prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Resursenbör fördelas fill kommuner som slutit avtal med SamS om att anordna samiskundervisning i sin gmndskola. Jag förutsätter atl samisk undervisning i förstahand kommer alt anordnas vid de skolenheter inom som redan i daghar ett flertal samiska barn som elever. Om samisk undervisning anordnas i engrundskola, deltar sameelevernaliksom övriga elever i undervisningen i på hemorten. Därutöver får sameeleverna under vissaveckotimmar någon form av samisk undervisning. För alt sameeleverna inte skall behöva gå misteom annan undervisning, bör sameundervisningen - i likhet med vad jag harförordat om hemspråksundervisningen under anslaget B 12. Bidrag till driftenav grundskolor m.m, - där det ärpraktiskt genomförbart förläggas utanför tid som schemalagls för den ordinarie undervisningen eller under tid för friaaktiviteter. Om en kommun, som enligt avtal med SamS anordnarsameundervisning i sin grundskola, tar emotsameelever som inte tillhör elevområdet, skall bestämmelserna om interkommunal ersättning i 4 kap. 18-20 §§ skollagen (1985:1100) tillämpas. Öm särskilda skäl föreligger får SamS besluta att 122 kostnader för boende, hemresor m,m. skall belastasameskolanslaget, Prop. 1987/88:100 Sådana kostnader skall dock rymmas inomramen för de resurser som Bil. 10 frigörs genom att Ange sameskola läggsner. I enlighet med SÖ:s förslagförordar jag atl sameskolan i under läsåret1988/89 får omfatta årskurserna 1 -6,(5) Förordningen (SÖ-FS 1984:68) om tilldelning avlärarresurser vid sameskolan (ändrad SÖ-FS 1987:73) gäller t, o, m. budgetåret1987/88, I enlighet med SÖ:s förslag förordar jag atlresurslilldelningssyslemet får tillämpas även /89,(6) har (prop, 1982/83:100 bil, 10 p, D 14,UbU 20, rskr. 253) godkänt all samiskhögsladieundervisning får anordnas vid i kommun fr, o, m, /84, Verksamheten harinte kommit lill stånd, bl, a, beroende på svårigheter att rekryterasåväl elever som lärare. Förordningen(SÖ-FS 1983:125) om integrerad samisk högstadieundervisning vid i bör mot denna bakgrundupphävas,(2) Enligt beslul med anledning avproposUionen (1979/80:82, UbU 25,rskr, 285) om ledning och administrafion av sameskolorna m, m, skall i sameskolstyrelsen ingå företrädare församerna och för de myndigheter, som inom sitt verksamhetsområde har kontaktmed frågor som rör undervisningen avsamer. Enligt 23 § sameskolförordningen (1967:216, omtryckt 1987:711) skall femledamöter, däribland ordföranden, företräda samerna och fyra de myndigheter somberörs- Enligt min mening bör de icke-samiskaledamöterna utses enbart på grundval av de personliga fömtsättningarna föruppgiften som ledamot, oavsett om de har anknytning lill en sådan myndighet som avses i 23 § eller inte.Riksdagen bör beredas tillfälle all ta del av vad jag här har anfört. Några mindre följdändringar behöver göras i 3kap, 17 § och 8 kap. 1 § skollagen (1985:1100) på grund av atl högstadiet vidsameskolan i numera ärnedlagt (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 109). Förslag fill ändringar i lagen har jag behandlat under anslaget B 12.Bidrag till driften av grundskolor m, m, I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte medandra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställerjag atl regeringen föreslår att 1, godkännavad jag har förordat om förlängning av bestämmelser na om beräkning av lärarresurser, 2, godkänna att de frigjordaresurserna från nedläggningen av sameskolan i får disponeras av SamS försameundervisning, 3, till Sameskolor /89 anvisa ell förslagsanslag av , Jag hemställer vidare att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anförtomsammansättningen av sameskolsly- relsen- ' 123 Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader Prop. 1986/87Utgift 203036627 ' " 1987/88Anslag 200709000 1988/89Förslag 213 212 000 Synskadade elever med ytterligare handikappundervisas vid en skolenhet i (), Vid mottas somelever även synskadade barn utanytterligare handikapp. Döva och hörselskadade elever undervisas vid dels fem regionala skolenheter,belägna i (Ma-nillaskolan). (Östervångskolan), (Vänerskölan), (Birgittaskolan)och (Kristinaskolan), dels i särskilda klasser förlagda lill (s, k, externa klasser).Döva och hörselskadade elever med ytterligare handikapp undervisas vid enskolenhet i Gnesla (Åsbackaskolan), Vid skolenheten i ()undervisas normalbegåvade barn medgrava språkstörningar saml hörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andra komplikationer. Vid , , Åsbackaskolan ochHällsboskolan finns specialpedagogiska resurscenter. Verksamheten regleras i specialskolförordningen(1965:478, omtryckt senast 1983:736), Bestämmelser omtilldelning av lärarresurser finns i förordningen (1987:721) om lärarresurser ispecialskolan m, m, I förordningen (SÖ-FS 1984:66, ändrad SÖ-FS1987:91) meddelas bestämmelser omutveckling av verksamheten vid specialskolan. Frånanslaget bekostas åven resor för elever jämte ledsagare. () anslagsframställning för /89 innebär i huvudsakföljande: 1, Pris- och löneomräkning m, m, , 2, SÖ föreslår attspecialskolorna övertar kostnadsansvaret från för anlagstestning av skolornaselever i årskurs 10 och atl medel anvisas för delta ändamål (-1-225 000kr,), 3, Ökade medel begärs fill kostnader förspecialskolornas styrelser (-hl35000 kr,), 4- SÖ föreslåralt en personlig tjänst som assistent inrättas vid (-,), 5, SÖ begär ytlerligare medel förtolkkostnader (,), 6, En uppräkning görs även avmedlen för resor för elever på grund av ökat antal hemresor vid veckoslutensaml försämrade rabattmöjligheter på tåg och flyg (-,), 7, SÖ beräknar medelsbehovel underförslagsanslaget Specialskolan m, m,: Utbildningskostnader till . SÖ har med skrivelse den 11 december 1986överlämnat ett förslag om bl, a, mål och verksamhet saml organisation för Tomtebodaskolans resurs- 124 center, SÖ föreslår att verksamheten organiseras på treenheter, en för Prop. 1987/88:100 utveckling, en för utbildning och en föradministration. Under styrelsen Bil. 10 bördel finnas en chef för den direkta ledningen av verksamheten. Denne bör ävenansvara för utvecklingsenheten. Inom denna enhet bör finnas enprojektsekreterare med erfarenhet av utvecklingsarbete. För vardera utbildningsenhetenresp, enheten för administration bör finnas en ansvarig chef. Den förre böräven vara biträdande chef för resurscentret och ha lärarkompetens inom området undervisning avsynskadade, SÖ utgår i sina förslag från alt den nya organisationen skallrymmas inom nuvarande ram för Tomtebodaskolansverksamhet samt alt även den pedagogiska personalen skall ha semestertjänsteri stället för ferietjänsler. Tomtebodaskolan förfogar /87 över 61,5 tjänster, SÖ föreslår att 55,5 fastatjänster inrättas vid resurscentretsamt atl centret disponerar en rörlig resurs motsvarande 4,5 tjänster. Vidareföreslår SÖ att medel motsvarande 1,5 tjänster får disponeras av SÖ församordnande verksamhet avseende specialskolornas resurscenter. Yttranden i ärendet har avgelts avsocialstyrelsen, (lokalfrågor), statskontoret,(), planeringsberedningarna i , och , , och . Tomtebodaskolan, ,, . () och (), tillstyrker förslaget i sinhelhet. Statskontoret anser del angelägetmed en förutsättningslös analys av den framtida resursverksamheten förTomtebodaskolan, Flera remissinstanser, bl, a, RRV, samtligaplaneringsberedningar, och Åsbackaskolan, tar upp frågan omöversyn av verksamheten vid övrigaresurscenter och avgränsningen mellan Tomlebodaskolans och Ekeskolansresurscenter. Tomtebodaskolanfömtsätter atl den nya organisationen kommer att träda i kraft . Tomtebodaskolan anser inte attchefen för resurscentret kan ha ansvar för utvecklingsenheten.Ansvarig för utvecklingsarbetet börvara en forskningssekreterare. Liknande synpunkter framförs av SRF. Statskontoret, och semester-tjänster för den pedagogiska personalen. Statskontoret,planeringsberedningen i . Tomtebodaskolan och SRF avstyrker förslaget att vissa resurser skall tillförasSÖ. Statskontoret och Svenska kommunförbundetförordar en större rörlig resurs än vad SÖ föreslagit medan SRF föreslåratt den rörliga resursen skall vara mindre än vad SÖ föreslagit. Beräknad ändring 1988/89 Prop, 1987/88:100 Bil. Lönekostnader m, m, för skolledare och lärarpersonal Utveckling av verksamheten vid specialskolan Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Resor för elever jämte ledsagare -1- 4 561000 -1- 108000 -H 5937000 (-1-5190000) + 1076000 + 850000 . Riksdagenbeslöt vid 1979/atl ett specialpedagogiskt re-surscenler skulleinrättas vid (prop. 1979/80:100 bil. 12, UbU 26, rskr. 301), Några extra medel tillfördesinte, utan centret skulle utvecklas i takt med atl skoldelen minskade.Elevantalet vid skolan har successivt sjunkit. Med utgången av /86upphörde skolverksamheten vidTomtebodaskolan, där således numera enbart resurscenlrel återstår. Resurscenter finns vidare vid ,och , Vid dessa skolor finns dock även enskoldel. () har med skrivelse den 11december 1986 överlämnat ettförslag lill dels mål och verksamhet för samtliga resurscenter, dels mål och verksamhet samt organisation . Förslaget har remissbehandlats enligt vad somtidigare redovisats under detta anslag. Jag delar SÖ:s uppfattning alt de gemensamma målenför resurscentrens verksamhet bör vara atl främja en allsidig utveckling avbarn och ungdomar med syn-och/eller hörselhandikapp eller med svåra tal- och språkstörningar genom alt erbjuda specialpedagogiskutredning och träning samt information, utbildning och fortbildning till familjenoch personalen kring barnet. Vidarebör resurscentren påverka och stimulera utvecklingen inom handikappområdet genom alt samla och spridainformafion samt följa forsknings- och utvecklingsarbete i frågor som rörutbildning av barn och ungdomar medsyn- och/eller hörselskada eller med svåra språkstörningar. Del bör ankomma på regeringen atl fastställa målenför verksamheten vid resurscentren. Flera remissinstanser har tagk upp frågan om översyn även av verksam- heten vid övriga resurscenler ochavgränsningen mellan Tomlebodasko- Prop. lans och resurscenler.Enligt min mening är del angelägel atl Bil. verksamheten vid Tomlebodaskolanregleras i och med att skoldelen upphört. Jag ärdärför inte beredd alt skjuta på ett ställningstagande avseendeTomtebodaskolan i avvaktan på ytlerligare Jag anser - i enlighet med SÖ:s förslag - attverksamheten vid Tomtebodaskolansresurscenler skall ledas av en styrelse och.organiseras på tre enheter, en, för utveckling, en för utbildningoch en för administration,-Understyrelsen bör det finnas en chef för den direkta ledningen av verksamheten. Denne bör även ansvara förutvecklingsenheten. För vardera utbildningsenhetenoch den administrativa enheten bör del finnas en ansvarig chef. Anställnings-och arbetsvillkoren för personalen bör bli föremål för förhandlingar, varvid utgångspunkten bör vara atl även den pedagogiska personalen skall ha samma arbetstider somtjänstemän i övrigt. Befintligalärartjänster vid bör därför så långt möjligt dras in och nya tjänster inrättas i enlighet medvad jag har anfört. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att avgöra desärskilda målen och verksamheten vid resurscenter samt vilkennärmare utformning organisationen skall ha. Del finns två resurscenler för synskadade,och Tomtebodaskolans,som båda har hela riket som upptagningsområde, Tomlebodaskolans resurscenter riktar sig till synskadade barn och ungdomar utan till-läggshandikapp, lill synskadade medtilläggshandikapp t, ex, i form av hörselskada (dövblinda) och/ellerutvecklingsstörning. Denna ansvarsuppdelning bör i stort upprätthållastills vidare, I vissa fall kan det vara svårt atl avgöra vart en elev börhänföras. Del är därför nödvändigt alt ett samarbete sker mellan de bådacentren, Enligt vad jag har erfarit har SÖ för avsikt alläven se över verksamheten vid de övriga resurscentren. Jag utgår därvidifrånatl SÖ även överväger hur resurserna vid ochEkeskolans resurscenter bäst skallutnyttjas och i vilken form samverkan skall ske mellan de båda centren. Jagutgår vidare ifrån alt frågan hur den specialpedagogiska kompetensen skallupprätthållas och utvecklas vid uppmärksammas. Den nya organisationen för Tomlebodaskolan börrymmas inom nuvarande medelsram. Denav SÖ föreslagna resursen om 1,5 tjänster för samordnande verksamhet avseendespecialskolornas resurscenter bör enligtmin mening tillfälligt kunna disponeras av SÖ för översynsarbetet med resurscentren. Det bör därefter ankomma påregeringen att ta ställning lill hur resursen skall disponeras. SÖhar föreslagit att specialskolorna övertar kostnadsansvaret frän arbets marknadsstyrelsen (AMS) föranlagsleslning av specialskolornas elever i årskurs 10 och all medel anvisas för detta ändamål. För egen del ifrågasät ter jag behovet av anlagsundersökningar i nuvarande form. Personalen vidspecialskolan bör kunna göra vissa bedömningar, Prop, 1987/88:100 t, ex. avelevernas språkliga utveckling. Däremot anser jag att det är viktigt Bil, 10 att de elever som är i särskilt behov avvägledning kan få slöd och hjälp, även av AMS personal, inför valet av fortsattverksamhet efter avslutad skolgång i specialskolan. Metoder bör därförutvecklas inom specialskolan för att ge eleverna en god vägledning. Enligt vadjag har erfarit av chefen för har AMS inlettett utvecklingsprojekt för alt bl.a- lära ut ny vägledningsmetodik fillsyofunklionärerna inom specialskolanså alt dessa på sikl kan ta över ansvaret för anlagsundersökningarna,(2) Jag beräknar , i ökade kostnader förspecialskolornas styrelser på grund av ökat antal sammanträden m, m,(3) För inrättande av en personlig tjänst somassistent vid beräknar jag medel i enlighet med SÖ:sförslag. Vidareberäknar jag , i ökade medel för tolkkoslnader-(5) har de negativa effekter som kanbli följden av en tidig separationbarn-föräldrar alltmer uppmärksammats. En faktor som mildrar de negativaeffekterna för specialskolans elever är täta hembesök. reser elevernahem i stort sett . Detta innebär kostnadsökningar under anslagsposten Resor för elever. Andrafaktorer som påverkar kostnaderna ärrabaltmöjligheterna på tåg och flyg. Som utbildningsministern kommer alt anmäla i det följande under anslaget E8, Bidrag lill vissa studiesociala ändamål har centralasludiestödsnämnden och statens järnvägari höst slutit ett preliminärt avtal om förbättrade rabatter på tåg för studerande. Avtalet gäller även specialskolanselever. Detta innebär alt medlen förelevernas resor kan räknas upp med ett lägre belopp än vad SÖ harföreslagit. Jag förordar därför en uppräkning av medlen för detta ändamål med350000 kr. 1 enlighet med vad jag har anfört i inledningen(avsnitt 3,2) om dataundervisning i skolan m, m- beräknar jag särskilda medelinom specialskolan för planering ochdrift av datorsystem samt för atl främja metodiskt och pedagogisktutvecklingsarbete. Jag har beräknat sammanlagt . för delta ändamål. Reguljär högstadieundervisning bedrivs vidsamtliga specialskolor utom vid i , /85pågår efter regeringens medgivandeförsöksverksamhet med högstadieundervisning för gravt språkstörda elever vid , SÖ har iskrivelse hemställt att högstadieundervisning fårfinnas även vid . Enligt SÖkommer högstadieundervisning vid inte att medföra ökade kostnader jämfört medförläggning till annan regional specialskola. Jag tillstyrker att högstadieundervisning för språkstördaelever får bedrivas vid Hällsboskolanför de elever som inte kan placeras på annanregional specialskola eller i hemortens grundskola. Medhänvisning lill vad jag har anfört och till sammanställningen hemstäl ler jag atl regeringen föreslår att 128 1. godkänna vadjag har förordat omorganisation m. m,av Tomte- Prop. 1987/88:100 bodaskolans resurscenter. 2. godkänna vad jag har förordatom högstadieundervisning vid , 3. fillSpecialskolan m.m.:Utbildningskostnader för /89 anvisa ett förslagsanslag av213212000 kr. Jag hemställer vidare atl regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del avvad jag har anfört om mål för verksamheten vid resurscentren. Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. 1986/87Utgift 6829830 Reservafion 1006788 1987/88Anslag 6616000 1988/89Förslag 7275000 Från anslaget betalas utgifter för läromedel,undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m.m., bibliotek samthörsel- och talteknisk utmstning. () anslagsframställning för /89 innebär i huvudsakföljande: Prisomräkning 180000 kr- Engångsanvisningar på630000 kr, avgår. SÖ föreslår att . beräknas under fyra budgetårför successiv anskaffning av texttelefonertill elevbostäderna. SÖ beräknar medelsbehovet underreservationsanslaget Special skolan m, m.: Utrustning m. m. till . Jag föreslår att , perbudgetår anvisas under fyra budgetår (1988/89-1991/92)för successiv anskaffning av texttelefoner tiH elevbostäderna, (2) I enlighet med vad jag har anfört i inledningen(avsnitt 3,2) om dataundervisning i skolan m, m. beräknar jag särskilda medelför investeringar i utrustning ochprogramvara för specialskolans behov. Jag har för näsla budgetår beräknat I milj, kr, i engångsanvisningför detta ändamål, I övrigt räknar jag inte med andra förändringarunder anslaget än sådana av automatisk natur. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. /89 anvisa ett reservationsanslag av , 129 9 1987/88. Bidrag till driften av särskolor m.m. Prop. 1986/87Utgift 582364976 '' 1987/88Anslag 582 273 000 1988/89Förslag 577 335000 Landstingskommunerna och de kommuner som inleingår i landsfingskommun samt kommuner som anordnar särskola i fall somavses i 6 kap. 2 § skollagen (1985:1100) fårstatsbidrag av lönekostnaderna för rektorer, studierektorer, tillsynsliirare och lärare vid särskolan.Även till särskoleverksamhet som anordnas av enskilda, föreningar ochstiftelser utgår statsbidrag i vissafall. Bidragsbeslämmelsema finns, i förordningen (1986:188) om statsbidrag tilldriftkostnader för särskolan m.m. samt i förordningen (1986:574) om statsbidragtill frislående särskolor. Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidragettUl särskolan beräknas efter engmndresurs om sju veckofimmar per elev. Vidare beräknas tilläggsresurser för undervisning i hemspråk ochför stödundervisning i svenska per elev samt försärskild undervisning per elev. medge en behovsprövadkompletteringsresurs uttryckt i veckotimmar. För integrerade särskoleeleverberäknas en resurs om högst , TUläggsbidrag till kostnader för vikarier m, m, lämnas med 4,av lönebidraget. Regeringen fastställer åriigenveckolimpris isärskolan. Statsbidraget lill lönekostnader för rektorer och studierektorer lämnas med hänsyn till årslönebeloppet för varjeinrättad tjänst. Statsbidrag utgår även för tilläggspensionsavgifter. Statsbidraget utbetalas i form iiv förskott ochslutreglering- /89 belastas anslaget med förskott för detta årberäknat på statsbidraget /88 saml slutreglering av bidraget för redovisningsåret1987/88, Från anslaget betalas vidare kostnader förstatsbidrag för lokal skolutvecklingenligt bestämmelser i förordningen (SÖ-FS 1986:100) om statsbidrag fill lokal skolutveckling i särskolan (ändradSÖ-FS 1987:109). Även för dettabidrag gäller ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Från anslaget betalas även kostnader för vissatrygghetsåtgärder enligt bestämmelseri förordningen (1984:626) om statsbidrag lill kostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare,biträdande skolledare och lärare i utbildning. Ur anslaget utgår bidrag till yrkesundervisningför hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda enligt ämbetsskrivelse den 21augusti 1969 om godkännande av avtal avseende yrkesundervisning förhörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. () erhåller dessutom medelfill informations- och konferensverksamhetför skolledare och lärare vid särskolor. () anslagsframställning för /89 inne bär i huvudsak följande: 130 1, Ungefär 11 200 elever gick i särskolan läsåret1986/87, vilkel innebär en minskningmed 1 300 elever från föregående läsår. Antalet skolledare var 135 och antalet utnyttjade lärarveckotimmarvar ca 93 000, Anvisatbelopp under anslagsposten 1 för /88 innehåller medel för kostnader för undervisning vid reguljärsärskola och enskilda inrättningar, SÖ:s beräkning av anslagsposten 1 för budgetåret1988/89 framgår av följande sammanställning, belopp i tusental kr. 1987/88:100 Bil.10 Beräknat statsbidrag till lönekostnader 1986/87 1987/88 1988/89 484 228' 450254 'Förskoltsunderlag för /88 2, SÖ beräknar medelsbehovel förbidrag fill lokal skolutveckling tUl 10,18milj. kr, under /89, varay 5,2 milj, kr, i förskott för /89 och 4,98 milj, kr. isluireglering för redovisningsårel 1987/88, 3, SÖ beräknar bidraget förfilläggspensionsavgifler lill 45,9 milj, kr. För reducerat lönekoslnadspålägg beräknar SÖ 48,6 milj, kr, 4, Inom SÖ pågår ett arbete medrevidering av särskolans läroplan, SÖ hardärvid utgått års läroplan för (Lgr 80), som kommer atl omfatta även särskolan med vissanödvändiga kompletterande föreskrifter,SÖ räknar med all den nya läroplanen för särskolan kan träda i kraft den1 , SÖ föreslår alt för införande av läroplan för särskolan får utgå en genomföranderesurs uppgåendelill 2,2 milj, kr, för vartdera av budgetåren 1988/89-1990/91, 5, SÖ beräknar medelsbehovetunder förslagsanslaget Bidrag till driften av särskolor m, m, till . Beräknad ändring 1988/89 1, Bidrag till lönekostnader 2, Bidrag till lokal skolutveckling Bidrag till kostnader för tilläggs- Bidrag till kostnader för yrkes- och konferensverksamhet för skol- ledare och lärare vid särskolan 7, Information om ny läroplan för 8, Datautbildning i särskolan Totaltberäknar jag statsbidraget under anslagsposten 1 till , /88, Mjna beräkningar grundar sig på antalet inrättade tjänster som skolledare och ettberäknat veckotimlal för undervisningredovisningsårel 1987/88 samt på löneläget den Ijuli 1987 med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kanförväntas under redovisningsårel.Vidare har jag beaktat alt ett särskilt veckotimpris skall beräknas förhemspråksundervisning, vilket baseras på landstingens lönekostnad för enbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning,Somjag har redovisat i det föregående omfattas denna anslagspost av ettförskotts- och slutregleringsförfarande. Under /89 utbetalastill huvudmännen dels förskottbaserat på det fastställda bidraget för redovisningsårel 1987/88, dels slutreglering för dettaredovisningsår. 1987/88:100 Bil.10 Beräkning av förskott och slutreglering under anslagsposten I, belopp i tusentalkr. 'Förskottsunderlag för /88, Jag beräknar medelsbehovet för lokalskolutveckling /89 till10,8 milj, kr., varav 5,4 milj, kr, utgör förskott för redovisningsårel 1988/89 och 5,4 milj, kr, utgör slutreglering /88, (2) Bidraget för tUlåggspensionsavgifter beräknar jagtill 48,5 milj, kr, och för reducerat lönekostnadspålägg beräknar jag 51,5milj, kr,(3) harsärskolans organisation markant förändrats. Från att särskolan haranordnats mest i form av skolinternat är dess klassernumera normalt föriagda i och gymnasieskolans skolbyggnader.Särskolan regleras i skollagen (1985:1100), förordningen (1986: 572) med vissa tillämpningsföreskrifterfill skoUagen (1985:1100) samtsärskoleförordningen (1986:573). Särskolans regelsystem har härvid anpassats lill regelsystemen för det övrigaoffentliga skolväsendet. Även det nya statsbidragssystemet för särskolan (SFS1986: 188) har bidragit till denna anpassning. Utvecklingeninom särskolan har lett fill all bl, a. arbetsformer och innehåll i undervisningen bör ses över och ges endelvis annan inriktning än fidigare.Inom () pågår en översyn av särskolans läroplan. Utgångspunkten är därvid alt 1980 årsläroplan för gmndskolan (Lgr 80)skall gälla även i särskolan, men med vissa nödvändiga kompletterande föreskrifter. Den nya läroplanen beräknaskunna träda i kraft . Jag delar SÖ:s uppfattning att ensärskild resurs bör tillföras särskolan Prop. 1987/88:100 för attunderlätta genomförandel av läroplansförändringarna. Jag beräknar Bil. 10därför 1 milj. kr. per budgetår under tre budgetår (1988/89-1990/91) för dettaändamål. Medlen bör disponeras av SÖ och länsskolnämnderna enligt beslut somregeringen senare meddelar.