prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Inspektionen understryker vikten av atl regi sireringsförfaran-del författningsregleras. Data- och ojfentlighetskommittén anser atttulldalasysiemet bör regleras i en särskild registerlag. Man bör ocksåtillgodose atl sekretessbelagda uppgifter åtnjuter ett verkligl sekretesskydd. Statskontoret vill också starkt betona atldatasäkerhets- och sårbarhels- frågorna uppmärksammas i det fortsatta arbelet. Dessa frågor måste uppmärksammas i alla de utvecklingsprojekt som kommer att på- 137 Dessutom börförutsättningar skapas för atl på ett samlat sätt Prop, 1987/88:100 bevakaoch ulveckla säkerhets och sårbarhets områdel. Därvid bör en Bil, 9 uppgift vara all göra enriskanalys av syslemförslagel. Även i fråga om ADB-säkerhet ochADB-sårbarhel anser företagens uppgiftslämnardelag- tlon alt en analys och ettförutsättningslöst ålgärdsprogram upprättas inom ramen för tulldatautredningensarbete, exportråd menar all de lekniska lösningarnaoch hanteringen av sekretess- och säkerhetsfrågorna måste av företagenuppfattas som tillfredsställande. , och understryker atl utredningen nogabör uppmärksamma näringslivets krav på lulldatasystemet med avseende pårättssäkerhet, integritet, sekretess och sårbarhet. Den föreståendedatoriseringen får inle leda fill försämringar för företagen på dessa områden.En likartad synpunkt framförs av . Men förbundetargumenterar ytterligare för denna ståndpunkt. Förbundet menar - i likhet meddatainspektionen och Dala- och offentlighetskommittén - atl utredningen närmarebör analysera förutsättningarna för en särskild tullregislerlag och entullregisterförordning. Detaljerade krav på angivande av ändamål och innehållför register bör prövas. Del är också, enligt förbundet, viktigt altlagstiftningens regisieransvarighetsbegrepp får styra bestämningen av ansvarsgränserna.Förbundet frågar sig också om det är möjligt att tillämpa sekretesslagen i ettlandsomfattande system med 800 terminaler. understrykerockså atl del är ell oavvisligt krav från näringslivets sida alt sårbarhels-,säkerhels- och sekretessfrågorna löses tillfredsställande, I likhet medföretagens uppgiftslämnardelegation vill förbundet att dessa frågor noga fåranalyseras inom ramen för tulldataulredningen och att ell åtgärdsprogramupprättas. Utredningensförslag all tulldalasystemel främst skall finansieras genom besparingar avpersonal inom lullverket har föranlett en rad synpunkter frånremissinstansernas sida, Generaltullslyrelsen vill ifrågasättarationaliseringspotentialens storlek och dess utnyttjande. Huruvida dessauppgår lill 400 årsarbetskrafter somutredningen antar är omöjligt atl bedöma innan bl a fältprov gjorts. Vidare kanstyrelsen inte instämma i alt lönsamheten i systemet primärt skall uppnås genomminskning av antalet lullanställda. Bättre vore all konstatera alt slora delarav rationaliseringspotentialen skall tas tillvara men atl dess storlek inte nu låter sig bestämmas. Styrelsen har ocksåuppfattningen att en del av de frigjorda resurserna bör användas för atl effektiviseralulltjänsten. Enligt tullstyrelsens uppfattning är den avgörande frågan vadgäller lönsamheten näringslivets anslutningsgrad. Om anslutningen inte blirtillräckligt hög från näringslivels sida blir heller inte projektet lönsamt urstatens synpunkt, menar styrelsen. Av delta skäl accepterar tullstyrelsenutredningsmannens förslag atl systemet bliravgiftsfritt. år också kritisktlill TDU :s förslag i denna del. Förbundet avvisar utredningens finansieringsförslag. derna för det föreslagnalulldatasystemet bör delas mellan staten och Prop, 1987/88:100 näringslivet.En del av systeminförandet bör, enligt förbundet, bestridas Bil. avnäringslivet genom avgiftsbeläggning av tullens tjänster. menarall en finansiering av projektet med personalminskning som föreslås iutredningen kommer all få allvarliga konsekvenser för service tillbåde näringsliv och allmänhet samt utarma tullverkels kontrollarbete, vadgäller skydd för liv, hälsa, miljö och uppbörd. menar att utredningens förslag all inlefinansiera tulldatasystemet med obligatoriska avgifter från näringslivet börgodtas. anser kollegiet del inle vara möjligt atl med säkerhet avgöraom den rationaliseringspotential som TDU räknar med inom kan uppnås, Slalskonlorel anser att utredningens lönsamhetskalkylertalar för atl del är ekonomiskt motiverat all införa det föreslagnatulldalasystemel. Erfarenheten är dock att kostnaderna i samband meddatorisering oftast blir högre än vad som beräknats. Detta gäller i särskilthög grad då ell genomförande i likhet med tulldatasystemel ställer krav på ettomfattande sy-slemutvecklingsarbele. På inläklssidan möjliggör lulldatasystemetomfattande personalbesparingar. Dessa visar sig ofta svåra alt realisera, Moldenna bakgrund bedömer statskontoret det vara angeläget all i del fortsallautredningsarbetet bevaka systemets lönsamhet allteftersom systemet byggs upp, 1 delta arbete bör ingå en uppföljning av att denav regeringen fastlagda ramen för rationalisering verkligen realiseras,Slalskonlorel ansluter sig också lill utredningens ståndpunkt alt näringslivetinte med obligatoriska avgifter skall behöva finansiera statens kostnader förlulldatasystemet. Om det emellertid visar sig att förelagen inle i tillräcklig omfattning ansluter sig tillsystemet och tullen därmed parallellt med ell datoriserat syslem tvingaskvarstå vid en omfattande hantering bör någon form av obligatoriskanslutning kunna aktualiseras. En väg kan vara att förelag med en vissärendemängd obligatoriskt ansluts till systemet och att därtill kopplasmöjlighet att ge dispens. I det fortsatta utredningsarbetet bör frågan omföretagens anslutning lilltulldatasystemel följas noga, delar helt TDUs syn allföretagen inte med några obligatoriska avgifter skall behöva medverka i atlfinansiera statens kostnader för ett tulldatasyslem. Förbundet menar också atttullverket skall svara för finansieringen av de löpande driftkostnaderna ochför tillhandahållande av basinformation. Även exportråd, , speditörforbund och framfören likartad principiell uppfattning. TDU menaratt de ändrade rutiner och den ändrade uppgiftshanlering som följer av användningen av enhelsdokumentet och tillämpningen av den europeiska iransileringsordningen samt införandet av tulldatasystemet, kommer all få genomgripande effekter på lullverksamheten. nomgripandeförändringar gör del önskvärt att se över tullverkts organisa- Prop,1987/88:100 tion. Både generaltullslyrelsen och är positiva till att en organisationsöversyngenomförs. Styrelsen menar dock att det är lämpligt att en sådan tillkallas om när mer detaljeraderiktlinjer m. m, finns för daloriseringsarbelel framöver. Tulltjänstemannaförbundetbiträder också TDUs förslag om en organisationsöversyn med anledning av den genomgripandedatoriseringen i lullverket. Förbundet påpekar att i organisationsöversynen böringå en översyn av ledningsfunktionerna inom tullen. Även statskontoret delarutredningens uppfattning, men menar att en sådan inte med nödvändighet behöverlöpa helt parallellt med alt tulldatasystemet utvecklas och införs.Statskontoret finner det vara väsentligt atl åtminstone grunddragen i enframlida organisation för lullverket läggs fast iutredningsarbetet ulan tidsmässig samordning med tulldatautredningensgenomförandeplan. Lokaliseringav den centrala ADB-enheten Utredningenanser att den centrala enheten i den föreslagna centrala-lokala datorstrukturen- med hänsyn fill statsmakternas regionalpolitiska riktlinjer - inte börplaceras i , Bland remissinstanserna har enbart generaltullslyrelsenoch närmare kommenterat vilken, eller vilka, ortersom bör komma i fråga för en lokalisering, menar atllokaliseringen bör vara Slorslockholmsområdet, ser ingaavgörande nackdelar med de kriterier som utredningsmannen angivit förlokaliseringen förutsatt att tullen kompenseras för de merkostnader som tordekomma att uppslå. Styrelsen accepterar detta om de krav som utredningenuppställer om viss tullverksamhet, högskoleutbildning m. m. följs.Tullstyrelsen lämnar också förslag över orter som ur styrelsens synpunkt kankomma ifråga för en lokalisering. De orter som därvid utkristalliseras utöverstorstadsområdena - är enligt styrelsen , ,/och , Prop.1987/88:100 Bil, 9 m. m. 11 Finansråd/ekonomiskaattachéer 12 Utredningarm.m, 12 Extra utgifter 20 Regional och lokal skalleförvaltning 25 Kostnader för årlig taxering 26 Ersättning till postverketm.fl.för bestyret med skalleuppbörd m. m. 27 C. Pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor 29 Statens pris- och kartellnämnd 31 36 D.Vissa centrala myndigheter m. m. 49 Investeringar m.m, 53 Förvaltningskostnader 72 Drift och underhäll av teknisk materiel m, m, 72 Anskaffning av viss materiel Bidrag och ersättningar till kommunerna 86Ändringar i skatteutjämningssystemel 105 Skatteutjämningsbidrag lillkommunerna m, m, 107 Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet denkommunala företagsbeskattningen 107 Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av kommunala garantibeskaltningen Övriga ändamål Prop. 108 Bidrag till vissa inlernationella byråer och organisa- Bil. tioner 2.50000 108 Bidrag till vissa handikappade ägareav motorfor don 16700000 108 Bidrag lill vissa investeringar 1000 110 Täckande av föriuster lill följd avvissa statliga garantier 1 000 110 Kostnader för vissa nämnder 2 163 000 111 Sparfrämjande åtgärder 16640000 112 Täckning av merkostnader för löneroch pensioner m.m, 2 589000000 Totalt för 23 892 628 000 116Bilaga 9.2 Förslag till lag om skatteutjämningsbidrag 122 Bilaga 9.3 Sammanfattning av tulldatautredningens betänkande (SOU1987:40) Datorisering av tullensexport- och importruliner - Förstudie 133 Bilaga 9,4 Sammanställning av remissyttranden över tulldataut- redningensbetänkande (SOU 1987:40) Datorisering av tullens export- och importrutiner -Förstudie Tryckeri, 1987 142 Bilaga 10 till budgetpropositionen 1988 (åttonde huvudtiteln) 1987/88:100Bil. Tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde hör skolväsendet, högskoleutbildningen, forskningsfrågor,vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten,massmedierna och internationellt kulturutbyte. Ett omfattande fortbildningsprogram för igrundskolan verksamma lärare genomförs i samband med den nyagrundskollärarutbildningen. Fortbildningsprogrammet inleds budgelårel 1989/90och finansieras med särskilda medeloch befintliga medel för lokal skolutveckling. Även frågan om lärartjänstorganisationeni las upp. Inom pågår satsningarpå utvecklingsarbete i skildaformer. Utvecklingsarbetet för att förstärka matematikundervisningen igrundskolan fortsätter liksom utvecklingsarbetet med kultur i skolan. Likasåfortsätter det särskilda utvecklingsarbete på mellanstadiet som syftar till att utveckla innehåll och arbetssätt saml attförbättra skolans undervisning främst i de grundläggandefärdighetsämnena svenska och matematik. Fördelta ändamål anslås ytterligare 16 milj. kr. sammanlagt 32 milj, kr. En plan för utveckling avdataundervisningen i skolan redovisas. Särskilda insatser görs för att datornskall kunna användas som hjälpmedel för handikappade elever. Vidare underlättas nyetablering avhögstadieskolor i glesbygd genom att det tidigare kravet på minst treklasser i varje högstadieskola tas bort i vissa fall. Beträffande gymnasieskolan år regeringens mål attbereda alla ungdomar plats. Till nästa läsår minskar bådeantalet ungdomar och antalet16-åringar, som går ut . Trots detta föreslår regeringen oförändrat 127000 intagningsplatser för dem somsöker på betyg från , iförsta hand knappt 110000 16-åringar, Yrkesutbildningar, som många elever söker till och som kan ge ett bra insteg på arbetsmarknaden, är ofta dyra attanordna. Kommunernas vilja ochförutsättningar alt utvidga sådan yrkesutbildning stimuleras genom särskilda insatser. Ett utvecklingsarbetegällande den gymnasiala yrkesutbildningen omfattande 5000 inlagningsplalserstartar /89, bl, a, med syftet att pröva de praktiskaförutsättningarna för en föriängd och mer arbetsplalsförlagd utbildning, Iutvecklingsarbetet ingår bl, a, en modernisering av kursplaner för yrkesämnen och medel anslås för en förstärkt undervisningi svenska på vissa yrkeslinjer. Riksdagen1987/88. Enproposition om utvecklingsarbete och försöksverksamhet aviseras, Prop.1987/88:100 Elevernasinlresseval åven på det estetiska området möts med bl. a, en Bil, 10utökning av musiklinjen och av den estelisk-prakliska linjen. Särskilda medel anslås till undervisning om fredsarbete ochmänskliga rättigheter. Inom vuxenutbildningen föreslås två störreförändringar. Ett nytt till-läggsbidragom ,/tim. föreslås för de studiecirklar som har som syfte altrekrytera nya grupper av korllidsutbildade. Del nya bidraget ersätter bl.a. det särskilda bidrag som utgåttför uppsökande verksamhet i bostadsområden. Vidare föreslås förändringar avstatsbidragen till kommunerna förgrundläggande undervisning i svenska för invandrare. Förändringen innebär att bidraget fill kommunernaberäknas efter det aktuella antaletnyinflyttade invandrare sorn får undervisning i svenska. På det studiesociala området framläggs förslag omett ökat antal särskildavuxensludieslöd. kommer förslag om ett förändratstudiemedelssystem att läggas fram i en särskild proposifion. Inom den grundläggande högskoleutbildningen föreslåsen fortsalt utbyggnad av de mindreoch medelstora högskolorna bl, a. genom ett ökat kursutbud vid dessahögskolor. Den nya grundskollärarutbildningen startar på 12högskoleorter. Antalet platser på förskollärarlinjen utökas.Fritidspedagoglinjen förläggs tillhögskolan i införs för studerande på vårdlärarlinjen samt handels- ochkontorslärarlinjen. En omfattande försöksverksamhet med samordnadingenjörsutbildning på mellannivå genomförs på 28 orter. Kvalitetsförstärkning görs inom högskolans språkutbildning ochpå vissa konstnärliga utbildningslinjer. Antalet platser på bl, a, turismlinjeni och dalaingenjörslinjen iHalmstad föreslås ökas. Nya linjer lokaliserastill nya högskolor bl, a, industritekniklinjen till högskolan i och dalaingenjörslinjen till högskolan i . Slutligen föreslås ekonomlinjens fördjupningsdel starta vid högskolani /och systemvetenskaplig linje vid högskolan iSundsvall/, Beslut om resursutvecklingen för forskning ochforskarutbildning /88 - 1989/90 fattades våren1987 på grundval av förslag i 1987 årsproposifion om forskning (prop. 1986/87:80 bil, 6, UbU 26, rskr, 282), /89 innebär beslutet förstärkningar om sammanlagt ca 60 milj, kr. En allmän förstärkninggörs av forskningsresurserna inom högskolan med ca 25 milj, kr. Särskildainsatser görs inom de i forskningspropositionenprioriterade forskningsområdena, framför allt informationsteknologi ochkulturvetenskaper, Sludiefinansieringen inom forskarutbildningen förbättras. Forskningsråden får ökade anslag. Ettantal nya tjänster som professor inrättas den . Ett centrum för idrottsforskning inrättas iStockholm. Fyra professurer tillkommerinom området genom överföring av medel från jordbruksdepartementetsområde. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning skall, enligt tidigare beslut, läggas nedvid utgången av /88, Arbetsuppgifter, som åvilatdelegationen, förs över till forsknings rådsnämnden, kungl. ,styrelsen för teknisk utveckling och universitets- och högskoleämbetet. För att främja utvecklingsarbete inomkulturområdet föreslås resurserna Prop. 1987/88:100 fill "fria" disposition ökamed ca 8,5 milj. lill sammanlagt 13,6 Bil. 10 milj. kr. Särskilt riktade insatser görs för allstödja barn- och ungdomskulturen. Den treåriga planen för ulbyggnad av de regionalastöden till teatrar och museer saml lill de friagrupperna fullföljs. Därutöver föreslås alt grundbelopp utgår till denregionala teatern i , som startas under är 1988. Ett reguljärt bidrag föresläs utgå lill vård- ochkonserveringsanstallen i , Förstärkta insatser föreslås förbl, a, tonsättare och dansare. Verksamhetsbidragentill kulturinstitutionerna föreslås öka med ca 4 milj. kr. föreslås få 1,4 milj. kr. a.skall användas till atl ulvecklaScience-Center- verksamheten. Inom medieområdet föreslås en satsning påkvaliletsfilmvisning för barn i skola och förskola. Litteraturfrämjandet föreslås få ökat anslag förläsfrämjande verksamhet ochbokspridning inom folkrörelserna. Utgivningen av lättläst litteratur föreslåsbli överförd från SÖ fill nyhetsinformation, Produklionsbidraget till dagspressen föreslåshöjas . En särskild proposition om taltidningar aviseras. För att stärka information och dokumentation ominternationellt utbyte inom högskole- och skolområdet föreslås ettinformations- och dokumen-tafionscentrum bli inrättat inom svenskainstitutet. På investeringsområdet innebär förslaget atlinvesteringar redovisas för riksdageni form av en treårsplan. Under /89 föreslås en igångsättning av om- och tillbyggnaden av f, d.Kjellbergska gymnasieskolan iGöteborg för teater- och musikutbildningarna vid . För budgetåren 1989/90 och 1990/91 beräknas ombyggnadav lokaler inom f, d, S 1 området fördatautbildningar vid i samt om- och tillbyggnad för landsarkivet i kunnapåböijas. Det nuvarande anslagetByggnadsarbeten inom verksamhetsområde upphör. Medel för samfiiga departementsinvesteringar beräknas fr. o. m.näsla budgetår under ett gemensamt anslag under sjunde huvudtiteln. Under /87 har ur behållningen avde särskilda lotterier som anordnas lill förmån för konst, teater och andrakullurändamål anvisals medel med sammanlagt . Medlen har fördelatsenligt följande: 2000000kr, fill för fördelning till investeringar, , för investeringar inom teater-, dans-och musikområdet, , till investeringar inom konst-, musei- ochutställningsområdet, , fill andra ändamål. Totalbeloppen för de olika anslagsgrupperna inomutbildningsdepartementets område framgår av nedanstående tabell. De redovisadebeloppen för /88inkluderar inte medel anvisade på filläggsbudget. Belopp 1 milj, kr. -2,9 Centrala och regionala myndigheter m,m. -44,2 Gymnasiala skolor m, m. Centrala och regionala myndigheter för högskolan m, m. Forskning m,m. 4651,6' 1 346,8' Studiestöd m. m. Kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m, m. -(-10,9 Ersättningar och bidrag till Teater, dans och musik 931,3' 104,0' Massmedier m. m. Film m, m. -2,9 Lokalförsörjning m. m. 395,4' -334,7' ' Härav utgör 970,5 milj, kr. en överföring frånsocialdepartementet (Driftersätlning enligtläkarutbildningsavtal m. /89 beräkn,as medel för samtliga departements Investeringarunder ett gemensamt anslag under sjunde huvudtiteln, ' Anslagen Rikskonsertverksamhet och Regionmusiken utgår. För anslagenBidrag till Svenska rikskonserter och Bidrag till regional musikverksamhet harhelårskostnad beräknats. 1987/88: lOO 10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4januari 1988 såvitt avser frågorna under Inledning punkterna 1,2,2-2.6, 2.9, 3.2.3.6-3,4,1, 3,4,3-3.4.5, littera A, B anslagspunkterna 19-22,C, D, H, I; statsrådetGöransson såvitt avser frågorna under Inledning punkterna 2.1, 2.7, 2.8,3,1-3.2.3,5, 3.4.2, 3.4.6, littera B anslagspunklerna 1-18, F och G. Anmälan till budgetpropositionen 1988 Minanmälan av detta avsnitt sker efter samråd med statsrådet . Varje medborgare har rätt till en godgrundläggande utbildning. En god utbildning ger den enskilda människanstörre frihet i val av yrke, ökar hennesmöjligheter att delta i kultur- och samhällsliv och stärker hennes självkänsla. För alt denna rätt skall kunna utnyttjas måstesamhällets utbildningspolitik formas utifrån individens intressen och behov.Detta individperspektiv påutbildningen står inte i konflikt med att utbildningen sedd som ensamhällsinvestering är av vital betydelse för näringsHv och ekonomiskutveckling. Men utbildningspolitiken kan aldrig bli framgångsrik om den utformas utifrån snäva avnämarintressen. Bara denskola som utgår från elevernas behovkan lämna ifrån sig individer som äger den mognad och det omdöme, som är ett villkor för atl de skallkunna göra en självständig insats i arbetsliv och samhälle. Ungdomsskolan har byggts ut och omvandlats underefterkrigstiden. Vägledande vidreformeringen av skolan har varit dels att höja utbildningens kvalitet, dels all vidga elevernas frihet altefter håg och fallenhet välja utbildning. Skolreformerna har varit framgångsrika. Degeografiska och ekonomiska hindersom tidigare begränsade individens möjligheter att skaffa sig en önskad utbildning är i det närmasteundanröjda. Del slora flertalet ungdomar går i skolan fram tillartonårsåldern. En utbildning av denna längdvar tidigare förbehållen ell fåtal. Rekryteringen till ungdomsskolan har breddats ulan att avkall gjorts påkunskapskraven. Detta bevisas bl aav atl svenska elever i de flesta ämnen placerar sig högt i alla jämförandeundersökningar av skolelevers kunskaper och färdigheter i olika länder. Dettaförtjänar all framhållas, eftersom påståenden om alt förhållandet skulle vara detmotsatta då och då framförs i den offentliga Prop. 1987/88:100 debatten. Ambitionsnivån i skolan måste vara hög. När dengenomsnittliga utbildningstiden ökar, växer elevers och föräldrarsförväntningar på skolan. Vaije ung människatillbringar av sitt liv i skolan. Om skall vara meningsfull, måste skolans personalständigt vinnlägga sig om alt höjakvalitén i verksamheten och atl finna arbetsformer som väcker elevernaslust att lära, UtbTldningsväsendets olika delar är ömsesidigtberorende av varandra. Ett villkorför att verksamheten vid universitet och högskoleinsfitutioner skall hålla en hög standard är alt dengrundläggande utbildningen i ungdomsskolan fungerar väl.Lärarutbildningen och kunskapsåterföringen frånhögskolan är i sin tur av central betydelse för ungdomsskolans utveckling. En bred vuxenutbildning är väsentlig för atlfillgodose behovet av återkommande utbildning. Regeringens polifik syftar fill att säkerställa enhög standard inom alla delar av utbUdningsväsendel, Utbildningsfrågorna tillhördärför de prioriterade områdena i årets budgetproposifion. Dagens lärare har en arbetssituation som i mångaavseenden skiljer sig från den tidigare generationer avlärare hade. Kunskapsstoffet som ska överblickas är större. För allundervisningen skaH kunna bedrivas indivi dualiserat i enlighet med läroplanens inlenfioner krävs en god pedagogisk förmåga. Lärarutbildningen och lärarfortbildningen får i deltaperspektiv , Den nya lärarutbildningen för grundsskollärare som startar innebär att lärarkompetensenförstärks. Större förkunskapskrav kommer atl ställas på de blivande lärama ochutbildningstiden förlängs. För läraresom redan är verksamma i föreslås i årets budgetproposition ett omfattandefortbildningsprogram. Studierna i gymnasieskolan måste utformas med lyhördhetför ungdomarnas egna önskemål.Antalet ungdomar som söker från till gymnasieskolan kommer att minska. För alt öka elevernas möjligheter att komma in på sinaförstahandsval föreslås i årets budgetproposition att antaletinlagningsplalser lill gymnasieskolan skall vara oförändrat. Den tidigare aviserade reformeringen av gymnasieskolans yrkeslinjer påbörjas /89. På deförlängda yrkeslinjerna ökas inslagetav allmänna ämnen och mer tid ges ål arbetsplalsförlagd ulbUdning. Denna försöksverksamhet bör ge värdefullaerfarenheter, som kan ligga fiH grundför hur gymnasieskolans yrkeslinjer fortsättningsvis skall utvecklas föratt svara mot elevernas önskemål och behov. I en skola som skaH locka fram det bästa av eleveroch lärare måste arbetsmiljön vara god. Lokal- ochutrustningsstandarden i landets skolor varierar kraftigt. AHlför mångaskolor är bristfäHigt underhållna och ner slitna. I kommunerna är i dagmedvetenheten stor om atl dessa brister i skolmiljön måste avhjälpas. AvbudgetbehandHngen i kommunema fram går att betydande insatser nu planeras för att förbättra lokal- ochulrust- ningsstandarden i skolorna. Det är angeläget att de statliga myndigheter som är involverade i kommunalt byggandemedverkar till att förtur ges åt renovering och underhåll avskolbyggnader. Lärobokens ställning i skolarbetetbehöver stärkas. Läroboken är det Prop. 1987/88:100 främsta pedagogiska läromedlet för läraren och en viktig kunskapskällaför Bil.