prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Organisationsutvecklingenkännetecknas numera av en tilllagandemålstyrning kombinerad med resultatuppföljning.I detta ingår delegering från departementet för atl utveckla självständighet,budgelansvar, långsiktigt tänkande och chefsansvar på utlandsmyndigheterna. Förnyelsearbetet har kunnal ske stegvis inom bl.a. de administrativa områdena. Dethar likväl känts angeläget att göra en översyn av utrikesförvaltningens organisation och inriktning, därde politiska målen och dess relationtill allokeringen av resurser belyses även med hänsyn till effekten avförändringar i vår omvärld. En sådan utredning (UD 1987:07) har tillsatts och kommer enligt tidsplanen atl lämnasitt betänkande före utgången av . A.Utrikesdepartementet m. m. Pop. 1987/88: lOO 1986/87 Utgift 943 579 964 1987/88 Anslag 1 013 376 000 198S/89 Förslag 1 053 983 000 ' Sverigeslönade utlandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stock-holmsbaseradeambassadörerna redovisas i förteckning som fogas lill protokollet i dettaärende som bilaga 5.2. Beräknad 1987/88 ändring 1988/89 Förvaltningskostnader 688 813 000 + 40 661 000 (däravlönekostnader) (1) ( 366 781 000)(2) ' {+ 35558 000) Lokalkostnader 324 563 000 - 54 000 Summa 1 013 376 000 + 40607 000 (l)Antaletanställda inom utrikesförvaltningen uppgick till 2 170personer. Av dessa tjänstgjorde 747 i och 1 423 utomlands (varav826 var lokalanställda). Antalet anställda med handläggande uppgifter var733, medan 1 437 hade biträdande funktioner (av vilka 826 utgjordes avlokalanställda vid utlandsmyndigheterna). 12)Varavengångsanvisning . Deninternationella utvecklingen har ytterligare understrukitSveriges beroende av omvärlden. De grundläggande motsättningarna mellanstormakterna ställer stora krav pä vår säkerhetspolitik och på vår förmåga attfölja utvecklingen i närområdet. måste vi intensifiera våratraditionella strävanden att verka för ökat internationellt förtroende ' ochnedrustning. Trots att vissa förbättringar skett i delinternationella politiska klimatet, kvarstår alltjämt misstron mellanslormaktsblocken. Mililäralliansernas strategiska intresse för vårt näromrädetenderar att tillta, varför kraven skärps på politisk rapportering och analys,inte minst på del säkerhetspolitiska området. Även pä det handelspolitiska området möter fortsatt nya utmaningar genom bl. a. intensifieringen av Europasamarbetet.I detta läge ställs allt större krav på vår utrikesförvaltning.Utlandsmyndigheternas rapportering och kontaktskapande verksamhet måste vara avhög klass. personal på alla nivåer möter nya uppgifter.Samtidigt innebär bl.a. det statsfinansiella läget atl ytterligare resurserinle kan tillföras. Allt detta betyder att en prioritering och ständigomprövning av verk samheten är nödvändig. I budgetpropositionen avseende budgetåret 15 1987/88underströks betydelsen av del arbete som pågår för att öka förvalt- Prop.1987/88: 100 ningens effektivitet. Ett antal reformer har genomförts under desenaste Bil. Dessa syftar till att möta de krav som riksdag ochregering ställer på förvaltningen som ett instrument för den svenskautrikespolitiken. , liksom övrig statlig förvaltning,skall genom effektivisering och rationalisering begränsa sina anslag. har fastlagts ett sparmål, som innebär en minskning avanslagen med 42,5 milj. kr. (i 1986/prisläge) för treårsperioden /88- 1989/90, Som en följd härav fortsätter översynen av utrikesförvaltningensverksamhet. Sannolikt kan det bli nödvändigt alt lägga ned ambassader ochkonsulat och i stället bli aktuellt atl upprätta olönade konsulat, vilka haren betydligt lägre ambitionsnivå. Eventuella nedläggningar kommer på sedvanligtsätt att ske i samråd med personalorganisationerna. Med minskade reala resurser blir del än mer angelägetalt fortsätta ett aktivt förändrings- och förnyelsearbete inomutrikesförvaltningen. Den administrativa utvecklingen i vid bemärkelse, inkl.införandel av ADB, är i detta sammanhang av största betydelse. Ett område som måste förslärkas inom organisationen ärEuropafrågorna, som har slor aktualitet. Resursförstärkning böräven ske till nedrustningsområdet, där förhandlingsarbetet i har fått enallt större omfattning. Under senare är har en koncentration av departementenskett lill för att möjliggöra en rationell lokalförsörjning förregeringskansliel. Som ett led i delta lokalprogram kommer ulrikesdeparlemenlelall flytta tvä avdelningar och vissa andra funktioner lill kvarteretBrunkhuvudet. Inflyttning beräknas ske . Underår 1987 har inga utlandsmyndigheter inrättats eller lagts ned. Före utgången avinnevarande budgetär kommer dock den tillfälliga delegationen vid i att läggas ned efter uppföljningsmötets avslutande ochersättas av en delegation med uppgift atl delta i de fortsatta överläggningarnaom förtroendeskapande åtgärder i samt alt bevaka kommande förhandlingarmellan medlemmarna i de två militärallianserna om nedrustning pä delkonventionella området. Med hänsyn till besparingsarbelel kan även minskningareller nedläggningar av andra utlandsmyndigheter bli aktuella under budgetåret1988/89. Omdisponeringar av tjänster mellan olika utlandsmyndigheter ochmellan utlandsmyndigheterna och departementet sker med hänsyn till tillfälliga eller permanentaförskjutningar i arbetsbelastningen. Exempelvis kommer i; enstaka fall utsändpersonal att temporärt förstärka olönade konsulat i ett land där en lönadmyndighet ej finns. Bland de ärenden som medfört krav på ökad bemanning avutlandsmyndigheterna kan nämnas utlänningsärenden, såsom asylulredningar ochbehandling av ansökningar om inresevise-ring samt arbets- ochuppehållstillstånd. Som ett led i departementets administrativaförnyelsearbete omorgani serades arbetet vid departementets administrativa avdelning den Avsikten är attintensifiera personal- och organisationsutvecklingen Prop. 1987/88: 100 samt förbättra styrmöjligheterna. Dessutom kommeravdelningens servi- Bil. 5 cekapacitet att höjas och relationerna tillutlandsmyndigheterna att ström-linjeformas, bl. a. genom förenkladverksamhetsplanering. Förvaltningens effektivitet avses öka genom en bättrebudgetplanering och intensifierade 'nsatserpä ADB- och kommunikationsområdet. Arbetsuppgifterna är nu fördelade päfem enheter, två sekretariat och ett servicekontor. För att samordna planeringen och genomförandet avNya Sverigejubilé-el 1988 inrättadesi samarbete med näringslivet ett sekretariat , vilket kommer att vara verksamt t. o. m. utgångenav . Jag är angelägen att framhålla vikten av allaåtgärder som syftar till att göra utrikesförvaltningen till en modern och rationell organisation, väl atl möta också morgondagens krav inomutrikespolitik och diplomati- Därför har regeringen beslutat om en översyn avutrikesförvaltningens inriktning och organisation. Andra områden inomutrikesdepartementets verksamhetsområdesom skall belysas är biståndets effektivitet, inriktning och myndighetstruktur samt exportkrediterna ochexportkreditgarantisys-temen iförhållande tillomvärldsförändringarna. För utrikesförvaltningens del är avsikten att utredaren särskilt skallbeakta följande frågor: - Beskrivning av politiska krav och mål . - Verksfunktioner vis-ä-vis departementsfunktioner - Rekrytering och kompetensutveckling - Familjesociala frågor och livstidskarriär - Relationer till andra departement och den interna organisationen - Regionambassader, Stockholmsbaserade ambassadöreroch resurskon-centratipn vid utlandsmyndigheterna - Relationer till vissa serviceverksamheter - Erfarenheter från utrikesförvaltningar i andraländer. Utredningen beräknas varaslutförd före utgången av . Ett uttryck för samma ambition att granska ochvidareutveckla arbetet inom särskilda sektorer inom förvaltningens,verksamhetsområde är - utredningen om informations- och kulturutbytet medutlandet, som till- . , sattes och beräknas vara avslutad före dén 1988.Dä informationsbyrå lämnar bidrag till vissamottagare för informationsinsatser av olika slag kommer även infor-mationsbyränsinsatser inom delta område att belysas. - utredningen om presstjänstens ställning ochuppgifter inom utrikesförvaltningen, som påbörjades i november 1987.Presstjänsten har inte. varit föremål förnågon egen självständig utredning . Utredningen har lill syfte att belysa aktuella och framtida behov sarnt lämna förslag till en effektiv resursanvändning. Arbetet beräknas vara avslutatföre . - översynen avbostadsnormerna för utlandsstationerad personal, som påbörjadesav statens utlandslönenämnd . 2 1987/88. översynen är att få framförenklade regler för en god bostadsstandard Prop. 1987/88: 100 inom ramenför tillgängliga resurser. Arbetet beräknas vara klart under Bil. Teknisk utveckling och rationalisering behov av nyteknik grundar sig på utredningens förslagom långsiktig ADB-strategi (Ds UD 1984:7), som presenterades . Då förvaltningen har mångautspridda och ofta relativt småarbetsställen, måste teknikutvecklingen basera sig på breda lösningar. Eftersom införandel av ADB-stöd har kombineratsmed en fortgående översyn av organisation och rutiner, har en snabbaredatorisering möjliggjorts än vadsom tidigare planerats. har ca hälften av utlandsmyndigheterna tillgäng till ADB-stöd ochsenast beräknas samtliga myndigheter vara försedda med enADB-utrustning. Påkommunikationsområdet är den tekniska standarden hög. har genom användandetav ny teknologi, såsom datakommunikation i kombination med utbyggnad pä telex-,krypto- och radioområdet kunnat uppnåeffektivare kommunikationer mellan departemenlel ochutlandsmyndigheterna. Under /88 har Administrativaavdelningens informa-tionsdalabas() upprättats och vidareutvecklats. För att uppnå största möjliga effektivitet kommer alt integrerasmed externa datasys-lem inom det administrativa området. Pä ADB-området kommer arbetet påekonomiadministrativa rutiner att prioriteras.Speciell programvara håller på alt utvecklas för departementets behov av en effektivare ekonomiredovisningsaml integrering av utlandsmyndigheternasdatoriserade redovisning med statsförvaltningens ekonomiadministralivasystem, Syslem-S. Under budgetåretkommer projektarbetet på en UD-databas för att skapa ett elektroniskt arkiv att fortsätta. kommer svenskaoch internationella externa databaser atl användas i störreutsträckning. Säkerhetsfrågorna i samband medutrikesförvaltningens datorisering är av största vikt. Mätningar ochmodifieringar av ADB-utrustning kommer atlföljas upp genom speciella insatser, i syfte alt tillhandahålla avlyss-ningssäkerutrustning. Denstatliga lokalförsörjningen inom område omfattar i huvudsak utrikes- ochbiständsförvaltningarna. Chefen för föreslår attinvesteringar m.m.från och med /89skall redovisas i form av en treårsplan. Vidare föresläs alt medel för investeringar anvisas under ett gemensamtanslag under sjunde huvudtiteln (). Redovisningen avinvesteringsmedel för utrikesförvaltningen m. m. hartidigare skett underanslaget A 3. Inköp, uppförande ochiständsättande av fasligheter för utrikesrepresentationen. Byggnadsstyrelsenär lokalhällare för utrikesförvaltningen. ståndetuppgår till ca 275 000 m".Utrikesförvaltningen disponerar under Prop. 1987/88: 100 innevarandeår ca 324 milj. kr. för lokalkostnader, vilket motsvarar drygt Bil. 5 30procent av förvaltningsanslaget. Under föregående och innevarande budgetår harnybyggnad av kansli ochpersonalbostäder slutförts i . har regeringen godkänt köp av nya kanslilokaler förambassaden i Athén. Byggnadsstyrelsenhar genomfört köp av chefsbostad i samt personalbostäder i . De tre senare är avsedda för biståndskontorenspersonal. Vidare är kanslilokalernavid ambassaden i under försäljning och har ersatts med en förhyrning. Tre sammanhängande tomter i Washingtonhar inköpts för att bebyggas medkansli för ambassaden. Vidare har chefsbostaden i och tvåbostäder i försålts. uppförs nya kanslilokaler förambassaden i . Nybyggnad avpersonalbostäder i samt om- och tillbyggnad av ambassadanläggningen i kommer enligtav godkända planer attpåbörjas under innevarande budgetår. I har ungefär hälften, eller drygt 3 000 m,av den statsägda ambassadfastigheten sålts. Nuvarande byggnader kommeratt rivas, och på den kvarvarande delen avtomten kommer kanslilokaler för ambassaden, handelskontoret och dettekniskt-vetenskapliga kontoret, chefsbostadsamt personalbostäder atl byggas. Den totala lokalarean kommer att uppgå tillca 10 900 m". Nybyggnaden, som enligt exploateringsavtal skall påbörjasi slutet av /88, har kostnadsberäknats till 240 milj. kr. ochfinansieras av försäljningsintäkterna. har lagt fram en projektplan,som upptar nio projekt med enuppskattad kostnad i slorieksordningen 160 milj. kr., förutom de projekt,som jag har redogjort för. har i sin anslagsframställningredovisat följande prioriteradeprojekt: ombyggnad lill kanslilokalerav en av svenska slalen ägd faslighet i samt nybyggnad av personalbosläderi . Dessutom räknarbyggnadsstyrelsen med en fördyring av bostadsprojektet i Washingtonjämfört med tidigare beräkningar. Densammanlagda kostnaden uppgår till ca75 milj. kr. hemställer för /89 om ettreservationsanslag om 44 milj. kr. I gällande investeringsplan förutrikesförvaltningen m. m. finns uppförda kostnadsramar om ca 257 milj. kr. för pågående och redan beslutade projekt.Medelsförbrukningen för innevarande och kommande budgetår beräknasuppgå till ca 88 milj. kr. För /89 föreslår jag att deredovisade projekten i , och genomförs enligt planerna. Förslaget innebär en i huvudsak oförändrad årskostnad. Medel fördessa investeringar beräknas av finansministern under sjunde huvudtiteln,anslaget D 2. Till detta kommer kostnader för inredning, som harberäknats till 12,9 milj. kr. Medel för detta har jag beräknat underanslaget A 3. Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat. Sammantaget representerar deredovisade projekten en ambition att 19 genom ökadeinvesteringar.finna rationellare och pä längre sikl stabilare Prop. ochmindre kostnadskrävande former för UD:s lokalförsörjning utom- Bil. Resurser för handläggning av utlänningsärenden Jagvill äter rikta uppmärksamheten på den stora arbetsbelastning som reglerna förhandläggningen av utlänningsärenden medför. Vid många utlandsmyndigheter hardenna ärendegrupp fält en betydande omfattning. Genom den nya utlänningslagen, som trädde i kraft den 1juli 1980, införde regeringen ett generellt krav pä att utlänningar som avser alt bosätta sig i skall ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd före inresan i . Detta utredningsarbete, som tidigare handlades av polis distrikten i , överfördes därmed tillutlandsmyndigheterna. Därige nom kunde antalet utlänningsärenden som måste handläggas inom landet minska, som stora besparingar kunde göras av statsverket och kommunerna i . Vid övertagandel av. denna verksamhet tillgodo räknades ulrikesdeparlemenlel vissa medel. Genom att denna ärende grupp med tiden fått en myckel slor omfattning har senare erhållit vissa extra resurser. Som exempel på verksamhetens om fattning kan nämnas att handlades 26 814 ansökningar om uppe hålls- och arbetstillstånd - en ökning från föregående år med 4 884 ären den. Personalförstärkning har skett bl. a. vid ambassaderna i , och . Den instabila situation som råder i många länder samtövriga mottagarländers tilltagande restriktiva invandringspolitik har medförtatl flyktingströmmen till fortsätter att öka kraftigt. Förutom delutredningsarbete som sker vid utlandsmyndigheterna före inresan till har det stora antaletasylsökande flyktingar resulterat i ytterligare behov av utredningar päutlandsmyndigheterna i flyktingarnas respektive länder. På grund av ärendenaskänsliga natur saml kravet på skyndsam handläggning har utlandsmyndigheternasövriga verksamhet härigenom åsidosatts.En annan årendegrupp som sammanhängermed flyktingärendena och resurserna vid utlandsmyndigheterna ärviseringsverksamheten. Antalet vise-ringsärenden har ökat från 42 000ansökningar till 136 000 år1986. De resurstillskott som utrikesförvaltningen erhållit har varit av storbetydelse men är i nuvarande siluafion otillräckliga. Det kan konstate- .. rasalt de tillfälliga personalförstärkningar som pä senare år tillförts utlandsmyndigheternainte är tillfyllest ulan en permanent förstärkning mås-le ske vid flerautlandsmyndigheter. Jag föreslår därför att utrikesförvaltningen tillförs 7milj. för detta ändamål för /89. Ienlighet med besjut har för utrikesförvaltningen beviljats en engagemangsramom 50 milj,kr. Kreditgarantin avser lån till utrikes- . förvaltningenspersonal i samband med omstalionering. :Del förutsätts att tjänstemännensbehov av kredit i samband méd omslalionering skall kunna 20 Till och med /87har ca 13 milj. kr. tagits av engage- Prop. 1987/88: 100 mangsramen. har inga förlusteruppkommit. Med hänvisning till vad jag i detföregående anfört, hemställer jag alt regeringen föreslår att lill för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1986/87 Utgift 14 162 222 Reservation 2 276 511 1987/88 Anslag 15 527 000 1988/89 Förslag 16 400 000 Fränanslaget betalas kostnaderna för den kontaktskapande verksamhet, sombedrivs av utomlands stationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen och avtjänstemän i ulrikesdeparlemenlel som, utan att omstationeras, las i anspråkför tjänstgöring utomlands. Jag beräknaranslagsbehovet för /89 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utlandstjänstemännens representation för /89anvisa ett reservationsanslag av . Inventarier för beskickningar, delegationer ochkonsulat 1986/87 Utgift 12 675 006 Reservation107 725 1987/88 Anslag 11 131 000 1988/89 Förslag ' 12 868 000(1) (1)varav400 000 avser möbelinköp för inredning till Riksradios utlandsprogram Medelsom anvisas under detta anslag används för nyanskaffning, ersättning och underhåll av kansli- ochbostadsinventarier för utrikesrepresentationen. Jag beräknar ett ökatmedelsbehov för dessa ändamål med 1 737000kr. Anslaget disponeras av . Jaghemställer atl regeringen föreslär att tillInventarier för beskickningar, delegationer och konsulat för /89 anvisa ettreservationsanslag av . A 4.Kursdifferenser P-"»?- '987/88: 100 1986/87 Utgift 1 /88 Anslag 1 0001988/89 Förslag 1 000 Isamband med utlandsmyndigheternas valutaförsörjning uppkommer kursförluster och kursvinster som redovisas underdelta anslag. Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp av I 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Kursdifferenser för /89anvisa ett förslagsanslag av I . 1986/87 Utgift 8 771 014 1987/88 Anslag 9 962 0001988/89 Förslag 10 759 000 Anslagetanvänds för s. k. konlorskoslnadsbidrag lill vissa olönade konsuler samlför anskaffning av utrustning som enligt författningar och praxis skallfinnas på svenska olönade konsulat. Från anslaget betalas även s. k. tjänsteutgifter som de olönade konsulernahar i fullgörandet av sina uppgifter samt konsulskonferenser. Anslagetbör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillOlönade konsuler för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationellorganisation 1986/87 Utgift 32 657 418 1987/88 Anslag 34 608 000 1988/89 Förslag 36 684 000 Anslaget används för att betalakostnader för förhandlingar med andra stater och svenskt deltagande iinternationella konferenser och möten. Anslagen administreras och disponeras avutrikesdepartementet för hela räkning. Jag har beräknat en ökning av anslaget med . 1987/88: 100 Bil 5 Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Särskilda förhandlingar med annan stat ellerinom internationell organisation för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Frånanslaget betalas kostnader för dellagande i samarbetet inom ramen förNordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) och Nordiska ministerrådetsställförelrädarkommilté samt för deltagande i vissa andra former av nordisktsamarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Jag beräknar medelsbehovelför näsla budgetär till . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Nordiskt samarbete för /89anvisa ett förslagsanslag av . Vissa nämnder m. m. 1986/87 Utgift 417 283 1987/88 Anslag 600 0001988/89 Förslag 600 000 Anslagetanvänds för atl betala kostnaderna för bl.a. utrikesdepartementelsantagningsnämnd, möbleringsråd, det tekniskt-vetenskapliga rådet förklassificeringfrågor som ställts till krigsmaterielinspektionens förfogandesamt den rådgivande nämnden i krigsmalerielexportfrågor. Av anslagsbeloppel avser . Detta inrättades genom avtal mellansvenska slalen och . Avtalet, som för närvarandereglerar rådets verksamhet, trädde i kraft den och gäller t.o.m.den 30 juni 1990. Enligt avtalet skall staten bidra med . Näringslivet svarar för ett kontantbidrag av lägst . Senastden skall parterna inleda överläggningar om förlängning av det nugällande avtalet mellan staten och näringslivet om . Jaghemställer atl regeringen förslår all lill Vissa nämnder m.m. för /89anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. Prop. 1986/87 Utgift 3 336 738 Reservation 2176 350 "" 1987/88 Anslag 2 743 000 .. . : . 1988/89 Förslag 4 560 000 Medhänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten böranslaget uppgå till 4 560 000 kr.under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen förslår att tillUtredningar m.m. för /89 anvisa ett reservationsanslagav . Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Extrautgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av . All.Officiella besök m. m. 1986/87 Utgift 8 901 126 1987/88 Anslag 7 636 0001988/89 Förslag 8 171 000 Anslaget utnyttjas företrädesvisför kostnadei- i samband med besök i statschefer, regeringsmedlemmar och andra personer, som bör visas uppmärksamhet och gästfrihet frånofficiellt svenskt håll. Anslaget används även i samband med motsvarandesvenska officiella besök i utlandet och isamband med representation med svenskt deltagande i vissa förhandlingar utomlands. Jag föreslär att anslagetförs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslär alt tillOfficiella besök m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlandet Prop. 1987/88:100 m. m. Anslagetanvänds huvudsakligen för periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst i , bosatta svenskamedborgare. Därutöver betalas från anslaget eftergifter och avskrivningar avfordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd åt nödställdasamt för bistånd i brottmål och kostnader vid dödsfall. I anslaget finns en medelsram på . försärskilda informations: insatserriktade till utlandsresenärer, främst ungdom, för att belastningen, påutrikesförvaltningens konsulära resurser inte skall öka. Jagberäknar medelsbehovet för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår alt lillEkonomiskt bistånd till svenska medborgare I utlandet m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88: 100 Bidrag till vissa internationellaorganisationer Bil. 5 B 1. 1986/87 Utgift 81 372 423 1987/88 Anslag 79 025 000 1988/89 Förslag 73 841 000 Sverigesordinarie bidrag till FN:s reguljära budget för har ännu intefastställts men kan med utgångspunkt från föreliggande förslag till budget förFN:s verksamhet /89 beräknas till 56 milj. kr. med enbidragsandel om 1,. Under samma förutsättningar kommer det svenska bidragetför -/89 - att uppgå till samma belopp, dvs.56 milj. kr. Kostnaderna för den vaklstyrka i (UNDOF), som på beslut av upprättades , har beräknatslill ca 35 milj. dollar för . För /89 beräknaskostnaderna för de! uppgå lill 1,av 35 milj. dollar eller ca 2,8milj. beslutade alt sända enfredsstyrka till södra (UNIFIL). Den totala kostnaden har för är 1987 preliminärtberäknats lill 145 milj. dollar. Under föiulsåttning alt styrkans mandatfortsätter att föriängas kan bidrag för /89 förnärvarande beräknas uppgå till 1,av 145 milj. dollar eller ca 11,6 milj.kr. Finansieringen av FN:s fredsbevarande verksamhet päCypern (UNFl-CYP) sker - lill skillnad från de tidigare nämnda - med frivilligabidrag. Finansieringen har länge varit otillfredsställande. FN har ett växandeunderskott för denna verksamhet. Den totala kostnaden för har beräknatstill närmare 100 milj. dollar.