prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 1987/88:25 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten förinnevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till . Destörsta anslagen gär till , beredskapslagring och industriellaåtgärder samt till verksamheten vid . Vidare föreslås bl.a.att överlåtelse av till staten godkänns samt att statensvattenfallsverk får uppta ett lån hos A/S Exportfinans i uppgående tillca . 1 1987/88 1 saml. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29oktober 1987 Prop. 1987/88; 25 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , , , R. , , ,, , , G. , , Föredragande: statsråden , , R. , ,, , , G. , , , Proposition med förslag om tilläggsbudget I till Statsbudgetenför /88 De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget somnu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang börsammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget 1till statsbudgeten för /88. Denna proposition bör föreläggasriksdagen . Skulle anslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget förinnevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas viden senare fidpunkt. Statsråden föredrar förslag till i frågorangående anslag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta om anslag på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /88 och vidta åtgärder i enlighet med deförslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisasi underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begärskall bifogas propositionen enligt följande: Miljö- ochenergidepartementet Bilaga 10 Bilaga 1 Prop. 1987/88:25. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 A, m. m. Utredningar m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 21,53 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns enbehållning under anslaget på I . Fråndetta anslag betalas förutom de gängse kostnader för kommittéväsendet somfaller under också kostnaderna för vissa särskilttillkallade kommissioner. Det gäller dels juristkommissionen (Ju 1986:01) ochden parlamentariska kommissionen (Ju 1987:02) med anledning av mordet påstatsminister , dels den medborgarkommission (SB 1987:01) förgranskning av viss vapenexport, som tillkallades . De trekommissionerna har omfattande och krävande uppdrag och deras arbete skallbedrivas skyndsamt. Kommissionerna är därför särskilt resurskrävande. Genomen central överenskommelse i har arvodena höjts förrättssakkunniga bl. a. för dem som är förordnade inom justitiedepartementetsutredningsväsende. Merkostnaderna under /88 till följd avavtalet beräknas till 0,6 milj. kr. Gränsenmellan och sågs över . De svenska och finskagränskommissionernas gemensamma förslag i fråga om sträckning blevijuni 1985 godkänd av båda länderna. Från godkännandet undantogs dock en ca tvåkilometer lång sträcka kring forsen Vähänärä i älv. Länderna enades omatt göra en ny översyn av gränsen i detta område. Sedan nya svenska och finskagränskommissioner slutfört detta arbete har kommissionernas förslag godkänts avSverige och . Isamband med den partiella gränsöversynen beslutades att kostnader.fördenna skulle förskotteras från anslag för utredningar m.m. Regeringen skulle senare bestämma vilket anslag som kostnaderna skullebelasta. De totala kostnaderna för översynen blev 0,27 milj. kr. Kostnaden börslutligt belasta utredningsanslaget. Med hänsyn till de ökadeutredningskostnaderna och med hänvisning till Prop. 1987/88: 25 vad jag iövrigt anfört bedömer jag att anslaget Utredningar m. m. bör räknas uppmed 2,87 milj. kr. Jaghernställer att regeringen föreslår atttill anslaget Utredningar m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av . Utdragur protokoll vid regeringssammmanträde R. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Beredskapslagring och industriella åtgärder Pådetta anslag har i statsbudgeten för /88 (prop. 1986/87:95, FöU11, rskr. 310) anvisats ett reservationsanslag om . och en bemyndiganderamför beredskapslån om . Härutöver har fastställtplaneringsramen för totalförsvarets civila del för perioden /88-1991/92 fill7 823 milj. kr. i enlighet med vad föredragande statsrådet anfört i totalförsvarsproposifionen. Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB) har i skrivelse anmält attverksamheten vid går med förlust och att särskilda åtgärdererfordras för att bibehålla den från försörjningsberedskapssynpunkt viktigaproduktionen i bolaget. som ingår i och har ca 160 anställda,framställer olika tallfettsyror och hartser. Av dessa produkter tillverkas inomden kemiska industrin bl. a. färg, tryckfärg, tvättmedel, lim ochgummiprodukter. Råvaran vid tillverkningen hos Kemi är råtallolja. Råtalloljanframkommer som biprodukt i sulfatmassaindustrins produktion. Den har ettbränsle värde som uppgår till av bränslevärdet för eldningsolja 5.Massaindustrin kan därför välja att använda råtalloljan som bränsle, varvidenergiskatt inte behöver eriäggas, eller sälja den till Kemi. Prisetför råtalloljan påverkas således av oljepriset inkl. energiskatt. Enligt ÖCB:sskrivelse bedömer Kemi att energiskatten försämrar bolagetsresultat med c:a 70 milj, kr. ÖCBanser det vara synneriigen angeläget för försörjningsberedskapen att bevara eninhemsk tillverkning av rätalloljebaserade produkter. Ett upprätthållande avberedskapen genom beredskapslagring skulle kräva en investering på 120 milj.kr. och en årlig kostnad på 24 milj. kr. ÖCB har därför - med förbehåll för atterforderiiga medel ställs till förfogande -ingått ett avtal med Kemi omupprätthållande av produktion och produktionskapacitet under en 10-årsperiodsamt genornförande av lön- samhetshöjandeinvesteringar om minst 100 milj. kr. Som motprestation Prop. 1987/88: 25skulle bolaget erhålla ett beredskapslån på 165 milj. kr. uppdelat på 113 milj.kr. och 13 milj. kr./år under de därpå följande fyra åren. ÖCBförklarar sig ha möjlighet att inom givna ekonomiska ramar under en femårsperiodkunna finansiera 40 milj. kr. av de 165 milj. kr. som erfordras enligt avtalet. Jagvill för egen del framhålla att Kemis produktion har avgörandebetydelse för möjligheten att i en krissituation klara den nödvändiga produktionenav vissa kemiska och kemisk tekniska produkter. Alternativet beredskapslagringställer sig dyrare och är dessutom sämre från beredskapssynpunkt än en levandeproduktion. Jag vill även betona att en nedläggning av Kemi skullemedföra stora sysselsättningspolitiska problem i en region där arbetslöshetenredan tidigare är hög. Motbakgrund av vad jag här har anfört föreslår jag efter samråd med cheferna förfinans-, arbetsmarknads- och industridepartementen att (113-8) 105 milj. kr.anvisas i anslagsmedel över anslaget J 2, Beredskapslagring och industriellaåtgärder och att bemyndiganderamen för beredskapslån höjs med (165-113) 52milj. så att avtalet med kan fullföljas i enlighet med vadjag här har redogjort för. Det totala anslagsbehovet för femårsperioden1987/88-1991/92 uppgår efter omprioriteringar inom anslaget J 2,Beredskapslagring och industriella åtgärder till 116,7 milj. kr. (165-25-23,3).Av detta belopp finansieras 46,6 milj. kr. genom besparingar om 23,3 milj. kr. varderainom arbetsmarknads- och industridepartementens verksamhetsområden. Resterandebelopp om 70 milj. kr. tillföres anslaget /88. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att inomen kostnadsram av . medge avtal om nya beredskapslån som medförutbetalningar under senare budgetår, 2. till Beredskapslagring ochIndustriella åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . Bilaga 3 Prop.1987/88:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Hulterström Underanslaget A 2. har i statsbudgeten för /88 anvisats ettreservationsanslag på 4 milj. kr. Vid utgången av /87 fanns påanslaget en reservation på . Under /88 harutredningsverksamheten som en följd av bl.a. utredningen om en Öresundsbroblivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vidanslagsberäkningen . Jag räknar nu med ett ytteriigare medelsbehovpå 1,7 milj. kr. Jag har därvid inräknat behov av kompletterande insatser isamband med att det pågående trafikpolitiska utvecklingsarbetet (TRU)avslutas. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m. m. på tilläggsbudget I för /88 anvisaett reservationsanslag på . Underanslaget A 3 har i statsbudgeten för /88 anvisats ettreservationsanslag på . Jag räknar nu rned ett ytteriigare medelsbehovpå . i huvudsak för täckande av kostnader för utländska besök främstav exportfrämjande karaktär. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Extra utgifter pä tilläggsbudget I för /88 anvisa ettreservationsanslag på . Riksdagengodkände regeringens förslag om inrättande av en civil trafikflygarutbildning(prop. 1980/81:6, , rskr. 1983 träffade staten och () avtal om hur Prop. 1987/88: 25 utbildningen skulle genomföras.Huvudprincipen är att staten svarar för den grundläggande trafikflygarutbildningensamt en viss kompletterande utbildning därutöver. Flygbolagen svarar för en bolagsanpassadutbildning. träffades ett kompletterande avtalmellan staten, SAS, och i syfte att förbättratillgången på civila . Avtalet som reglerar utbildningen vid trafikflygarhögskolani (TFHS) har kortats ner något utan att utbildningens karaktär avhögskoleutbildning därför gått förlorad. Flygbolagen utvidgar sin bolagsanpassadeutbildning. Förändringarna innebär sammantaget att eleverna efter genomgångenutbildning vid TFHS och flygbolag når samma utbildningsnivå som . Med anledning av det skandinaviska luftfartssamarbetet ärpilotutbildningen i , och vad gäller den tunga luftfartenför främst SAS behov en gemensam angelägenhet. Regeringen har mot dennabakgrund uppdragit åt chefen för flygvapnet att ta upp förhandlingar med berördnorsk myndighet örn samarbete om pilotutbildning. Kostnaderna för utbildningenav de norska eleverna skall bestridas av . Ett avtal förutsätts slutas medförbehåll för regeringens godkännande. De norska eleverna får sin grundläggandeutbildning (skede A) i . Siktet är inledningvis inställt på utbildning avca 15 st norska elever . Dessa elever skall efter genomgångengrundutbildning i delta i kompletterande flygutbildning (skede B) vid TFHS. För att göra det möjligt att ta emot fler svenska elever tillföljd av avtalet med , och samt elever från krävs vissakompletterande investeringar vid TFHS. Mot bakgrund av att chefen förflygvapnet utökat den militära utbildningen av piloter och därmed behöverförläggningen som disponeras av civila elever behövs en ny förläggningsbyggnadför de civila eleverna. Kostnaden för denna är beräknad till ca 21 milj. kr.Den utökade utbildningen förutsätter vidare att ytterligare skol-flygplananskaffas. Det gäller tre stycken tvåmotoriga skolflygplan till en totalkostnad av ca 15 milj. kr. För dessa investeringar bör TFHS få disponeraytterligare 20 milj. kr. genom luftfartsverkets försorg utöver den ram på 20milj. som ställts till TFHS förfogande via luftfartsverket enligtriksdagens beslut med anledning av budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100,bil. 8, , rskr..303). kostnader i samband med dettaskall belasta anslaget för civil trafikflygarutbildning. Jag hemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge att för investeringar vid trafikflygarhögskolanchefen för flygvapnet skall få disponera samrnanlagt 40 milj. kr. av luftfartsverketsrörliga kredit. Kompensationför tull och skatt för Intelsatuppdrag Prop. Genom tillträdet till överenskommelsen om deninternationella telesatellitorganisationen har enligt artikel XV i överenskommelsen (Sö 1972:22)förbundit sig att bevilja vederböriiga privilegier och immuniteler.Riksdagen har därefter (prop. 1978/79:59, JuU 1978/79: 16, rskr. 1978/79:92)beslutat godkänna ett protokoll från om privilegier, friheteroch immuniteler för (Sö 1979/15). Enligt protokollet skall Intelsatoch dess egendom vara befriade från alla direkta skatter på inkomst och egendomsamt från tullar och andra skatter. Regeringen har med anledning därav den 8 juli 1982föreskrivit att kostnaderna för tull och mervärdeskatt för viss utrustning somteleverket offererat skall bestridas med driftmedel.Regeringen medgav också att skulle kompenseras för tull- ochmervärdeskattekostnaderna genom en minskning av det belopp för förräntning avverkets statskapital som skall inleverera till statsverket. redovisade i en skrivelse den 5 juni 1987behovet av kompensation för tull och moms i enlighet därmed.Kompensationsbehovet uppgår för Intelsatägd utrustning till . utgör tull och . begärdedärutöver kompensation för tull och moms som inte har kunnat dras av och somingår i priset på verkets egna investeringar för uteslutande användning itjänsterna gentemot . Detta senare kompensationsbehov uppgår till10974474 kr., varav . utgör tull och . Tull- och beskattningsregler bör, enligt min mening, intemedföra ekonomiska nackdelar för att upphandla varor och tjänster iSverige. Intelsatägd utrustning som förs in i landet skall som en föjdav de internationella överenskornmelser träffat inte belastas med tulleller mervärdeskatt. bör därför ersätta för de tullar ochskatter som organisationen belastas med i . bör vidare ienlighet därmed inte heller belastas med sådan tull och icke-avdragsgillingående mervärdeskatt hos som verket fått betala för egna inköp avutrustning som krävs för att utföra tjänster gentemot . Jag föreslårdärför att regeringen hemställer om bemyndigande att sätta nedbeloppet för inleverans av överskott till statsverket dels med hänsyn tilltullar och skatter som skall betala för räkning dels medhänsyn till tullar och skatter som leveranser av varor och tjänstertill belastas med. skulle inte få några uppdrag av ochdärmed inga tull- och skatteintäkter därav om vi i motsats till andra länderinte beviljade tull- och momsbefrielse. Därför innebär inte förslaget någonnettobelastning på statsbudgeten. Jag erinrar om att fattatmotsvarande beslut (prop. 1986/87: 100, bil 8, s. 184, , rskr! 212) ifråga om satellitorganisationerna Notelsat och Eutelsat. 1987/88: 25 Jaghemställer att regeringen föreslär attbemyndiga regeringen att sätta ned beloppet för inleverans avöverskott till statsverket i enlighet med vad jag förordat. skrivelse till regeringen har meddelat att ett avtalhar ingåtts med Fältmarskalken i om försäljning avteleverkets fastighet 9 i . Köpeskillingen uppgår till 13,2 milj.kr. Avtalet har ingåtts med förbehåll för regeringens godkännande. Genomövergång till ny teknik () som kräver mindre utrymme än äldre utrustning ochomflyttning av enheter som haft kontor i fastigheten har inte längrebehov av att behålla fastigheten. Televerkethar berett övriga statliga myndigheter och kommun möjlighet att anmälasitt intresse av att förvärva fastigheten. Då inget intresse har visats av detillfrågade har fastigheten utannonserats till försäljning. Föregen del konstaterar jag att fastigheten inte längre kommer att behövas förteleverkets verksamhet. Några andra statliga lokalbehov som skulle tala emot enförsäljning av fastigheten har inte kommit fram. Försäljningen bör därförgodkännas. Med hänsyn till att försäljningspriset är högre än 5 milj. kr. krävsriksdagens samtycke till försäljningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att samtycka till försäljningen av fastigheten 9 i i enlighetmed vad jag har förordat. Bilaga 4 Prop.1987/88:25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Vissa centrala myndigheter m. m. [1] D 6. : Anskaffning av viss materiel Frånanslaget bestrids utgifter för anskaffning av fortskaff-nings- och telemateriel.I statsbudgeten har anvisats ett reservationsanslag av2600000 kr. Vidsin anmälan av detta anslag till budgetproposition anförde chefen förfinansdepartementet att han - mot bakgrund av att kustbevakningenorganisatoriska framtid då var under övervägande inte var beredd att prövatullverkets förslag om nya anskaffningar till verksamhet. I prop.1986/87:95 (bil. 6) föreslog regeringen att skulle avskiljasfrån den och bilda en. egen civil myndighet inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde och inom den militära utgiftsramen.Riksdagen hade ingen erinran mot regeringens förslag (FöU 11, rskr 310).Regeringen beslutade därefter aU en kommitté skulle tillkallasför att utarbeta ett förslag till organisation m. m. för . skrivelse har generaltullstyrelsen hemställt om resurserför modifiering av de större kustbevakningsfartygen. Avsikten med modifieringenär framför allt att installera nya framdrivningsmotorer och att förbättraarbetsmiljön ombord. Åtgärderna gäller kustbevakningsfartygen , 103, 104och 105. påpekar att förhållandet att några ytterligaremedel inte anvisats till mate-rielanskaffningar /88 skulle leda till att de operationella resursernatillfälligt försämrades.Generaltullstyrelsen föreslår därför att medel begärsför bl a arbetsmiljöförbättrande åtgärder på Tv 102 och anskaffning av motorer tillTV 103 under /88. Kostnaderna härför beräknar styrelsen till 6milj. Föredragandens överväganden Prop. Efter beslut att låta bilda enegen, fristående myndighet har chefen för finansdeparteinentet tillkallat enorganisationskommitté. En arbetsuppgift för kommittén är att överväga den nyamyndighetens resursbehov. Emellertid avser denna prövning först tiden efterden . Mot denna bakgrund anser jag att de modifieringsåtgärder . somgeneraltullstyrelseh anmält för vidkommande under innevarandebudgetår bör genomföras i syfte att vidmakthålla de nuvarande operationellaresurserna. Medel för detta bör föras upp på tilläggsbudget. Jag hemställer attregeringen föreslår att till : Anskaffning av viss materiel påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ettreservationsanslag av . [2] F 9. Höjning av grundkapitalet i investeringsbanken Nordiska investeringsbankens styrelse gjorde i oktober1986 till en framställning om en ökning av bankensgrundkapital med 800 milj. (samarbetsministrarna) antog den 26 november1986 ett förslag om ökning av Nordiska investeringsbankens grundkapital avsettatt föreläggas för yttrande. Förslaget innebär attgrundkapitalet ökas från 800 till 1600 milj. SDR. Andeleninbetalt kapital av grundkapitaltillskottet på 800 milj. SDR bedöms avministerrådet kunna sättas vid 60 milj. SDR eller utan att bankenskreditvärdighet försämras. För resterande del av höjningen av grundkapitaletpåtar sig deltagande länder betalningsansvaret. Enligt förslaget ställs 60milj. SDR till bankens förfogande genom att 40 milj. SDR inbetalas direkt avmedlemsländerna och 20 milj. SDR tillförs genom överföring av överskottsmedelsom avsatts i bankens reservfond. Efter ökningen av grundkapitalet kommer deninbetalda andelen således att uppgå till 200 milj. SDR eller 12,av dentotala grundfonden på 1 600 milj. SDR. Medlemsländernas inbetalningar skall skei tre årliga rater. Såväl grundkapitaltillskottet som överföringen plus förstainbetalningen och de två följande inbetalningarna skall fördelas påmedlemsländerna enligt den för gällande fördelningsnyckeln förgemensam nordisk finansiering. Vid sin session i en rekommendation om godkännande av förslaget frånministerrådet. Vid ministerrådets möte i den 27 februari 1987beslutade * En särskild dragningsrätt motsvarande 8,206 svenskakronor samarbetsministrarna att öka Nordiska investeringsbankensgrundkapital enligt förslaget. beslut träder i kraft underförutsättning av godkännande av respektive medlemslands folkrepresentation. Nordiska investeringsbankens låneram skall, enligtstadgarna, vara två och halv gånger så stor som grundkapitalet. Denna principsammanfaller med de regler som gäller för den Europeiska Investeringsbanken ochär motiverad med hänsyn till att banken skulle uppnå den hösta kreditvärdigheten.Nordiska ministerrådet konstaterar att banken, verksamhet,hade utestående och beviljade, icke utbetalade, lånmotsvarande 1 483 milj. SDR. Tre Qärdedelar av bankens totala låneram vardärmed utnyttjad. konstaterar vidare att bankenslåneverksamhet ökade 1983, 1984, 1985 och 1986. Enligtbankens bedömning kommer den nuvarande låneramen att vara helt täckt . Bankensstyrelse anser att relationstalet 1 -2 1/2 mellan grundkapital och låneram börbibehållas för att bankens kreditvärdighet inte skall minska. delar denna uppfattning. För att banken skall kunna fortsättaden verksamhet som, enligt Nordiska ministerrådets uppfattning, hittillsutvecklats positivt, krävs en höjning av bankens grundkapital. Enligt bankens stadgar skall en eventuell ökning avgrundkapitalet fördelas mellan medlemsländerna i enlighet med den vid varjetidpunkt av fastställda fördelningsnyckeln för gemensamnordisk finansiering. Denna är : 20,, 20,, Island0,, 21,och . Det föreslagna grundkapitaltillskottetskulle därmed fördela sig så att tecknar sig för 164 milj. SDR, Finland160 milj. SDR, 7,2 milj. SDR, 172 milj. SDR och 296,8milj. SDR av ökningen på 800 milj. SDR. av grundkapitaltillskottet motsvarande 60milj. SDR avses ställas till bankens förfogande av medlemsländerna. Följande planföreslås gälla för överföringar och inbetalningar: 1987/88: 25 2,34. 22,26. Jag föreslår att svenska staten åtar sigbetalningsansvaret för andel av höjningen av grundkapitalet samt attett förslagsanslag om 20 milj. kr. tas upp på tilläggsbudget för innevarandebudgetår för att finansiera de svenska inbetalningarna för /88.Detta belopp inkluderar en viss reserv för eventuella förändringar i kronans värdei förhållande till Prop. 1987/88: 25 SDR. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkänna att svenska staten ikläder sigbetalningsansvaret för andel, uppgående till 296,8 milj. SDR, av höjningen av Nordiska investeringsbankens grundkapital, och ställer 13,47 milj. SDR till bankens förfogande inom överenskomna tidsfrister, 2. till Höjning av grundkapitalet i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ett förslagsanslag av . [3] Försäljning av vissa fastigheter m. m. Köp och försäljning av vissa fastigheter i m. m. har träffat avtal med JM ochFastighets AB om förvärv av fastigheterna Tegen 5,6 och 7 i . Påfastigheterna finns en kontorsbyggnad som omfattar ca 26000 m. I gengäld överiåterstaten till bolaget äganderätten till fastigheterna Skogskarlen 1 i ;Kungsstenen 2 och Spelbomskan 14 i samt Generalen 7 i . Pådessa fastigheter finns byggnader som omfattar sammanlagt ca 26000 m. Samtligafastigheter är upplåtna för statliga verksamheter. Någon mellangift skallinte utgå enligt avtalet. Det ankommer på regeringen att besluta om inköp avfastigheter m.m., medan den i avtalet ingående försäljningen av fastigheter ärav sådan omfattning att godkännande bör inhämtas. Staten erhåller genom bytet samlade, modernakontorslokaler i och får därmed direkt kontroll över hyresutveckling i enmycket stor förvaltningsenhet. Lokaler är upplåtna förarbetsmarknadsstyrelsen och . Gällande hyresavtallöper ut . bedömer att staten har behov av dessalokaler för överskådlig tid. Lokalerna som lämnas ingår delvis bland de objekt förvilka redan har planerat förändringar. FastighetenKungstenen 2 och Spelbomskan 14 disponeras av i är i dåligt skick och är mindre lämpliga för verksamheten. Atttillgodose önskemål inom ramen föi- befintliga byggnader skullebli mycket dyrbart.