prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Åtgärder som enligt styrelsens mening börkomma igång snabbt för att berörda områden ska få rådrum all differenUerasill näringsliv. Liknande synpunkter framförs av TCO och . Vidarevill ÖCB särskilt belöna vikten av att statsmakterna noga följer de konsekvenser förväntade elprishöjningar kan få för försörjningsvikliga elintensiva industriföretag bl. a. inom kemi-, gmv- och. Enligt ÖCB har den relativt låga ellaxan i varit en fömtsättning för dessa förelag, med oftast ett stort exportberoende, att behålla sin interna konkurtenskraft. En höjning av elpriset skulle kunna äventyra flera av dessa förelags existens. Eftersom försörjningsberedskapen bygger på de resurser och den flexibilitet som näringslivet besitter kan följden bU en försämrad beredskap. En sådan utveckling kan komma att ställa krav på atl kompletterande beredskapsålgärder måste vidtas t ex i form av bered skapslagring eller andra ekonomisk-politiska åtgärder för all säkerställa 166 nödvändig produktionskapacitet, levande eller i malpåse. Förslagens allmänna inrikting Prop. EUstort antal remissinstanser, däribland ÖCB, RRV, STU, statens prov- ''8 2 ninsanstalt,LO och LRF, ansluter sig i huvudsak utredningens förslag. LO saknaremellertid förslag om ett långsiktigt stöd för förbättring av isolering,ventilation m. m. i elvärmd bebyggelse. Konverteringar som enligt LO:suppfattning bör stödjas är endast sådana som utnyttjar inhemska förnybaraenergikällor utan lokala utsläpp (t. ex. solvärme) eller, i vissa fall, lokalförbränning av naturgas eller anslutning till fjärrvärmenät. ÄvenlEB efterlyser satsning på byggtekniska sparåtgärder. LRF föreslår attindustrin får tillgång lånekapital med låg ränta för att underlättaenergihushållande åtgärder. Naturvårdsverketanser att det är tveksamt om de föreslagna åtgärderna är Ullräckliga med hänsyntill framtida miljöeffekter. Den tid som ligger framför oss innan kärnkraftenskall vara avvecklad ger oss möjligheter att styra utvecklingen i stället förall vi styrs av utvecklingen. utgångspunkter blir det nödvändigtmed statliga styrmedel i störte utsträckning än vad som utredningenföreslagit. befarar att man i annat fall hamnar i en situaUondär det blir nödvändigt med ett omfattande kolkondensprogram. ÄvenSPK framhåller behovet av starkare styrmedel om en snabb minskning avelanvändningen skall komma tUl stånd. ,och Småföretagens framhåller att den fömtsättningsom anges i missivskrivelsen till remissen, all remissinstanserna inte bör ställasådana förslag som leder till slaUiga ekonomiska åtaganden, knappast kan varaen rimlig utgångspunkt för den stora omläggning av energiförsörjningssystemelsom kärnkraflavvecklingen medför. Enligt mening måste betydande beloppkortsiktigt anslås för att möjliggöra omställningen. ar av samma uppfattning. 2.3 Stärka incitament och resurser för elhushållning hoselanvändarna ElanvändningsdelegaUonensförslag omfattar taxesältning, informations- och rådgivningsinsalser,energideklaralioner av bl. a. hushållsapparater och värmepumpar, energibesiklningoch energideklarationer av småhus, gymnasie- och högskoleutbildning samtåtgärder för att begränsa elvärmen i nybyggda hus. Remissinstansernaär överlag positiva till förslagen eller lämnar dem utan erinran. När detgäller förslagen avseende taxesältning, energideklaralioner avsmåhus och förslagen för att begränsa elvärmen i småhus framförs dock negaUvasynpunkter från flera remissinstanser. Delegationenföreslår all regeringen i instruktionen för föreskri- ver att kunderna skallerbjudas avtal som anpassas till kundens behov 167 inom ramen för kostnadsanpassadetaxor. Förslaget tillstyrks av Prop. och bör enligt dessa utformas så Bilaga 2 att den gynnar långstidsulnytljaremed en jämn förbmkning över året. Även tillstyrkerdelegationens förslag atl laxekonstmklionema skall anpassas Ullkundernas behov inom ramen för kostnadsanpassade Riksförbundetenergileverantörerna delar delegationens uppfattning att Vattenfallskostnadsredovisning bör ske med stor öppenhet men finner del naturligt att övrigastora producenter bör åläggas samma skyldighet. Vattenfalloch avstyrker förslaget medan redovisar vissa invändningar. anför alt verketunder tar beslut om nya högspänningstaxor med giltighet från den Ijanuari 1989, Tariffen blir mer differentierad än den nuvarande med bl, a, sexolika energiavgifter . Specialavtal kan dock aktualiseras i de fallsom kundens efterfrågeprofil speglas dåligt av tariffen. Elverksföreningenvill erinra om alt såväl som övriga råkraft-leverantörer tillämparenhetliga högspänningslariffer för både sluUiga kunder och återleveranlörer.Denna likabehandling av kunder är ett rättesnöre som föreningen anser vara enstyrka för den svenska elkraftbranschen. Föreningen motsätter sig bestämtdelegationens förslag om det syftar till atl specialavtal skall riktas motsärskild kundgmpp. SPKär tveksam till värdet av den föreslagna ändringen i instruktion.Enligt nämndens uppfattning ger ett sådant artangemang inga garanUer för en merrationell prisbildning ån vad som gäller . SPK anser i stället atlstatsmakterna bör verka för atl elmarknaden i högre grad än fårfungera som en konkurtensmarknad. a. bör det, enligt SPK, utredas om del ärmöjigt alt ge en friare tillgång än till stamlinjenätet.Därigenom skulle en mer marknads-anpassad prisbildning på högspänd el kunnaåstadkommas, vilket skulle skapa incitament till en taxesättning som anpassastill de kortsiktiga marginalkostnaderna i kraftproduktionen. kan se något skäl till atl regeringen i instruktionen tillVattenfall skall föreskriva vilken typ av avtal som skall erbjudasina kunder. Nuvarande föreskrift om "all verka för en raUonellenergiförsörjning och en effektiv användning av elenergi" är enligt Kraflverksföreningenfullt tillräcklig. Föreningen konstaterar vidare all Vallenfall sedan lång lidtillbaka redovisar sin koslnadsstrtiktur med stor öppenhet såväl gentemot SPKsom i samråd med kundrepresentanler. FöreningenSveriges Energirådgivare anser all statsmakterna bör skapa incitament förelanvändarna att spara el genom att tidigarelägga en elprishöjning. De pengarsom blir tillgängliga bör enligt föreningen läggas i en elredukUonsfond somutnyttjas för alt stödja elhushållningsålgärder. Elanvändningsdelegationenföreslår förstärkta informations- och rådgiv ningsinsatser och förordar att ansvaret för dessa bör ligga på de berörda sektormyndighelerna. Förslagen tillstyrks eller lämnas utan erinran av 168 remissinstanserna.Statens naturvårdsverk tillstyrker förslagen om för- Prop. stärktainformationsinsatser för industrier, hushåll och jordbmk. fall ochKraftverksföreningen ställer sig positiva till förslagen. göri sitt marknadsarbete utökade satsningar på rådgivning och information anser att eldistributörerna bör utgöra en lämplig kanalför information och rådgivning. flertaletav föreningens medlemsförelag har byggt upp eller är i färd med altinrätta marknadsorganisationer vilka bl. a. har till uppgift att ge råd i energifrågoroch erbjuda olika energitjänster, LOhar inget att invända mot förslagen men vill understryka betydelsen av attutbildning och information utformas så att den verkligen når fram till depersonalkategorier som praktiskt sköter olika energianläggningar, SABOframhåller att en av de avgörande svagheterna i det pågående energihushållnlngsprogrammethar varit en alltför stark orientering åt produkter och system av komponenter.Samspelet människa-maskin glöms ofta bort. Kunskapsbrisl är ett av hindren fören integrering av hushållningsaspekter i förvaltningen. Utbildning ochinformation måste därför enligt uppfattning ges en mycket hög prioriteti elhushållningsarbelel. erinrar om all verket till regeringen överlämnat rapporten som berör hela elanvändningsområdet. I rapporten skisseras ett program förinformation, rådgivning och utbildning. anser alt insatser börgöras för bl, a, industrins elanvändning och elvärme. anseratt information om negativa hälso- och miljöeffekter självklart måste ingå iinformations- och utbildningsinsatserna. Statskontoret,statens planverk, SIND och delar uppfattningen att ansvaretför insatserna bör ligga på sektorsmyndighelema. Statskontoret anser allberörda organ bör i nära kontakt med varandra kunna se till att kraven påexpertkunskap tillgodoses utan all ett onödigt dubbelarbete sker, StockholmEnergi är posiUvt till förslagen avseende rådgivning och information elanvändaredär får i uppdrag all la fram information till hushållen om denhushållsekonomiska betydelsen av en effektiv elanvändning samt avseende enutveckling av systemet med energideklaralioner för hushållsapparater. tillstyrker förslaget men understryker atl dennainformation måste strikt inriktas på de privatekonomiska intressena. Förbundetförutsätter alt del sker samråd med de berörda intresseorganisaUonema,påpekar atl de stora bostadsorganisationerna har möjlighet attgå i bräschen för upphandling av elsnåla hushållsapparater. För enskildavillaägare är säkert energideklaration av sådana apparater ett braköpargument. Konsumentverketframhåller att verket lar fram en hel del konsumentinformation om energi. Verket nämner i sammanhanget det arbete som pågår beträffande riktlinjer för marknadsföring av från energi synpunkt intressanta produkter. Dessa riktlinjer innehåller krav på energi deklaralioner. anser att energideklaraUoner på hus- 169 hållsapparaterkan få viss betydelse för att främja en långsiktig anpassning Prop.1987/88:90 . även om svårigheterna meddetta inte får underskattas, Elförbmkningen är Bilaga 2 baraen av många egenskaper som har betydelse för apparaternas drifteko- nomi.Energiverket är däremot tveksamt till värdet av en i första hand allmän konsumentinformation om el- och energianvändning. informationsinsatser tillallmänheten bör för atl få största effekt inriktas mera selektivt motelvärmeabonnenterna. ÄvenSEMCO pekar på att ett problem vid energideklaralion för hushållsapparater ärden starka inverkan från användningssättet på energiförbrukningen. Deltamedför dels svårigheter all välja fömtsättningar och provningsmetoder i ettdeklarationssystem, dels ett eventuellt begränsat värde av deklareradeuppgifter, SEMCO menar alt enei-gideklarationer troligen har ett begränsatvärde, men kan ge upphov till en ökad medvetenhet om energiförbrukningen vidanvändningen av apparaten, SEMCO framhåller alt organisationen kan bistå såvälvidutarbetandet som vid utförandet av erforderliga prov och mätningar. Statensprovningsanstalt framhåller vikten av atl utnyttja de resurser som finns påprovningsområdet och av att förlägga aktuella resursförstärkningar redanetablerade provningsmiljöer. Industrinsbyggmaterialgrupp och Industrigruppen för energihushållning i byggnader ärpositiva till förslaget om testning av värmepumpar, värmeväxlare etc, underförutsättning atl testmetoderna möjliggör inbördes jämföi-else. Statskontoretifrågasätter det lämpliga i alt i egen regi skall genomföratester av värmepumpar, värmeväxlare etc. Enligt statskontorets meningförefaller del lämpligare atl i detta fall markera konsumentverkels roll som informationsspridaresparare än som informationsproducent. Bostadsstyrelsenstöder förslaget att plan- och bostadsverket ges ansvar för information ochutbildning om energihushållningsåtgärder till fastighetsförvaltare.Bostadsstyrelsen (framhåller all de stora bostadsorganisa-tionema m.fl.utnyttjar sina kanaler för information via sina organisationer. Den gmpp somfrämst behöver information är enligt förmodligen de enskildabostadsföretagen. och tillstyrker förslaget. Informationsmaterialetbör enligt utformas i samråd med energibranschorganisatiönernaoch spridas genom och fasUg-hetsägarnas organisationer. anseratt bostadsverket bör ges ansvar för medel utbildning i energihushållning ifastigheter. bör dock enligt inte ombesörja utbildningen påegen hand utan endast administrera medlen. Härvid bör ett samrådsförfarande ägarum med bo-stadsorganisaUonerna och . Statens energiverkanser att det kan finnas anledning att även studera incitamentsproblem isamband med energihushållning i stora bostadsföretag eller föivall-ningsorganisaUoner. Någrarernissinslanser diskuterar kommunernas roll som rådgivningsor gan samt inriktningen av informaUon och rådgivning. anser alt kommunerna har den mycket viktiga uppgiften att samordna olika 170 instansersom kan förse allmänheten med direklrådgivning. Det gäller i Prop. 1987/88:90tillämpliga delar kommunens egna tjänstemän som konsumentvägledare. Bilaga 2byggnadsinspektörer och energirådgivare. Även och i vissutsträckning solningsförelagen torde kunna utvecklas till aktörer på dettaområde. Det är då enligt koiisumentverket viktigt alt klarlägga i vilkenomfattning och hur de olika instanserna kan hjälpa konsumenterna. Enligtstatens planverk bör kommunerna genom byggnadsnämnderna kunna erbjudarådgivning och besiktning - ev. mot betalning - till ägare av småhus och flerbostadshus.Rådgivning kan enligt planverket även skötas av konsulter, bygg- och malerielförelag,fastighetsorganisaUoner m, fl. Även sotningsväsendet kan medverka. Industrigruppenför energihushållning i byggnader (lEB) förordar en informationsverksamhet medett starkt inslag av rådgivning, lEB tror atl byggnadsinspektörer ochkonsumentvägledare kan spela en aktiv roll Ullsammans med de kommunala energirådgivarésom alltjämt är i verksamhet. anser att konsulter ochinstallatörer kommer all ha nyckelroller när det gäller informaUon ochrådgivning även . pekar på alt del finns enorganisation som tar fram informations- och utbildningsmaterial inomenergiområdet och i vilken statliga myndigheter och inslallatörsorganisationermedverkar. Förslagenom utökade insatser för informaUon och rådgivning till industri och jordbruktas upp av några remissinstanser. LRF föreslår i likhet med delegaUonensexpertgrupp för industri och jordbruk all del statliga bidraget till utveckhngsfondernaoch lantbruksnämnderna för energirådgivning återinförs. Förbundet menar attkunskaperna om biobränslen och dess användning i många fall är generande lågoch att detta område därför bör prioriteras när del gäller inforriiation ochutbildning. Lantbruksstyrelsendelar utredningens uppfattning att det finns goda skäl för all nu återinföra enspecialiserad energirådgivning till lantbruket. Lanlbmksstyrelsen har godaerfarenheter av den tidigare verksamheten. Styrelsen framhåller dock attinformation i elanvändningsfrågor till jordbruket kräver utbildning avinformatörer och framtagning av informationsmaterial. För detta krävsekonomiska resurser som styrelsen f. n. saknar. Utbildningvid gymnasier och högskolor m. m. Enligtuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) förefaller del inte onaturligt atthögskolan engageras för atl på vissa punkter understödja det föreslagna elhushållningsprogrammel.Del uppdrag UllUHÅ som föreslås av elanvändningsdelegationen är dock alltförbegränsat. Utbildningen bör enligt UHÄ organiseras som allmännautbildningslinjer för väl definierade, långsiktiga och någorlunda omfattandeutbildningsbehov. I andra fall och kanske framför allt då man önskar nå enbestämd målgrupp bland aktörerna på elområdet bör uppdragsforskning kunna övervägas. STU anser attdelegationens förslag vad gäller utbildning är alltför be gränsade till atl täcka behovet av specialkompetent personal i tekniska utvecklingslinjer. STU understryker vikten av atl man på bredden under i ' 171 stort sett hela skoltidenfrån och uppåt arbetar med kunskaps- Prop. 1987/88:90 inhämtning m. m. ', som instämmer i delegaUonens förslag vad gällerutbildningsinsatserna i gymnasieskolan och högskolan, anser att energifrågornakan och bör las upp redan i gmndskolan. Verket föreslårockså all man försöker iniUera utbildning i energifrågor inom folkrörelsernas bildningsverksamhel.Statens energiverk erinrar om att man i annat sammanhang har föreslagit att fortbildningsorganisalioner-nabör förses med underlag för utbildningsmaterial. EnligtSÖ konstaterade utredningen att elanvändning endast behandlas på 4-årig teknisklinje och atl man planerar alt införa en speciell gren för energifrågor. EnligtSÖ tas energifrågor också upp i undervisningen på , H-, S- och So-linjerna. Ikursplanen rekommenderas ett tema med rubriken . Den mest omfattandeundervisningen sker på drift- och underhållsteknisk linje i årskurs 2, energilekniskgren med cirka 1 100 elever i hela landet. Utbildningen ger kunskaper om energiproducerandeanläggningar för elkraft- och värmeproduktion. En annan profilering är kyl-och värmepumpsteknik. Denna är inriktad mot installation, drift- och underhållav kyl- och värmepumpsanläggningar. Även utbildningen på eldriflleknisk gren ärinriktad mot energiområdet för arbetsuppgifter inom elverk, energiverk ochkraftstationer. Cirka 400 elever väljer denna gren . Inom VVS-områdetfinns en gren i årskurs 4 på 4-årig teknisk linje som finns på 6 orter ilandet. Området är också representerat som påbyggnad på 2-årig bygg- ochanläggningsteknisk linje. Påbyggnadsutbildningar om värmepumpar finns såväl på2-åriga linjer som på 4-årig teknisk linje. VVS-TekniskaFöreningen anser att delegationen knappast alls behandlat frågor som berörfortbildning och vidareutbildning av de yrkesverksamma inom de berördateknikområdena. Föreningen bedömer att det är en absolut fömtsättning atl deberörda yrkesgrupperna är väl utbildade för atl den planerade omställningen avbyggnadssystemets energiförsörjning skall kunna genomföras. Liknande synpunkterframförs av Fastighetsägarför-bundet. Efn delar inte elanvändningsdelegaUonensuppfattning att det är alltför tidigt att nu väcka frågan om ett återinförandeav statsbidragen för utbildning och rådgivning. bör enligt Efnsnarast utreda behovet av kompetens och utbildning samt andra statligaåtgärder. Energibesiktningoch energideklaration av småhus Elanvändningsdelegalionenföreslår all frågan om krav på besiktning av äldre småhus utreds. Syftet börenligt delegationen vara atl få fram ett system med bl. a. energideklaralionerav sådana hus. Delegationen föreslår vidare att en energibesiktning skall varaen förutsättning för atl statliga lån skall kunna utgå vid en ombyggnad avsmåhus. Konsumentverketanser att det är viktigt att man ser energibesiktningen som en integrerad del av andra besiklningsbehov (bl. a. avseende radon) och att den utredning som delegationen föreslår genomförs skyndsamt. anser atl en energideklaration av äldre småhus inte bör få karaktären av "klassning" av huset ulan också innehålla en bedömningav 172 vad som lämpligen börgenomföras. stödjer förslaget att Prop. energibesiktning skallingå i den besiktning som bör vara en fömtsättning Bilaga 2 Vissaoklarheter måste dock undanröjas bl. a. frågan om vem som skall genomförabesiktningen. anser att vid en besiktning bör beaktas bl.a. luftomsättning, termisk klimat och belysning framhåller att det redan finns en frivillig besiktningsverksamhetpå olika platser i landet. Energideklarationer förekommer också i samband med försäljningav småhus'. är därför tveksamt till förslaget om obligatoriskabesiktningar. Däremot bör staten enligt genom t. ex. informationoch överläggningar med branschen uppmuntra till att fastigheter på frivilligbasis besiktigas med avseende på såväl energistalus som elsäkerhet, radon m. m.Statens provningsanstalt framhåller att anstalten under en lång lid hargenomfört energibesiktningar i såväl småhus som flerbostadshus och lokaler.Erfarenheten från dessa är posiUv i den meningen att de ger ett myckel gottunderlag för behovet av åtgärder. anser att även energideklarationer i flerfamiljshus är av intresseeftersom möjigheterna för hyresgästerna att utöva ett verkligt inflytande dåskulle öka väsentligt. Industrins byggmaterialgrupp och Industrigruppen förenergihushållning i byggnader stöder tanken på energideklarationer.Riksförbundet i småhus framhåller all energideklarationer är en punkt somförbundet verkligen har tagit fasta på. Besiktningen bör enligt förbundetbyggas ut att omfatta hela husets status och skulle då kurtna elimineraeller i varje fall minska riskerna för överraskningar vid ägarbyten. FöreningenSveriges byggnadsinspektörer framhåller alt energideklaralioner av äldresmåhus möjligen är en lämplig åtgärd. Obligatorisk besiktning är dock tveksam.I samband med ansökan om slaUiga bostadslån för ombyggnad bör dockenergibesiktning enligt föreningens uppfattning vara obligatorisk. StockholmEnergi är i princip positivt till förslagen om energibesiklning av småhus vidförsäljning och som förutsättning för statliga lån. De administrativakonsekvenserna måste dock utredas före ett definitivt ställningstagande. ÄvenBFR och statens energiverk anser att frågan måste utredas närmare innan man tardefiniUv ställning till förslaget om krav på besiktning för statliga lån.Statens planverk anser atl det är tveksamt om man bör införa krav påenergideklarationer av äldre småhus liknande det som skisserats för nyproduceradespeciellt med tanke på de stora kostnader som dylika åtgärder skulle medföra. Atlgenomföra sådana skulle dessutom enligt planverket kräva en omfattandeadministrativ organisaUon. Värmeverksföreningenkan finna moUv för att staten begär atl småhus skall energibesikligas som enförutsättning för staUiga ombyggnadslån. . Föreningen tillstyrker därförförslaget i denna del. Däremot förefaller generella krav på energideklaraUonvara atl skjuta över målet varför denna del av förslaget avstyrks avföreningen. Kraftverksföreningenavstyrker förslagen om energibesiktning m. m. vid husbyte och som krav på staUiga lån. Förslagen synes enligt föreningen 173 medföra en omfattande byråkrati som inte slår i proportionUU nyttan. 1987/88:90 Byggentreprenörerna och motsätter sig resp. Bilaga 2 ställer sig tveksamt Ullförslaget. Begränsning av elvärme i nybyggda småhus Ett tiotal remissinstanser behandlarelanvändningsdelegationens.förslag att särskilda villkor avseendeenergihushållning,skall gälla för direktverkande elvärme i en- eller tvåfamiljshusför permanentboende. Även , och Industrigruppenför energi hushållning i byggnader delar delegationens bedömning om behovet avskärpta villkor för direktverkande elvärme i nybyggda, småhus, Energiframhåller all de särskilda villkoren bör utformas så att de får till verkanatt begränsa elvärme i.småhus. En möjlighet kan enligt varaatt genom en förändring i ellagen upphäva distributörernas leveransplikt för direktverkandeel, däremot tar bestämt avstånd från en sådanåtgärd. ser det inte som självklart all enskärpning av byggnormerna för direktverkande elvärme är en effektiv lösning.Med den utveckling mot allmän energieffektivisering som pågått är det möjligtatt del i många fall är direktel som utgör del billigaste systemet även medframtida högre elpriser. delar inte delegationens uppfattning attsärskilda villkor för energihushållning i småhus med direktverkande elvärmeskall föreskrivas i byggbeslämmelser. Atl ha två olika nivåer på energihushållningenskapar administrativa och tillverkningslekniska problem och ökar omfång ochkomplexitet hos byggbestämmelserna. Enligt BF/? : s uppfattning är detolyckligt med olika energinormer för olika byggnader. Huvudlinjen bör vara attmycket höga energi- och effeklkrav skall kunna ställas på ny bebyggelse oavsettuppvärmningsform. Förslaget avstyrks även av , och medan och ställer sig tveksamma till förslaget. Övriga synpunkter från remissinstanserna Några remissinstanser tar upp del nuvarande bostadsfinansieringssysle- met. framhåller all del finns behov av en översyn av bostadslåneförordningen från energihushållningssynpunkt och synen på . tillförsel och distribution, Bostadsslyrelsen konstaterar att vattenburet syslem inte belånas om det finns direktelvärme , anser att gällande låneregler styr mot elvärrne även om en billigare fjärtvärmelösning finns tillgänglig. Värmeverksföre ningen föreslår atl planr och bostadsverkel får i uppdrag att föreslå ändra de låneregler i syfte atl åstadkomma långsiktigt effekUva lösningar. Även Byggentreprenörerna är kritiskt del nuvarande lånesystemet vilket enligt föreningen hindrar utnyttjandet av modern teknik, 174