prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Överföring till 1 3 Fondstyrelserna ITkr) Löntagarfondstyrelserna skall överföra enavkastning på 37o av förvaltade medels nuvärde. enligt konsumcntprisindex's förändringar. (1.092,720 grundvärde) 1/1 -87 1,150.598 nuvärde 170,7/162,3 170,7/164,4 170,7/164,4 170,7/164,4 170,7/164,7 170,7/165,1 170,7/165,2 170,7/164,9 170,7/166,9 170,7/167,8 170,7/167,8 170,7/167,8 Skr.1987/88: 174 Bilaga 7 FEMIE LONTAGAIiFONDSlYRElSEN, NORDFONDEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Femte Löntagarfondstyrelsens, Nordfonden, för\'altning, fårhärmed avge revisionsl>erät-telseförårl987. Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen,räkenskaperna, protokoll och andrahandlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffandeförvaltningsberättelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringeneller inventeringen eller el|est beträffandelöntagarfondstyrelsens förvaltning. den 25februari 1988. STYRELSENS ORDFÖRANDE OM 1987 Skr.1987/88: 174 Bilaga 7 I årets hnansplan framhålls att ekonomi i mångaavseenden förbättrats. Det kan man hålla med om.De stora obalanserna har minskat. Budgetunderskottet har pressats ned. Arbetslösheten ärlåg, inflationen har halverats,investeringarna ökat och soliditeten i industrin förstärkts. Vi kanmed fog hävda att näringslivet starkt förnyats och att vår industri åter har stor internationell slagkraft. Nordfondenkan se tillbaka på ett händelserikt 'börsar'.Den helt dominerande händelsen mtraffade då kurserna rasade med . Den största finansiella krisen sedan 1929var ett faktum. Börsen hämtade sig emellertid förvånansvärt snabbt, men det väldigakursfallet bidrog ändå till en sänkning av generalindex med 8%under året. AttNordfonden mot denna bakgrund kunnat notera ett bokföringsmässigtöverskott på 182 Mkroch en avkastning på sin aktieportföljklart bättre an generalindex för börsensaktier, är mycket tillfredsställande. Detta goda resultat har sin främsta grund i den ekonomiska utveckling som viinledningsvis pekat på. Men resultatet visar också att vårverkställande ledning agerat skickligt,att den lorstärkta organisationen fungerat bra och att vår placeringsstrategi vant framsynt och riktig. Våra ökade ansträngningar försmåföretagsamheten i har dock inte givit de resultat vi hoppats på. Detta beror framförallt på den rikliga tillgången på likvidamedel som funnits att tillgå inom detordinarie bankväsendet. Säkert har ocksåden häftiga turbulensen kring Handelsbankensoptionsavtal med en av löntagarfonderna spelat en vissroll. Många småföretagareblev helt enkelt skrämda av den hätska debatten, har vi emellertid pånyrtböriat skönja en förbättring i atmosfären.Och vi fortsätter oförtrutet arbetet att nå bättre kontakt med de små- och medelstora företagen. Vi ser det som en viktig uppgift. Den informationsbroschyr ut till 2.200 småföretagare är bland annat ett led i dettaarbete. Våra utsikter till fortsatta framgångar i fondens verksamhet har givetvis ett direkt samband med världsekonomins och i synnerhet med den svenskaekonomins utveckling. Mycket talar fÖratt den internationella högkonjunkturen håller i sig och att med sitt storautlandsberoende kommer att ha nytta av detta. Problem finns emellertid, men deligger mest på det inhemska planet. Alltför höga lönehöjningar,arbetsmarknadskonflikter och högreinflation än omvärlden, kan spoliera våra chanseroch skapa ett sämre läge. Åt detta kan vi 1 Nordfonden inte göra mycket. Vi kan bara hoppas på en fortsatt utbyggnad av främst vår industrioch en stabil ekonomisk utveckling. Under sådana förutsättningar bör vi i Nord fonden kunna räkna med goda resultat även Vi harvunnit ökaderfarenhet, vi har skickliga medarbetare och en organisation som ständigt förbättras. Vårverksamhet löper i smidiga och effektivaformer. Detta ger oss ökad trygghet och tillförsikt infördet kommande året. 1987/88:174 Bilaga 7 Om 1986var ett turbulent år för Nordfonden kan mansägaatt dettaepitet passar än bättre för aktiemarknaden som helhet under1987. Året inleddes med en oväntad kursnedgängmedcirka på en månad bla förorsakad även höjning i räntenivån.Därefter följde en sällanskådad haussemarknad som fram tillmitten av oktober förde upp kurserna till en nivå högreän . drabbades världens börserav den största finansiella krisen sedan 1929.Kurserna rasade såatt året avslutades med engeneralindexnotering under den vid åretsbörjan. Det känns tillfredsställandeatt kunna konstatera att Nordfonden trots denna extremt oroliga omvärldsutveckling haft som präglatsav arbetsro och en under rådande torhåilanden stabil utveckling. 1 fjolårets årsberättelse påpekadesatt portföljens innehåll, efter stora omstruktureringar, vid ingången till 1987 ganska väl speglade den nya placeringspolitik som utarbetatsunder året. Det är mycket glädjandeatt denna politik varit framgångsrik underdet svåra . Värdet påportföljen har förvisso varierat i takt med kurserna, men har under nästan hela åretlegat på en nivå väl över index. Som framgår avdiagrammet härintill ökade börsportföljen (exkl likviditet och onoterade företag) under åreti värde med 2,, att jämföra med enminskning för generalindex, korrigerat för utdelningar, med 5,. Denna för Nordfonden positiva avvikelse på gentemot index förklaras av placeringspolitiken som bla inneburit en Överrepresentation av aktier inom skogssektorn samtfastighets- och byggbolag. Urvalet av branscher och aktier är enligt vårmening viktigare än graden av likviditet för en långsiktigtgod värdeutveckling av portföljen. Vi har därför i åretsredovisning valt att lite närmare kommentera portföljens branschsammansättning påsidorna 6 och 7. En av löntagarfondernas huvuduppgifter är att bidra till en bättre försörjning av riskkapital till mindre och medelstora företag. Under börjanav 1987 förstärkte därför Nordfonden de personella resurserna föratt kunna föra en aktivare politik inom området onoterade företag.Som en följd härav kunde fonden genomföraett antal affärer av betydelse för företag inomregionen. BalticgruppenAB i , en företagsgrupp med två huvudverksamhetsområden,utveckling och tillverkning av hanterings- och transportutrustning samt framställning av mekanisk massa, har genom en riktademission till Nordfonden tillförts ,motsvarande 25%avaktiekapitalet. Härutöver har fonden option att teckna aktier för ytterligare . Nordfondfnhar också deltagit vid omstruktureringen avDiöskoncernen genom att teckna aktierför vid bildandet av . Fonden blir härmed näststörsta ägare i bolaget av aktiekapitalet. r A pr Mi " Avkastiiiiif; for (oiuien BtTakiiEiiiLeiiiniielattarbors-pnrtl()l)ens(e\kl likviditet och onoterjde loretig)v.irdeokiinij;, vinster och torluster p.i såldaaktier samt aktieutdeininjjar = Altarsvarideiis generalindex korn>;erad for indelning Lika intressant som nysatsningarna är kanske att fonden avslutat sitt engagemang i i jslorsjd pä ett förhäda parter framgångsrikt sätt.Efter att ha stöttat företagetmed riskkapital, , kan fonden nu a\'\'eckla sittinnehav med en god realisationsvinst. Trätrapporblir på nytt ett lokalt ägt foretag med förbättrad ekonomisk stabilitet. För att ytterligare förbättra kontakten med de mindre tichmedelstora företagen haren informationsbroschyrom fondens verksamhet utsänts till 2.200 företagare i . 1 samma syfte har Nordfondenockså åtagit sig att bli en av huvudsponsorerna av kampanjen för i . CD - Börsensbranschfordelning enligt Affärsvärlden Verkstad , Ovnga inv. Vid utgången av 1987hade Nordfondens portfölj fortfarande en egen'profil" jämfört med branschsammansättningen igeneralindex. Vi bedömer att skogsbolagen står inför en periodav fortsatt god lönsamhet. Vår uppfattningaratt aktiemarknaden överreageratpä faran för en snabb konjunkturförsämring för skogsprodukter, föranledd av en lägre tillväxt i världsekonomin.Vi tror också att byggsektorn går mot en period av god sysselsättning vilket förklararden höga andelen fastighets- ochbyggbolag Skr.1987/88: 174 Bilaga 7 1987/88: 174 Det säkraste sättet att uppnå det avkastningskrav somfastställts av är enligt Nordfondens mening att komponera enaktieportfölj som långsiktigt överträffar värdeutvecklingen för börsen somhelhet, dvs generalindex. Avgörande för framgång i detta avseende är urvalet avbranscher och enskilda företags aktier I portföljen snarare än graden avlikviditet. Verkstäderna är jämte skog den viktigaste branschen inomsvensk exportindustri. Branschen har som helhet utvecklats klart sämre ängeneralindex . Här har Nordfonden dock valt attupprätthålla ungelär samma andel som index fast fördelad på färre företag.Volvo och stär för mer än hälften av verkstadsinnehaven i vår portfölj.Detta har sin grund i att de båda bilföretagen, enligt vår bedömning, skal!kunna upprätthålla mycket goda resultat . Bl a berordetta pä en genom valutakurserna stärkt konkurrenskraft gentemothuvudkonkurrenterna i och lapan. För , som är portföljensstörsta enskilda innehav, tror vi att framgångar framförallt inom lastvagnaroch livsmedelsgruppen skall kunna uppväga de resultatförsämringar, som kanförutses på personvagnssidan beroende av den lägre dollarktirsen. Nordfonden har varit överrepresenteradinom skogsindustrin. Vid årets ingång utgjorde branschens vikt i vär portfölj16,att jämföra med 9,1 generalindex. var motsvarandesiffror 18,respektive 9,. Bakgrunden till denna tro på den svenskaskogsindustrin ligger i den klart förbättrade balansen i efterfrågan och utbudpå skogsprodukter, som vi bedömer ännu inte diskonterats i kurssättningen avskogsaktier. Efterfrågan på papper och massa fortsätter att växa, minst i taktmed BNP. På massa är inga mer betydande kapacitctstillskott att vänta förränin pä och även för tidningspapper är marknaden balanserad.Samtidigt är världslagren ovanligt låga. Det förefaller alltså som om skogsbolagen kommer attfortsätta att utvecklas väl trots en föiAäntad avmattning i konjunkturen. Handelsgruppen är en av de minsta branscherna på börsenoch väger bara 2,i index. Nordfondens portfölj har ungefär samma andel medtyngdpunkt på de fastighetsagande bolagen , där den relativaandelen realtillgångar är betydande. För branschen som helhet gor annars en högvärdering av det egna kapitalet att kurserna ar känsliga även för temporäraresultatnedgångar. Fastighets- och byggbranschen utvecklades bäst av alla underfjolåret och ar också överrepresenterad i portföljen. Tyngdpunkten av innehavetligger för vår del på bolag med mer omfattande inslag av entreprenadverksamhetsom ABV, , och . Aktiviteten på byggmarknaden i är hög och bolag med utlandsverk- Skr. 1987/88: 174 samhetkommer sannolikt att gynnas av de stimulanser som kan förväntas i 11"1 7 Banker som stårför i index har varit någotunderrepresenterade i portföljen. Efterde förluster som tagits på många håll inom banksektorn, ett resultat av turbultnsen på aktie- och optionsmarknaden, kan man nu göra bedömningenatt utvecklingen blir stabilare. Nordfonden har koncentrerat sitt innehav på de tre storbankerna med någon övervikt forden kostnadseffektiva . Under förstadelen av 1988 har också bankernas vikt i portföljen utökatsnågot. Investmentbolagen utgören mycket liten del av Nordfondens portföljjämtört med börsen som helhet. Orsaken är främst attfonden lättare kan påverka urvalet av branscher och enskilda aktien portföljen genom ettdirektägande. Ovnga gruppen, som påbörsen representerar av börsvärdet, utgör'bara' ) av Nordfondens portfölj. Gmppen ärsom namnet antyder mycket heterogen och härär det vår tro till enskilda företag som styr urvalet. Störstainnehavetär , som under ett flertal år häften mycketgod utveckling. Kombinationen av en kassagenererande tidningsrörelse, vars överskottsmedelplaceras i fastigheter och aktier, har visat sig ge en mycket god utvecklingtillmåttlig risk. är trots en hög värdering avdet egna kapitalet nummer två i storlektack vare snabb tillväxt och uthållig höglönsamhet. Här finns ocksächans till genombrott för nya produkter under de närmaste åren.Euroc lär gynnas av den godabyggkonjunkturen och bedöms kunna få en positiv resultatutveckling efter ett par mindregoda år. Även här ger omfattande realvärden i fastigheter och aktier viss stabilitet ochgod riskspridning. Nordfonden har under intensifierat sina kontakter med små-och medelstora företag.Vår avsikt är att tillförariskkapital och därmed ökad växtkraft. Produktionsinriktade företagutgör den primära målgruppen.Investeringar i onoterade företag skallfölja kravet på en real avkastning samt vara sysselsättnings-och produktionsbefrämjande. Ett bra exempel påen sådan investering är Nordfondens engagemang i i . utgör en mindre del av portföljen. Vårambition är, att den delen skall växa under de kommande verksamhetsåren. Skr.1987/88:174 Bilaga 8 Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhasav totalt nio styrelser, vilka representerar arbetsgivare och arbetstagare påden svenska arbetsmarknaden. Styrelsernas ledamöter förordnas av regeringen.Varje fondstyrelse utgör en självständig delfond vars förvaltning reglerasgenom ett av fastställt reglemente (lag med reglemente för allmännapensionsfonden. 198.:1092. med senaste ändring 1987:1326). AP-fonden tillkom som en följd av att riksdagenvåren 1959 fattat beslut om införandet av lagfäst allmän tilläggspension(ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem ochinte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktigdel i ATP-systemets tippbyggnad. Fondbildningen motiverades av detsamhällsekonomiska intresset av att hälla uppe sparandet i ekonomin. Införandetav lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet i depreniie-reservsystem som var under ulveckling. ökade kraven påsparande och investeringar för att skapa underlag för framtida pensionsutfästelser. inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form avarbetsgivaravgifter till förslå, andra och tredje fondstyrelserna inom AP-fonden.Dessa styrelser har alt förvalta inflytande avgiftsmedel och att tillhandahållamedel som erfordras for utbetalning av ATP-pensionerna inkl administration avATP-systemet. Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form avålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt avriksdagen fastställda normer, samt i form av förtids- eller familjepensioner.Dessa förmåner utbetalas av första-tredje fondstyrelserna. Denna deltillsammans med folkpensionerna administreras av och utbetalningentill de enskilda pensions-tagarna gär via försäkringskassorna. förhållande till individernas pensionsgrundande inkomsterunder deras aktiva tid, men är oberoende av inbetalda avgifter.Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensionärskollektivetvia arbetsgivaravgiften, gör det tekniskt enkelt för att fattabeslut t ex om frågor som rör förmånernas nivå och värdesäkring. inrättades en fjärde fondstyrelse inomAP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att,vidsitlan av de tre första fondstyrelsernas placeringar i räntebärandeinstrument, även omfatta aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden.Fr o in 1984 har denna inriktning ytterligare förstärkts genom attförsta-femte löntagarfondstyrelserna (löntagarfonderna) inordnats iATP-systemet. Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de treförsta fondstyrelserna att sammanställa en gemensam verksamhetsöversiktför samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till ensammanfattande redovisning av de nio delfondernas förvaltningsberättelser. Förmer detaljerade uppgifter hänvisas till respektive fondstyrelses årsredovisningför 1987. Därutöver avger och riksrevisionsverketutlåtanden över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvaltningav medel. AP-fondens utveckling visar en något splittradbild. Inflationstakten var förhållandevis låg () varför reallöneutvecklingenvar gynnsam. Marknadsräntan steg med . Direktavkastningenpå långfristiga räntebärande placeringar var . Den reala avkastningenför första-tredje fondstyrelsernas placeringar blev . Aktiemarknaden uppvisade en synnerligen växlandekursutveckling. Den nedåtgående trend som märktes fortsatte inedett kursfall på . Därefter steg aktiekurserna oavbrutet till enhögsta notering på index med en uppgång på sedan januari.Därefter sjönk kurserna drastiskt fram vilket resulterade i atttotalindex för sjönk med . Vid slutetav uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen inomAP-fonden till 318 mdkr. Detta kan jämföras med försäkringsbolagens tillgångarsom uppgick till 333 mdkr eller den i placerade statsskulden vid åretsslut, 496 mdkr. Under 1987växte AP-fondens samlade kapital (marknadsvärderat) med 25.6 mdkr eller med8.8%. vilket väsentligt översteg prisstegringstakten . Det är 1-3fondstyrelserna som svarar för hela ökningen om hänsyn tas tillkapitaltillskottet. Dels ökade avkastningen med . dels ökade deorealiserade värdena i de räntebärande papperen (dolda reserven) med ca 1.4mdkr. Däremot innebar kursnedgången på aktiemarknaden att den dolda reserveni värdepappersportföljen minskade med drygt 3.1 mdkr för fjärde fondstyrelsenoch löntagarfondstyrelserna sammantagna. Detta påverkade den marknadsvärderadekapitalbehållningen negativt och innebar att fondkapitalet sjönk med ca 1,5mdkr om en korrigering görs för kapitaltillskottet för dessa fonder. gjorde AP-fondens tre första fondstyrelser enframställan till regeringen om att få utvidga placeringsmöjligheterna.Framställan gällde möjligheten att lämna direkta lån till privata bolag ochekonomiska föreningar samt att förvärva fast egendom. Fjärde fondstyrelsen gjorde också enframställan om olika förändringar i reglementet i syfte att effektiviserafondförvaltningen. 1987/88: 174Bilaga 8 Framställningarna kopplades av regeringen samman med vissaandra förslag till ändringar av reglementet för allmänna pensionsfonden ochframlades i en proposition till . harbeslutat om reglementsändring-arna, som trätt i kraft . Deinnebär sammanfattningsvis följande: Första-tredje fondstyrelserna har fr o m den 1 februari1988 möjlighet att lämna direktlän till bolag eller föreningar utanborgensförbindelser från staten, kommun eller därmed jämförlig samlällighet.Möjligheten begränsas till att avse ett sammanlagt belopp om avanskaffningsvärdet på de tillgångar som en styrelse förvaltar. Lånen är iprincip avsedda för företag som har obligationsmarknaden som alternativ försin upplåning. Vidare skall första-tredje fondstyrelserna få möjlighet att iplaceringssyfte förvärva fast egendom. Detta kan ske antingen genom direktaförvärv eller genom förvärv av samtliga aktier i ett renodlat fastighetsbolag.Även denna möjlighet är begränsad till ett sammanlagt belopp om avanskaffningsvärdet på de tillgångar som en styrelse förvaltar. Fjärdefondstyrelsen får utfärda och förvärva standardiserade köp- ochsäljoptioner i aktier. Vidare har fjärde fondstyrelsen fått rätt att förvärvaandelar i svenska kommanditbolag och därmed inte enbart instrument knutnatill aktiebolagsformen. Fondstyrelsen får dock inte -vilket är naturligt m h tverksamhetens inriktning och natur - vara komplementär i ett kommanditbolag.När det gäller förvaltning av likvida medel har det tillgängliga områdetutvidgats från att gälla vissa specifierade kortfristiga instrument till attockså omfatta andra räntebärande värdepapper med hög likviditet, avsedda förden allmänna marknaden. Denna ändring ger fondstyrelsen möjlighet till kortaplaceringar i långfristiga instrument, t ex obligationer Nämnda förändringarbetr likviditetsförvaltningen gäller även för löntagarfonderna. Tillsamtliga fondstyrelsers ärsredogörelser skall fogas resultat- ochbalansräkningar, som är uppställda efter reala principer fr o m verksamhetsåret1988. Dessutom skall granskning utvidgas till alt avse samtligafondstyrelsers förvaltningsberättelser. Formellt överlämnas årsredovisningen genomen skrivelse från regeringen till i samband med att kompletteringspropositionenläggs. dagsledamöterna får därmed möjlighet att avlämna motionermed anledning av skrivelsen. Skälettill att en s k real redovisning nu införs är främst att erhålla en bättrebelysning på det reala avkastningskrav som har ålagts löntagarfondstyrelsernaoch fjärde fondstyrelsen. Även om det inte finns något motsvarande krav förförsta-tredje fondstyrelserna har det ansetts önskvärt att få en enhetligredovisning av fonderna inom ATP-systemet. Det kapital som har ställts tillfondstyrelsernas disposition skall i en real redovisning justeras med hänsyntill inflationens inverkan. Inflationens urholkning av kapitalet skall på siktkompenseras med att avkastningen på kapitalet ökar i motsvarande grad. Förfjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna gäller, alt man dessutomskall inleverera en avkastning på på nuvärdet av de tilldelade medlen tillförsta-tredje fondstyrelserna. I en real redovisning redovisas såledesresultatet med hänsyn tagit till marknadsvärdet på tillgångarna och därefterdras elt belopp motsvarande inflationens inverkan bort. Det som därefteråterstår kallas realt resultat. Real resultaträkning för Allmänna Pensionsfonden 1987/88: 174 31534" 250 880 Ökning/minskning av -H427 -6 261 vinster/förluster) 32 961 244 619 -11004 -221824 1) Fondslyrclscrnas ncitoresultai korrigerat forlillskjulel grundkapital. Grundkapiialct har for forsta-lredjc fondslyrcKcndefinierats som avgifter /.pensionsutbelalningar / administrationskostnader forATP-systemcl. Rea!balansräkning för Allmänna Pensionsfonden IVIkr (marknadsvärden) Banktillgodohavanden, kortfr. Obligationer, reverser m m'' Aktier, konv. 274 384'' överskott från föregående år Årets underskott/överskott Summa skulder 297192 11662 10 051 318 905 1) Marknadsvärdering enbart for obligationer och förlagslån 2) Inklbalanserade lonlagarfondsmedcl på 1 387 mkrGrundkapiialel har for forsta-ttedjc fondsiyrclsen definierats si>m;ivgiftcr / pcnsionsuEbcialningar / adminisiralionskoslnader for ATP-syslemci Första, andra och Fjärde fond- Lontagar- AP-fonden tredje fondstyrelserna styrelsen fonderna totalt Skr.1987/88: 174 Bilaga 8 Tillskjutet grundkapital 1987 Nettoresultat 1987 Fondkapital 31.12.1987 ansk. Fondkapital 31.12.1986 markn. värde Fondkapital 31.12.1987 markn. 240 094,9» 259 596,5" 280 989,4') '8 828.0-' 31 534.3'» ./.5 756,6 33 132,6 303 695,7*1 273 124,2 297 179,0 12 125,8 11 526,0 7 590,1 9 708,3 292 840,1 318 413,3 1) Hai inkluderas reserverade lontagarfondsmedcl i de treförsta fondstyrelsernas fondkapital. 2) Avgifter /. pcnsionsutbetalningar ./ administrationskostnader för ATP och ökning i reser\'erade lontagarfondsmcdel (43 929,5 . 53 H()0.8 ./ 343.2 -I- 1 386.5 = ./. 3} Fondstyrelsernas nettoresultat korngerat for tillskjutetgrundkapital. 4) Inkl reserverade loniagarfondsmedel. AllmännaPensionsfondens totala placeringar 31.121987 (Mkr, anskaffningsvärlden) Första, andra och Fjärde fond- Lontagar- AP-fonden tredjefondstyrelserna styrelsen fonderna lotall ' % Obligationerm m 232 265 Reverslån, refinansieringslån 51 139 Aktier,konvertibler och optionsrätter mm 1220 464 9403 3.0 5 554 9576 15 130 4,9 10 040 307 937 100,0 AP-fondens totala kapitalbehållning enl årsboksluten uppgick till 32U(1(S3 mkr. Differensen genlemot de redovisade placeringarna forkliiras främst av de tre företafondstyrelsernas raniefordnngar (|mf upplupna inlakier i balansräkningen) Värdepappersportföljerna 31.12 respektive år Första, andra och Fjärie fond- Lontagar- AP-fonden tredje fondstyreherna" slyr-lsen"' fonderna' totalt 3 4; 4 1) Innehav av (tbligations-. partial- oeh förlagslån (E| reverser eller refinansieringslån) 2) Innchuvav akiicr. Skr.1987/88: 174 Bilaga 8 Nyplaceringsränta, medelavkastning 1965-1987. Första, andra och tredje fondstyrelserna. Redovisningen är baserad på tillgångarnas anskaffningsvärden. ATP-systemetsutveckling innebar fortsatl höga anspråk på fondens avkastning.