prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88 Anslag 560 000 000 1988/89 Förslag 603 000 000 Från anslaget bekostas vårdbidrag lill förälder som vårdar barn som behöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom ellerhandikapp. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för vårdbidrag under /89 till 551 milj.kr., utgående från ett anlaget basbelopp om . Antalet vårdbidragberäknas uppgå fill 12 800 varav 6 700 hela och 6 100 halva i genomsnitt underbudgetåret. Vidare har en uppräkning gjorts till följd av retroaktivautbetalningar. I beräkningarna ingår inte kostnaderna för ett föreslagetfjärdedels vårdbidrag. Regeringenhar lagt fram förslag (prop. 1987/88:46 om vissa socialförsäkringsfrågor)om införande av en ny bidragsnivå inom vårdbidraget, ett fjärdedels vårdbidrag.Propositionen har i denna del inte slutbehandlats av . Om ett barn för vilket föräldrarna uppbär vårdbidragavlider upphör bidraget. Behovet av bidrag kan dock kvarstå för tid efter del barnet har avlidit.Föräldrarna måste då anpassa sig tillden nya siluafion som uppkommit, när barnet har avlidit. Del gäller inle minsten förälder som har vårdal barnet. Bostaden och andraförhållanden i den dagliga livsföringen har i allmänhet, anpassats efter dethandikappade eller sjuka barnets behov. Praktiska och ekonomiska svårigheterkan därmed uppstå på grund av bortfall av bidrag vid barnets frånfälle. Jag anser att ett stöd bör införas till efterlevandeföräldrar vilkas handikappade barn har avlidit. Detta bör ske genom all delvårdbiarag som har utgetls för barnet får utges i reducerad omfattning för visstid efter det alt barnet har avlidit. Förlängningen bör avse av åttamånader efter den . månad då barnet har avlidit. Bidraget skall självfalletutges än för den händelse vårdbidraget skulle haupphört i anslutning till atl barnet uppnått om del hade levat.Delsamma skall gälla om föräldern skulle ha mist vårdbidraget därför atlförutsättningarna för alt utge sådant inte längre var uppfyllda. Däremot äravsikten att full föriärig-ningslid skall gälla i de fall en under barnelslivslid bestämd period för vårdbidraget löper ut före åtlamånaderstidens slutmen det måste antas atl vårdbidraget skulle ha förlängts om barnet hade fåttleva. Reduktionen bör innebära att helt vårdbidrag omvandlas till halvt sådant medan halvt vårdbidrag reduceras tillett fjärdedels vårdbidrag. I de fall en förälder vårdar flera handikappade barn som inle fyllt grundas bedöm ningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och 35 vårdsamt merkostnadernas omfattning. Om ett barn i en sådan familj avli- Prop.1987/88:100 der bör vårdbidrag utges till efterlevande förälder underförutsättning att Bil. 7 barnet ensamt motiverade ett helt eller halvtvårdbidrag. Föräldrar som enligt de i prop. 1987/88:46 föreslagnareglerna blir berättigade till fjärdedels vårdbidrag berörs inle av förslaget.Reformen bör träda i kraft . Som en följd av förslaget beräknar jag att utgifternaför vårdbidrag för handikappade barn ökar med 1,5 milj. kr. Förslaget föranleder vissa ändringar och tillägg i 9kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. En komplettering av lagleknisknatur bör vidare ske i 19 § kommunalskailelagen (1928:370) för atl klargöra attvårdbidrag till efterlevande föräldrar skall vara skattefritt till den del det utgörmerkost-nadsersältning. Det under avsnitt C 2. upptagna förslaget till lag omändring i lagen om allmän försäkring innefattar bestämmelser om vårdbidrag tillefterlevande förälder. Ett inom upprättat förslag till lagom ändring i kommunalskailelagen bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 5.3. 1 fråga om detta lagförslag har jag samrålt med chefen förfinansdepartementet. Mot bakgrund av det redovisade och med hänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknarjag det totala kostnaderna för vårdbidrag för handikappade barn under näslabudgetår fill 603 milj. kr. Jag har då också beaktat kostnaderna för fjärdedelsvårdbidrag i enlighet med det förslag som har förelagts iprop. 1987/88:46. Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. att anta förslaget fill lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 9 kap. 4 a och 4b §§, 2. att anta förslaget till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. att till Vårdbidrag förhandikappade barn för / 89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1 703 578 132 1987/88 Anslag 1 745 000000 1988/89 Förslag 1 900 000000 Bidragsförskott utgår för barn som endast en avföräldrarna har vårdna den om eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsför skott kan också utgå när föräldrarna har gemensam vårdnad. Fram till gällde som en generell åldersgräns för bidragsförskott. kan bidragsförskott utgå också för studerande barn i åldern . De bidragsberätfigade barnen garanteras ett generellt ekonomiskt bi drag, som i regel motsvarar av basbeloppet. 7 beräknar vid nuvaranderegler och ett antaget basbelopp om . kostnaderna för bidragsförskottunder / 89 till 1 805 milj. kr. Antaletbarn för vilka bidragsförskott utgår kan för /89 beräknas tillca 288 000. Bidragsförskottet utgör vid basbeloppet . perbarn och år. På grundval av beräkningar ochprisutvecklingen beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 1 900milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidragsförskott för /89 anvisaett förslagsanslag av 1 . Från detta anslag bekostas barnpension frånfolkpensioneringen. Barnpension utges lill barn som är ochvars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension från folkpensioneringen utges avbasbeloppet eller, om barnet uppbär bidragsförskott eller särskilt bidrag till vissa adoptivbarn, avbasbeloppet. För barn vars båda föräldrar har avlidit utgör barnpensionen 31 %av basbeloppet efter vardera föräldern. Pensionen minskar om det även utgesbarnpension från ATP eller om modern får änkepension, men skall alltid utgesmed av basbeloppet. Barnpension från tilläggspensioneringen, som är knuten till den avlidna förälderns arbetsinkomst,finansieras direkt genom ATP-avgiften och utgifterna redovisas inte överstatsbudgeten. Antaletbarnpensioner från folkpensioneringen har minskat markant . Ijanuari uppgick antalet fill ca 41 000 och beräknas uppgåtill ca 29 400. Barnpensionens medelbelopp beräknas uppgå till27,av basbeloppet. beräknar kostnaderna förbarnpensioner från folk pensioneringen under /89 till206 milj. kr. utgående från ett basbelopp av . Föredragandens överväganden Prop. Bil, 7 På grundval av riksförsäkringsverketsberäkningar och med beaktande av basbeloppelsutveckling beräknar jag anslagsbehovet för näsla budgetår till Jaghemställer att regeringen föreslår att till Barnpensioner för /89 anvisaett förslagsanslag av . Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn Från utgår ett särskilt bidrag tillsådana barn sorii är adopterade av endast en person. Reglerna för det nyabidraget motsvarar i stort sett dem som gäller för bidragsförskott. Bidragetutgår således i normalfallet av basbeloppet förbarn och för studerande barn i åldern . Antaletbidragsberättigade barn beräknas lill 570 under /89. beräknar kostnaderna fill . utgående från ett basbelopp av . Jagberäknar kostnaderna för bidraget till5,7 milj: kr. för / 89. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn /89 anvisa ell förslagsanslag av . D.Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom Prop. 7 Under delta avsnitt redovisas huvuddelen av denallmänna försäkringen, nämligensjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering och allmäntilläggspension (ATP). Här redovisas också de kompletterande förmånernahuslrulillägg och kommiinalt .bostadstillägg samt arbetsskadeförsäkring ochdelpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen, vårdbidrag för handikappade barnsamt barnpension redovisas under avsnitt C). Dessa ersättningssystem utgör grundstenarna för densociala tryggheten och del skydd mol inkomstbortfall alla behöver vid sjukdom, handikapp och ålderdom. Utbyggnaden ocheffekfiviseringen av detta ekonomiska trygghetssystem, som omfattar helabefolkningen, har skett successivt under fiera decennier. Det är viktigt atlslå vakt om detta grundläggande välfärdssystem inte minst i ekonomiskt kärvatider.' ATP-syslemel och folkpensioneringen har i nuvarandehuvudsakliga utformning varit i kraft . Regeringen har tillsatt enparlamentarisk utredning, pensionsberedningen (S 1984:03), med uppgift atl göraen översyn av del allmänna pensionssystemet. Några av de frågor som kommitténenligt direktiven bör behandla är reglerna för värdesäkring av pensionerna,reglerna för intjänande av ATP och utformningen av efterlevandepensioneringen.Med utgångspunkt från förslag från beredningen har förändrade regler inomdelpensionsförsäkringen trätt i kraft den 1 juli1987. höjdes kompensationsgraden inom delpensioneringen från 50 lill av inkomstbortfallet. Pensionärerna förklarade sig i samband mednedskrivningen av den svenska kronan villiga alt bära sin del avden börda som krävdes för atl sanera landels ekonomi. Som en del ikompensationen för denna uppoffring infördes ett tilläggsbelopplill basbeloppet på , atl användas vid beräkning.av pensionsförmånerm.m. Vid fastställandet av basbeloppet har tilläggsbeloppet inräknatsi basbeloppet. Jag avser att kalla pensionärernas organisationer till en överläggning rörande denresterande delen av den gjorda uppoffringen. Rehabilileringsberedningen (S 1985:02) har i uppgiftalt se över vissa grundläggande regler bl.a. inom sjukförsäkringen som kanutgöra ett hinder i rehabiliteringsarbetet. Utredningen skall även se översjukförsäkringens ersättningsregler när det gäller åtgärder som syftar lill alt förebygga framfida nedsättning avarbetsförmågan. Vissa resurs-, ansvars- och samordningsfrågor när del gällerrehabiliteringsinsatserna behöver också ses över. Syftet med översynen är attge sjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetet och när detgäller sjukdomsförebyggande insatser. Ersättningarnafrån den allmänna försäkringen ärvärdesäkrade geriom anknytning tillbasbeloppet som fastställs på grundval av den allmännaprisutvecklingen under föregående år. Basbeloppet har för fastställtsfill . 7 Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. tillsjukpenning vid sjukdom med i regel av arbetsinkomster upp lill 7,5gånger basbeloppet (. Nya regler för beräkning av ersättning frånsjukpenningförsäkringen vid sjukperioder som varar och för deförsta av sjukperioder som varar har införts fr.o.m. den 1december 1987. Sjukpenningen bestäms enligt det nya beräkningssättet med hjälpav en timberäk-ning. Ett limbelopp räknas fram genom att densjukpenninggrundande inkomsten delas med årsarbetstiden, uttryckt i timmar.Ersättningen vid en sjukperiod ställs sedan i relation till antaletfrånvarotimmar från arbetet och utgör av kvoten av densjukpenninggrundande inkomsten och årsarbetstiden. har reglerna omalt sjukpenning inle kunde utges för insjuknandedagen och vissa fridagarslopats. Sjukförsäkringen ger vidare rätt till viss ersättning isamband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård samt sjukresor. Detändrade syslem för ersättning lillsjukvårdshuvudmännen avseende öppen vård som infördes och somfr.o.m. även omfattar sluten vård och sjuktransporter m.m. kommerfr.o.m. all ändras på ett par väsentliga punkter till följd av denöverenskommelse som träffades med sjukvårdshuvudinännen föråren 1988 och 1989. Regeringen har genom proposition 1987/88:63 berettriksdagen tillfälle atl la del av överenskommelsen. Sammanfattningsvis innebär överenskommelsen bl.a. altden allmänna sjukvårdsersältningen skall fördelas per invånare,men där hänsyn tas till dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering samtandelen ensamboende äldre. Den andra större förändringen gäller avskaffande avdet s.k, avgiftsfria året vid sjukhusvård för pensionärer fr.o.m. den 1 januari1989. Till denna förändring återkommer jag längre frain. Enligt överenskommelsen skall fr.o.m. den 1 juli 1988ändring göras i ersättningssystemet för den födelsekonlrollerande verksamhetm.m., som bedrivs genom vissa organisationer med tillstånd.Till dessa hör studerandeorganisationerna med sina hälsovårdsmollagningar.Dessa har varit avskilda från den allmänna försäkringensersättningssystem med undanlag för ifrågavarande verksamhet. Del är därför, enligtmin uppfattning, naturligt atl även denna verksamhet ersätts genom systemetmed statsbidrag under åttonde huvudtiteln. Ett belopp motsvarandeförsäkringsersättningen, som uppgår till0,5 inilj. , bör således föras över till anslaget E 8. Bidrag till vissa sludiesociala ändamål, anslagspost1. under nämnda huvudtitel. Chefen för kommer senaredenna dag alt återkomiua lill denna fråga. Patientavgifteri öppen vård Prop. 7 Sjukförsäkringens ersättningsregler för öppensjukvård innebär alt patienten vid läkarbesök betalar en enhetlig avgift på f.n. högst . per besök i offentligvård och vanligen . per besök hos privatpraktiserande läkare. Förrådgivning per telefon är avgiften högst . Försäkringsersättning utges iform av allmän sjukvårdsersättning tillsjukvårdshuvudmännen och enligt särskild taxa lill privatpraktiserande läkare. Motsvarande ersättningsregler gäller även försjukvårdande behandling som utförs av annan personal än läkare. Patientavgiftenär där högst . per besök i offentlig vård och . per besök hosprivatpraktiserande sjukgymnast. De nämnda patientavgifterna i offentlig vård gälleräven . Därefter kommer avgifterna i öppen offentlig vård till följd av överenskommelsen att varahögst . vid läkarbesök och högst . vid annan sjukvårdandebehandling. För lelefonrådgivning får avgiften vara högst 25 kr.Patientavgifterna vid öppen vård hos tillförsäkringen ansluten privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster har höjtsmed . Detta innebär att dessa avgifter i regelär . per besök eller behandling. Vidläkemedelsinköp betalar patienten efter den faktiska läkemedelskostnaden,dock högst . för varje inköpstillfälle. Kostnaderna därutöver betalas frånsjukförsäkringen. För personer med stort behov av sjukvård och läkemedelfinns ett hög-kostnadsskydd. Skyddet gäller för lakar- och tandläkarordineradeläkemedel saml för läkarvård och sjukvårdande behandling i privat ochoffentlig öppen vård. Del innebär i princip att en person blir befriad frånytterligare kostnader för läkemedel och värdbesök när han har betalat avgiftför 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller under en lolvmånadersperiodräknat från första inköpet eller besöket. För barnfamiljer gäller atl inköpeller vårdbesök för samtliga barn i en familj får läggas samman. Sjukförsäkringens utgifter för de s.k.läkemedelsförmånerna har ökat kraftigt . För att komma tillrätta med kostnadsutvecklingen på läkemedelsområdet har olika åtgärder vidtagits. Patientens avgift vid lä kemedelsinköp har successivt höjts. Begränsningar har införts i fråga om för brukningstid och förskrivningsmängd för läkemedel. Vissa läkemedel har undantagits från prisnedsältning enligt lagen (1981:49) om be gränsning av läkemedelskostnader. Informationsinsatser har genomförts för att öka kostnadsmedvetenheten hos de förskrivande läkarna. Två olika ut redningar inom läkemedelsområdet har lämnat sina förslag till rege ringen om ålgärder för alt bl.a. hejda kostnadsutvecklingen. Det är dels läkemedelsutredning som avlämnat sitt betänkande Läkemedel och hälsa (SOU 1987:20), dels som överlämnat rapporterna Kostnadsutvecklingen för läkemedel - en systemanalys och Högkostnadss kyddet. Remissbehandling pågår och i avvaktan härpå bör enligt min be- 42 dömning inga nya åtgärdervidtas på läkemedelsområdet bortsett från att jag Prop. 1987/88:100förordar en höjning av patientavgiften tillhögst . för varje inköpstill- Bil. 7 fälle fr.o.m. den 1 juli 1988.Detta beräknas medföra en besparing i försäk-ringsulgifterna på ca 60 milj. kr.räknat . Jag återkommer senare till denna fråga. Fr.o.m.år 1987 ingår ersättning för sjukhusvård i den allmänna sjukvårdsersältningen.För som den försäkrade vårdas på sjukhus görs avdrag frånhans sjukpenning med . Avdraget får dock utgöra högst en tredjedel avsjukpenningen före skatt. För pensionärer som förbrukat del s.k. fria året fårvårdavgift tas ut med högst . Pensionärer har, som följer av vad jag sagt, iprincip rätt till avgiftsfri sjukhusvård . Delta gäller för bådeålders- och förtidspensionärer. Från sjukförsäkringen lämnas som jag tidigarenämnt ersättning till sjukvårdshuvudinäiinen för delta. Därefter betalarpensionären en vårdavgift som uppgår till högst . per vårddag till sjukvårdshuvudmannen. Motivet fördelta avgiftsfria år, som genomfördes i etapper fram lill , var allförbättra sjukförsäkringsskyddel i samband med alt vårdavgifierna vidsjukhusvård höjdes. Ett annat motiv för den fria sjukhusvården under ett årtorde ha varit all göra sjukhusvård på grund av mer akuta sjukdomar avgiftsfrilill skillnad från varaktig sjukhusvistelse. Den nuvarande regeln får docksägas vara ell mindre lyckat itislrumenl när del gäller alt skilja devård-tagare som bör ha helt fri vård från dem som bör betala en avgift. Tilldetta kommer inte minst det faktum alt pensionärernas ekonomiska förhållandenavsevärt har förbättrats . ATP-pensionärerna har blivit allt fleroch folkpensionsförmånerna har successivt förbättrats. Jag anser det också vararimligt atl den som vistas på sjukhus och därmed inle har utgifter för t.ex.livsmedel och oinvårdnad i hemmet bidrar till att läcka dessa kostnader påsjukhuset. Mot denna bakgrund föreslog jag i budgetpropositionenför 1987/88 atl pensionärer under del hittillsavgiftsfria året bör betala en avgift på högst . per vårddag vidsjukhusvistelse. Detta belopp motsvarar den minskning av sjukpenningen somvanligtvis sker vid sjukhusvård. Jag ansåg emellertid atl det var motiverat allgöra undantag för pensionärer med hel förtidspension och låta dem behålla delavgiftsfria året med hänsyn till attderas ekono- ' miska situation i många fall inle tillåter en kostnadsökning av delta slag. delade uppfattningen atl det. avgiftsfriaåret vid sjukhusvård för pensionärer borde slopas och ansåg att ett nytt systemmed vårdävgifier för ålderspensionärer och utförsäkrade förtidspensionärerskulle införas. Del nya systemet borde dock: enligt vad givit till känna, utgå från del regelsystem somgäller för sjukpenningförsäkrade. anförde att del behövs enbegränsningsregel av del slag som finns för sjukpenning- avdrag även förpensionärer med låga inkomster (SfU 1986/87:14, rskr. Mol bakgrund häravavser jag all under är 1988 återkomma lillregeringen med förslag om att förelägga särskild proposition i dennafråga. Delnya avgifissysleniet, som även skall omfatta utförsäkrade förtidspén- 42 sionärer, bör innebära altavgiften tas ut genom avdrag på pension, Det blir Prop. 1987/88:100 därvidnaturligt att systemet administreras via de allmänna försäkringskas- Bil, 7sorna. Med hänsyn till den tid som krävs för atl ulveckla och praktiskt genomföraett sådant nytt syslem har omläggningen ansetts kunna ske . Jag vill i detta sainmanhang också erinra om allförbättrade villkor för kommunalt bostadstillägg har införts fr.o.m. den 1januari 1988. De nya reglerna innebär sammanfattningsvis atl de sloraskillnader som finns mellan de olika kommunerna i fråga om storleken avkommunala bostadstillägg kommer all minska. Som ett resultat av den tidigare redovisadeöverenskommelsen med sjuk vårdshuvudmännen koinmer den ersättning med . per vårddag som ut ges till vissa enskilda sjukvårdsinrättningar, vilka är uppförda på en av riks försäkringsverket upprättad förteckning, all ingå i den all männa sjukvårdsersättningen..Ersättningen lillriksförsäkringsverkels sjuk hus i och avses dock betalas ut enligt samma regler som . Sjukförsäkringeninnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar allaförsäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har,enligt den tandvårdslag som trädde i kraft , rätt tillavgiftsfri tandvård genom landslingens folktandvård. Försäkr ringens bidraglill denna verksamhet har på grund av att den nuinera är fullt i utbyggd inom samtligalandsting lagils bort fr.o.m. . Tandvårdsförsäkringenersätter kostnaderna för de vuxnas landvård enligt tandvårdstaxan upptill . och för kostnader däröver. företogs vissa ändringar itandvårdstaxan. Den för enklades i flera avseenden och förändringar gjordes med avsikt all göra ta xan bruttointäktsneutral för vårdgivarna. Nämnas bör också att det i taxan infördes en bestämrnelse om garantitider för vissa proietiska arbeten. lerna för förhandsprövning konstruerades om och i den avgiftsfria tandvår den gjordes flera viktiga förändringar. . . Det är glädjande att kunna konstatera att tandhälsanhar förbättrats , främst för barn och ungdomar. Tyvärr är tandhälsosituationen fortfarande inte tillfredsställande för vissa mindre grupper i samhället. En ligt tandvårdslagen är målen för landvården en god tandhälsa och en land vård på lika villkor för hela befolkningen. Enligt lagen skall landvården lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, vara lätt tillgänglig och av god kvalitet. har , på uppdrag av regeringen, redo visat konsekvenserna av atl göra om tandvårdstaxan med inriktning på all alla vuxna skall få rätt till regelbundna tandläkarbesök mot en låg fast avgift, medan försäkringen ersätter landläkaren för varje besök med ett schablon belopp. Patienten avses för denna avgift få en individuellt anpassad s.k. bas tandvård i form av undersökning och viss förebyggande vård. Finansieringen av en sådan reform måste ske genom omfördelningar av försäkringsersäll- 43 ningenbeträffande övrig tandvård som taxan ersätter. Riksförsäkringsver- Prop.1987/88:100 kets rapport bereds f.n. inom . Vid en genomgång av sjukförsäkringenslandvårdskostnader har uppmärksammals atl kostnaderna för tandteknisktmaterial - som i huvudsak utgörs av dentalguld - har ökat kraftigt sedantandvårdsförsäkringen infördes. Detta kan lill viss del förklaras avprisutvecklingen på finguld och en successiv övergång till dyrareguldlegeringar. En inte obetydlig del av ökningen beror dock på att detrådande ersättningssystemet för dentalguld lett till att oskäligt högainköpspriser i många fall ersatts av försäkringen. De s.k. riklpriser som f.n.tillämpas har visat sig innehålla olika inköpsförmåner avsedda för de privatalandtekniska laboratorierna. Till följd av dessa inte avsedda effekter förförsäkring och patienter bör ersättningsreglerna för laboratoriernas inköp avdentalguld ändras. Begreppet skäligt pris bör således bytas ut mol en merklart definierad ersättnings-norm. Jag har därför för avsikt atl föreslåregeringen dels en ändring i land-vårdstaxan, dels alt riksförsäkringsverketges i uppdrag atl senast till införa ett nytt riktprissyslemför ersättning av dentalguld. Detta bör medföra att priserna i princip kommeratt motsvara folktandvårdens debile-ringspriser. Priset bör göras beroende avdet finguldspris som gäller när det tandtekniska arbetetbeställs. Hänsyn måste också tas till de olika guldtyper som förekommer och ev.övriga kostnader som kan vara motiverade. Det har också blivit uppenbart att nuvarandekompensation lill laboratorierna försvinn vid utförande av landtekniska arbeten som innehåller den-tala gjutguld ärför högt beräknad. Nuvarande kompensationsgrad, som utgör av vikten pådel färdiga tandtekniska arbetet, har gällt sedan försäkringen infördes år1974 när priset på dentalguld var mycket lågt i förhållande till i dag.Prisutveckling, teknisk utveckling och förbättrad utbildning av tekniker harmedfört all svinnel kunnal reduceras betydligt. Till detta kommer all en slordel av svinnel, vilket ersätts av försäkringen, kan tas till vara och skickastill rening. Laboratorierna får ersättning för detta, men vinsten härav borderätteligen tillfalla patient och försäkring. Det är därför naturligt atl nämndauppdrag ål även omfattar en översyn av föreskrifternaifråga om kompensation för svinn. Utgångspunkten bör vara atlkompensationsgraden fr.o.m. sänks lill högst .