prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör påpekas att värden ovanför intervallet ejbehöver vara osannolika. Elkonsumtionens priselasticitet är en myckel osäkerfaktor och f, n, finns begränsat underlag för att med någon större säkerhetkunna ange elkonsumtionens kort- och långsiktiga beroende av elprisnivån. Storförsiktighet krävs därför vid bedömningen av elprishöjningars dämpande effektpå elefterfrågan. vill understryka att sannolikheten för högre elanvändningän de som utredningen utgår från vid tidigarelagd avvecklingär betydande och därför bör beaktas i tillräcklig grad vid de fortsattaöverväganden om kärnkraftavveckling, KRAFTSAM, ,Kemikontoret och IVA ifrågasätter i likhet med realismen ienergiverkets prognosanlaganden för den framUda energianvändningen. Industriförbundbetonar att det inte är möjligt att ha någon bestämd uppfattning 1997. Kraftindustrin måste rimligtvis planera med utgångspunkt i uppnåendet av . Anledning en är all industrin kräver all energilillgången inte får bli en begränsande faktor för produktionen. Elanvändningsnivån har ökat stadigt bl. a. för atl man hela Uden funnit nya användningsområden 139 somhar krävt mer el. 2.4 Konsekvenser för olika samhällssektorer m.m. av en Prop. tidigarelagd avveckling Bilaga 1 blir kostnaderna för en avveckhng i stor utsträckning beroende påden framlida elförbmkningens storlek. Verket har i kalkylen jämfört altreaktorerna avvecklas med att de avvecklas . Om manutgår från en årlig elförbmkning om skulle densamhällsekonomiska nettokostnaden uppgå till ca 500 milj. kr./år under tiden1997-2001. Avvecklingen innebär att utsläppen från fossileldade kraftverk ökaroch detta förutsätts bli kompenserat genom ökad rening. Vidare kan avvecklingenenligt verket ställa krav på ytterligare utbyggnad av kraftledningar, medföraminskad sysselsättning i berörda orter saml ställa krav på ytterligareoljelagring. Viden tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen bör enligt ÖCB produktionen av ersällningselkraftsäkras genom ytterligare beredskapslagring av importbränslen. Vidare kan enforcerad elprishöjning på grund av avsevärt högre kostnader för ersällningselenbefaras medföra nackdelar för försörjnings viktiga industrisektorer bl. a. inommetall- och kemiområdena. Konsekvensen blir att staten - för atl desäkerhetspolitiska målen skall kunna uppnås - måste vidta någon form avkompletterande beredskapsåtgärder. Även i pekar påatt gällande oljelagringsprogram kan behöva omprövas vid en förtidakärnkraftsavveckling. anser atl en allmän höjning av elprisnivån leder Ullomfördelning av kostnader och intäkter mellan konsumenter, kraftföretag och slalenoch delta har endast delvis belysts i statens energiverks rapport. Ökad importav elenergi i samband med avveckling av reaktorer kommer att ändra de nuvarandefömtsättningarna för kraftutbyte mellan och övriga nordiska länder. Enavveckling av kärnkraften kommer enligt atl leda till att vårtberoende av importerade bränslen ökar och kan bl. a. medföra krav på ökadlagerhållning. Avveckling av reaktorer kommer för kraftinduslrin att leda tillökade kostnader för ersättande av produktion inom kraftsystemet, tidigareläggningav reaktorernas rivning samt för rening av rökgaser och deponering av aska ochövriga restprodukter. I rapporten förs enligt valtenfallsverkel resonemangkring leveranssäkerhetsfrågorna på ett sätt som ej vederhäftigt återspeglar deprinciper som bör gälla för leveranssäkerhetsbedömningar. Detta leder bl, a,till att rapporten kan uppfattas på så sätt atl del ej behövs nya produkUonsanlägg-ningarav effektskäl. Underlaget är dock inte tillräckligt för alt göra sådanabedömningar. Beträffande rapportens förslag om avtal med olika kunder omavkopplingsrätt i extrema siluaUoner så arbetar med dessamöjligheter i sitt normala marknadsarbete. Omstatsmakterna av t. ex. miljö- och effektivitetsskäl vill att möjlighe ter till elproduktion i små kraflvärmeanläggningar och annan icke etable rad småskalig teknik skall utnyttjas, måste enligt Efn de nuvarande spel reglerna på elmarknaden ändras. Dessa har nämligen växt fram för och gynnar storskalig produkUon. Del gäller dels prissättningen på elenergi, dels villkoren för utnyttjandet av stamlinjenätet, Efn framhåller vikten av 140 engenomgående tillämpning av prissättning på elenergi enligt den totala Prop.1987/88:90 långsiktiga marginalkostnaden och inte enligt den kortsikUga marginalkosl-Bilaga 1 nåden som förutsattes i rapporten. Principen skall därvid tillämpasinte bara vid försäljning av råkrafl eldistributörerna, av lågspänd el elabonnenterosv. Minst lika viktigt är det all nyetablerade elproducenter (t. ex. kommunermed kraflvärme, enskilda företag med vind- och vattenkraft osv.) kan sälja sinproducerade el vidare till ett pris som svarar mot långsiktig marginalkostnad. SNFanser till skillnad från andra remissinstanser att elpriset bör höjas mer än 4öre per kWh. bör målet vara att elpriset skall motsvaramarginalkostnaden för kraftproduktionen, vilket innebär en höjning med cirka15 öre från dagens nivå. Endast med en sådan prissättning fårenergikonsumenterna kortekt information för att väga kostnaden för ökadelkraftskonsumtion mot exempelvis investeringar i energibesparande teknik. Destora överskott som uppslår hos elkraflsproducenlema bör via transfereringarbl, a, användas för att bekosta investeringar i energibesparande teknik. EnligtStudsvik finns det betydande brister i verkels konsekvensbedömningar eftersomdet saknas en bredare belysning ur industriell, regional och handelspolitisksynpunkt. Merkostnaden för industrin, samhället och den enskilde av exempelvisantagna höjda elpriser har endast antytts varför de ekonomiska konsekvensernaför samhället är underskattade. Vidare ökar sårbarheten i kraftsystemet bl, a,beroende på reservkapacite-lens ålder och bristande tekniska kvalitet. Det ärenligt Studsvik oundvikligt all en förlida avveckling av reaklorer medför enökad belastning på miljön i form av utsläpp från fossileldad kraft(värme)produktion.Speciellt gäller delta vid det föreslagna ökade ianspråkstagandel avreservkraft med gamla verk och föråldrad teknik. KraftgruppAB anser det olämpligt av bl, a, åldersskäl att utnyttja oljekondenskraftverketi annat än för topplaslproduktion, SCPFframhåller att massa- och pappersindustrins produktionsapparat är beroende avsäker eltillförsel. Redan sekundkorta bortfall av elkraft kan orsaka svårastörningar av produktionen. Oplanerade eller med kort varsel ofta återkommandeelavbrott skulle omöjliggöra upprätthållandet av leveranssäkerhet ochproduktkvalitet. För att klara effekttoppar anvisar lastbortkopplingsom en möjlighet. Det är enligt SCPF anmärkningsvärt att utredningen integjort några ansträngningar att uppskatta kostnaderna för industrin ochsamhället när man förutsatt så betydande strukturförändringar i samband medprognoserna över elförbmkningen inom industrin. Kemikontoretunderstryker att ju tidigare en kärnkraftsavveckling påbörjas, och ju snabbareen elprishöjning inträffar, desto tidigare sker och desto allvarligare blirstrukturförändringarna i elintensiv kemiinduslri, däri inbegripet nedläggningav vissa tillverkningar. Enligt SPK harenergiverket vid bedömningen av de samhällsekonomis ka kostnaderna endast beaktat vissa direkta effekter såsom ökade kostna der för elproduktion. Den direkta effekten på den allmänna prisnivån redan vid en höjning av elpriset med är ca 0,8-1,, dvs. denproduktionskostnadsökning som förbrukningsnivån bedöms Prop,1987/88:90 leda till. Därtill kommer indirekta effekter genom ökade produktionskosl- Bilaga 1 nåder i näringslivet av samma storleksordning. Ökningen av denallmänna prisnivån leder bl. a. till krav på kompensation såsom löneökningar m.m., vilket i sin tur leder ökningar av den allmänna prisnivån och därigenomförsämrad konkurtensförmåga mot utlandet. Sydkraftframhåller all kostnaden för avveckling av två reaktorer uppgår minst 2miljarder kr. Det är missvisande atl göra en kalkyl som endast avserkostnaden för en godtyckligt antagen tidigareläggning med fyra ä fem år.Kostnaden för alt avveckla två reaktorer rör sig enligt om totalt25-30 miljarder kr. Även OKG anser att underskattat kostnadernaför tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen. Ettflertal remissinstanser tar upp frågan om konsekvenser för den yttre och inremiljön av en förtida avveckling. framhåller alt världskommissionen om miljö och utveckling, den s.k. i sin rapport analyserat världens energiförsörjning och användningen av fossila bränslen motbakgrund av bl. a. koldioxidproblemet. Kommissionens förordade lågenergiallernaUvinnebär att industriländerna behöver halvera användningen av fossila bränslen.Sverige har en förbrukning av fossila bränslen som per capita är betydligtlägre än genomsnittet för samUiga . En ökning av Sverigeskoldioxidutsläpp försvårar enligt möjligheter all vidframtida internationella förhandlingar verka för en bärkraftig utveckling. Attersätta dagens elproduktion i kärnkraftverk med motsvarande produktion i kolkondensverkskulle öka de svenska koldioxidutsläppen från fossila bränslen med ,Denna utveckling är inte acceptabel. Om motsvarande elproduktion sker mednaturgas som bränsle i stället för kol blir ökningen ungefär hälften så stor.Även en sådan ökning är oförenlig med en i ett globalt perspekUv ansvarsfullnationell energipolitik för 2000-talel. Även i skrivelser från några forskareoch privatpersoner uppmärksammas de problem för den globala miljön som blirföljden av en ökad användning av fossila bränslen, SSIframhåller atl en energistyrning som sker med hjälp av prisreglering kan ledatill att bostädernas ventilation minskas för att spara uppvärmningsenergi, påsamma sätt som skedde under den förra oljekrisen. En minskad ventilation ledertill ökade stråldoser från radon i luften. Detta problem bör tas med i deöverväganden som görs rörande energipolitiken. Socialstyrelsenfinner det angelägel atl inomhusmiljön inte försämras följd avreaktoravvecklingen, Mögelpåväxl, höga radondotlerhaher, allergi och överkänslighetsreakUoner,"Sjuka hus sjukan" m, m, är stora problem i inomhusmiljön.Socialstyrelsen konstaterar vidare alt utökad ved- och oljeeldning ikombipannor ofta medför hälso- och miljöproblem. pekar också påde hälso- och miljöproblem en ökad kolanvändning kan innebära. Även OKG pekarpå risken för förhöjda radonhalter och mögelbesvär vid förtida avveckling. Landstingsförbundetuppmärksammar också de hälsoproblem en tidiga relagd avveckling kan medföra genom att enskild uppvärmning ökar vid 142 Förbundet anser därför alt möjligheterna till ökad naturgas- Prop.1987/88:90 använding borde ha klarlagts mer utförligt av utredningen. Koncessionsnämndenför miljöskydd anser all rapporten har bortsett från de utsläppsförbättringarsom kan åstadkommas och med säkerhet också kommer all göras vid befintliga el-och värmeanläggningar även om ingen förtida avveckling sker. Enligt nämnden ärdet en komplicerad process atl minska utsläppen för befintliga kraftverk genomomprövning av redan fattade beslut enligt miljöskyddslagen. Koncessionsnämndenär därför tveksam om sådana förbättringar kan vara genomförda i störteutsträckning . anser atl det hade varit värdefullt om man närmare angett i vilkenomfattning och mellan vilka punkter nya stamledningar bör Ullkomma om Barsebäckavvecklas. konstaterar att det blir svårt att klara ulsläppsmålet omkärnkraften avvecklas . Vidare bör noteras all den av energiverketförutskickade, ökade importen av el med största sannolikhet i så fall kommerfrån och därmed ökar också importen av försurande nedfall. 2.5 Planering för ersättande elproduktion Enligtstatens energiverk är det vid beslut att avveckla två reaklorer till åren1995-96 nödvändigt med ökad handlingsberedskap och beslut om att demonstrera nyteknik samt atl förberedelse för ulbyggnad av ny elproduktion sker. Enavgörande svårighet när det gäller utbyggnad är atl det tar förhållandevis långtid atl bygga nya kraftverk. Enligt verket är det viktigt atl kraftföretagenvidtar förberedelser för atl snabbt bygga nya elproducerande anläggningar om elförbmkningenblir större än produktionskapaciteten. Enligt verket bör en projeklreserv förbasproduktion och effektreserv byggas upp. Regeringen skulle också i vissa fallkunna fatta principbeslut om en utbyggnad. Teknikutveckling och demonstrationinom småskalig kraftvärme kan ske genom att ett försöks- ochdemonstrationsprogram etableras för byggande av småskalig kraftvärme med olikateknik och olika bränslen för idrifttagning . , , m.fl. remissinstanser kommenterarnärmare energiverkels förslag rörande tillkommande elproduklionskapacilet. Statens naturvårdsverkanser att ny elprodukUon i första hand bör utgöras av kraflvärme- och motlrycksanläggningar. an ser alt utbyggnaden av kraftvärmen i kommunerna bör stimuleras och att en plan för ulbyggnad av kraftvärmeverk eldade med biobränslen bör utarbetas för att skapa en marknad för sådana bränslen. En ökad använd ning av biobränslen är också positivt med tanke på utnyttjandet av över bliven åkerrnark. anser alt naturresurslagens bestäm melser om skydd för outbyggda älvar och älvsträckor bör ligga fast efter som omisUiga naturvärden i annat fall skulle gå till spillo. Naturvårds verket bedömer alt ett principbeslut om utbyggnad av kraftverk i enlighet med förslag skulle innebära betydande ölägenheter både från 143 allmänsynpunkt och med hänsyn berörda sakägare på orten. Natur- Prop, 1987/88:90 vårdsverkelanser däri'ör atl bestämmelserna i nalurtesurslagen och miljö- Bilaga 1skyddslagen inte bör frångås. ser inte något behov av att iytterligare nya anläggningar demonstrera PFBC-tekniken och avanceradrökgasrening med kolpulverteknik eftersom erfarenheter av denna teknik delskommer atl erhållas i Vårtan-anläggningen, dels kan demonstreras vid någonbefintlig större kolpulvereldad enhet i landet. Med hänsyn till ansträngningarnaall åstadkomma långtgående begränsningar av svavel- och kväveoxidutsläpp iEuropa anser verket att det vore värdefullt om kolför-gasningstekniken kundedemonstreras i . anser också att del är angeläget alldemonstrera småskalig kraftvärme baserad på biobränslen, teknik som når låga kväveoxidulsläppsamt vindkraftverk. Energiverkelsbeskrivning av Ullståndsprövningen för nya anläggningar är enligt dunkel och till vissa delar , felaktig.Koncessionsnämnden har svårt atl se all regeringen skall kunna falla"principbeslut" enligt nalurtesurslagen och miljöskyddslagen utan allha underlag rörande bl, a, läge, omfattning och teknik. Anmärkas bör atl varjenyanläggning av störte värmebaserade elkraftenheler kan antagas komma att väckaen lokal och regional opinion varigenom prövningen försvåras och försenas. framhåller all det inte går all garantera all nyakraftanläggningar kan las i drift för alt ersätta avslälld kärnkraft.Startas en snabb utbyggnad nu måste denna baseras på beprövad teknikeftersom störningar i elförsörjningen i slutet av 1990-talel annars kan uppstå.Ett stort problem vid planering av framUda utbyggnader inom kraftsystemet ärde långa och relativt osäkra ledUderna från beslut inom kraftföretagen tillfärdigställande och idrifttagning av nya produktionsanläggningar. Befintliga oljekondensanläggningarutnyttjas som reserv för extrema situaUoner varför det inte gåralt använda dessa för basproduklion, Efnanser atl statligt stöd bör inriktas på sådan teknik som hör hemma hos deaktörer som är svaga eller ännu oetablerade på den elproducerande marknaden.Det gäller bl, a, småskalig elprodukUonsleknik i form av kraftvärme, vindkraftoch bränsleceller. Statligt stöd bör också lämnas till utveckling av sådankonventionell teknik (t, ex, naturgas eller oljedrivna dieselmotorer) där goda fömlsättningarfinns alt förbättra miljöegenskaperna. STUanser att tekniskt ekonomiska studier av olika energisystem, på både lokal ochregional nivå, bör intensifieras. Ansvaret för sådana studier har varitotydligt definierade men har STU på initiativ från bl.a. svensk industri stött några sådana satsningar. Möjligheten all ur ett systemorienleratperspektiv främja eleffektivisering och el-substituUon ser STU som lovande. STUanser vidare alt ny kolförgas-ningsteknik bör ägnas ökat intresse. EnligtStudsvik pågår det en mycket livaktig utveckling och demonstration av ny, väsenUigt mer miljövänlig teknik, både inom landet och internalionellt. En forcerad insats för utveckling och demon stration av ny teknik behövs enligt Studsvik oberoende av tidpunkten för 144 avvecklingen av det förstakärnkraftverket. AlternaUv storskalig elproduk- Prop. 1987/88:90 tion måstevid förtida kämkraftavveckling beslutas och då baseras på Bilaga 1beprövad teknik. Ny miljövänlig och ekonomisk teknik, bl. a. förgasning, kan dåinte komma ifråga som alternativ till de nedlagda reaktorerna på gmnd avledtiderna för introduktion av sådan ny teknik. Närdet gäller ny elprodukUonsleknik prioriterar SNF vindkraftverk och naturgaseldadekombikraftverk. Föreningen avstyrker bestämt byggande av vattenkraftverk utöverproduktionsnivån /år liksom uppförandet av fossilbränsleeldade kondenskraflverk.I sammanhanget vill föreningen framhålla att energibeskattningen måste ändrasså alt hänsyn tas till naturgasens störte energiinnehåll och mindreföroreningsmängd i förhållande till kol. För att vindkraften skall kunna gesubstantiellt bidrag till vår elförsörjning måste en storskaligsatsning komma igång inom . behövs en delkompletterande undersökningar, framför. allt av de praktiska förutsättningarnaför havsbaserad vindkraft. TCOanser att förutom projektering av en eller flera försöksanläggningari full skala bör medgivas en projektering av någon älv. TCO ser det senareprojekteringsuppdraget enbart som en beredskapsåtgärd om helt nya fömlsättningartvingar fram även anspråk på vallenkraft. TCO anser att den storskaligaersättningsproduktionen skall utgöras av kondensverk och placeras i anslutningtill befintliga kärnkraftverk med utnyttjande av redan gjorda investeringar ielnät, elproduktionsutrustning och samhällsinvesteringar. Tvåremissinstanser kommenterar närmare frågan om möjlighelema att ersättakärnkraft med naturgas. konstaterar att generering av 10 TWhel ur naturgas i allt väsentligt är en kommersiell och energipolitisk fråga ochinte en teknisk fråga. Om acceptabla importpriser och tillfredsställande energipoliUskavillkor skapas kan en stor del av denna produktion göras gasbaserad och så passmycket som erhållas via kraftvärme och industriellt mottryck. Föreningenvill i detta sammanhang också peka på atl statsmakterna via aktivadiskussioner inom bl, a. Nordiska rådels ram torde ha möjlighet atl arbeta framen nordisk plan för utbyggnad av ett integrerat nordiskt gasnät som ger ettfastare underlag även för den svenska energiplaneringen, Swedegasdelar bedömning atl del är av stor vikt atl vidta förberedelserför att snabbt kunna bygga ut kraft- och kraftvärmeproduktion om del visar signödvändigt, Naturgasbaserade anläggningar kan här spela en viktig roll genomall de kan placeras nära belastningscentra samt genom väsentligt kortarebyggtider och lägre investeringskostnader än för kolkraft. Det innebär störtemöjligheter anpassning de kraftproduk-lionsbehov som uppslår. Genomnaturgas i kombicykelanläggningar kan man enligt Swedegas nå verkningsgradi konverteringar från värme till el och med goda miljöprestanda. 10 1987/88. 2.6övriga frågor Prop. Bilaga 1 Tvåremissinstanser pekar särskilt pa utbildningsfrågor i samband med UHÄframhåller att man kommer atl publicera en utredning avseendeutbildning och forskning inom del kärnkraftleknologiska området, I utredningendiskuteras bl, a, samhällets behov av utbildning och högskolebaserad kompelensinom området; bl, a, med hänsyn till beslut att kärnkraften skallavvecklas. Det kan slutligen nämnas att UHÄ f, n, gör en uppföljning av deskärpta kraven på miljövårdskunskaper inom högskolans civilingenjörs- och naturvetamtbildningar, bedömer all en absolut förutsättning för att den planeradeomställningen av energiproduktionssyslemel och byggnadsbeståndelsenergiförsörjning skall kunna genomföras är alt de berörda yrkesgrupperna ärväl utbildade och informerade. Detär enligt KRAFTSAM inte möjligt att utan extraordinära åtgärder bygga ut 1500MW baskraft (/år) tUI om riksdagsbeslut fattas ,Ytterligare erfordras för atl inrymma den tid som normalt krävs förprojektering, lillståndsbehandling och upphandling saml därefter självabyggtiden och idrifllagningen. Huvuddelen av utbyggnaden förutsätts ske i formav kondenskraftverk i huvudsak baserade på kol och så långt del är möjligt pånaturgas, I koleldade anläggningar förutsattes tillämpning av avanceradmiljövänlig kolpulverteknik. Annan ny, kolbaserad energi produkUon som ärtekniskt färdigutvecklad, miljömässigt avancerad och ekonomiskt rimlig finnsinte tillgänglig så att beslut kan fattas . Elproduktion baserad pånaturgas fömtsätts ske i form av s, k, kombikraftverk bestående av gas- och ångturbin.Utbyggnaden av kolkondenskraftverk är beroende av i vilken utsträckningutbyggnad av vattenkraft och kraftvärme kan ske. skulleytterligare årsenergi vattenkraft kunna utbyggas utöver nu gällandeplaner och beslut. Därvid omfattas ingen av de återstående huvudälvarna, menändring av NRL måste ändå ske, KRAFTSAM bedömer atl denna ytterligare produktioni huvudsak inte står förfogande , Till mitten av 90-lalel bedöms kraflvärmeanläggningarmed en kapacitet om upp till /år kunna tillkomma baserade på kol ellernaturgas. Utbyggnaden avser anläggningar, utöver .gällande planer, i Qärtvärmesyslemdär utökning av värmeproduktionseffekl annars skulle erfordras. En ytterligareutbyggnad är tekniskt möjlig men skulle medföra att fullt modernahetvattencentraler och värmepumpar ställs av. Vindkraft och industriellt mottryckbedöms inte kunna ge något stort bidrag till mitten av 90-talet, KRAFTSAMbedömer mot denna bakgmnd att ca /år kondens kraft erfordras för alt totalt skall uppnås. Till detta krävs också utbyggnad av kraftledningar. Oberoende av den exakta fördelningen mel lan de ohka kraftslagen kommer en anskaffning av IO TWh att medföra en investeringskostnad om . För att utnyttja 146 anläggningarnaåtgår ,/år för drift och underhåll. 1987/88:90full drift av anläggningarna med kol kommer utsläppen av luftföroreningarBilaga 1 att bli av slorieksordningen 1500 lon stoft, svavel och 4000lon kväveoxider/år. Därvid är de av nu föreslagnareningskraven beaktade. Vid gaskraft blir kväveoxidutsläppen ungefär lika storasom vid kolkraftproduktion. Den mängd avfall som behöver deponeras vidanvändning av kol kommer atl bli av storleksordningen /år. EnligtLO gör KRAFTSAM :s tekniska kompetens och goda kännedom om elmarknaden atl mankunnat förvänta sig en betydligt mer ingående analys av hur de ersättandekraftslagens kostnadsslmklur på bästa sätt kan utnyttjas för all bättre anpassa elsystemels utbud till den varierande efterfrågan. Del är tänkbartatt det skissade förslaget är opUmalt, med det finns ingen argumentation iskrivelsen som visar att förslaget skulle innebära del mest lämpliga sättet atlersätta bortfallande produktion från de avvecklade kärnkraftverken. ÄvenLRF och SVEBIO framför kriUk, Enligt SVEBIO bygger KRAFTSAM :s slutsatser påett bibehållande av nuvarande skeva energiskattesystem som gynnarenergislösande kondenskraftverk. Bedömningen gmndas på att endast sådankraftvärme skall byggas ut som är lönsam inom kostnadsramen för nykondenskraft med nuvarande skeva skattesystem. Genom dessa felaktiga premisserkommer KRAFTSAM till slutsatsen att kondenskraft är nödvändig även i eninledning av kärnkraftavvecklingen, LRF anser att utbyggnad av kolkondens är ensamhällsekonomisk olämplig lösning. Så bör alla möjligheter till kraftvärme-och motlrycksproduktion av el tas tillvara innan kondensproduktion byggs ut. delar KRAFTSAM:s bedömning att ca 3 av bör kunnaproduceras i kraflvärmeanläggningar. Andelen naturgas-baserade anläggningar kaninte nu helt bedömas, utan beror på om naturgas kan kontrakteras till konkurtenskraftigtpris.