prop · GB0382 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt LVD skall medlemsländernautse särskilda kontrollorgan, vars kontrollbeslut och märkning skall godtasinom EG, Det har i andra fall varit omöjligt för kontrollorgan utanförEG att formellt inordnas i ett sådant EG-arrangemang, På elmaterielomrädetfinns dock provningsöverenskommelser, där även certifieringsorgan inom EGdeltar. Dessas kontrollbeslut kan därigenom grundas på provningsresultat ocksäfrån organ utanför EG, LVD skiljer sig från liknande direktiv på det sättet attprodukterna märks med nationella märken och inte med det gemensamma EG-märkesom utnyttjas för många produkter. 5 Gällande kontroll av elsäkerhet i ISverige får viss elektrisk materiel (närmare angiven i föreskrifter från statensenergiverk) inte försäljas eller användas utan föregående provning och godkännandeav SEMKO. Sådan materiel skall förses med s. k. "S-märkning". "S-märket" tillhör SEMKO och är skyddat enligt kollek-tivmärkeslagen(1960:645). Provningsplikten gäller i huvudsak materiel för hem och hushåll ochinstallationsmateriel för lågspänning. Denna avgränsning sammanhänger med hurkontrollen i stort av elsäkerheten är ordnad i , Dengrundläggande lagstiftningen för kontrollen av elektrisk materiel återfinns i ellagen.Denna lag innehåller inga direkta bestämmelser om elsäkerhet, även om de riskersom är förknippade med elanvändning ligger till grund för lagens bestämmelserom krav på tillstånd i olika avseenden och ansvar för skada. 1 stället finns ilagen (15 §) generella bemyndiganden för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att utfärda vidare föreskrifter om vissa objekt samt omansökningsavgifter. I bemyndigandet anges endast de objekt som föreskrifternafår omfatta. Någon angiven nivå eller begränsning vad gäller kraven på elsäkerhetanges inte. De objekt som omfattas av bemyndigandet är elektriska anläggningar,anordningar som är avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materielsamt elektriska installationer. Bemyndigandet omfattar således heladistributionsnätet frän generering ända ut i enskilda byggnader inkl, elektriskmateriel som ansluts till elnätet. Medstöd av detta bemyndigande har regeringen utfärdat fiera förord- 11 ningarmed bestämmelser som syftar till elsäkerhet. Av intresse här är Prop.1987/88:82 främst förordningen (1957:601) om elektriska starkströmsanläggningarBilaga 1 (starkströmsförordningen) samt förordningen (1977:585) om elektrisk materielm, m. Starkströmsförordningen gäller elektriska starkströmsanläggningar,varmed menas anläggningar för sådan spänning, strömstyrka eller frekvens somkan vara farlig för person eller egendom. Den innehåller ett allmäntbemyndigande för statens energiverk att utfärda närmare föreskrifter omutförande och skötsel av sådana anläggningar. har också utfärdatsädana föreskrifter, starkströmsföreskrifterna (STEV-FV 1985:1). Där finnsvissa allmänna bestämmelser som också berör prov-ningspliktig materiel. Förordningenom elektrisk materiel m.m, gäller anordningar som är avsedda att anslutas tillstarkströmsanläggningar och elektrisk materiel som är avsedd att användas ieller vid sådana anläggningar. Enligt förordningen fär föreskrivaatt anordningar eller materiel inte får användas, innehas, saluföras, upplåtaseller förvärvas utan särskild förhandskontroll. får också meddelaandra föreskrifter som är påkallade från säkerhetssynpunkt. föreskrifter om kontroll av viss elektrisk materiel (STEV-FV1985:4) gäller provningsplikt i fråga om viss uppräknad materiel ur följandehuvudgrupper: strömförsörjningsdon, teleteknisk och elektronisk materiel,elektrisk ljusarmatur och tillbehör, elektriska kyl- och värmeapparater,hushållsapparater, verktyg m,m,, elektrisk installationsmateriel, elektriskmateriel för fotografering och visning av bilder och elektriskastängselapparater. Enligtförordningen (1985:1107) om riksprovplatser och auktoriserade provplatser m,m,är SEMKO riksprovplats för - med vissa undantag -elektrisk materiel som äravsedd att anslutas till elektrisk starkströmsanläggning med en systemspänningav högst I 000 V samt elektrisk materiel som är avsedd att användas i eller viden sådan anläggning, SEMKO, som varit riksprovplats alltsedan år 1977, ägs av staten och till resterande del av ochSvenska . Företaget finansieras helt genom avgifterfrån kontrollverksamheten. Provningen vid SEMKO sker enligt föreskrifter frånförutom statens energiverk bl, a, arbelarskyddsstyrelsen, statens strålskyddsinsti-tutoch statens planverk. Myndighetsuppgiften att besluta i kontrollärendena ommateriel skall godkännas eller inte har delegerats till SEMKO från statensenergiverk i föreskrifter om godkännande av viss elektriskmateriel vid SEMKO (SIND-FS 1981:1). Kontrollenhos SEMKO sker nästan uteslutande som typkontroll av enstaka exemplar. En sådan kontroll gäller konstruktionen av produkten. Det åligger innehavaren av ett typgodkännande att själv se till att varje levererat exemplar överensstämmer med det godkända. Kontroll av att detta uppfylls kan ske i form av tillverkningskontroll och typefterkontroU. Tillverkningskontroll förekommer endast beträffande två produktslag. Typefterkontrollverksamheten har en tämligen ringa omfattning och upp går till av den totala provningsverksamheten, SEMKO;s typefterkontroller skall omfatta materiel som typgodkänts av SEMKO, Dock påträffas därvid också produkter på marknaden som inte 12 är godkända, Typefterkontrollentjänar således även som marknadskont- Prop. 1987/88:82 roll och brukarockså benämnas så. En viss marginell marknadskontroll Bilaga 1 utförs ävenav statens energiverk och statens elektriska inspekfion. Tillsynsverksamhetenpå arbetsmiljöområdet kan i viss män också fungera som en sådan kontroll. Produktkravoch provningsmetoder återfinns i av fastställda"Provningsbestämmelser'', Dessa bygger huvudsakligen på harmoniseradeproduktstandarder för elektrisk materiel. Produktstandarderna innehållersäkerhetskrav även i andra avseenden än elsäkerhet. Krav från andra myndighetermåste också inarbetas i standarden, eftersom ingen svensk standard utfärdas somstrider mot en bindande svensk föreskrift. Även andra myndigheter änenergiverket måste därmed aktivt delta i standardiseringsarbetet. "S-märkningen" betyder i nu avsedda fall att alla standardens kravhar bedömts uppfyllda så att materielen uppfyller gällande säkerhetskrav medhänsyn till såväl elektriska som andra risker. Provningspliktengäller som nämnts i huvudsak elektrisk materiel för hem och hushåll och installationsmaterielför lågspänning. För elsäkerheten i övrigt finns kontroll i annan ordning.Enligt starkströmsförordningen utövas tillsyn över starkströmsanläggningar avföreträdare för statens energiverk eller statens elektriska inspektion (SEI),vilken är en regionalt organiserad myndighet under . Tillsynsmännenbesiktigar anläggningar och har befogenhet att besluta om säkerhetsåtgärder.På arbetsmiljöområdet kompletterar SEI yrkesinspektionen när det gäller elsäker-hetsfrågor.Gränsdragningen dem emellan har grundats på praktiska överväganden, eftersomdet är svårt att dra en klar gräns mellan å ena sidan elektriska risker, som iförsta hand avser brand och elchock, och ä andra sidan övriga risker.Samarbetet mellan SEI och yrkesinspektionen fungerar väl. Kravenpå elsäkerhet i arbetslivet ställs i starkströmsföreskrifter ochkontrolleras genom den tidigare beskrivna kontrollorganisationen. Av storbetydelse i arbetslivet är det skyddsansvar som arbetsgivare har enligtarbetsmiljölagen (1977; 1160). Denne skall vidta alla åtgärder som behövs föratt förebygga ohälsa och olycksfall. För maskiner, redskap m, m. som används iarbetslivet kan arbetarskyddsstyrelsen föreskriva kontroll genom provning. föreskriven provningsplikt finns för flyttbara elverktyg och förelektrisk installationsmateriel. Elinstallatörerna får genom denna bevis föratt artiklar som de använder har typpro-vats. Att materiel som kan användas iarbetslivet också kan göras prov-ningsplikfig enligt arbetsmiljölagen harknappast medfört några prakfiska avgränsningsproblem. Som nämnts omfattarstandarder som ligger till grund för SEMKO-provningen ocksä andra säkerhetskravän sådana som gäller ren elsäkerhet. 6 Läget i och EFTA-länderna Ettkontrollsystem motsvarande det svenska har sedan gammalt funnits äveni de övriga nordiska länderna. har efter inträdet i EG 13 anpassat reglerna enligt lågspänningsdirektivet, vilketbl, a, innebär att den Prop. 1987/88:82 obligatoriska statligaförhandskontrollen av varje produkt har avskaffats, I Bilaga 1 och iFinland har liksom i frågan om ändring av de gällandekontrollordningarna utretts, i syfte att uppnå en anpassning till EG-reglerna,Överläggningar har skett mellan , och för att undersökamöjligheterna till en samordnad lösning, Överiäggningarna har lett till attSverige och nu är beredda att lägga fram i huvudsak samma förslag tilländrad kontrollordning, I har presenterats ettutredningsförslag, som avviker frän det svensk-norska, I övrigt kan nämnas attSchweiz antagit ett förslag till en ändrad kontrollordningsom innebär att den obligatoriska förhandskontrollen till en del ersätts med enregistreringsplikt för farliga produkter, Östcrtike har ettsystem utan obligatorisk förhandskontroll. 7 Lågspänningsdirektivet inom EG För gäller som jag tidigare redovisat LVD frånår 1973, Detta innehåller vissa gemensamma bestämmelser i fråga om allelektrisk materiel som är konstruerad för användning vid en spänning mellan 50och I växelström. Dess avgränsning är inte helt klar. Enligt ett EG-doku-mentfrån täcker det i stort sett konsumentprodukter och materielkonstruerad för att användas inom dessa spänningsgränser, inkl, hushållsapparater,handverktyg, belysningsmateriel, elektriska ledningar, kablar samt viss installafionsmateriel.Direktivet gäller alla säkerhetsaspekter för denna utrustning inkl, skydd motmekaniska risker. Enligt LVD skall alla produkter som uppfyller elva allmäntformulerade "säkerhetsmål" få säljas om detta verifieras på idirektivet angivet sätt. Produkter som är tillverkade enligt vissa standarder presumerasuppfyllda säkerhetsmålen. Myndigheterna inom EG kan således inte ställa kravsom strider mot en sådan standard utan att få bevisbördan för att standardeninte uppfyller säkerhetsmålen. Att produkterna motsvarar dessa standarder kanbekräftas genom märke eller certifikat som visar överensstämmelse utfärdat avett av medlemsstaten utpekat certifieringsorgan eller genom tillverkarensdeklaration. Märkena, certifikaten och deklarationerna er-känns av allamedlemsländer och fillåter saluförande och fri handel av produkterna. Produktersom inte är tillverkade enligt standard kan visas ändå uppfylla säkerhetskravengenom rapport frän ett utpekat kvalificerat provningsorgan, I fräga ommarknadskontrollen gäUer att varje land avgör hur och i vilken utsträckningdenna skall utföras. En åtgärd som innebär att man begränsar saluförande ellerfri handel kan endast vidtas med stöd av EG:s säkerhetsklausul. En såd.m åtgärdkan endast vidtas av en myndighet och bevisbördan för åtgärdens förenlighetmed Rom-fördraget faller pä denna myndighet. 8 Överenskommelser om ömsesidigt godtagande Prop.1987/88:82 av provnings- eller kontrollresultat Bilaga i Somjag tidigare redovisat har SEMKO ingått en rad överenskommelser, som syftar tillatt förenkla kontrollprocedurerna. Härigenom skall elektriska artiklar intebehöva provas pä nytt i alla länder där de används. Man skiljer mellan ä enasidan provningsöverenskommelser, som innebär att utländska provningsresultatläggs till grund för nationella godkännande-eller certifieringsbeslut och åandra sidan certifieringsöverenskommelser som innebär att en certifiering fränett land automatiskt gäller i övriga länder. Somexempel pä certifieringsöverenskommelser kan nämnas det s. k, ,medan CB-, CCA- och EMKO-systemen är exempel pä provningsöverenskommelser, CB-systemet(CB = ) ingår i lEC och är tillgängligt för alla länder. Detinnebär i princip att CB-certifikat och provningskontroll utförs av ettmedlemslands materielkon-trollanstalt efter provning där. Tillverkaren kansedan på basis av dessa dokument och provexemplar anhålla om certifiering ellernationellt godkännande vid annat medlemslands kontrollanstalt, som skallutfärda sådant godkännande på basis av certifikatet och eventuella tillläggsprov.Följande 20 länder är medlemmar i systemet; , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, och , CENELECCertification Agreement (CCA) är ett avtal som omfattar tolv certifieringsorganfrån de länder vilkas standardiseringsorgan är medlemmar i , Endast ettcertifieringsorgan per produktslag från varje land omfattas av avtalet. Avtaletinnebär i korthet att en tillverkare kan lämna in sin produkt till vilken somhelst av signatärerna för provning. Visar det sig vid provningen att produktenuppfyller CENELEC-standar-dens krav, utfärdas "Notification of Test Result"(NTR), Tillverkaren kan sedan lämna in dessa handlingar och provföremål till signatärernai de länder där han vill ha sin produkt certifierad, Signatärerna certifierar .produktenom handlingarna är i ordning och produkten uppfyller landets bestämmelser. InomNorden utarbetas gemensamma bestämmelser och överenskommelser inom EMKO, somär ett samarbetsorgan för de elektriska materiel-kontrollanstalterna i denordiska länderna, EMKO-systemet innebär således att ett provningsresultat inågot av de nordiska länderna kan läggas till grund för nationellagodkännandebeslut i övriga nordiska länder utan någon ny provning avprodukten. 9 Förslag till en ny kontrollordning Förslagettill ny kontrollordning har som utgångspunkt att de höga svenska kravenpå säkerhet inom elmaterielomrädet står oförändrade. förutsättningarför att Sverigeoch kan följas åt när en sådan anpass- Prop.1987/88:82 ning sker. I har "S-märket" sedan gammalt storgenomslagskraft som en garanti för säkra elprodukter. Den nya ordningen innebäratt "S-märket", som tillhör SEMKO, inte längre blir obligatorisktutom för en mindre grupp högriskprodukter. Detta är en nödvändig följd av attvissa andra verifieringsmetoder än kontroll hos SEMKO öppnas. Att man kanutnyttja på annat håll företagen provning och kontroll som man har förtroendeför medför emellertid också fördelar. En sådan försiktig öppning, som görsför alternativ verifiering behöver inte innebära några stora förändringar.Erfarenheten visar att även i förekommer certifiering vid detnationella certifieringsorganet i mycket stor utsträckning. Man kan även iSverige räkna med att SEMKO i fiamtiden kommer att bli ett huvudalternativ närdet gäller att visa att de svenska kraven är uppfyllda, "S-märkningen"fär därmed.även i fortsättningen mycket stor betydelse. Förslaget till den nya kontrollordningen bygger påutredarens förslag men skiljer sig från detta i några betydelsefulla avseenden,bl, a, genom att användningen av tillverkardeklaration förutsätter samverkanmed SEMKO, Borttagandet av obligatoriskt förhandsgodkännande vid SEMKO skallenligt den nya kontrollordningen ersättas med en registreringsplikt, en utökadmarknadskontroll samt effektiva sanktioner för brott mot gällande föreskrifter.Energiverkets roll som säkerhetsansvarig myndighet skall vidare komma filltydligare uttryck. En klar åtskillnad bör därför göras mellan vissa uppgifterav myndighetskaraktär, som bör ansvara för, och SEMKÖ:s uppgiftersom riksprovplats. Det betyder bl, a, att ansvaret för säkerhetstillsyn inkl,marknadskontrollen skall vila på . Även om utredarens förslag i stora delar har fått ettpositivt bemötande, har fiera remissinstanser menat att förslaget behöverändras eller modifieras. Några, bland dem LO, har avstyrkt, LO:s yttrandepräglas av oro för vad en anpassning till EG kan innebära förarbetsmiljöområdet, 1 anledning av kritiken vid remissbehandlingen har ärendetsom nämnts beretts vidare inom . Frågan har också varitföremål för överläggningar med och , Den kontrollordning som jagnu presenterar tillgodoser i väsentliga delar den kritik somutredningsförslaget har mött. En fråga som tagits upp av arbetarskyddsstyrelsen och somhar visst samband med LO;s remissvar gäller förslagets anknytning tillarbetsmiljöområdet och dess effekter pä arbetarskyddsstyrelsens möjligheteratt ut-. färda föreskrifter inom sitt område. Jag vill understryka att nägraförändringar i detta avseende inte avses. Arbetarskyddsstyrelsens befogenheterpåverkas således inte av förslaget. Som nämnts har LO uttryckt farhågor för vad enanpassning till EG kan innebära för svensk arbetsmiljö. Jag vill understryka att frågor som rör samordning av EG- och EFTA-regler pä arbetsmiljöomrädet frän svensk sida måste bedömas med utgångspunkt i vad som är godtagbart enligt våra värderingar. Detta bör dock inte hindra en anpassning i fräga om kontrol len av elartiklar, som bedöms kunna ske med oförändrad eller till och med 16 Det bördessutom beaktas att den internationella harmoniseringen gått mycket långtinom elsäkerhetsomrädet och att det inte finns några störte skillnader i sättetatt se på risker och säkerhetsnivåer mellan olika länder. Statsrådet kommersenare att anmäla de delar ur förslaget som kräver ändringar i ellagen. Det börsom ankomma på regeringen att med stöd av bemyndigande i ellagenbesluta om den närmare utformningen av kontrollordningen. Med tanke på frågansprincipiella betydelse bör dock beredas tillfälle att ta del avförslaget till ny kontrollordning i sin helhet, I följande avsnitt lämnasdärför en sammanfattande redovisning av de viktigaste frågorna i förslaget tillny kontrollordning av elmaterial. 1987/88:82 Bilaga 1 9.1 Kontrollordning m. m. Mittställningstagande: Elmateriel skaU för att få säljas, hyras ut, installeraseller användas uppfylla de säkerhetskrav som fastställs av föreskrivandemyndigheter, Elmateriel utförd enligt svensk standard förutsätts uppfyllakraven. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt ställningstagande utom vad gäller avvikelserfrån svensk standard i föreskrift enligt utredaren bör underställasregeringen. Remissinstanserna:Tillstyrker i allmänhet utredarens förslag. Några remissinstanser, bl, a,statens energiverk. , SEMKO ocharbetarskyddsstyrelsen avstyrker förslaget vad gäller underställning tillregeringen av avvikande föreskrifter. Skälenför mitt ställningstagande: Med stöd av ellagen skall det liksom ankommapå regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att ställa uppsäkerhetskrav för elektrisk materiel. Av stor vikt är attharmoniseringen av säkerhetskrav gentemot omvärlden därvid beaktas. Detbetyder att stor restriktivitet bör iakttas med svenska särkrav på produktersom säljs över gränserna så att de måste tillverkas i ett särskilt utförandeför användning i . Jag anser det dock inte nödvändigt att, som utredarenföreslagit, underställa regeringen frågan om svenska särkrav. Denförfattningsteknik som avses tillämpas är att i en förordning om elektriskmateriel fastställa relativt allmänt formulerade säkerhetskrav, Elmaterielutförd enligt svensk standard skall enligt förordningen förutsättas uppfylladessa krav. En motsvarande princip används i EG;s nya metod. Att anknytning tillstandard görs pä detta sätt kan underlätta överenskommelser om ömsesidigagodtaganden av provnings- och kontrollresultat. Som nämnts har harmoniseringenav produktkraven nått långt på elmaterielomrädet. Svensk och europeiskstandard överensstämmer i flertalet fall. Jag vill i dettasammanhang också beröra frågan om svenskt deltagande i arbetet pä att få eninternationell samordning av regler som gäller säker- 2 1987/88. hetskrav på produkter somsäljs över gränserna och hur man skall kontrollera att dessa krav uppfylls.Sådant arbete pågår inom många områden och kan väntas få ökad betydelse iframtiden. För att kunna påverka resultaten från detta arbete är det viktigtatt svenska myndigheter kommer in i det . Det internationellaharmoniseringsarbetet gäller både formuleringen av aUmänna säkerhetskrav och specificeringenav dessa i standarder. Jag vill understryka vikten av att berörda svenskamyndigheter avväger sina resurser sä att de kan följa och vid behov delta isådant harmoniseringsarbete. Det är också viktigt att dessa resurser användsdär de gör bäst nytta. Jag återkommer till dennafråga vad gäller elektrisk materiel vid min redovisning av finansieringen avden nu föreslagna kontrollordningen. 1987/88:82 Bilaga 1 9.2 Kontrollformer och regisitrering Mittställningstagande: För en begränsad grupp högriskprodukter bibehålls kravet påförhandsgodkännande. För den stora gruppen provningspliktig elmateriel i övrigtinförs istället en registreringsplikt. Tillverkningskontroll kan komma attföreskrivas i särskilda fall. faställer omfattningen av godkännande-resp.registreringsplikt. Registreringerhålls automatiskt för elmateriel som är frivilligt godkänd av SEMKO. Förannan elmateriel krävs vid registrering följande dokument - ett intyg om att elmaterielen uppfyller relevantsvensk standard - dokumentation som identifierar elmaterielen - ett provningsprotokoll, utfärdat avprovningsanstalt tillhörande EMKO-, CCA- eller CB-systernen som styrker intygetatt svensk standard är uppfylld eller ett sådant provningsprotokoll av motsvarandeinnehåll utfärdat av tillverkare med avtal med SEMKO om egenprovning. Elmateriel, sominte är tillverkad enligt svensk standard skall vara godkänd av SEMKO. Utredarensförslag: Avviker frän mitt ställningstagande vad gäller krav påförhandskontroll av högriskprodukter. Vidare finns i utredarens förslag ingaformella krav på tillverkarkonlroll och provningsorgan. Vadgäller kontroll av fillverkningen föreslär utredaren att sådan generellt skallfinnas för certifierade produkter. Remissinstanserna:Tillstyrker i allmänhet förslaget. Några, bl, a. arbetarskyddsstyrelsen, LOoch SEMKO avstyrker förslaget. Fleraremissinstanser vill behålla godkännandetvånget för en väl definierad gruppfrän säkerhetssynpunkt kritiskt materiel. Konsumentverketär negativt men menar att ett provningsintyg från andra laboratorier än SEMKOmed tillräcklig kompetens skuUe kunna vara ett acceptabelt alternativ tillnuvarande ordning. Skälen för mittställningstagande: En ny förordning om elektrisk materiel Prop. 1987/88:82 börenligt min mening liksom omfatta anordningar som är avsedda Bilaga1 att anslutas till elektrisk starkströmsanläggning och elektrisk materiel. Produktkravenskall om möjligt anknytas till svensk standard. Produkterna bör delas in i tregrupper enligt följande, Ifråga om en begränsad grupp högriskprodukter behålls kravet på förhandsgodkännandeav SEMKO, Fören stor grupp elartiklar införs en registreringsplikt som villkor föryrkesmässig överlåtelse eller uthyrning. Registreringsskyldigheten bör i huvudsakmotsvara de artiklar som är godkännandepliktiga. Vilka produkter som skallvara godkännande- resp. registreringspliktiga fastställs av statensenergiverk. Registreringsförfarandet preciseras närmare iregeringsföreskrifter. En viss skärpning av kraven för registrering av icke "S-märkt"materiel görs i förhällande till utredarens förslag. Jag anser att följandevillkor bör gälla för registrering, 1, Registreringerhålls automatiskt för elmateriel som är godkänd av SEMKO ("S-märkt"). Artiklar som inte är tillverkade enligt svenskstan dard skall vara godkända av SEMKO. För andra produkter finns, förutom SEMKO-kontroll, alternativa verifieringsformer enligt 2. 2, Föricke SEMKO-kontrollerade artiklar krävs för registrering a intyg frän sökanden att artikeln uppfyller svensk standard, bdokumentation som identifierar artikeln och cprovningsprotokoll utfärdat av provningsanstalt tillhörande EMKO-, CCA- eller CB-systemet,som styrker intyget enligt a, eller ett provningsprotokoll av motsvarandeinnehåll från en tillverkare som har ett särskilt avtal med SEMKO om egenprovning. Vidregistreringen bör kontrolleras att produkten är identifierad på ett tillfredsställandesätt och att föreskrivna intyg och provningsprotokoll finns med bland deningivna dokumentationen. Någon teknisk granskning av underlaget ingår inte ikontrollen. Beslutet om registrering bör normalt kunna fattas omgående.