prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:128 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, ~ - *" 1987/88:128 Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Ipropositionen lämnas förslag lill åtgärder i syfte alt minska jordbrukets negativamiljöpåverkan. Förslagen avser bl. a. regler för djurhållning, lagring ochspridning av stallgödsel, åtgärder för alt öka andelen bevuxen ,växtodlings- och gödslingsplanering samt åtgärder för alt minska användningenav handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. De föreslagna åtgärdernaföreslås i huvudsak bli genomförda fram fill . Åtgärderna föreslåsfinansierade genom höjning av miljöavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Vissa frågor inom livsmedelskontrollområdet redovisas. I 1987/88. Lag om ändring i lagen (1979:425) om skötsel avjordbruksmark Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark dels att6a, 8, 9a och 12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras en ny paragraf, 6b §, av följande lydelse. Vid skötsel av jordbruksmark och vid annan markanvändningi jordbruket skall hänsyn tas lill naturvårdens intressen. Vid skötsel av jordbruksmark och vid annanmarkanvändning i jordbruket skall hänsyn tas till naturvärdens och kulturmiljövårdensintressen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer färmeddela föreskrifter om den hänsyn som skall tas enligt första stycket, såsom ifråga om skyddet av odlings- och kulturlandskapet samt växt- och djurlivet.Föreskrifterna får dock inte vara så ingripande att pågående markanvändningavsevärt försvåras. Regeringen eller den myndighet sotn regeringen bestämmerfår meddela de föreskrifter som skäligen kan fordras från miljöskyddssynpunktifråga om 1. begränsningar av antalet djur i ett jordbruk, 2. försiktighetsmått för gödsel hanteringen, samt 3. växtodlingen. Föreskrifter enligt första stycket innebärinte ändring i tidigare meddelade tillståndsbeslut enligl miljöskyddslagen(1969:387). Ägareeller brukare av jordbruksmark är skyldig atl på begäran tillhandahållalantbruksnämnden de upplysningar och handlingar rörande marken som behövs förtillsynen enligl denna lag. Den som inte efterkommer sådan begäran kan av nämndenföreläggas vid vite atl fullgöra sin skyldighet. Ägareeller brukare av jordbruksmark är skyldig att på begäran tillhandahållalantbruksnämnden de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen enligldenna lag. Den som inte efterkommer sådan begäran kan av nämnden föreläggasvid vite alt fullgöra sin skyldighet. Senaste lydelse 1984:197. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 9aP får meddela får meddela föreläggande eller förbud som be- föreläggande eller förbud som be hövs för att villkor som avses i 5 § hövs för atl villkor som avses i 5 § andra stycket eller föreskrifter som andrastycket eller föreskrifter som meddelats med stöd av 6a§ skall meddelatsmed stöd av 6a§ och efterlevas. 6b§ skall efterlevas. Föreläggande eller förbud får meddelas först sedan del harvisat sig att lantbruksnämndens råd och anvisningar inte har följts. I brådskandefall eller när det annars finns särskilda skäl, får dock föreläggande ellerförbud meddelas . I beslut om föreläggande eller förbud får lantbruksnämndensälta ut vite. får förordna att dess beslut skall gällaomedelbart. 12 §3 Till böter döms den som uppsätligen eller av oaktsamhet 1. tar jordbruksmark ur produktion i strid mot 4 § förstastycket, 2. utfört läkt i strid mot 4 § andra stycket, 3. bryter mot föreskrift som har meddelats med slöd av 6b§,eller 3. underlåter att följa elt förelåg- 4. underlåter attfölja ett föreläg gande eller bryter mot etl förbud gande eller bryter mot ett förbud som har meddelats med stöd av 9 som har meddelats med stöd av 9 eller 9 a § om inte föreläggandet el- eller 9 a §. ler förbudet har förenais med vite. Utbyte av brott som avses i första stycket 2 skallförklaras förverkat, om det inte är uppenbart obilligt. Om etl vitesföreläggande eller vitesförbud haröverträtts, döms inte till ansvar enhgt första stycket för gärning som omfattasav föreläggandet eller förbudet. Denna lag träder i kraft den . - Senaste lydelse 1987:471. Senaste lydelse 1984:197. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel Härigenomföreskrivs alt 2 § lagen (1984:409) om avgifl på gödselmedel skall ha följandelydelse. 2§' Avgift skall eriäggas med Avgift skall eriäggas med för varje helt kilogram kväve och 60 för varje helt kilogram kväve och öre för varje helt kilogram fosfor i en krona för varje helt kilo- gödselmedlet, om andelen kväve gram fosfor i gödselmedlet, om an- respektive fosfor i medlet är minst delen kväve respektive fosfor i tvä procent. Avgiftskall inte erläggas för gödselmedel i form av tabletter, pastiller eller dylikteller i förpackningar med en bruttovikt som inte överstiger . Dennalag träder i kraft . 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel Härigenomföreskrivs att 2§ lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedel skall haföljande lydelse. 2§ Avgift skall erläggas med fyra Avgift skall erläggas med för varje helt kilogram verk- kronor för varje helt kilogram verk sam beståndsdel i bekämpnings- sam beståndsdel i bekämpnings medlet, medlet. Dennalag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. , , ,, , , G. , , Proposition om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m. Genom1985 års riksdagsbeslut (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) om livsmedelspolitikenhar ett miljö- och resursmål införts för jordbruks- och livsmedelsproduktionen.Ett antal åtgärder har därefter vidtagits eller föreslagits för atl påbörja enomställning i riktning mot större hänsyn fill miljön och bättre hushållning medvåra naturresurser. Flerautredningar har slutförts, vilka behandlar inriktningen för detfortsatta arbetet med miljöförbättrande åtgärder. I två akfionsplaner. Aktionsplanmot havsföroreningar och Aktionsplan 87 mot luftföroreningar och försurning,utarbetade av understryks behovet av åtgärder för attminska föroreningsbelastningen på havsområden och luft. Vidare har en särskildutredning analyserat i vad mån problemen med spannmålsöverskottet och kvävdäckagetfrån åkermarken kan minskas genom sänkt intensitet i jordbruksproduktionen (DsJo 1987:3). Betänkandet har remissbehandlats. I betänkandet (SOU 1987:32) Fören bättre miljö har en översyn av miljövårdens organisation genomförts. Ensammanfattning av förslagen i den av utarbetade aktionsplanenmot havsföroreningar finns i bilaga 5.1 fill prop. 1987/88:85 om miljöpolitikeninför 1990-talel. I bilaga 5.2 till samma proposition lämnas en redovisning avremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena överaktionsplanens förslag. Tillprotokollet i detta ärende bör dels fogas sammanfattning och avsnitt 9 avbetänkandet (Ds Jo 1987:3) Intensiteten i jordbruksproduktionen som bilaga 1,dels en redovisning av remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 2. Underefterkrigstiden har mycket stora förändringar skett inom svenskt jordbruk. Nya produkfionsmeloderhar tagits i bruk och en omfattande strukturomvandling har ägtrum. Dessa tendenser har gjort sig gällande i de Prop. 1987/88:128 flestaindustrialiserade länder, men de har förstärkts av den förda jordbrukspolitiken.Gränsskyddel har skapat ramar för en avsevärt mer förmånlig prisutveckling änvad som allmänt skulle ha varit möjligt vid en anpassning till den inlernationellamarknadens nivåer och marknadsregleringarna har garanterat landels jordbrukareavsättning för de reglerade produkterna. Den statligt stödda forskningen ochrådgivningen som fört ut nya rön för allmän tillämpning samt åtgärderna påmark- och rationaliseringsområdet jordförvärvsprövning, strukturinsatser ocholika former av rationaliseringsstöd - har medverkat till att skapa enheter medförutsättning att utnyttja nya tekniker och metoder. Dessaåtgärder har varit nödvändiga för att uppnå de mål som samhället vid skilda fillfällenhar angett för Uvsmedelsförsörjningen. Dennautveckling har emellertid i vissa avseenden haft negativa miljöeffekter sominte alllid varit förutsedda. Utredningarna, som jag har redovisat i detföregående, berör den effekt som den ökade specialiseringen inom jordbruket harhaft. Specialisering av jordbruksföretagen till antingen ani-malie- eller vegetabilieproduktionhar medfört att spannmålsdominerade jordar inte tillförts organisk gödsel i denutsträckning som fidigare varit fallet och atl husdjursföretagen haftbegränsade arealer att sprida sin stallgödsel på. Spannmålens ökade belydelse ihusdjurens foderstater och del minskade antalet nötkreatur samt strävandena attmed priset som incitament gynna brödsädsodling har inneburit en ökadspannmålsodling och därmed en större andel jordar som ligger öppna under storadelar av året. Möjligheten atl öka intäkterna genom tillförsel av i förhållandetill spannmålspriset relafivt billig handelsgödsel har stimulerat till merintensiv produktion. Denviktigaste förändringen av markanvändningen ärkoncentrationen till åker och skog, på bekostnad av mer extensiv och mot miljönofta mer skonsam markanvändning. Mångformighelen i odlingslandskapet harminskat påtagligt och vissa natur- och kulturmiljöer, såsom t. ex. naturligabetes- och slåttermarker, hotar att försvinna. Riksdagensbeslut (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) om nya rikthnjer för livsmedelspolitiken markerade i väsentliga avseenden en breddning av statsmakternas syn på jordbrukets roll. Ett viktigt inslag i den nya defmifion av målen som antogs var tillkomsten av ett miljömål. Huvudmålet för livsmedelspolitiken är att trygga landets livsmedelsför sörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. Som likställda delmål under detta huvudmål gäller att konsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna får en med andra jämförbara grupper likvärdig standard. Verksamheten i livsmedelskedjans alla led bör bedrivas sä effektivt och rationellt som möjligt som andra viktiga samhälleliga krav beaktas. Jordbruket och livsmedelspro duktionen måste således liksom all annan verksamhet ta hänsyn till kravet på en god miljö och fill behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturresurser. Konsumenterna måste vidare kunna lita på atl de produktionsmetoder som används inte innebär några risker för livsmedlens kvalitet eller för människors hälsa. Dessa miljö- ochkvalitetshänsyn har varit vägledande för arbetet med Prop. 1987/88:128 deförslag som beretts och framlagts på jordbrukels omräde. Jagkan som exempel nämna förslaget om ny djurskyddslag och det pågående arbetet pälivsmedelskontrollens område. Därutöver bör nämnas ytterligare ett antal ätgärdersom vidtagits under senare lid. Sedanden (prop. 1983/84:176, SkU 47, rskr. 383) las en särskildmiljöavgift ul på kväve- och fosforgödselmedel samt på bekämpningsmedel.Syftet med avgiften är atl åstadkomma en minskad användning, vilket ärnödvändigt frän miljösynpunkt. Influtna medel används för finansiering av bl.a. forskning, rådgivning, programmet för halvering avbekämpningsmedelsanvändningen, naturvårdsålgärderi odlingslandskapet och recipientkontrolli jordbruket. m. resp. tas även ut en avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedelinom ramen för jordbruksprisregleringen. Influtna medel används inomjordbruksprisregleringen för att bl. a. bidra till finansiering avexportkostnaderna. Avgifter som belastar andra näringar än jordbruket återförskollektivt till resp. näring. Etlsärskilt handlingsprogram har utarbetats i syfte att minska hälso- och miljöriskernavid användning av bekämpningsmedel i jordbruket. Etl delmål i programmet är atlästadkomma en halvering av bekämpningsmedelsanvändningen . Forskningenspelar en central roll genom att den kan ge elt bättre underlag för planeringenav produktionen. Behovet av en heltäckande forskning blir än mer uttalat när nujordbruket slår inför en omställning. Ansträngningarna bör bl. a. inriktas påatt ta fram miljövänliga produktionsmetoder. antog ettomfattande forskningsprogram för nya produktionsformer i jordbruket ochträdgårdsnäringen (prop. 1985/86:74, JoU 13, rskr. Programmet grundar sigpå elt av skogs-och jordbrukets forskningsråd () redovisat förslag. Underen femårsperiod satsas ca 85 milj. kr. på focskningsprogrammet, vari fleraämnesområden har direkt anknytning till jordbrukels miljöfrågor. Sammantagetinnebär programmet all forskningen rörande jordbrukels miljöpåverkan ochframtida produktionsformer ges hög prioritet. Resultaten från denna forskningkan förväntas bli av stor betydelse för inriktningen av framtidenslivsmedelsproduktion. Det kommer dock att dröja lill in innan vikan omsätta dessa nya rön i prakfiken. Dendirekta rådgivningen till lantbruksföretagen är av stor betydelse för att komma fill rätta med jordbrukets negativa miljöpåverkan. Särskild miljöinriktad växtnäringsrådgivning pågår redan i lantbruksnämndernas regi. Rådgivningen är kostnadsfri och har främst inriktats på företag inom särskilt föroreningskänsliga områden eller på djurintensiva förelag. Konkreta förbättringar har genomförts vid enskilda företag genom upprät tande av gödslingsplaner. Råd ges dessutom rörande hantering, lagring och spridning av gödsel samt service med konditions- och funktionstest av gödselspridare. Information om bl. a. växtnäringsläckage har spridits ge nom lantbruksnämndernas kursverksamhet. I årets budgetproposition fö reslås att lantbruks verket tilldelas sammanlagt 16,3 milj. kr. för /89 för miljöinriktad växlodlingsrådgivning, m. m. I detta sammanhang villjag också nämna att gäller Prop. 1987/88:128 enligt lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark atl vid skötsel av jordbruksmark och vidannan markanvändning i jordbruket hänsyn skall las till naturvårdens intressen.Föreskrifter och allmänna råd har utarbetats av lantbruksstyrelsen. Dessabygger på att hänsyn skall tas till naturvärdens intressen, såsom i fräga omskyddet av odlings- och kulturlandskapet samt växt- och djurlivet. Sedanden finns möjlighet atl till jordbruksföretag ge bidrag tillnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Detta slöd finansieras med miljöavgiftenpä handelsgödsel och bekämpningsmedel. Samfidigtfortsätter ansträngningarna atl finna lösningar på överskottsproblemen.Jordbruket har visat en betydande anpassningsförmåga genom atl överskotten på animaliesidannu minskat och i vissa fall eliminerats. Däremot har lägel förvärratsbeträffande spannmålen, vilket försvårar möjligheterna att uppnå såväl inkomst-som konsumentmålel. Underhösten 1987 beslöt regeringen, efter överenskommelse med (), om ett omställningsprogram - Omställning 90 - i syfte altreducera spannmålsodlingen. Jordbrukare som deltar i programmet får ersättningmed . per hektar och år samt etl engångsbelopp av . Spannmålsodlingen skall ersättas med odling av icke prisregleradegrödor som t. ex. vall, energigrödor, skog och andra grödor vilka kanutnyttjas inom kemisk och medicinsk industri. Förutom att programmet leder minskning av spannmålsöverskottet har del i väsentliga avseenden präglatsav miljömålets krav. Åtgärderna representerar också ell steg på väg mot etlmera differentierat jordbruk, som kan producera såväl livsmedel som andraråvaror för olika industrinäringar. Inomramen för en samlad livsmedelspolitik utgör frågan om livsmedlens kvalitet enviktig del. För att skydda konsumenterna mot skadliga eller pä annat sätt frånhälsosynpunkt otjänliga livsmedel sker en kontroll av livsmedlen. Den nuvarandelagstiftningen och organisationen på livsmedelskontrollens område hartillämpats . Samfidigt har en omfattande strukturomvandling skettinom industri och handel. Den tekniska utvecklingen har gått snabbi. Mot bl.a. denna bakgrund görs en översyn i syfte att skärpalivsmedelskontrollen. Miljömåletär av särskild vikt vid behandlingen av de problem och förslag som nuaktualiseras av flera utredningar och som gäller följderna av utsläppen avnärsalter och bekämpningsmedel från jordbruket. belänkande och de båda akfionsplaner som utarbetats avnaturvårdsverket, vilka jag inledningsvis berört, framgår att jordbruket lämnarelt betydande bidrag till föroreningarna. En stor del av närsaltläckaget till kustvaltnenoch havet härrör från ufiakning av åkermarken. Jordbruket bidrar även tillluftföroreningarna, främst genom am-moniakavgång från stallgödsel. Föroreningssituationenvarierar mdlan olika områden, liksom jordbru kets andel av de samlade utsläppen. Chefen för miljö- och energideparte mentet har tidigare (prop. 1987/88:85) redogjort för hur andra sektorer i samhället kommer atl beröras av de åtgärder regeringen föreslår. fleraav dessa sektorer har redan under längre fid vidtagits åtgärder för alt Prop.1987/88:128 begränsa berörda verksamheters miljöbelastning. Jag avser nu attredovisa min uppfattning om hur jordbruket bör utvecklas och förändras i en mermiljövänlig riktning. Syftet är atl ytterligare konkretisera livsmedelspolitikensmiljö- och kvalitetsmål med hänsyn tagen lill jordbrukarnas planerings- och produkfionsbelingdser. Utfördautredningar och rapporter har visat atl strukturomvandlingen och de modernaproduktionsmetoderna lett lill en betydande ökning av jordbruketsmiljöpåverkan. Jag kommer senare att redogöra för de beräkningar som gjorts avomfattningen. Innebörden av de i och med beslut förändrade målen förlivsmedelspolitiken är emellertid att del från samhällets sida finns anledningalt utveckla en ny syn pä produktivitets-och intensitetsdrivande ätgärder.Jordbrukarnas förmåga att höja jordbrukets produktiviteti snävt teknisk mening inger goda förhoppningar om en fortsatt utveckling moten produktion som även tillgodoser samhälleliga krav på effektivitet, i denmeningen att den sker under god hushållning såväl med insalta produktionsmedelsom med de naturtesurser och den miljö som verksamheten tar i anspråk. överskottetav spannmål är en följd av alt jordbrukspolitiken, genom prissättningen, ralionaliseringspolifikenoch insatser för utbildning och forskning uppmuntrat till överproduktion.Produktivitetsutvecklingen har lett fill överkapacitet i förhållande tilllandets behov av livsmedel. Intensi-telsulredningen konstaterar alt åtgärdersom vidtas i syfte atl minska belastningen på miljön kan ha en viss elTekl ävenför att minska spannmålsöverskottet. Det framgär emellertid ocksä avutredningens bedömningar att dessa effekter är begränsade, i den mån åtgärdernahänför sig till enstaka produktionsmedel eller specifika förändringar avproduktionsmetoderna, dvs. om de främst påverkar odlingens kostnadssida.Däremot har utredningen inte behandlat tänkbara miljö- och volymeffekler avförändringar på intäktssidan, dvs. i första hand avräkningsprisets betydelseför produktionsnivåer och användning av insalsmedd. Forskningsresultat visaralt del finns ett klart samband mellan avräkningspriser och markpriser å enasidan och användningen av handelsgödsel å den andra. En större marginal mellandet erhållna priset och kostnaderna för övriga produktionsmedel tenderarsålunda alt stimulera tillförseln av gödsel. Behovetatt bättre uppfylla livsmedelspolitikens miljökrav har varit vägledande förutformningen av de åtgärder jag presenterar. De reglerings-ochsamhällsekonomiska aspekterna på jordbrukets kapacitetsutveckling måstebehandlas i annan ordning. Jag vill emellertid betona vikten av att åtgärder somutformas med det ena eller andra huvudsyftet också utvärderas med hänsyn tillsina effekter i andra avseenden, så alt den sammantagna effekten påmåluppfyllelsen blir positiv. Min bedömning av miljöåtgärdernas samhälls- ochregleringsekonomiska effekter är därvidlag att de inte är vare sig stora ellerentydiga nog all föranleda någon annan inriktning än den jag nu kommer attpresentera. följande föreslår jag ett program för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Programmet omfattar elt antal sdekfiva åtgärder, vilka baseras på förslag till aktionsplan mot havsföroreningar. Havsområden bidrag till belastningenav rrop. 19Ö//88: I Zb Kväve (%) Fosfor (%) Källa: , Aktionsplan mothavsföroreningar, 1987. andel är av naturliga skäl större i kustområdena.Den totala närsallbdastningen och dess fördelning har beräknats vara följande: Föroreningskällor Totalkväve (ton/år) Totalfosfor (ton/år) Kommunala reningsverk 13100 800 Industriutsläpp 3 400 900 Transportmed floder 112 000 4 100 Totalt ca 130000 ca6000 Källa: , Aktionsplan mothavsföroreningar, 1987. Uppgifterna om transporten med floderna innefattar bådedirekta utsläpp till inlandsvatten och ufiakning från skogs- ochjordbruksmark. Osäkerheten i dessa uppgifter bör understrykas, men jagvill ändå redovisa det kunskapsunderlag vi har för att analysera detsvenska bidraget till närsaltbelastningen på olika vattenområden. Till de redovisade talen för vattenburna föroreningarskall läggas nedfallet av luftburna föroreningar. För som helhetberäknas det direkta nedfallet från atmosfären till av den totalakvävebelastningen och till för fosfor. För och Kattegattberäknas det atmosfäriska nedfallet av kväve till 35 resp. . En stor transport av närsalter sker från genomÖresund och , och från Nordostafianten och lill Skagertak ochKattegatt. Betydelsen av dessa havsströmmar i förhållande till direkta utsläppfrån landbaserade källor vid är oklar. Belastningen av närsalter har ökat mycket kraftigt. uppskattas ökningen vara åttafaldig för fosforoch fyrfaldig för kväve. Utsläppen kommer dels från industrier och kommunalareningsverk, dels genom avrinning via vattendrag. Genom vattendragen kommerden dominerande delen av tillförseln. Inom Åtgärdsgrupp Väst, en regional samarbetsgrupp medföreträdare från vissa länsstyrelser och naturvärdsverket, har data tagils framsom belyser åkermarkens betydelse för kvävetransporter via vattendrag för helaVästerhavets tillrinningsomräde. Uppgifterna redovisas i följandesammanställning. selektiva åtgärdernaomfattar främst en behovsanpassning av växtnärings- Prop. 1987/88:128tillförseln och en ökad andel bevuxen och avses i första hand bli genomfördai jordbruksinlensiva och kustnära bygder. Därtill redovisas förslag tillgenerella ätgärder i syfte alt åstadkomma en viss intensitetssänkning ijordbruket. Åtgärdsprogrammelsmål är atl uppnå en halvering av kväveullakningen från jordbruket fram . förslag i aktionsplanen mot havsföroreningarbedöms kunna leda till en reduktion av kväveullakningen med . De förslagjag presenterar i det följande är dock pä flera punkter mera långtgående. Meden större andel bevuxen samt minskad handelsgödselanvändning, i förstahand genom undvikande av överoptimal gödsling, bör en ytterligare minskning avföroreningsbelastningen med kunna uppnås. Det är vidare min bedömningatt flera faktorer kommer att möjliggöra ytterligare minskningar av kvävdäckagetså att en halvering skall kunna uppnås fram . Jag vill härsärskilt nämna faktorer såsom rådgivning, en fortsatt intensiletssänkning,teknikutveckling samt förbättrad precision vid fillförsel av växtnäring ijordbruket. Itakt med att kunskaperna ökar beträffande föroreningssituafionen och effekternaav olika omställningsåtgärder, bör programmets utformning kunna förbättras. Detär därför naturligt att arbetet bedrivs i olika etapper med återkommandeöversyner. Programmetsförsta etapp avser . Inför den efterföljande treårsperiodenbör en översyn ske med utgångspunkt i den då aktuella föroreningssituafionenoch erfarenheterna av resp. åtgärd. Förbrukningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör följas. Vid etappens slut bör handelsgödselanvändningenha minskat . Om så inte har skett kommer regeringen att övervägaytterligare avgiftshöjningar. 3.1 Jordbrukets andel av närsaltutlakningen tillkustvatten och hav Föroreningssiluationeni våra kustvatten och hav varierar mellan olika områden. Övergödningsproblemenär mest akuta i våra kustområden.