prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88Anslag 204784 000 1988/89Förslag 236967000 Från anslaget bekostas lokalhyror vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) och ersättningar domänverkets fond för upplåtenmark. Vidare redovisas här de byggnadsarbeten för SLU som tidigare redovisadesunder anslaget Byggnadsarbeten vid SLU m, m. 1987/88 Beräknadändring 1988/89 i Ersättning till domänverkets fond 2844000 - Fr. o. m, nästa budgetår anvisas som chefen förfinansdepartementet tidi gare denna dag har redovisat medel tillstatens byggnadsarbeten på ett samlat anslag under sjunde huvudtiteln, 71 Huvuddelen avSLU:s lokalinnehav förvaltas av . 1987/88:100Lokalbeståndet uppgår till ca 367000m, SLU disponerar under budget- Bil. /88 drygt 204 milj, kr, förlokalkostnader, vilket motsvarar av anslagen tillförvaltningskostnader och lokaler för SLU, Under föregående år har om- och tillbyggnad ägtrum för radiologisk onkologi vid SLU till en kostnad av 4,7 milj. kr. hemställer om 16,4 milj. kr.för byggnadsarbeten vid SLU m. m. för /89. Några nyainvesteringsprojekt har inte föreslagils. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer attregeringen föreslår att tillLokalkostnader m. m. vid för /89 anvisa ett förslagsanslag av236967000 kr, Inredning och utrustning av lokaler vid m. m. 1986/87Utgift 38450673 ReservaUon 10971093 1987/88Anslag 25 300000 1988/89Förslag 15400000 Från anslaget bekostas inredning och utrustning avlokaler vid och andra institutioner som haranknytning till forsknings- ochförsöksverksamhet inom verksamhetsområde. Byggnadsstyrelsenhemställer alt I milj, kr. anvisas för verkets inredningsverksamhet /89. och högskolor (UUH) föreslår att den för dessverksamhetsområde avsedda anslagsposten /89 beräknas till 34 milj. kr. samt föreslår att nya kostnadsramar avseende bl.a.appliceringstekniskt centrum samt telefonväxlar vid SLU förs upp iutruslningsplanen. Jagföreslår att fördelningsramarna för nyinredningsbehov och kompletteringar samtersättningsanskaffningar m. m,, som disponeras av och , förs upp i inrednings- resp.utrustningsplanen med höjningar motsvarande prisomräkning. Detta innebärsammanlagda ramar för inredning avca 35,2 milj, kr, och för utrustning av ca 100,5 milj, kr. Jag beräknar anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1,bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av inredning 72 och utrustning för lokaler vidSveriges m.m. Prop. 1987/88:100 inom de kostnadsramar som jag har förordati det föregående. 2, och utrustning av lokaler vidSveriges m.m.för /89 anvisa ett reservaUonsanslag av 15400000kr. G 4.Skogs-och jordbrukets forskningsråd 1986/87Utgift 82927334 Reservation 26397236 1987/88Anslag 112880000 1988/89Förslag 119727000 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () skallenligt sin instruktion främja och stödja i första hand sådan grundläggande ochlångsiktig forskning som gagnarskogsbmket, jordbruket och trädgårdsnäringen. Skogs- och jordbrukets forskningsråd SJFRföreslår att rådet tillförs nya årliga resurser för satsningar på bioteknik. Rådet föreslår att 15 milj. kr, anvisas för detta ändamål nästa budgetår, 2, SJFRhar i samarbete med redovisat ett förslag ett forskningsprogram rörandefiskforskning. Rådet föreslår att 10,2 milj, kr, anvisas för nästa budgetår för detta ändamål. SJFRskall enligt forskningsproposifion kompenseras för löne-och prisökningar fr. o. m. /89enligt samma principer som gäller för anslagen till högskolan. För avtalsenliga löneökningar, sominte är kända i sådan tid att de kan beaktas i detta sammanhang, utgår kompensation från det s.k, täckningsanslaget. Den kompensation som beräknas för högskoleanslagen avser bl. a,löneökningar som har inträffat under åren1986 och 1987, Omräkningen av : s anslag kommer därför inte att helt överensstämma med omräkningen av anslagetUll SLU, För att stimulera den biotekniskakompetensuppbyggnaden bör tillförasytterligare medel. Sådana nationella insatser är också en förutsättningför att det nordiska samarbetet på det biotekniska området skall kunna utvecklas. Jag föreslår därför att anslageträknas upp med 3 milj. kr. för nästa budgetår. 1 övrigt bör anslaget räknas uppmed . Sammanlagt föreslår jag således en uppräkning med . och har i uppdrag attutarbeta ett samlat, övergri pande program för forskning och utvecklingsverksamhet på fiskets områ de. De av och fiskerislyrelsen nu redovisade förslagen på fiskeforsk ningens område är begränsade ihuvudsak det biologiska området. Ytterligare arbete återstår innan detprogram som regeringens uppdrag omfattar är klart. Det gäller bl, a, en kartläggning av de insatser som görs inom olika universitet och högskolorsamt vilka övriga resurser som 73 står till förfogande för FoU inomområdet. Vidare återstår att behandla Prop. 1987/88:100 teknisk FoU, FoU på vissa andra områden medanknytning fisket samt Bil. 11 möjligheterna till s.k,kollektivt finaniserad forskning. Innan detta är avslutat kan ställning inte tas till behovet aveventuellt nya insatser på fiskeforskningens område. har i likhet med andra gmndforskningsråd tilluppgift att utifrån vetenskapliga kriterier anvisa medel till forskningsprojektav betydelse för den vetenskapliga utvecklingen. Den forskning rådetfinansierar utförs vanligen inomhögskolans forskningsorganisation. När ett forskningsområde, där finansierar projekt ellerforskartjänster, bedöms ha sådant vetenskapligtvärde och sådan varaktighet att det bör ingå i den fastaforskningsorganisationen, förs efter förslag från och högskolemyndighetmedel för ändamålet över från rådet berörd högskola. liksom andra forskningsråd spelar således enviktig roll för den vetenskapliga utvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Skogs- och jordbrukets forskningsråd för /89 anvisa eU reservationsanslag av . Stöd till kollektiv forskning 1986/87Utgift 21000000 Reservation , - 1987/88Anslag 24400000 1988/89Förslag 25500000 Under anslaget anvisas medel tillstöd för kollekliv jordbruksteknisk forskning och skogsteknisk forskning samtkollektiv forskning rörande skogsträdsförädlingoch skogsgödsling m, m. Vidare anvisas medel till stöd för kollektivtforsknings- och utvecklingsarbete inom jordbruksområdet. Kollektivaprogram (1000-tal kr,; Skogsträdsförädling, skogsgödsling, m, rn. 3 000 13 300 7200 2000 Statens stöd till koUektiv jordbruks tekniskforskning regleras i ett mellan staten och Stiftelsenjordbmksleknisk forskning träffat avtal om gemen sam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det jord- 74 Avtaletavser tiden 30 juni Prop. 1987/88:100 1990, Enligt avtaletmedverkar staten i finansieringen av verksamheten Bil. 11 genom att underavtalsperioden bidra med sammanlagt 9milj. kr., varav 3 milj. kr. under /89, Stiftelsen åtar sig att underavtalsperioden tillskjuta lägstmotsvarande belopp, varav sammanlagt minst 6milj, kr. i form av direkt bidrag. Ansvaret förgenomförandet av det avtalade programmet åvilar . Statens stödtill kollektiv skogsteknisk forskning regleras i ett mellan staten och Stiftelsen träffatavtal om gemensam finansiering avforsknings- och utvecklingsverksamhet på det skogstekniska området. Avtaletavser tiden 30 juni 1990, Enligt avtalet åtar sig statenatt rnedverka i finansieringen av verksamheten genom att tillskjuta sammanlagt40milj. kr., varav 13,3 milj. kr. Stiftelsen åtar sig att tillskjutasammanlagt lägst 40milj. kr., varav minst 38milj. som direkt, kontantbidrag. Statens stöd till kollektiv forskning rörandeskogsträdsförädling och skogsgödslingm.m. regleras i ett mellan staten och Stiftelsen träffat avtal om gemensam finansieringav forsknings- och utvecklingsverksamhetrörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m, m. Avtalet avser tiden den 1 juli 1987-den 30 juni1990. Enligt avtalet åtar sig staten att medverka i finansieringen avverksamheten genom att under avtalsperiodentillskjuta sammanlagt 21,5milj, kr., varav 7,2milj. kr, under /89. Stiftelsen åtar sig attunder avtalsperioden tillskjutasammanlagt lägst 21,5milj, kr., varav minst 20,5milj. kr, som direkt, kontantbidrag. Med hänvisning till sammanställningen föreslår jagatt anslaget för nästa budgetår förs upp med 25,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd tUl kollektiv forskning /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 23 119637 Reservation 471313 1987/88Anslag 23000000 1988/89Förslag 23000000 Statens stöd till växtförädlingen regleras i ettavtal mellan staten och jordbrukets föreningsrörelse. Avtalet avser tiden 31 december 1989. Ett delavlal har träffats för tiden den Ijuli 1987-den 31 december 1989. Avtalet innebär attstatens bidrag växtförädlingen uppgår till57,5milj. kr., varav 23milj. under /89,Föreningsrörelsens bidrag upp går till 27,5 milj, kr,, varav 11milj. under /89, 75 Före utgången av skall förhandlingar tas upp mellanstaten och Prop. 1987/88:100 jordbrukets föreningsrörelse om eventuelltbehov av fortsatt särskilt slöd Bil. 11 till växtförädlingsverksamhet förtiden efter . Jag föreslår att anslaget för nästa budgetårförs upp med 23 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiU växtförädling för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att medstöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främjajord- och skogsbmk samt därtill knutenverksamhet. Från anslaget bestrids kostnader för ordinarie tjänstemän, ersättning åtskoglig expertis, bidrag till bibliotekm, m. samt vissa kostnader för uUändskt forskarutbyte och utländskaforskarkontakter. det gångna året har enfortsatt utökning av verksamheten skett genombl, a, tillsättning av arbetsgrupper, utskott och kommittéer, som har tilluppgift att analysera utveckhngen inomolika problemområden och ge förslagpå åtgärder till förbättring. /89 hemställs om ett anslagav , avseende bidrag till lönekostnader. Jag föreslår att anslaget räknas upp med 19000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillBidrag till Skogs- och lantbruksakademien för /89 anvisaett förslagsanslag av 659000kr, H. Ungdomsfrågor Prop. 1987/88: lOO Underdetta avsnitt lämnas en samlad redovisning för ungdomsfrågor som behandlasinom såväl som övriga departement. Det är dagens unga som skall byggamorgondagens samhälle. gemensamt ett ansvar för att ge alla barnoch ungdomar en trygg uppväxt miljö där var och en får goda möjligheter att växa och mogna och där jämlika villkor råder när det gäller att kunna välja väg i livet. De möjligheter som står öppna för dagens ungdomarär på många sätt bättre än för någon tidigare generation. Förbättrademateriella villkor, bättre tillgång tillkunskap och information samt nya kultur- och levnadsmönster har vidgat friheten och ökatvalmöjligheterna, SamUdigt finns mörkadrag i samhällsutvecklingen. Det gäller sådant som globala hot mot freden ochmiljön, den inlernationella fattigdomen, svälten i världen och AlDS-hotet,Frågor som intensivt engagerar många unga. Men det handlar också om de svårigheter som möter många unga påarbets- och bostadsmarknaden, inom utbildningen och under fritiden.Svårigheter som kan leda till socialulslagning och skapa klyftor mellan generationerna och konflikter mellansamhällsgrupper. Arbetslöshet och bostadsbrist har drabbat ungdomar hårdare än andra. Många ungdomar har sämre ekonomiskavillkor och har svårare än andra att göra sina röster hörda inom samhälletsolika områden. Också inom ungdomsgruppen är fömtsättningarnaolika. På vägen mot att bli vuxenhyser varje ung människa en stark längtan efter att själv få frihet att formaoch bestämma innehållet i sitt liv. Men möjligheterna är inte lika för alla. Denna ojämlikhet begränsarfriheten att kunna välja efter egen önskan både som ung och senare ilivet. De senasteårens ekonomiska politik, kombinerad med insatser inom bl. a. arbetsmarknads- och regionalpolitiken, har gjort att Sverigeåterhämtat sig ur den Udigare krisen. Detta har varit av stor betydelse ocksåför de unga. Många ungdomarssituation är dock sådan att särskilda insatser är nödvändiga. Under det senasteåret har regeringen därför genomfört eller föreslagit en rad åtgärder särskilt inriktade på att stärka de ungassituation, Ytteriigare insatser är nuaktuella. Jag vill i detla sammanhang särskilt understryka betydelsen av den försöksvisa reformeringen av gymnasieskolan, de förbättrade värnpliktsförmånerna,reserabatterna och de kraftiga höjningarnaav stödet till ungdoms- och idrottsorganisationerna. Samhällets insatser bör inriktas på att ge allaunga goda förutsättningar att själva kunna ta ansvar för sina liv ochförverkliga sina drömmar. PoliUska åtgärderkan inte ersätta det egna ansvarstagandel men kan bidra att det förverkligas. Målet bör vara attundanröja de hinder som begränsarunga människors valmöjligheter. Det är av största vikt att politiken präglas av en helhetssyn på den unga människanssituaUon. Endast då kan alla ungdomar få en god start i livet. Iregeringsdeklarationen inför årets anmälde statsministern ätt 77 riksdagenunder året skulle föreläggas en samlad redovisning av ungdoms- Prop.1987/88:100 frågorna. Jag lämnar i det följande en sådan redovisning.En kort samlad redovisning ges av ungdomars situation och av aktuellaålgärder inom olika områden som är sårskilt inriktade på ungdomar.Redovisningen innehåller både åtgärder som vidtagits ochförslag åtgärder som läggs fram i budgetpropositionen eller som kommer attföreläggas . Som komplement den samlade redovisning jag härlämnar bör för de viktigasteungdomsfrågorna också lämnas särskilda redogörelser departe-menlsvis. Ensammanställning av dessa redogörelser bör fogas till protokollet idelta ärende som underbilaga 11.1. Förde flesta ungdomar är steget in i vuxenvärlden ett avgörande skede i livet. Det är också fylld av storaspänningar. Drömmar och förhoppningar blandas med osäkerhet och oro för vadman kommer atl kunna göra av sitt liv. Varje ung människa behöver förebilder för attfinna sin identitet som vuxen. Dessaförebilder fann gårdtigens ungdomar ofta i den vuxenvärld som stod dem nära, föräldrar samt äldresläktingar, grannar och arbetskamrater. Kontakterna övergeneraUonsgränserna var omfattande och spelade en viktig roll i de ungas liv, 1 takt med del moderna samhällets utveckling harbl. a. kontakterna över generationsgränsernaminskat. kände de flesta barn väl till sina föräldrars arbeten och ofta kunde barnen med egna ögon seföräldrarna eller andra vuxna i derasyrkesutövning. är vuxnas arbete relativt avlägset och anonymt för många barn och ungdomar. Till den förändrade bilden har bl.a. bidragit den omfattande inflyttningen från glesbygden till tätorterna och den isolering och anonymitet som imånga fall följt därav. Också avståndet mellan bostad och arbete, vilketför många är stort, medverkar till anonymiteten. var unga människors möjligheter attsjälva välja sin väg i livet begränsadeav såväl materiella som sociala och kulturella faktorer. Yrkesvalet var förmånga självklart och de unga följde ofta i föräldrarnas fotspår. Denegna vuxenidentiteten formades därmed . För många gav detta en känsla av säkerhet och trygghet, medan det för andra merakunde framstå som begränsande för deras möjligheter atl själva forma villkorenför sina liv, har den längre ungdomstiden och de utökadevalmöjligheterna medfört att ungdomar fåll både och större frihet att söka sig fram. De reella alternativen är fler och det allmänna samhällsklimatet sådant att friheten vidgats. De unga hardärmed på många sätt fått lättare all frigöra sig från sina föräldrar.Medan föräldrar och familjen tidigare var normbildande för flertalet unga spelar föreningslivet, kamrater, mu sik och påverkan från olika media enallt vikUgare roll för hur ungdomar ser på olika frågor, 78 1 takt med denökade välfärden och olika förändringar i samhället har Prop. 1987/88:100 också unga människors värderingar förändrats.Ungdomars inställning lill Bil. 11 bl.a,utbildning och arbete är annorlunda äntidigare generationers. Utbildningframstår både som en nödvändighet och en självklarhet för de flesta ungdomar. Även rätten till ett meningsfullt arbete tas av många för given. De unga förväntar sig också ofta mycket avsitt arbete. Vid sidan om en trygg försörjning skall del bidra tillpersonlig utveckling. Dagens unga harpå ett helt annat sätt än tidigare generationer fostrats till attkunna vara med och påverka ochkritisera, vilkel självfallet bidrar till synen bl.a. på arbetslivets villkor. Varje tid har sin egen debatt om hur ungdomen är,under vilka villkor den lever ochvilkel förhållande den har till samhället och till den äldre generationen. Entillbakablick visar att mycket i denna debatt och i den bakomliggande verkligheten är oföränderligt ochallmängiltigt. De skillnader som förekommer sammanhänger i regel med allmännadrag i samhällsutvecklingen ochofta med internationella skeenden. Ungdomar är ofta snabba att anammaoch sprida åsikter och beteenden som vuxit fram i andra länder. Vad som ibland kallas ungdomskulturer är därför tillstor del en parallell utveckling i olika länder. De förändringar somsker synes till stor del innebära att varjegeneration av ungdomar söker en egen kultur att identifiera sig med som är annorlunda än närmastföregående generations. Detta märks tydligt bl.a, när det gäller musikendär förändringarna ofta är snabba. Också debatten om ungdomsproblem och om orsaken till dembör ses mol den bakgrund jag nuberört. Det är viktigt att "problemen" ges rätta proportioner och attdiskussionen om orsaker och motåtgärder inte förenklas. Detta hindrarsjälvfallet inte att de problem som ändock finns både måste diskuteras och angripas på olika sätt. Missbruk och våld ärnästan alltid symptom pä all del ocksåfinns andra problem. Det räcker därför inte all enbart angripa de direkt synliga problemen genom en direkt motreak-Uon, Det är i första hand nödvändigt att sökaefter och atl ta itu med de bakomliggande orsakerna. I bilden ingår dä nästanalltid dålig vuxenkontakt, dålig utbildning, arbetslöshet, brist på bostad,dålig ekonomi. Föräldrar, andravuxna och samhället i dess helhet har ett gemensamt ansvar att hjälpaden grupp ungdomar som är hårdast drabbad. De flesta ungdomar har i större utsträckningän tidigare möjligheten och frihetenatt utveckla sig själva och forma förutsättningarna för sin framtid.Unga människor har stort behov av alt få ge uttryck för sina åsikter och ägna sig åt egen aktivitet och egetskapande. Men med växande krav påinflytande följer också nödvändigheten av ansvarstagande. Detta i sinlur förutsätter reella möjligheter atl få ta ansvar. Ungdomar har många uppfattningar och krav införframtiden. De enga gerar sig i de stora framtidsfrågorna. Genom engagemang i exempelvis fredsrörelsen, miljörörelsen, kampanjen ellersoli- daritelsarbetet för tredje världenvisar stora grupper av ungdomar att de gemensamma framlidsfrågorna ärsärskilt angelägna för dem. naturiigtvis den egna framtidendet som i första hand engagerar varje ung . 1987/88:100 människa. Attkunna skaffa sig utbildning, arbete, bostad och en god Bil. 11 ekonomi, atlkunna bilda familj, få vänner och utveckla fritidsintressen är av grundläggandebetydelse för alla, Somjag redan framhållit är det egna iniliaUvet,det egna ansvarstagandet grundvalenför varje ung människas utveckling. Politiska åtgärder eller insatserfrån samhällets sida kan inte ersätta detta egna ansvarstagande men kan bidra till att det förverkligas. Denenskilda individen måste själv genomförafrigörelseprocessen och ta stegel in i vuxenvärlden. Genom samhällsinsatser kan hinder undanröjas ochförutsättningar skapas för en god start i livet. Det är angeläget att samhällets insatser kan skeutifrån en helhetssyn på ungdomars situation. Detta förutsätterkunskaper om ungdomars villkor och om effekterna av olika åtgärder frånsamhällets sida. Jag redovisar i detföljande kortfattat vissa uppgifter om ungdomsgruppens situation i olika avseenden. Jag vill i detta sammanhangframhålla att den bild vi harav ungdomar och ungdomars villkor i många avseenden är ofullständig och motsägelsefull. Vi behöver därför ökavåra kunskaper när det gäller olikaungdomsfrågor, 1 olika sammanhang har framhållits behovet av ökade insatser för ungdomsforskningen, 1 en påuppdrag av barn- och utarbetad rapportpekas bl. a, på svårigheterna alt få en samlad överblick över aktuellungdomsforskning i , Vidare redovisas den osäkerhet som flnns om hurforskningsresultaten används ochdet glapp som anses existera mellan forskning och praktisk verksamhet. Enligt min uppfattning ärdet angeläget att ungdomsforskningen nu ägnas en större uppmärksamhet ivårt land. En särskild studie avforskningsfrågorna kommer att genomföras av barn- och . Det är vidare av betydelse att frågan om hurforskningsresultaten utnyttjas tasupp fortsatt diskussion. Jag vill i detta sammanhang också framhålla betydelsen av att frågor orn statistiksamt sammanställningar och specialstudiernär del gäller olika ungdomsfrågor beaktas. ger i sinutmärkta skriftserie en årlig redovisning av statistik på ungdomsområdet.Enligt min mening bör det nuvarande arbetet vidgas. Det finns behov av en årlig omfattande rapport om ungdomars situation. bör ges i uppdrag attframarbeta en sådan rapport. Jag lämnar i det följande en redovisning för deålgärder regeringen sätter in för attskapa bättre möjligheter och villkor för ungdomar inom olika områden. Denna redovisning är ett led i arbetet med densamordning av ungdomsfrågorna, som det ankommer på mig alt svara för. Olika generella poliUska åtgärder spelar en storroll också för ungdomar. Åtgärdernakan dock i många fall behöva anpassas, förstärkas och kompletteras för att tillgodose ungdomens särskildabehov. Ofta krävs också direkt riktade åtgärder för att lösa särskildaproblem. Frågorna handläggs ofta i olika departement.Ibland berör samma fråga flera ansvarsområden. Åtgärder kanbehöva initieras inom flera områden för att ett problem skall lösas. Om det skall vara möjligt att anläggaen 80 helhetssyn på ungdomsfrågorna - forma en ungdomspolitik -krävs där- Prop. 1987/88:100 för en samordning. Inom harunder bildats en Bil. 11 särskild kontaktgrupp med företrädare förde departement där viktiga ungdomsfrågorbehandlas. Genom detta samordningsarbete kan ungdomsaspekter successivttillföras olika frågor redan på ett tidigt stadium av beredningen. Den gemensamma utgångspunkten för de olikainsatser som redovisas i det följandeär att de skall underiätta för alla ungdomar dels att få tillgång Ullsamhällsutbudet i form av utbildning, arbete, bostad och fritid, dels att få möjligheter att delta i och påverkautvecklingen inom olika samhällsområden. Redovisningen behandlarföljande frågor. - Ungdomars möjlighet till en god utbildning. - Ungdomars möjlighet att få tillgång till ettmeningsfullt arbete, - Ungdomars möjlighet att få tillgång till en egenbostad, - Ungdomars möjlighet till en meningsfull friUd. - Ungdomars möjlighet att själva delta i ochpåverka utvecklingen inom en rad olika samhällsområden, - Ungdomars möjlighet till ekonomisk trygghet. - Ungdomarsmöjlighet att få social trygghet och samhällsstöd om de drabbas av svårigheter. Inledningsviskan konstateras att det saknas en heltäckande kunskapsbild över ungdomarnas situation. Det finnsinget samlat statisUskt underlagutan de uppgifter som redovisas i det följande är hämtade från olika rapporter och undersökningar. Jag kommer attta initiativ till att det utarbetas en bättre och mera samlad statisUk. Detfinns ett stort behov av fortlöpande redovisningar över situationen förungdomen på olika områden. Av tillgängligt statistiskt underlag framgår attflertalet ungdomar jämfört medtidigare generationer har en god ekonomisk standard och helt andravalmöjligheter. Men det finns också oroande tendenser. En gmpp ungdomarriskerar att hamna i en mera permanent utsatt situation vilket bl, a, belystsav aktuella undersökningar av socialbidragsulvecklingen. 1 flera länder i är denna utveckling myckettydlig med bl.a, höga arbetslöshetstalbland ungdomar,