekniskl institut inrättas i . En särskild miljöpolitisk proposition kommer attpresenteras . Redan i budgetpropositionen föreslåsemellertid vissa resursförstärkningar för miljöpolitiken, bl. a för atlmotarbeta användningen av bekämpningsme del. Utöver insatser på dessa tre områden,innehållerbudgetförslaget också förslag om särskilda åtgärder för att åstadkomma enjämnare regional fördelning av den ekonomiska tillväxten. Budgetförslagetinnebär alt resurserna tillregionala utvecklingsinsatser i länen bibehålls på en hög nivå. Särskildaåtgärder för Bergslagen och Norriands inland har föreslagils ; kommerförslag till insatser i atl redovisas för . I en särskild trafikpolitisk propositionredovisas förslag om en utbyggd infraslmkturoch ett effektivare utnyttjande av trafikapparaten. Härmed förbättrasförutsättningarna för ekonomisk tillväxt utanför storstadsregionerna. kommer ocksåförslag atl presenteras om en omfattande n Därmed förstärks tryggheten för dem Prop.1987/88: 100 som, trots allt, drabbas av arbetslöshet. 3.1Börsnedgången och dess effekter Undersenare år har världsekonomin präglats av stora obalanser. I Förenta staternahar en utpräglat expansiv finanspolitik bedrivits. Detta har bidragit en relalivt god ekonomisk tillväxt iindustriländerna. Denna politik haremellertid också lett till storabudget- och bytesbalansunderskott i . I flera av de västeuropeiska länderna och Japanhar däremot en restriktiv ekonomiskpolitik förts i syfte atl nedbringa underskotten i statsfinanserna. Stora överskott i den yttre balansen hardärvid byggts upp i främst ochFörbundsrepubliken . Den bristande samordningen mellan de stora ländernas ekonomiska politik ochdess konsekvenser vad gällerutvecklingen av exlernbalanserna, har lett till betydande oro på valutaområdet. Dollarkursen steg under första hälften av1980-talet till en nivå som inle återspeglade styrkan i den amerikanska ekonomin.Sedan 1985 har dock den amerikanskavalutan fallit kraftigt i värde gentemot framförallt yen och D-mark. Dollarkursfallel har visserligenförbättrat den amerikanska utrikeshandeln,mätt i volymtermer, men på grund av ett försämrat bytesförhållande (terms ofirade) har kursförändringen ännuinte nämnvärt kunnal påverka destora externa obalanserna mellan å ena sidan och och å denandra. Delta var en bidragande faktor till de ränlestegringar som inträffade och början avhösten 1987 i de stora industriländerna. Det är mot denna bakgrund man bör betrakta oronpå aktie- och valutamarknadernasedan oktober 1987. föll börsvärdet i med en tredjedel. Kursfall av liknandestorleksordning registrerades påflertalel andra aktiemarknader. Inom efter börsfallels inledning spred sig oron till valutamarknaderna och dollarn utsattes för ett kraftigttryck nedåt. En ytteriigare förklaring till börsfallel är de mycket kraftiga kursstegringar på aktier som ägt rum ochsom ej motsvarats av realistiska förutsättningar rörande framtida vinstnivåeroch utdelning. Till en del kanbörsfallel alltså ses som en anpassning till en rimligare värdering av börsföretagen.