prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Kammarrätten ser det som betydelsefullt attnämnden tillförs en sådan kompetens och får en sådan sammansättning att denframstår som väl ägnad att fylla de krav som måste ställas på en slutinstansmed de angivna uppgifterna. Det är självfallet önskvärt att kyrkomötets besvärsnämndvid handläggningen av besvär över beslut besitter erforderligkompetens. För att besvärsnämnden skall kunna tillföras sådan kompetens kanifrågasättas om inte ledamöterna i besvärsnämnden bör väljas på samma sätt somkyrkomötets läronämnd, i vilken de åtta ledamöter som kyrkomötet väljer intebehöver vara ledamöter av kyrkomötet. vill som en särskild synpunkt framhålla attnämnden har svårt att tänka sig något fall, då en präst som skilts från sittämbete bör få behålla sin tjänst (jfr del I s. 108 3 st.). Med hänsyn härtillbör övervägas att införa en bestämmelse av innebörd att den som skilts frånsitt prästämbete skall avskedas från sin tjänst. församlings- och pastoralsförbundFörbundet tillstyrker vidare att beslut och besluti fortsättningen skall få överklagas hos ett inomkyrkligt organ. Om detta organblir kyrkomötets besvärsnämnd, vilket kan vara lämpligt, bör särskilda reglerom teologisk kompetens tillföras bestämmelserna om besvärsnämndenssammansättning. i tillstyrker i huvudsakutredningens förslag till ny kyrkolag, såvitt avser förslaget (avd ) om ändrad normgivnings kompetens beträffande prästämbetet. Dock finner fakulteten det vara nöd- 218 vändigt, att det ilagtexten föreskrives, att i den föreslagna kyrkomötets Prop. 1987/88:31besvärsnämnd (6: 2225) skall i likhet med vad som gäller för ansvarsnämndenför biskopar (Lag 1975:956) ingå en biskop. Fakultetenfinner lagförslaget väl underbyggt och genomarbetat. Utredningen har tagit tillböriighänsyn till kyrkans och de kyrkliga ämbetenas speciella karaktär och iöverensstämmelse därmed utformat sitt lagförslag. På en punkt har utredningenicke velat fullfölja denna linje fullt ut, nämligen i fråga om kyrkomötetsbesvärsnämnd. Med hänsyn till såväl den enskilde individens rättssäkerhet somtill kyrkan som trossamfund bör en av ledamöterna av kyrkomötets besvärsnämndvara en biskop. Biskoparna företräder kyrkans läroämbete, och i besvärsnämndenbör det alltid finnas en högsta företrädare för detta ämbete i likhet med vadsom är fallet med . Förslagtill ändrad lagtext 7:23: "består av fem ledamöter, enordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, samt fyra inomkyrkomötet valda ledamöter, av vilka en alltid skall vara biskop. Förordföranden och den biskoplige ledamoten skall det finnas ersättare. Vad som föreskrivesom ordföranden och om den biskoplige ledamoten gäller också ersättarna. Förövriga ledamöter skall lika många ersättare utses inom kyrkomötet." 1987/88: 31 KYRKOMÖTETSSKRIVELSE 1987: 12 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1987:9 med anledning av regeringens skrivelse om ändrad normgivningskompetensbeträffande det kyrkliga ämbetet, m. m. (RegSkr 1987:5) jämte motion Medöverlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 25 augusti1987 bifallit vad utskottet hemställt. Prop.1987/88:31 Bilaga 9 med anledning av regeringens skrivelse om ändrad normgivningskompetensbeträffande det kyrkliga ämbetet, m. m. (RegSkr 1987:5) jämte motion Iregeringens skrivelse 1987:5 har regeringen () till kyrkomötet föryttrande lämnat över förslag till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan. 1samband med skrivelsen behandlar utskottet motion 1987:93 yrkande 1 och 2 avRobert Schött om kyrkomötets besvärsnämnd. Motionsyrkandetredovisas på s.3. haryttrat sig.över regeringens skrivelse. Yttrandet fogas sombilaga till detta betänkande. Detför yttrande överlämnade lagförslaget har följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1982:942) om skall ha följandelydelse. 7§'Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åt att i sädan kungörelse meddela föreskrifter om kollekter. Kyrkomötet får ocksä genom kyrklig kungörelse överlåta åt domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddela föreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. 1. svenska kyrkanslära. 2. svenska kyrkansböcker. 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar. 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. 1. lära, lära. 2. detkyrkliga ämbetet. 3. svenska kyrkansböcker, 4. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 5. kollekler. 6. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni. 7. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos myndigheter un- Denna lagträder i kraft den . I motion 1987:93 yrkande 1 och 2 av hemställs att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1987:1, 1987:2 och 1987:5 hos regeringen anhåller om sådanaförfattningsändringar att 1. beslut i frågor om inträdei det kyrkliga ämbetet respektive att skilja någon fråndet kyrkliga ämbetet eller att förklaranågon obehörig att utövadet kyrkliga ämbetet får överklagashos kyrkomötets besvärsnämnd samt attbesvärsnämndens beslut i dessa frågorinte får överklagas, 2. valbarhetskravenför ledamöter och ersättarei kyrkomötets besvärsnämnd skallvara desamma som för ledamöter och ersättarei . Beträffande den närmare motiveringen hänvisas till'motionen. Föreskrifter om kyrkans ämbeten beslutas av eller regeringen. Kyrkomötet, centralstyrelse och biskopsmötethar vid skilda tillfällen hos regeringen hemställt om en översynav bestämmelserna om obehörighet att utövaprästämbetet och om skiljande av prästfrån ämbetet. Regeringen har överlämnat framställningarnatill kyrkoförfattningsutredningen (Kn 1982:06). I sitt slutbetänkande(SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. har kyrkoförfattningsutredningen föreslagit ändringar i regeringsformens övergångsbestämmelser som gördet möjligt för ' att delegera rätten att meddela föreskrifter om prästämbetet. Utredningen har vidare föreslagitändringar i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan varigenom överlåter åt kyrkomötet att meddela föreskrifterom prästämbetet. Utredningens förslaghar remissbehandlats. Regeringens skrivelse grundar sig på utrecSningens förslagi fråga om normgivningskompetensen beträffande prästämbetet och remissyttrandena däröver. Regeringen föreslår i skrivelsen att rätten att meddela föreskrifterom det kyrkliga ämbetet förs över tillkyrkomötets kompetensområde. Förslaget förutsätter ändringar i dels punkt 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen, dels 7 § lagen om . Till kyrkomötet har föryttrande lämnats över förslag till ändring i 7 §lagen om . Lagändringen föreslås träda i kraft . Kyrkoförfattningsutredningenhar begränsat sitt förslag till att avse normgivningen i frågaom prästämbetet. Frågan om diakonatets ställning i har inte legat inom ramen för utredningens uppdrag. Några remissinstanser har ansett att kyrkomötets normgivningskompetens inte skall begränsas till prästämbetet utan i ställetavse det kyrkliga ämbetet. På så sätt skulle normgivningskompetensen komma att omfattainte bara det traditionella präst- och biskopsämbetet utan ävendiakonatets ställning i . Iskrivelsen anför föredragande statsrådet i denna fråga bl.a. följande(s. "Något statligtintresse av vilka bestämmelser som skall gälla för antagningoch vigning av diakoner och diakonissor i och om vilka förpliktelser som följerav vigningen föreligger inte utan detta får ses som en rent inomkyrklig fråga, sora börfå utredas och beslutas av egna organ. Det bör då enligt min mening ges möjlighetför kyrkomötet att pågrundval av inomkyrkliga överväganden ta ställning till om diakonatet hör hemma inom det kyrkliga ämbetet och i sådantfall även besluta om villkoren för innehav av detta. Jag föreslår därför att kyrkomötets normgivningskompetens ilagtexten skall ges en vidare ram änden som anges med kyrkoförfattningsutredningens terminologioch som inbjuder till missförstånd. Till kyrkomötetsnormgivningskompetens bör enligt mitt förslag hänföras frågorsom avser "det kyrkliga ämbetet'." Utskottet vill försin del ansluta sig till vad läronämnden har anförti sitt yttrande med anledning av skrivelsen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Behörighetentill och förlusten av prästämbetet I sitt slutbetänkandehar kyrkoförfattningsutredningen även behandlat fråganora instansordningen när det gäller att skilja en präst från prästämbetet. Utredningen föreslår i dennadel att den nuvarande ordningen behållsnär det gäller att i förstainstans pröva frågor om att skilja en präst eller enbiskop från prästära-betet eller att förklaraen präst eller en biskop obehörig att utövaämbetet. Enligt utredningens förslag skall alltsådomkapitlet och äveni fortsättningen pröva dessa frågor.När det gäller instansordningen för att överklagadomkapitlets eller ansvarsnämndensbeslut om förlust av prästämbetet föreslårutredningen att sådana beslut skall få överklagashos kyrkoraötets besvärsnämnd. Besvärsnämndensbeslut skall enligt utredningens förslaginte få överklagas. I regeringens skrivelse anför föredragande statsrådet att regeringen inte bör ta ställningtill några nya förslag i frågaom disciplinära åtgärder avseende prästämbetet ochom beslutande myndighet avseende förlustav prästämbetet m.m. förrän kyrkomötet har avgett sitt yttrande över regeringens skrivelse till kyrkomötet om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m.m. (RegSkr1987:1). utskottet har med anledning av en vid 1986års kyrkomöte i ämnet väckt motion (1986:71) behandlat frågan om instansordningen när det gällerbeslut att skilja en präst från prästämbetet. I utskottets betänkandemed anledning av motionen (KL 1987:2) har utskottet anfört att det enligt utskottets mening saknas anledningatt avvakta grundlagsändringar i fråga om normgivningskompetensen beträffande prästämbetet fören ändrad instansordning när det gälleratt överklaga beslut om att skilja en präst eller biskop från prästämbetet. Utskottet har i det angivna betänkandet hemställtatt kyrkomötet anhåller att regeringen föreslår sådana lagändringaratt och för biskopar beslut om att skilja en präst eller en biskop från prästämbetet eller att förklara en prästeller en biskop obehörig att utöva prästämbetet fåröverklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd, att besvärsnämndens beslut inte får överklagas samt att lagändringarna träderi kraft . I motion 93 anförsatt kyrkomötets besvärsnämnd bör bli andra och sista instans vid prövning av frågorom inträde i och skiljande från det kyrkliga ämbetetnär normgivningskompetensen beträffande ämbetetförs över till kyrkomötet. Enligt motionären bör besvärs-nämndens ledamöter och ersättaredärvid lämpligen kunna väljasockså bland andra än kyrkomötetsledamöter. Utskottet vill mot bakgrund av det anförda framhållaföljande. Först sedan normgivningskompetensenbeträffande det kyrkliga ämbetet genom nödvändiga grundlagsändringaroch ändringar i lagen om svenska kyrkanhar förts över till kyrkomötet kan detta ämbetes innehålloch utformning definieras i en kyrklig kungörelse.Detta kräver i sin tur noggranna överväganden. Innanså har skett bör lagregleringen av instansordningen begränsas till att avse det traditionella präst- och biskopsämbetet. Inträde i prästämbetetbeslutas enligt den ordning som gällerav biskopen och genom antagning och prästvigning. Biskopens och dorakapitlets beslut kaninte överklagas. När det gälleråterinträde i prästämbetet fattas beslutet av . äri sådana ärenden beslutfört endast om biskopen är närvarande.Delade meningar råder i frågan om beslut ora återinträde i prästärabetet kan överklagas. Frågankräver utredning och noggranna överväganden. Iavvaktan härpå bör några förslag i ämnet inte nu läggasfrara. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 93 i denna del. När det däremot gällerfrågan ora att överklaga beslut om att skilja en präst eller biskop från prästärabetet har utskottet, som förutsagts, redan i sitt betänkande KL 1987:2 föreslagit en ändradinstansordning. Anledning saknas att i detta sammanhang göra någon annanbedömning än den utskottet redan gjort. I motion 93 aktualiseras även frågan om besvärsnämndens samraan- Frågan har ocksåaktualiserats vid remissbehandlingen av kyrkoförfattningsutredningens förslagi denna del. Enligt 47 §lagen (1982:943) omkyrkomötet består kyrkomötetsbesvärsnämnd av en ordförande, sora skall vara eller havarit ordinarie doraare, och fyra inom kyrkomötet valda ledamöter. För ordförandenskall finnas en ersättare. Vad som föreskrivs ora ordförandengäller också ersättaren. Enligt utskottets raening är det av stor betydelse att besvärs-näranden förerforderlig juridisk och teologisk kompetens för att som slutinstans handläggafrågor om förlust m.m. av prästämbetet. Föratt tillförsäkra nämnden en sådan kompetens börkyrkomötet kunna välja ledamöteräven utanför kretsen av kyrkomötesleda-möter. Med hänsyn till karaktären av de ärendenbesvärsnämnden har att handlägga bör krävas attledamöterna tillhör . Några andra valbarhetskrav, förutomatt ordföranden skall vara eller ha varitordinarie domare bör inte ställas upp. Enligt utskottets mening får det förutsättas att kyrkomötetväljer ledamöter så att nämnden fården kompetens som behövs. För att få nödvändig kontinuitet på ordförandeposten anser utskottet att besvärsnäranden bör ha en vice ordförandesora är ledamot av nämnden. Förvice ordförande bör - i likhet med vad som gäller förersättaren för ordföranden- gälla samma valbarhetskrav som för ordföranden.För att nämnden skall kunna få en så bred kompetens som möjligt börnämnden utöver ordförandenoch vice ordföranden bestå av ytterligare fyra ledamöter, förvilka väljs lika många ersättare. Utskottet ansluter sig alltså till förslaget i motion 93 attvalbarhetskraven för ledamöter och ersättareskall vara desamma som för ledamöter och ersättarei . Därutöver föreslår utskottet att i nämnden väljs en vice ordförande, fyra andra ledamöter samt lika raångaersättare. Förslaget kräverändringar i lagen om kyrkomötet. Förslaget om att kyrkomötets besvärsnämnd blir slutinstans i ärenden om skiljande m.m. från prästämbetet aktualiserar även frågor om nämndens beslutförhetoch om omröstning när skiljaktiga meningar uppkommer. Dessa frågor behandlar utskottet emellertid i samband medregeringens skrivelse 1987:2 om följdlagstiftningtill förvaltningslagen. ändradnormgivningskompetens i fråga om det kyrkliga ämbetet att kyrkokomötetmed anledning av regeringens skrivelse 1987:5 tillstyrker regeringens förslag till ändringi lagen (1982:943) om . 2. beträffande behörigheten till och förlusten av prästämbetet att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1987:5 och med anledning av motion 1987:93 idenna del (yrkande 1) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande kyrkomötetsbesvärsnämnd att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1987:5 och med bifall till motion 1987:93 idenna del (yrkande 2) anhåller att regeringen föreslår riksdagensådan ändring i lagen (1982:43) om kyrkoraötetatt besvärsnämnden väljs i enlighet med vad utskottetanfört. Närvarande: ,ordf., , , , ,, , , *, ,Ingeraar , , Per Wihiborg, och . * Ej närvarande vidbetänkandets justering med anledning av regeringens skrivelse 1987:5 medanledning av regeringens skrivelse 1987:5 Till läronämnden har föryttrande överlämnats RegSkr 1987:5. hälsar med tillfredsställelse det framlagda förslaget att kyrkomötet genomkyrklig kungörelse skall få medde]a föreskrifteri fråga om det kyrkliga ämbetet. Det ärbåde följdriktigt och naturligt att kyrkomötets kompetens även omfattar det kyrkliga ämbetet, eftersom detta i grundläggande avseenden bestäms av lära som redantillhor kyrkomötets normgivningskompetens. ÖRJANwik;-'.ark Närvarande: Ärkebiskop ordf, biskop r-:artin Lönnebo, biskop , biskop , biskop , biskopPer-Olov , biskop , biskopBengt , biskop , biskop , biskop , , . UllaEkelund, , , , Per och . Bilagedelens innehållsförteckning °p- '987/88:31 Bilaga1 Sammanfattning av kyrkokommittés slutbe tänkande (SOU 1986: 17 och 18) Framtid i samverkan .. I Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna och sammanställ ning av remissyttrandena över kyrkokommitténs slutbe tänkande .......................................................... 10 Bilaga3 Kyrkomötets skrivelse 1987: 20 ......... 94 Bilaga4 Organisationsutskottets betänkande 1987: 3 95 Bilaga5 Kyrkomötets skrivelse 1987:22 .......... 134 Bilaga6 betänkande 1987: 5... 135 Bilaga7 Sammanfattning av kyrkoförfattningsutredningens slut betänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. såvitt avser avsnitt III, , samt förteckning över remissinstanserna och sammanställning av remiss yttrandena ........................................ 214 Bilaga8 Kyrkomötets skrivelse 1987: 12 ......... 220 Bilaga9 betänkande 1987: 9... 221 Tryckeri, 1987 229