prop · GB03165 · 1987-12-31 00:00:00 — Delta innebär atl mejeriregleringen skall bidra eller23 milj. kr., kött- och fläskregleringen eller 19 milj. kr.,äggregleringen eller 1,25 milj. kr. och fjäderfäregleringen med 3 %eller 0,75 milj. kr. 8.3 Förmalningsavgift för korn och havre Regeringenlämnade i beslut JN bemyndigande att fastställa en förmalningsavgiftför korn och havre med högst per ton. Avgift skall dock inte eriäggasvid tillverkning av mall. I överiäggningarnavåren 1987 var parterna överens om atl frågan om en höjning av avgiften enligt steg 2 i regeringens uppgörelse med LRF den 10 45 borde tasupp vid överläggningarna . I regering- Prop. 1987/88: 165 ens överenskommelsemed LRF anges bl.a. att avgiften får motsvara Bilaga 1 högst avordinarie förmalningsavgift. JNförutsätter all en höjning av avgiften lill av ordinarie förmalningsavgiftsker fr. o. m. . Produktionenav vegetabilier varierar med areal och årsmån. Statistiskt sett innebärskördevariationerna elt överskott av spannmål som mer än vart tionde åröverstiger det normala med . Medde exportpriser som f. n. råder innebär en slor exporlvolym slora påfrestningarpå regleringsekonomin. För att finansiera en ökad volym om t.ex. 500000 lonexportspannmål krävs ett belopp om 500 milj. kr. Detta kan inte ske med demedel som normalt finns tillgängliga inom regleringsekonomin utan extraordinära ätgärder måsle sältas in. Enreserv inom regleringsekonomin bör övervägas så att underskott som uppslår vidnormala skördevariationer i störte utsträckning kan finansieras utan altåtgärder i form av prissänkningar och överföringar av medel behöver tillgripas. Reservenbör kunna användas för att täcka kostnader för vegetabilier vid exportvolymeröverstigande normalvolym och/eller vid exceptionella förhållanden pä våridsmarknaden. Reservenbör vara räntebärande och handhas av jordbruksnämnden som beslutar om närmedlen skall las i anspråk. Uppbyggnad och storleken av reserven bör fastställasav JN efter överiäggningar. Enligtöverenskommelse mellan regeringen och LRF skall jordbruket under en fyraårsperiodamortera 305 milj. kr. av det ackumulerade underskott som fanns ispannmålsregleringen vid utgången av /86. Den 30 juni 1988uppgår detta underskoll till 230 milj. kr. bör underskottet fåuppgå till högst 155 milj. kr. Tidigarehar JN lämnat förslag om att använda ulomramsmedel för konsumentfrämjande ätgärdergenom att begränsa prishöjningarna . Konsumentdelegationen överläggningarna föreslagit alt aktivt stöd lämnas för en annankonsumentfrämjande åtgärd, nämligen för en förbättring av skolmåltiderna. ÄvenLRF har i olika sammanhang förespråkat åtgärder för en sådan satsning. Dellaär således en åtgärd som bör kunna mötas av förtroende av både konsumenter och producenler.Med anledning härav föreslår JN att utomramsmedel avsätts för informations-ochförsöksverksamhet med förbättrade skolmåltider. 8.6 Forskningsprojekt om landsbygdsutveckling Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har föreslagit atl ulomramsmedel anvisasför forsknings- och rädgivningsarbete rörande landsbygdsutveck- 46 Kostnaden uppgår till sammanlagt 6 Prop.1987/88: 165 milj. kr. JNhar pä grund av tidsbrist inte hunnit remissbehandla detta förslag. JN är allmänltveksamt till alt medel avsätts till preciserade forskningsprojekt vidprisöverläggningarna utan föregäende prövning av berörda instanser, t.ex. SJFRoch lantbruksslyrelsen. JN avser att efter remissbehandling inkomma med förslagi frågan. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har i samband med överiäggningarna begärt alt reglerför 1989 och 1990 angående omställningsprogrammet tas med iprisregleringsskrivelsen. Förslaget bygger på spannmålsgruppens förslag tillregler om ersättning och innebär en uppjustering av ersättningsbeloppen för1988 och 1989 (förslaget bifogas). JNhar tidigare hemställt atl regeringen fattar beslut om omställnings-programmetavseende 1989 ärs skörd. JN hemställer nu att regeringen lar ställning till omslällningsprogrammelför 1989. JN är för sin del beredd all tillstyrka detta. Vidare föreslås all JNfår bemyndigande all fastställa ersättningsbeloppen för de aktuella åren. Tillgrund för beloppen bör ligga spannmålsgruppens förslag uppjuslerade med hänsyn tillnu aktuella prishöjningar pä spannmål. Vadbeträffar LRFs förslag om en förlängning av programmet till 1990 överlämnar JNförslaget för regeringens avgörande. JNöverlämnar även LRFs förslag om utvecklingsprogram för energiskog lillregeringen. 8.8 Uppsamling av självdöda djur 1 prop.1987/88:93 om djurskyddslag, m. m. föreslår regeringen att en ökad uppsamlingav självdöda djur sker pä frivillig väg genom slakteriernas försorg. Demerkostnader för omhändertagandet av djuren som förslaget medför föreslåsemellertid inle belasta den enskilde lantbrukaren. Kostnaden får enliglförslaget i stället las upp i samband med jordbruksprisöverläggningarna. JNär beredd atl i samråd med branschen utforma ett system för uppsamling avsjälvdöda djur i enlighet med förslaget. När systemet har utformats kan ocksäen beräkning av kostnaderna göras. Kostnaderna torde kunna las upp vidprisöverläggningarna inför den . Kostnader som uppslår före dennatidpunkt bör JN få bemyndigande atl läcka i förskott av regleringsmedel. JNvill åler understryka att del är angeläget atl elt enhetligt gränsskydd för fodermedelinförs. En särskild grupp inom JN bör följa frågorna. 8.10Prisåterbäring för pälsdjursfoder Prop. Bilaga 1 Iskrivelse till regeringen aktualiserade JN frågan om kollekliv återbetalningtill en forskningsfond av en del av prisåterbäringen lill pälsdjursuppfödaresamt alt återbäring får ges för vegetabiliskt fett. JN tar nu åter upp dessa frägor. Pälsdjursnäringenerhåller återbetalning för den foderfördyring som orsakas avjordbruksprisregleringen. Bakgrunden är atl huvuddelen av skinnen säljs påexport och då har att konkurtera på världsmarknaden. Medel till prisåterbäringentas när det gäller inhemska fodermedel från förmalnings-avgifter och när detgäller importerade fodermedel som restitution från införselavgifterna. De prisregleradefodermedel som har använts har huvudsakligen varil spannmål,kvarnbiprodukter och till en mindre del oljekraftfoder. Före1984/85 finansierades prisåterbäringen till pälsdjursuppfödare med medelutanför fördelningsplanen. Fr. o. m. 1984/85 belastar finansieringen spannmålsregleringen(via avdrag på förmalningsavgifterna) och medel inom fördelningsplanen (avdragpä fodermedelsavgifterna). Avdraget som faller på fodermedelsavgifterna görsinnan resterande fodermedelsavgifier redovisas under rubriken "medel inomfördelningsplanen". Under1986 framfördes önskemål lill JN att prisåterbäring skall ges även förvegetabiliskt fett. Vegetabiliskt fett har bl.a. en positiv effekt pä skinnkvalilelen.JN anser del rimligt att prisåterbäringen även ges för vegetabiliskt fett somanvänds lill pälsdjursfoder. Någon ny belastning på regleringsekonomin innebärinte förslaget eftersom vegetabiliskt fett ej använts ipälsdjursfoder. Avsättningav medel tdl forskningsfond Frånnäringens sida har vidare framförts önskemål om att en del av prisåterbäringen,vilken hillills har utbetalats till respektive uppfödare, i fortsättningenavsätts för uppbyggnad av en forskningsfond för pälsdjursnäringen. Etl ökatforskningsbehov finns för alt upprätthålla och öka konkurtenskraflen inäringen. Förnärvarande är de internationella foderpriserna mycket låga och prisälerbäringenföljaktligen relativt stor per skinn jämfört med tidigare. Näringen harförslagit att en fond på ca 20 milj. kr. byggs upp pä 5 är och att avkastningenanvänds för forskningsändamål. JN tillstyrker förslaget att del avprisåterbäringen fortsättningsvis återbetalas kollektivt lill en forskningsfondmedan resterande del av prisälerbäringen som återbetalas individuellttill respektive uppfödare. JNtillstyrker inrättandet av en forskningsfond pä det sätt näringen förordat. När del gäller fondens storlek och hur snabbi den skall byggas upp föreslås atl JN fär ta upp överläggningar med näringen om delta. Som villkor bör vidare gälla att resultaten av forskningsprojekt, vilka erhåller bidragur fonden, ställs lill hela näringens förfogande. JN bör vidare ges Prop.1987/88: 165 insyn i fonden. m. den utlas en prisregleringsavgift på handelsgödsel. JNbegärde vid dess införande bemyndigande alt få ta ut avgifl pä varor som bedömdeskunna användas som handelsgödsel. har avgiften höjts i fleraomgångar. Det föreligger därför risk för att en övergång kan ske lill andravaror som också kan användas som handelsgödsel. Därmed kan snedvridningar i konkurtensenuppkomma mellan produkter och även mellan företag på marknaden. JN begärdedärför i fjolårets skrivelse om prisregleringen bemyndigande att få ta ul prisregleringsavgiflpå ytterligare ett antal varuområden. Den fördubbling av miljöavgiften fr. o. m.den som föreslås i prop 1987/88: 128 om miljöförbättrande åtgärderi jordbruket, m. m. understryker ytterligare detta behov. JNkommer givetvis inte att ta ut avgift i dessa fall förtån tillräckligt starkaskäl föreligger. Förhållandet torde vara att etl bemyndigande i sig minskarrisken för övergång lill användning av icke-avgifisbelagda varor. Därmedminskar också behovet av alt verkligen avgrflsbelägga ytterligare varor vilketförhindrar en utvidgning av regleringen. JNföreslår att ett tillägg görs i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde. Förslag till ändring bifogas (bilaga). JNvill i detta sammanhang vidare informera regeringen om de skillnader som haruppstått i omfattningen av varor för vilka prisregleringsavgift resp miljöavgifttas ut. Närmiljöavgiften på handelsgödsel infördes på kväve och fosfor anslöt avgiftsuttagettill de varor som då var belagda med prisregleringsavgifl. har JNtagit in följande varor under prisregleringsavgift. Den9 infördes prisregleringsavgifl på varor som dä gick under tullstatistisktnummer; 25.10 Naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatitoch fosfatkrita: 100 omalda 900 andra slag. (Tullstatistiskanr ft.o.m. är 25.10.100 resp 25.10.900) DenI infördes prisregleringsavgift på varor som gär under tullstatistisktnummer; 28.16 Ammoniak, vatlenfri eller i vattenlösning: 100 förtätad 900 annan. (Tullstatistiskanr fr. o. m. är 28.14.100 resp 28.14.200) Päovan angivna varor utlas inga miljöavgifter. 4 1987/88. 8.12 Vissautredningar m. m. Prop. Underregleringsperioden förutsätts ett antal frågor bli föremål för ytterligarestudier och beslutas av jordbruksnämnden. Sådana frågor är gränsskyddet förbrödsäd och förpackningslilläggel för mjölk. Fråganom kapitalkostnadernas behandling liksom metoden för avskilj-ning avexportproduktionens andel i normkalkylen bör ocksä prövas av jordbruksnämndenoch förslag lämnas till delegationerna för ställningstagande i dessaprincipfrågor vid nästa överläggningstillfälle. Fråganom avgiftsbeläggning av spannmål för sprit tillverkning har samband med denutredning som JN lämnat om socker, stärkelse och sprit. Frågan får behandlas i detta sammanhang. Närdet gäller regleringsföreningarna avser JN att i sin rapport med underlag för 3-årsbudgetföreslå att regeringen beslutar om en översyn av föreningarnas verksamhet ocharbetsformer. indexgrupp bör i fortsättningen svara för den s. k. ickebranschspecifika indexmodell som utarbetats vid JN. 8.13 Information om kassan för råvarukostnadsutjämningen Iregleringsbrev rörande råvarukostnadsutjämning till viss industri den 16 juni1981 föreskrivs att JN i anslutning till sin årliga redovisning av användningenav införselavgiftsmedel m.m. också skall redovisa användningen avutjämningskassan. Delta sker i form av följande sammanslällning. -H 23 454 -1-23 795 - 4652 1987/88: 165 1985/86 1kr 1986/87 1kr -(- 5 801 957 187 938 190 Ackumulerat saldo vid slutet av regleringsåret Medstöd av det anförda hemställer JN att 1 del nu framlagda förslaget omjordbruksprisregleringens allmänna utformning för perioden den 1 juli 1988-den30 godkänns, 2 förslaget om prisregleringspriser för vissa vegelabilieproduklerfr. o. m. den godkänns, 3 för övriga produkter senare få inkomma med förslag tillprisregleringspriser, 4 lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbruketsområde ändras i fråga om prisregleringsavgiften på handelsgödsel, 5 förslaget angående ränte- och etableringsstöd inomjordbruket godkänns, 6 förslaget om fördelning och användning av fonderadeoch anvisade medel för låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för budgetåren 1987/88och 1988/89 godkänns, 7 vad nämnden anfört rörande användning avregleringsmedel godkänns, 8 prisregleringen i övrigt underperioden får tillämpas enligl hillills gällandeprinciper. Dettaärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av avdelningscheferna ,byråcheferna , Lönnbladoch samt avdelningsdirektören , envar för sill Prop. 1987/88:165 sakområde. Ettsärskilt yttrande har lämnats av ledamoten . Eltsärskilt yttrande har lämnats av ledamöterna . 1987/88: 165 Bilaga 1 Förslag till ändring i lagen (1967: 340), prisreglering påjordbrukets område I) naturliga kalciumfosfater,naturliga aluminiumkalciumfosfater och fosfatkrita hänförliga lill lulllaxenummer25.10, salpetersyra hänförlig tdl tulltaxenummer 28.08, fosforsyra, fosforpentoxidoch ortofosforsyra hänförliga liU tulltaxenummer 28.09, ammoniak hänförlig lilltulltaxenummer 28.14, natriumnilral, kaliumnitrat, kalciumnilrat och magnesiumnitrathänförliga lill tulltaxenummer 28.34, kalium- och kalciumpolyfosfaler (inbegripetmeta- och pyrofosfater), kaliumorlofosfater och kalciumhydro-genfosfat (dikalciumfosfal)hänförliga till tulltaxenummer 28.35 samt gödselmedel och andra produkterhänförliga till tulltaxenummer 31.01-1.05, tulltaxelagen. Särskilt yttrande av och . Fringel ''' Vibiträder Jordbruksnämndens förslag lill prisreglering 1988-07-01-1989-06-30 foga några kommentarer till värt ställningstagande. Förslaget lillprisreglering ger inle den långsiktiga inkomstförstärkning som jordbruketborde tillerkännas mol bakgrund av ökad inkomsteftersläpning gentemot andragrupper i samhället. För jordbrukets del hade del också varil myckel värdefulltmed elt flerårigt avlal som gett jordbrukarna bättre planeringsmöjligheter. Vimåste konstatera atl riksdagsbeslutet om fria förhandlingar uppenbarligenomintetgör möjligheterna att sluta fleråriga avtal på jordbrukels omräde. Dådessutom flera principiella frågor, trots upprepade krav från jordbrukets sida,ännu inte fått någon realbehandling och kommil närmare sin lösning har vianledning alt uttrycka etl berättigat missnöje med della. Vivill därför starkt understryka alt de arbetsgrupper som måste tillsättas färkrav på sig att föra olika principfrågor framåt i syfte all uppnå en för allaparter acceptabel lösning. Detta ser vi som en nödvändighet för alt skapaförtroende för den framlida förhandlingsverksamhelen på jordbrukets omräde. förslag anges atl av jordbrukarnas inkomsttilldelningskall avsättas för sociala åtgärder. Detta är en märklig markering eftersomjordbruket i sitt förslag lill förhandlingsuppgörelse har beräknal och redanfinansierat medelsbehovet till sociala åtgärder under regleringsperioden1988/89. Frän jordbrukels sida har del aldrig räll nägon tvekan om attfullfölja och vidareutveckla det sociala programmet som näringen redan uttalatansvar för. Statsmakterna och motparten har emellertid i överläggningarna intevisat vilja all genom ökad medelstilldelning utöka ambitionsnivån. Trots atljordbruket levt upp lill sitt ansvar, och redan anvisat erforderliga medel för1988/89 har jordbruksnämndens majoritet föreslagit alt ytterligare medel förkommande behov skall avsällas redan nu och därmed reducera jordbrukarnas inkomslulrymme.Vi anser att ställning till ökad medelstilldelning bör las när behovet för1989/90 är beräknat. förslag förutsattes att investeringsförbudet upphör fr.o.m.1988-07-01. Jordbruket har begärt en begränsning av ny- och tillbyggnad inomägg- och svinproduklionen på produktionsplatser störte än 100 djurenheter, dvs.2500 årssvin, 10000 höns saml 300 suggor. Dennaåtgärd skulle markera viklen av familjejordbrukets betydelse saml utgöra etlsvar på kritiken mot storskalig produktion. Konsumentdelegationen har avvisatjordbrukels förslag. Vi kan konstatera att konsumentattityder som jordbrukarnamöter i vardagsarbetet inle finner gehör vid förhandlingsbordet. Förutbyteshandel med kött och fläsk har gällt alt medel tillförs först sedan övriga ändamål tillgodosetls. Enligt jordbruksnämndens förslag fö reslås ingen ändring av reglerna för utbyteshandeln. förslag /89 innebär atl av utomramsmedel skall användas för att begränsa prishöjningarna pä marknaden. Enligl vär uppfattning bör 54 reglerna för utbyteshandelmed kött och fläsk ändras så alt beloppet skall Prop. 1987/88: 165 utgå före de föreslagna nya användningsområdena. LennartAlamaa/sj Prop. 1987/88: 165 Iårets överläggningar har jordbruksnämnden ej lyckats ena parterna.Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Jordbruksnämndenhar dock kunnat enas om elt förslag lill regeringen. Eftersom oenigheten mellanparterna är stor har en grundförutsättning för jordbruksnämndensställningstagande dock varit alt förslaget endast skall omfatta elt år. Dennaförutsättning klargjordes tydligt för parterna under överläggningarnas gång. Endaslom parterna kunde enas var ett flerårigt avtal aktuellt. Trotsdella har jordbruksnämndens majoritet beslutat att föreslå regeringen altmedel anslås . Detgäller medel till lantbrukets bidrag lill skördeskadefonden där nämndenföreslår alt skall reserveras för användning 1989/1990. Jaganser att detta förfarande är felaktigt och etl sätt att smygvägen delvis fåett tvåärsavtal. Riksdagenhar beslutat atl skördeskadefonden ärligen skall tillföras medel och att deltaskall betalas av konsumenterna genom att jordbrukels kompensationsram höjs.Konsumentdelegationen har accepterat detta. Därutöver skall staten ochjordbruksnäringen tillföra belopp. Jordbruksnämndenhar föreslagit alt jordbruket skall få hjälp med sin del genom atl lasfrån utomramsmedel /89 samt 1989/1990. Detta harkonsumentdelegationen avvisat. Jagtycker det är fel att mot en part driva igenom etl beslul gällande nästföljandeavtalsår. Denna fråga borde ha fått tas upp till prövning i nästa årsöverläggningar och jag kan således ej tillstyrka alt reserveras förattbetala jordbrukets bidrag till skördeskadefonden /1990. LANTBRUKARNAS FRAMSTÄLLAN Prop. 1987/88: 165 () bedömer att energiskog efter en ulveckling harförutsättningar att bli en bärkraftig jordbruksgröda. För att möjliggöra dettahar LRF till föreslagit ett utvecklingsprogram för upptill 10000 ha energiskog i m. fl. projektområden fram till senast 1992.Som ett svar pä LRFs förslag uttalade jordbruksministern i etl pressmeddelandeatl regeringen beslutat stödja energiskogen inom ramen för Omställning 90. Medhänvisning lill bifogade PM hemställer därför LRF altstatens jordbruksnämnd hos regeringen begär bemyndigande att medge SvenskSpannmålshandel (SSH) att fram lill disponera i storleksordningen50 milj. kr. av regleringsmedel för odlarslöd, rådgivning m. m. vad gällerenergiskog atl för /89 9,2 milj. kr. får utnyttjas enligtovan, varav 5 milj. kr. i direkt odlarslöd ulöver nuvarandeomställningsersättning och 4,2 milj. kr. för rådgivning m. m. Odlarstödetförutsätts administreras av SSH och lantbruksverket på samma sätt somOmställning 90. Rådgivning kommer i första hand att skötas av regionalaprojektorganisationer. Denna verksamhet kommer atl samordnas av () atl energiskog omfattas av samma regler för omslällningsersältningsom skogsplantering, vilket innebär atl man vid plantering kan uppbära omslällningsersältning. LANTBRUKARNAS RIKSFÖRBUND PM Prop. 1987/88: 165 Utvecklingsprogram för energiskog (Salix) Energiskog bedöms efter en utvecklingsfas haförutsättningar att bli en bärkraftig jordbruksgröda. Mol denna bakgrundöverlämnade LRF till ett förslag tillutvecklingsprogram för energiskog. Förslaget innebar planteringsslöd för upp lill 10000 haenergiskog i regionala projekt fram lill och ett parallellt löpandeFoU-program med tyngdpunkt på teknikutveckling, minimering av besländsska-doroch förädling. Målsättningen är atl utveckla energiskog till en lönsamjordbruksgröda utan behov av stöd. Av den totala arealen kan Örebroomrädelsvara för hälften. Resterande 5000 ha skulle förläggas i senare specificeradeprojekt om ca I 000 ha vardera. Som ett svar pä LRFs förslag ultalade jordbruksministern ietl pressmeddelande atl regeringen beslutat stödja energiskogen inom ramen förOmställning 90. Energiskog ur regleringsekonomisk synpunkt Med en total ram om 50 milj. kr. enligt nedan plus omslällningsersältningär kostnaden ca . Pay-off i regleringsekonomin blir då meden exportkoslnad om /ha . Eftersom energiskogen beräknas liggamellan 20 och 30 är är den regleringsekonomiska effekten synnerligengod. Den intressantaste aspekten är dock alt energiskog kan bliekonomiskt bärkraftig utan stöd och då kan la slora arealer i anspråk. I enlighet med motiveringar till tidigare förslag bör ettutvecklingsprojekt omfatta upp till energiskog fram lill senast1992. När det gäller odlarstödet kan en viss nedtrappning vara möjlig däteknikutvecklingen efterhand bl.a. kan ge lägre etableringskostnader. Iutgångsläget krävs dock elt planteringsbidrag på 5000 plus en omslällningsersältningmotsvarande den för skogsplantering. För de marker som i första hand kan kommai anspråk för energiskog beräknas omställningsersättningen motsvara3 per hektar. Behovet av planleringsbidrag enligl två olikautvecklingsscenarier kan då tecknas enligt följande. Prop.1987/88: 165 Bilaga 1 Maximiscenariet bör ligga till grund för de fortsattaberäkningarna. Rådgivning m. m. Rådgivning, utbildning och informationsverksamhet kommer atlvara av central belydelse för att skapa ett engagemang hos odlarna och för atlodlingarna skall lyckas. Tillräckliga resurser bör därför avsättas för dessaändamål. Förrådgivning m. m. föreslås följande insatser exklusive FoU för projektperioden: Rådgivning i reg. Information i reg. Odlarslöd exkl. omställ-ningsersättn. Rådgivning m. m. 1988/89 1990 1991 1992 4,1 2,3 2,3 0,5 * Lanlbruksstyrelsens administrationskostnader för odlarstödet beräknas vara /ha. Totaltomfattar således programmet 50 milj. kr. Härav uppskallas 9,2 milj. kr. behövasför /89. För kommande perioder fär behovetspecificeras efter hand. Härvid får tillgång på odlingsmaterial, odlare,utvecklingen belräffande omslällningsersältning m. m. sammanvägas. 1987/88: 165 kommer att ha en centralprojektgrupp för energiskog. Denna finansieras via SLRs budget. Kostnaderna beräknas1988 motsvara ca . Till detta tillkommer insatser från berördaLantmännenföreningar. Projektgruppen kommer atl samordna de regionalaaktiviteterna, sörja för bl. a. atl erforderliga rådgivningsresurser tillställsde regionala projekten samt svara för övergripande aktiviteter. För denövergripande uppläggningen bör en referensgrupp med representanter från JN, SSH,LBS, LFR, SSR och SLR tillskapas. För de regionala projekten tillskapas regionala projektorganisationer.För Örebroprojeklets del bör Lantmän ingå som en kommersiell part ochlantbruksnämnden som myndighetsrepresentant. Samma administrativa modell bör utnyttjas för tillkommandeprojekt. De regionala projektorganisationerna skall sörja för atl rådgivning,regional informationsverksamhet m. m. kommer till sländ. För utvecklingsprogrammet har FoU-behov rörande minimeringav be-slåndsskador, växtförädling, teknik och systemstudier identifierats. FoU-behovetförutses kunna fyllas inom ramen för och lantbrukets forskningsstiftelser. De regionala projektorganisationerna avgör vilka odlingarsom skall innefattas i projektet. Förutom de kriterier som uppställts för elt omsiällningsbidragbör planteringsbidraget förknippas med följande villkor. - De planteradearealerna skall ingå i specifika energiskogsprojekt och projektområden. - Godtagbaraplaner för avsättning skall ha presenterats. Deltaförutsätter i allmänhet att etl handelsled är involverat. - Marken skall halegat under plog . - Av SLU ellermotsvarande instans godkända kloner används.