prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I dettasammanhang kommer villkoren för nuvarande lokalupplåtelser att ses över succesivt, bl, a, för att skapa ett meravtalslikl förhållande mellan och resp. lokalbrukare. Enfriare resursanvändning och mer rambelonad styrning av myndigheternaförutsätter att även byggnadsstyrelsenges likartade möjligheter. Ett genomförande av dessa riktlinjer kräver attstyrningen av administration ses över som helhet och attbyggnadsstyrelsens ges möjligheter att anpassa sina verksamheter i förhållandefill de olika myndigheternas resp. affärsverkens förutsättningar. En allmän rikfiinje för denna översyn bör vara att byggnadsstyrelsenges ökade möjligheter atl resullatutjämna mellan olika projekt inom resp. program. Vidare börbyggnadsstyrelsen administrationskostnader särbehandlas beroende påuppdragsgivare eller lokalbrukare. Däremotbör resullatutjämning inle ske mellan olika huvudgrupper av lokalbrukare/uppdragsgivare, eftersom dettaskulle kunna ge en obalans i resursanvändningenför som helhet. Dessa frågor kommer att behandlas av en avde arbetsgrupper som har tillsatts. Jag avser atl återkomma till regeringennär underlag föreligger. har redovisat planer förlokalförsörjningen under den kommande 5-10 årsperioden. Projektplanerhar utarbetats och omfattar både verketslokalhållningsansvar och uppdragsverksamheten. Projekten inom byggnadsstyrelsenslokalhållningsansvar har angelägenhetsgrade-rats.Byggnadsstyrelsen har vidare utarbetat lokatförsörjningsplaner för poHs- ochåklagarväsendet, skatteförvaltningen och exekutionsväsendet, länsförvaltningen och högskolan. Under kommande årkommer redovisningen att byggas uttill att omfatta även domstolsväsendet, arbetsmarknadsverket, Sverigeslantbruksuniversitet och kultursektorn. Enligt min mening utgör dessa dokument ett viktigt underlagför statsmakternas prövning avlokalförsörjning . Jag utgår därför ifrån atl kommeratt lägga ökad vikt vid dessa redovisningar . Byggnadsstyrelsenhar i sitt budgetförslag utgått ifrån en genomsnilfiig 46 planeringsnivåför investeringar om 650 milj.kr,. Detta överstiger Prop. 1987/88:100 dennivå som har angivits budgetproposifion, som motsvarar 585 Bil. 9milj.kr.i aktuellt prisläge. Planeringsnivån är ett viktigt instrument förplaneringen av kommande lokalförsörjning och skall ses i sammanhang med andraåtgärder typ köp och förhyrning. Jag är mot denna bakgrund inte beredd attföreslå en höjning av planeringsnivån för investeringar. Däremot bör givelvisbeaktas att investeringar för kriminalvården, utrikesförvaltningen ochtullverket tidigare inte inräknats i nämnda planeringsnivå. Under /87 har det uppkommitrealisationsvinster som uppgår till . föreslåratt överskottet får användas för planerade åtgärder inom verksamheternafastighetsförvaltning, byggproduktion och fastighetsköp. Jag avser att senareåterkomma till regeringen med förslag om hur medlen skall disponeras. Inom programmet kommerbyggnadsstyrelsen att fortsätta med besparingar inom fastighetsdriften med 2%per år. I fråga om medel för fastighetsunderhåll vHl jag erinra om attbyggnadsstyrelsen föreslår en uppdelning av fastighetsunderhållet och ettantal åtgärder som innebär ökad ramstyrning och ökad driftsfinansiering avolika verksamheter. Jag är inte beredd att ta ställning tilldessa förslag men har för avsikt att senare återkomma fill regeringen närunderlag föreligger från den särskilda arbetsgrupp somjag har tillkallat. Jagföreslår mot denna bakgrund att poslen för fastighetsunderhåll uppräknas medhänsyn till prisförändringen. 1987/88 Beräknadändring 1988/89 Fastighetsunderhåll m.m. 509000000 +216000000 +20000000 slottsbyggnader 20000000 O O utrikesfastigheter 23 000000 +2000000 +1000000 Chefenför föreslår alt övertarlokalhållningsansvaret för kriminalvårdens fastigheter fr, o, m, nästa budgetår.Den driftstat som tidigare budgetår har redovisats under kriminalvården bördärför inarbetas i driftstat för inrikesfastig-helsförvaltning. Jag föreslår därför att intäkter och kostnader ibyggnadsstyrelsens driftstat uppräknas med . Inomdelprogrammet Byggproduktion bör ges ökade möjligheter altresullatutjämna inom delar av verksamheten som riktar sig motuppdragsmyndigheler och affärsverk. Jag är däremot inte beredd att bifallabyggnadsstyrelsens förslag alt inom de anslag som disponeras för de civilamyndigheterna exkl. affärsverken få överskrida enskilda kostnadsramar med 10%eller alt viss utbytbarhet skall kunna råda mellan anslag för investeringarresp. Anslag för byggproduktion föreslås fr. o. m. nästa budgetåranvisas från ett samlat investeringsanslag. kanenligt min bedömning ge ökade möjligheter atl styra produktionen för Prop.1987/88:100 de civila myndigheterna exkl, affärsverken. Jag vill i detta sammanhang ta upp vissa frågor somsammanhänger med upphandling av byggnadsarbeten m. m. eftersom detta tidigarehar redovisats i prop. 1973:73 angående riktlinjer för den offentligaupphandlingen (s.62). Regeringen utfärdade ett cirkulär (1973:667) till samtliga statsmyndigheter omupphandling av statliga byggnads- och anläggningsarbeten till fast pris. Riksrevisionverkel(RRV) meddelade föreskrifter för tillämpningen avcirkuläret. Regeringen uppdrog åt RRV att verka för attbyggnadsstyrelsens form för fastprisupp-handling, s. k. fast pris medmallreglering, fillämpades av myndigheterna. I samråd med riksrevisionsverkelarbetar tillsammans med Svenska Byggnadsentreprenörföreningenmed ett förslag till prisregler för byggnads- och anläggningsentreprenader.Sådana regler bör enligt parterna kunna leda till all det s. k,fastpriscirkuläret blir överflödigt. Min uppfattning är att cirkuläret ochRRV:s föreskrifter kan upphävas under dessa förutsättningar och jag avserdärför att återkomma till regeringen med ett förslag i denna riktning efter detatl berörda parter träffat avtal om nya prisregler vid byggnads- ochanläggningsenlreprenader. Jag är positiv fill den beredskap som byggnadsstyrelsenvisar genom verkets interna förnyelseprogram. Några av de övergripandefrågeställningarna förutsätter emellertid ställningstagande frånstatsmakterna. Enligt min mening är det därför viktigt alt verketsförnyelsearbete samordnas med resultatet från utredningen om genomförande avsamordnad statlig lokalförsörjning, liksom från de översyner av bestämmelsernaför handläggningen av lokalförsörjningen som har påbörjats. Jag godtar förslag om en planenligreal minskning av utgifterna för administration om för /89,Jag beräknar kostnaderna för administration lill 218600000kr. Jag erinrar om att omfattningen av bl, a, byggnadsinvesteringarna och avreparations- och underhållsåtgärderna och därmed verksamheten inom byggnadsstyrelsenkan komma alt förändras i förhållande till budgetförslaget. Det beror i så fallpå verkets ökade lokalhållningsansvar och de konjuklur-ocharbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Vidare kan kostnadernaslutligen komma alt fördelas på det sätt som jag har anmält rörande enförändrad styrning av . Kostnaderna för byggnadsstyrelsensadministration och övriga driftkostnader bestrids, inom ramen för de ekonomiskarestrikfioner som regeringen beslutar, slutligt från hyresinkomster saml deanslag m, m. som står till förfogande för förvaltning och anskaffning avfastigheter och lokaler, för inredning samt av inkomster frånuppdragsverksamheten. I statsbudgeten las endast upp ett formellt belopp om I000 kr. under detta anslag. Jaghemställer alt regeringen dels bereder tillfälle atl ta del av vadjag har anfört om 1. riktlinjer för förändringen av den statligalokalförsörjningen och statsmakternas styrning av 48 2, upphandling avbyggnads- och anläggningsarbeten till fast pris Prop. 1987/88:100 dels föreslår atl Bil. 3. till för /89 anvisa ett för slagsanslag om . Investeringar m. m. 1986/87Utgift 794437969* Reservation 119416321* 1987/88Anslag 675 673 000* 1988/89Förslag 800000000 * Medel för motsvarande ändamål har under tidigarebudgetår anvisats under följandehuvudtitlar: justitiedepartementet:anslagenB 9, D 6 och E 7 (prop. 1986/87:100,bil.4.JuU 23,25 resp.20, rskr 201, 202 resp. 153) A 3 (prop 1986/87:100, bil.5, UU 11, rskr 127)D 2, D 3 och D 7 (prop1986/87:100, bil.9. FiU 12, rskr 165 resp.SkU 25, rskr 195) utbildnlngsdepartementet:anslagelI 2 (prop. 1986/87:100, bil. 10, UbU 23, rskr 220)G 3 (prop. 1987/88:80, bil.7, JoU 19, rskr 291)civiIdepartementet:anslagetC 1 (prop. 1987/88:100 bil. 15, FIU 21, rskr 215) Jaghar fidigare redovisat förslag till nya rikfiinjer för handläggning av denstatliga lokalförsörjningen och vissa förslag tillutökade bemyndiganden för regeringen, Mina förslag till investeringar /89 bygger på dessa förslag. Som jag har redovisat underanslaget ankommer det på regeringen att ange närrnarebestämmelser för handläggningen av lokalförsörjningsärendena. En strävan bördärvid vara att delegera vissa typer av rulinbetonade ärenden till myndigheterna: Dessa frågor beredsför närvarande av en arbetsgrupp inom regeringskansliel. Jag har för avsikt attåterkomma lill regeringen i dessa frågor när underlag föreligger. Enligt min mening bör beredas fillfälle attta del av ett samlat och långsiktigt material som rör investeringar för civila myndigheter inom lokalhållningsområde. I likhet med vad som sker för vissa affärsverk kan detta ske i form av en rullande treårsplan. Planen omfattar medel både för byggnadsarbeten och för fastighetsförvärv. Inom ramen för anvisade medel och de riktlinjer som anges i treårsplanen bör det ankomma på regeringen att besluta om genomförandet. Betalningsmedel bör enligt mitt förslag anvisas budgetårsvis. För detta ändamål bör inrättas ett nytt anslag benämnt Investeringar m, m. De anslag som uppförts under innevarande budgetår för motsvarande ändamål kan därför utgå. De anslag som berörs under sjunde huvdutiteln är D2, Inköp av fastigheter m.m,, D3, Engergibesparande åtgärder i statliga byggnader m, m. och D7, Vissa byggnadsarbeten vid tuHverket, 49 4 1987/88. Investeringsbehovet för perioden /89-1990/91 kanberäknas till ca Prop, 1987/88:100 2400 milj, kr. En bedömning avinvesteringarnas fördelning på respektive Bil. 9 budgetär framgår av följandetabell. Beloppen bör betraktas som preliminära. Minbedömning baseras på de projekt- och lokalförsörjningplaner som har utarbetatsav och jag har utarbetat förslaget efter samråd med berördastatsråd. Det bör noteras alt bygg-nadsobjeklen befinner sig i skildaplaneringsstadier. Erfarenhetsmässigt innebär del all kostnaderna kan komma atländras. Del ankommer på regeringen atl besluta om mindre justeringar avaktuella kostnadsramar. Investeringar milj, kr. 1987/88 1988/89 Medels-förbrukning 1989/90 Treårsplan Pågående/beslutade 580 Nya Investeringar m, m, 220 Summa investeringar 840 800 Inom ramen för treärsplanen bör följande störrebyggnadsobjekföver 50 milj. kr, kunna påbörjas . Objektenredovisas i priorileringsordning inom resp huvudtitel. Ombyggnad för tingsrätten 60 Nybyggnad i kv Rosleriet 66 . Musikutbildning m. m. ,Ombyggnad av f, d, SI-områdel för Uppsala.Om- och nybyggnad för landsarkiv 70 Igällande investeringsplan finns uppförd en preliminär kostnadsram om 66 milj.kr. för nybyggnad i kvarteret i (prop 1985/86:100, bil. 15, s.34). Vid behandling av budget proposition föreslogs i motion Fi4l7 atl anslaget Byggnadsarbeten för statlig förvaltning skulle minskas med 20 milj, kr, i förhållande till regering ens förslag. Det projekt som avsågs i motionen var nämnda nybyggnad i kv. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte sålun da motionen Fi4l7 i denna del. avslog dock finansutskottets betänkande och anvisade ett anslag om 178,5 milj. kr. till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning (prop. 1986/87:100, bil,15, FiU 21, rskr 215), Mot ivet till regeringens förslag var alt vill minska inhyr- ningen av lokaler i de centrala delarna av och därigenom minska kostnaderna för staten. Det aktuella projektet avser lokaler för 50 överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB), energiforskningsnämnden, sta- Prop. 1987/88:100 tenselektriska inspektion och statens industriverk, Slalen har sagts upp Bil, 9 föravflyttning från de lokaler som f. n. upplåts för ÖCB. Hyreskostnaden för nästabudgetär överstiger 10 milj. kr. Enligt bedömning är detinte möjligt all förhyra lokaler för ÖCB tilllägre kostnader än vad som motsvarar nybyggnad. Delta sammanhänger bl, a. med de krav på säkerhet ochreservkraft som ÖCB: s verksamhet ställer och som inte finns all tillgå påmarknaden. Övriga myndigheter har en splittrad lokalsituation. Ettlokaltillskott i anslutning lillnuvarande lokaler i samma kvarter förbättrar lokalförsörjningen för dessamyndigheter. beräknar en i förhållande till dagsläget istort sett oförändrad lokalkostnad för aktuella myndigheter om nybyggnaden ikvarteret genomförs. Myndigheterna skulle således erhålla bättrelokaler till oförändrad kostnad. Enligt min mening innebär byggnadsstyrelsensförslag sådana fördelar för staten som helhet att det bör genomföras. Jagföreslär därför att regeringen på nytt underställer för prövning atlnämnda nybyggnad i kvarteret skall komma fill utförande inom ramenför ireårsplanen. Vidare räknar jag med alt ireårsplanen inrymmer ettantal mindre objekt under 50 milj, kr, och sådana etappvisa ålgärdsprogram därden årliga medelsförbrukningen inte överstiger detta belopp. Omfattningen avoch kostnaderna för de objekt som redovisas i detta sammanhang har prövats avregeringen och projekteringsarbetet pågår. Därutöver räknar jag liksom tidigareär med ett antal smärre om- och tillbyggnader, närmast motsvarande vad somtidigare har ulförts med anlitande av kostnadsramarna Diverse objekt. Inomjuslitiedepartementels område räknar jag med lokalansialter i ,och samt ell polishus i , Inomutrikesdeparlemenlets område bör planeringen för boslåder och ambassadkansli iWashington fullföljas. Inom område kommer det särskildasäkerhelslaboraloriel för AlDS-forskning all fullföljas. Inomutbildningsdepartementets område beräknas ett antal ombyggnader för högskolanoch kulturområdet, bl. a. ombyggnad för atomforskningsin-stitutet i Stockholmoch en tillbyggnad för plasmafysik m. m. vid tekniska högskolan. Inomjordbruksdepartementets område räknar jag med en om-och tillbyggnad förskogsinsitulel, . Medelsreservationen från /87 uppgår till sammanlagt 1I94I632I kr. inkl medel för inköpoch energibesparande åtgärder. För innevarande budgetår har sammanlagt . anvisats för motsva rande ändamål. Sammanlagt disponerar således . under innevarande budgetår. Medelsförbrukningen för fär digställda, men ej slutredovisade byggnadsobjekt beräknas under inneva rande budgetär till . För redan beslutade och pågående investeringar beräknas ett medelsbehov om ca , varav inköp om ca . och energibesparande åtgärder om . Sammantaget innebär detta alt den beräknade förbrukningen överstiger anvisade medel med (IIIOOOOOO +730000000 - 795 089321=) avrundat . Detta innebäratt ytterligare medel måste anvisas och jag har för avsikt att senare återkomma till regeringen med förslag till anslag på 51 tilläggsbudget II /88 för att reglera dessa frågor. 1987/88:100min mening bör därvid eftersträvas ätt rriinimera ingående reservationer Bil. 9 för /89. Medelsbehovet för /89 för färdigställda,beslutade och pågående byggnadsobjekt, tillkommande byggnadsobjekt, medel förombyggnader och planerade fastighetsförvärv beräknar jag till . föreslår att regeringen borlskriversammanlagt ca 1,6 milj. kr, av vissa investeringar för civilförsvarsförråd m,m, I enlighet med vad jag har förordat om bortskrivning av tillgångsvärden bördelta fortsättningsvis ankomma på regeringen all besluta om. Jaghemställer atl regeringen föreslår att I,godkänna ireårsplanen för investeringar m: m, ienlighet med vad jag har förordat 2.tilllnvesteringar m.m. för /89 anvisaett reservationsanslag om . Inredning och utrustning m. m. 1986/87Utgift 1458320* Reservation 9744598* 1987/88Anslag 10197000* 1988/89Förslag 25000000 * tidigare anvisat under trettonde huvudtiteln: anslagetC 2 (prop. 1987/88:100 bil. 15, FiU 21,rskr 215) Anslagetföreslås disponeras av och får användas för inredning och utrustning m. m. av statliga lokaler efter beslut av regering en. Medel för motsvarande ändamål har under innevarande är anvisats under trettonde huvudtiteln, anslaget C 2, Inredning av byggnader för statlig förvaltning m, m. ' I gällande inredningsplan finns uppfört kostnadsraniarför inredning och utrustning om sammanlagt . (prop, 1986/87:100 bil, 15, FiU 21, rskr 215) för vissaförvallningslokaler inkl,regeringskansliels lokaler i samt för Nordiska hälsovärdshögskolan.Medelsförbrukningen för dessa pågående och beslutade objekt beräknas lill ca 27 milj, kr, under innevarande ochnäsla budgetår. För nästa budgetår föreslår jag en kostnadsram omsammanlagt 60 milj.kr, för inredning och utrustning lillpågående byggnadsarbeten och omdispositioner av lokaler för . Beloppet avser viss ge mensam utrustning, försörjningsåtgärder för tele- och dalanät samt kom plettering av tele- och datorutrustning. Medelförbrukningen under nästa budgetår för dessa tillkommande objekt beräknas till ca 18 milj.kr. An slagsbehovet för näsla budgetår uppgår därmed till(27000000 + 18000000 - 9744598 - 10197000=) avrundat . Under anslaget bör en 52 anslagspost ställas tillbyggnadsstyrelsens disposition för inredning och Prop. 1987/88:100 sådanutrustning som sammanhänger med byggnadsåtgärder, medan övri- Bil. 9 gamedel ställs tills regeringens disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. att bemyndiga regeringen allbesluta om inredning och utrustning i enlighet méd vad jag har förordat 2. att till Inredning och utrustning m.m. för /89anvisa ett reservationsanslag om . 1986/87Utgift 864974281 1987/88Anslag 843961000 1988/89Förslag 793 483000 har till uppgift att debitera, uppbära och redovisa tull samt vissa andra skatter och avgifter. Verketövervakar vidare efterlevnaden av särskilda bestämmelser om införsel ochutförsel av varor och utövar i övrigtuppsikt över trafiken till och frånutlandet samt fullgör kontrolluppgifter,som sammanhänger därmed, och vissa andra övervakningsuppgif-ler. Den centralaledningen för utövas av generaltullstyrelsen. Chef en generallulldirektör. Tillverksledningen hör en överdirektör, ett lullråd, ett sekretariat och enorganisationsenhet. Verksamheten är fördelad på 5 byråer; kanslibyrån,ekonomibyrån, personalbyrån, lariffbyrån samt bevaknings- ochkontrollbyrån. regionala organisation består av 7tullregioner, nämligen Norrbottenstullregion. Södra tullregionen, tullregion. Västralullregionen och för tullregionerna är tulldirektionerna i ,, , , , och , Tullregionerna är indelade i sammanlagt 21lulldislrikt.Ledningsorgan för lulldislriktenär distriklslullkammare, Tulldistriklen vid landgränsen är indelade i 7gränsbevakningsområden. Ianslagsframställningen för /89 redovisas fyra områden därutvecklingen är sådan alt den påverkar förutsällningarna för tullverketsarbete. Det förstaområdet gäller den växande utrikeshandeln. Antalet import-, export- och iransiteringshandlingar har ökat avsevärt under de senaste 53 åren.Styrelsen menar alt tillväxttakten överstigit . Styrelsens Prop.1987/88:100 uppfattning är att erhållna resursförstärkningar inte har varittillräckliga för Bil; 9 att kunna möta denna volymökning. Detta har lett lill en gradvis minskad granskning, merkostnadssnåla kontrollstralegier, införandet av sanktioner för alt höjakvalitetsnivån på tulldeklarationer m.m. Styrelsen menar alt en förutsättningför atl kunna hantera volymökningarna är att datoriseringen av import- ochexportrutinerna påbörjas, men även atl en anpassning sker av de sparmål somskall gälla för . Ett andra område som styrelsen vill framhålla avser den europeiska integrationen och deverksamhetsmässiga förändringar som följer av detta. Den 1 januari 1988infördes ett nytt västeuropeiskt enhetsdokument, en ny transileringsordning ochen ny internationell tullnomenklatur. Det tredje området avser datoriseringen avtullproceduren. Tulldatul-redningen (TDU) avlämnade enförsludierapport (SOU 1987/88:40 - "Datorisering av tullens export- ochimportruliner") i vilken förslag lämnades fill hur rufiner ianslutning till export och import bör datoriseras. Enligt styrelsens mening ärdet väsentliga atl datoriseringen möjliggör en bra kontroll ulan onödigastörningar av utrikestrafiken. Styrelsen påpekar alt det är viktigt att kommaigång med praktiska försök. Som ett fjärde område vill styrelsen framhållanarkotikabekämpningen. Inom har myckel arbete lagts ned på atlulveckla metoderna i kontrollarbetet. Vissa huvudlinjer har därvid varit bl, a utplacerande av särskilda sambandsmäni , utbyggnad av tullkriminalsektionerna, utnyttjandet av lekniskahjälpmedel och hundljänst. Generaltullslyrelsenhävdar i likhet med föregående år att budgetförslaget bör begränsa sig till atlavse enbart ett budgetår, förslag om en datorisering avtullrutinerna medför sädana förändringar att ett ställningstagande till ettbudgetförslag för bör anstå. Ytlerligare ett argument somstyrelsen menar bör vägas in i sammanhanget är avskiljandefrån . Konsekvenserna av detta beslul anser styrelsen inle kanurskiljas förrän den tillsatta organisationskommitténs arbete har avslutats. Styrelsen återger det krav i regeringensbudgetanvisningar som innebär att myndigheter som förordar en ellårsbudgeleringsom huvudförslag skall redovisa en 2 procentig besparing. Enligt styrelsensuppfattning har resursläget inte förbättrats utan snarare försämrats lill följd av bl, a volymtillväxten.Styrelsen finner - mol denna bakgrund - det rimligt atl sparmålet /89 sätts till 8 tjänster. Delta motsvarar 1,2 milj. kr. I likhetmed föregående år föreslår styrelsen resursförstärkningar för vissa insatser. Sammanlagt begärs som resursmässig förstärkning lill olika områden inom tullverksamhelen. I föregående årsanslagsframställning anmälde styrelsen fortsatta pro- Prop, 1987/88:100 blem lillföljd av omfattande pensionavgångar och ell oväntat stort antal Bil. 9 avgångarav andra skäl bland tullens kammarskrivare. Mot denna bakgrund föreslog regeringen alt skulle fådisponera engångsvisa resurser om för en förstärkt lulltaxerarulbildning,Styrelsen planerar en ordinarie kurs /89,Styrelsen begär 3,6 milj, kr, för alt genomföra beslutade och planeradetulllaxerarkurser under /89, tillsatte styrelsen en internulbildningsutredning. I belänkandetföreslås all nuvarande bevaknings kurser, lullassistentkurser ochtulllaxerarkurser slopas och ersätts med en gemensam grundutbildning. Styrelsenavser atl överarbeta ulbildningsutredningens förslag med hjälp av konsulter. Styrelsen hemställer därför om ettengångsvis belopp om 2,5 milj, kr, för konsultinsatser påutbildningssidan. De gränskontroller av farligt gods som tullverketgenomfört visar all ca en tredjedel av transporterna är behäftade medsådana fel att fortsatt färd ej tillätes.Styrelsen menar alt den nuvarande resursramen endast tillåter siickprovsvisakontroller. En effektiviserad gränskontroll på detta område kräver en uppbyggnad av en"back-office" funktion vid de större in- och utfartsorterna. Styrelsen anser att tillgång lill ensådan dygnstäckande experlfunktion,inklusive vissa centrala funktioner, kräver ett resurstillskott på 28tjänster. I en första etapp begär styrelsen ett fillskott på 11 tjänsier.Kostnaden uppgår lill 2.2 milj, kr. Styrelsen föreslår alt ytterligare 4 hundekipageanskaffas under /89 och hemställer om 2,2 milj, kr, förändamålet. budgetproposition föreslog regeringenett engångsvis belopp om 2 milj kratt användas för förberedelsarbete, informationsinsatser m, m, inför införandet av det nya europeiskaenhetsdokumenlet "Singie Administrative Document" (SAD),Förslaget bifölls av . Härutöver har - för attresursmässigt kunna klara trafiken över landets gränser när enhelsdokumentet införs ~ medgivits all överskrida anslagetmed 3,4 niilj, kr, under budgetåret1987/88, Styrelsen begär atl få disponera dessa resurser även /89, Införandet av enhetsdokumentet och den nyairansileringsordningen medför atltryck- och blankellkoslnaderna ökar.