prop · GB0387 · 1987-12-31 00:00:00 — FörVattenfalls huvudverksamheter produktion och distribution av el används specifika kostnader (öre/kWh) för effektivitetskontroll för resp. rörelsegren och resultatenhet. För andra verksamheter som byggverksam het och administration kan uppföljning ske med hjälp av byggkostnadsin dex eller genom jämförelser med andra företag. avser attårsvis redovisa effektivitetstal enligt angivna princi- Prop. 1987/88:87 perför att möjliggöra bedömning av effektivitetsutvecklingen. Närdet gäller samordningen inom koncernen anser att verksamheten inomaffärsverket och dess dotter- och intressebolag bör ses som en enhetoch samordnas för uppfyllande av Vattenfallkoncernens övergripande mål. Inriktningenbör enligt vara att inordna verksamheten inom affärsverkets ram, ominte särskilda motiv finns för en annan lösning. Sådana motiv kan finnas närVattenfall samarbetar med kommuner eller andra kraftföretag. Enannan inriktning inom koncernen bör enligt vara att klara ansvars-och resultatgränser upprätthälls mellan olika verksamheter. Stöd till ochöverföringar mellan olika verksamheter inom koncerenen skall ske öppet ochbeslutas i särskild ordning. Sammakriterier skall gälla vid investeringbedömningar oavsett om dessa görs inomaffärsverket eller bolagen. Enannan utgångspunkt bör enligt verket vara att de finansiella resurserna samlashos verket, under förutsättning att förvaltningen kan ske på marknadsmässigavillkor. Omen koncernstrategi skall kunna genomföras bör enligt ges ett uttalat ansvar för detta. Uppbyggnadi stort av nya regler Detenligt vanligaste sättet att ange ekonomiska mål för en affärsmässigverksamhet är att ställa upp krav på förtäntning av kapital som används iverksamheten, på utveckling i stort av finansiell struktur och på utdelning avmedel från denna. Kravens inriktning, nivå m. m. beror påbranschförutsättningar, verksamhetens karaktär m. m. Målen bör därför enligtVattenfall i princip byggas upp på motsvarande sätt som gäller för företag. Nyaregler för regeringens och styrning av bör därförställas upp. Dessa regler bör avse hela Vattenfallskoncernen. Reglerna böruttryckas som förtäntningskrav, dvs. krav på tillväxt av det disponeradekapitalet, och krav på utdelning till staten. Vidare föreslår attett soliditetsmål skall ställas upp. För att kunna ställa upp de nya målen bördet nuvarande statskapitalet delas upp så att det som utgörs avfallrättigheter skrivs upp från 200 milj. kr. till 3000 milj. kr. och attresterande statskapital görs om till ett nytt statslån. De nuvarandefinansieringsreglerna och avskrivningsreglema bör förändras så att nyainvesteringar kan finansieras dels genom internt tillskjutna medel och delsgenom att antingen nya statslån anvisas över statsbudgeten eller över den öppnakapitalmarknaden. Kravenpå räntabilitet bör anknyta till den totala verksamheten, dvs. till koncernen.Härmed kommer hänsyn att tas inte bara till affärsverkets resultat och avaffärsverket förvaltat kapital, utan även till hur koncernbolagen förvaltarsina resurser. Jämförelser med andra företag underlättas därmed. Koncernbegreppetkan ses på två sätt. Det normala är att alla bolag i vilka ägarandelen ärstörte än eller jämte ett bestämmande inflytande läggs tillmoderbolaget. Det andra koncernbegreppet innebär att man klyver dotter- ochintresseföretagens värden efter aktieinnehav och att en en redovisning somomspänner hela bolagssektorn därmed erhålles. har benämnt de olikakoncernbegreppen juridisk- resp. intressekoncern. Detsenare begreppet är enligt det för kraftindustrin mest upplysandemed hänsyri till de speciella samarbetsavtal som ofta finns för framför alltproduktionsbolag, där var och en normalt tar sin andel av kostnader ochelkraft. Å andra sidan framhåller att det är den traditionellajuridiska koncernsammanställningen som är reviderad och officiell. Medhänsyn till den mer verksamhetsorienterande karaktär som den ' intresseanknutnakoncernredovisningen återspeglar föreslår att räntabilitetskravetknyts till intressekoncernen. Räntabilitetskravetbör knytas till det egna kapitalet. föreslår att nivån inledningsvissätts till utöver inflationen. Detta krav bör tillämpas på allt egetkapital, dvs. tillskjutet ägarkapital, avsättningar inom koncernen, balanseradevinstmedel m. m. Kravet avser ett överskott efter avskrivningar enligt plan ochräntor, även räntor på statslån, i relation till eget kapital. Detnuvarande statskapitalet hade följande sammansättning(milj. Kapitalnedlagt i pågående arbeten 2 482 Kapitalnedlagt i fallvärden 200 Vattenfallsförslag innebär att posterna kapital nedlagt i pågående arbeten och återståendestatskapital omvandlas till statslån. Det förutsätts härvid att utlåningsräntani stort är anpassad till marknadsräntan för motsvarande typer av upplåning påmarknaden. Ränta på återstående statskapital täcks med rörelsens intäkter,medan ränta för kapital nedlagt i pågående arbeten tas upp som en del avanläggningsinvesteringarna. Kapitalnedlagt i fallvärden skrivs upp och redovisas under eget kapital under nyrubrik statskapital i balansräkningen. Ickeräntepliktigt statskapital föreslås bli redovisat under lånekapital 12 under rubrik räntefrittstatslån. Icke räntepliktigt statskapital utgörs hu- Prop. 1987/88:87 vudsakligenav investeringar vilka inte har ansetts kunna förräntas fullt ut. Föratt få en bättre anknytning till de verkliga värdena av bokförda värden på fallrättighetemaföreslår att dessa skrivs upp med ochredovisas under rubriken statskapital. Detta kapital bör likställas medaktiekapitalet i ett aktiebolag. På detta kapital föreslår att enutdelning skall lämnas. Denna utdelning bör uppgå till av det nyastatskapitalet. Inledningsvis bör den dock endast uppgå till för att sedangradvis höjas till . Utdelningen förutsätts vara realt stabil genom attkapitalbasen räknas om med jämna mellanrum. Denföreslagna uppskrivningen av statskapitalet har enligt avvägts såatt utdelningen kommer att motsvara i stort vad som krävs av andra företag i branschenoch mot vad som krävs för att en rimlig realav-kastning skall erhållas påverkligt värde på av verket disponerade fallrätter. Vattenfallföreslår vidare att resultat utöver utdelning balanseras som disponibla medelför resultatutjämning inom affärsverket och att ett belopp som motsvararutdelning betalas som statsskattemotsvarighet till statskassan.Skattemotsvarigheten föreslås av till ett belopp motsvarandeutdelningen. Soliditetenutgörs av kvoten mellen eget och totalt kapital. Den uttrycker därmed hur stordel av det totala kapitalet som utgörs av ägaren tillhandahållet kapital, egetkapital. Soliditetenär , om nuvarande statskapital betraktas som lån och avskrivningarutöver plan betraktas som eget kapital i sin helhet samt värdet avfallrättigheterna skrivs upp med 2800 milj. kr. Denna soliditet bör enligtVattenfall betraktas som godtagbar och bör upprätthållas även framöver inom intervallet35 till . Avskrivningav anläggningar bör enligt göras enligt de regler som gäller för aktiebolag och för affärsverket även enligt förordningen med föreskrifter om statliga myndigheters bokföring. Avskrivningarna bör delas upp på avskrivningar enligt plan och utöver plan. över åren bör bokföringsmässiga avskrivningar kunna anpassas efter resultatutveckling och soliditetskrav. Hittillsvarande koppling mellan avskrivningar och amorteringar innebär speciella problem. Med en sådan koppling blandas enligt kostnadsdispositioner och kostnadsredovisning samman med finansieringssätt. Dessa utgör två olika frågor. Kopplingen bör därför upphävas. Med det föreslagna systemet får självt bestämma sina avskrivningar inom angivna ramar. t2 1987/88. Amorteringssregler förstatslån Prop. Amorteringav det nämnda statslånet sker enligt förslag påingående statslån, motsvarande betalningstid. Detta motsvarar i stortavskrivningar enligt plan. Amorteringar har emellertid ingen direkt kopplingtill avskrivningar. Amorteringstakten svarar i stort mot vad som skulle hagällt om verket då kapitalbehov uppstått tagit upp lån påallmänna kapitalmarknaden. Ramarför inversteringsverksamheten fastställs enligt förslag somtidigare av regering och riksdag. Närdet gäller finansieringen utgår från att kan använda endel av avskrivningsmedlen direkt, nämligen den del som återstår sedanamorteringar skett på statslån och andra eventuella lån. Genom attamorteringarna på statslånet frikopplas från avskrivningar kommer avskrivningsmedelhärutöver inte att passera statsbudgeten. Eftersomkoncernen får ett räntabilitetskrav på eget kapital anser attverket också skall få ett ansvar för att skaffa kapital på billigaste sätt,vilket direkt påverkar avkastningen på eget kapital. Finansieringsfunktionen ären del av verksamheten. kan väsentliga ränteskillnader föreligga mellanstatens avkastningsränta, som används som avkastningsränta, ochmarknadsräntor. Verket bör också, om detta är mest fördelaktigt, få användaegna rörelsemedel om sådana finns för . Ifråga om upplåning är det enligt angeläget att denna kan styras tillbelopp i tiden samt vad gäller löptider m. m., så att marknadsanpassningskapas och upprätthålls. Mot bakgrund härav är det önskvärt att få former förfinansiering som ger följsamhet mot kapitalmarknadens villkor och ger verketde erforderliga beslutsbefogenheterna kopplat till verkets ansvar för dentotala verksamheten. FörVattenfalls del synes det mest fördelaktigt om medelsbehovet kunde lösasantingen genom statslån eller marknadslån. förordar en så frikapitalförsörjning som möjligt för att på så sätt minimera kapitalkostnadernai verksamheten. Om statsmaktema inte vill medverka till en marknadsupplåning,vill peka på behovet av att förändra statsupplåningen, så att dennablir kapitalmarknadsmässig. Vattenfallföreslår vidare att för tillämpas en rullande treårs plan, omfattande tre kalenderår. Vid övergången till det nya systemet bör den dock omspänna . Planen bör omfatta en beskrivning av koncer nens långsiktiga verksamhetsinriktning och av verksamheten inom aftars- onrtfådena, av omfattning och inriktning av investeringsverksamheten för planeringsperioden samt förslag till ekonomiska och andra mål för verk samheten . Vidare skall finansieringsbehovet redovisas. Med hänsyn till attgenomförandet av investeringsobjekt ofta Prop. 1987/88:87 sträckersig bör omfördelning av investeringarna kunna ske mellan de årplanen omspänner utan särskilt medgivande av regeringen. Vattenfallföreslår att regeringen , under förutsättning att statsmaktema beslutar attinföra det av föreslagna ekonomiska styrsystemet, fastställer attanslagsprocessen och fmansieringsformema för Vattenfallskoncernen utformasenligt angiven uppläggning. 2.2.3Remissinstanserna m. m. () har yttrat sig över förslag till ny ekonomisk styrning.Vattenfall har därefter yttrat sig över RRV:s remissvar. Statens energiverkhar avstått från att yttra sig. har på uppdrag avmiljö- och enegridepartementet granskat förslag. Svenska kommunförbundethar också lämnat synpunkter på förslag. RRVtillstyrker i allt väsentligt förslag till modell för generell ekonomistyrning. RRVtar inledningsvis upp den bestämmelse som gäller om att fillstatsverket skall inleverera medel som motsvarar avskrivningar på återanskaffningsvärdet.Detta har, enligt RRV, fått konsekvenser som kan ifrågasättas ur principiellsynvinkel. Särskilt vid tider med stark inflation kommer statskapitalet attväxa långsammare än verkskapitalet, dvs. summan av statskapitalet, balanseradeöverskottsmedel och avsättningar av olika slag. Bland de sistnämndaavsättningarna, motsvarande s.k. överavskrivningar, har betydande beloppavsatts. Enligt det senaste bokslutet utgjorde statskapitalet avverkskapitalet. Det avkastningskrav som gäller för kommersålunda att riktas mot enbart av verkskapitalet. Äldre statskapital, dvs.kapital som tillfördes och som då avsåg entillgång som sedermera kanske återanskaffats en eller , far en lägrereal avkastning än statskapital som tillförts . Nuvarande avkastningskravär alltså inte konsistent över tiden. Ur redovisningssynvinkel ärfinansieringsmetoden dessutom ologisk i så måtto att resultaträkningenredovisas i reala termer, medan balansräkningen är nominell. Enfinansiering utanför statsbudgeten anser RRV böra begränsas till att detöverlåts till att svara för upplåning på kapitalmarknaden. RRV tar också upp fråganom ett soliditetskrav. Med soliditet avses vanligen ett mått som visar ett företags förmåga att överleva trots förluster i följd. Det vanligaste soliditetmåttet är kvoten mellan det egna kapitalet , i affärsverk verkskapitalet, och det totala kapitalet. Måttet far en annan innebörd om det tillämpas på ett affärsverk där ägaren svarar också för tillförseln av långfristiga lån. När det gäller affärsverk, dvs. inte afförsverkskoncerner, kan även andra mått på kapitalstrukturen än nämnda soliditetsmått vara av intresse. Ett sådant mått är relationen mellan långfristiga lån och verkskapitalet. Frågan om användningen av 15 Genomsnittsränta för räntebärande skulder II % -n riskprocent = Justerateget kap." Balansomslutning - Ränta på statslån Statens avkastn. "Utdelning" på statskapital ränta pä fast statskapital Fast del -hrörlig del Fast del /år i % av redovisad + rörlig del av vinst redovisad vinst, to- talt minst85 Mkr/år Balanseras efter viss återbetaln. - Utöver plan' På anskaffn.värde På anskaffn.värde Gammall statskapital omvandlat till - Nytt statskapital, Fallrätter' motsvarar Skal!amorteras i et den takt regeringen bestämmer. et = ej tillämpligt. ' Avsättningar som til! sin storlek motsvararavskrivningar utöver plan men som ej upplöses när tillgängen är Syftet med dessa avsättningar är att värdesäkra verkskapitalet. - SJsstatskapital tillförs nya medel via anslag. Statskapitaletkommer att uppvärderas då och då. Resultat efter fin. Eget kapital (IB + UB)/2 Statens avkastn.ränta pä fast statskapital Statens avkastn.ränta på IB statskapital ränta pä fast statskapital ränta på fast statskapital Balanseras Balanseras efter Balanseras täckande av tidigare underskott På anskaffn.värde På anskaffn.värde På anskaffn.värde På anskaffn.värde Avskrivn.beloppet Amorteras ej Amorteras ej Finansiering av nya investeringar - Egna avskrivningsmedel Outnyttjad del av tidigare beviljat anslag och kapitalmarknaden'' , kommuner, m.fl. inom vissa ramar Ej behandlat i prop. Placering av likvida överskottsmedel Rullande treärsplan Rullande treärsplan Fast femårsplan Ej behandlat i prop. Tillätet för visst än- Tillätet damål Kapitalmarknaden Eurofima inom vis- via Teleinvest Särskilda regler om Tillåtet inom viss Tillätetinom viss Tillåtet inom viss förhyrning ram, visst ändamål ram ram Rullandetreårsplan Anslagsframställan Rullande treårsplan Rullande treårsplan Inlåning ibank, skuldebrev frän svenska staten, kommun, bank, hy-poteksinstitut ellerkreditaktiebolag ,räntebärande konto hos Riksgäldskontorel sådana mått som en del istyrsystemet bör enligt RRV:s mening övervägas Prop. 1987/88:87 i sambandmed att detaljerna i finansieringsmodell utarbetas. Ifråga om avskrivnings- och amorteringsregler har anfört attavskrivningarna delas upp på avskrivningar enligt plan och avskrivningar utöverplan. över åren skall, enligt , bokföringsmässiga avskrivningaranpassas efter resultatutveckling och soliditetskrav. RRV tolkar detta så attVattenfall avser att göra så stora avskrivningar att förutsatt att inteexpansionsinvesteringar förekommer relationen mellan verkskapital och lånatkapital vid investeringar i återanskaffning och anläggningstillgångar förblirkonstant. Om denna tolkning är riktig har RRV ingenting att invända. Vattenfallhar å sin sida, i yttrande över RRV:s remissvar, anfört att medsoliditet avser att intressekoncernens egna kapital inkl. avsättningar tillobeskattade reserver bibehålls inom givna ramar. Solidi-tetskravet är såledesinte knutet enbart till affärsverket. Målsättningen är i stort att Vattenfallbibehåller en viss relation mellan verkskapital, eget kapital och lånatkapital. menar att detta skall bibehållas även om vissaexpansionsinvesteringar sker. Under normala förhållanden blir skillnaden imålsättning inte så stor, men av praktiska skäl föreslås att Vattenfallssynsätt tillämpas även vid expansionsinvesteringar. Detta överensstämmer ocksåmed vad som brukar tillämpas i privata företag. Soliditeten tillåtsju också attvariera inom vissa ramar just beroende på om man befinner sig i ettexpansionskede eller ej. Förslagetatt icke räntebelagt statskapital skall omvandlas till ett räntefritt lånavstyrks av RRV, som anser att låneformen skall förbehållas räntablainvesteringar. har inget att erinra mot detta. RRVhar inget att invända mot förslaget att det rådande sambandet mellanavskrivningar och inleveranser skall upphöra. Enligt RRV:s mening är detväsentligt att denna friare styrning av finansieringen kompletteras med attstatsmakterna fastställer investeringsplaner för verket. Till investeringsplanernabör vidare fogas redogörelser för hur finansieringen av investeringarnaberäknas ske. påpekar att verkets förslag bygger på dettaantagande. RRVpekar på att de förändringar som föreslår ligger i linje med deförslag som verksledningskommitén presenterade i utredningen om affärsverkenoch deras företag (SOU 1985:41), vilket RRV i sitt remissvar yttrat sigpositivt över. RRVhar vidare gjort en sammanställning av de styrformer som tillämpas för olikaaffärsverk. Denna sammanställning framgår av fig.l. För har jag förtin mina förslag. Därmed uppnås en jämförbarhet mellan affärsverken. har på uppdrag av miljö- och granskatVattenfalls förslag. Revisionsbyråns anser att förslag i sinahuvuddrag är ändamålsenligt uppbyggt och väl bör kunna tjäna det tilltänktasyftet. I vissa frågor har byrån lämnat kompletterande förslag. Revisionsbyrånanser att förslag i vissa delar avviker från vad som gäller för aktiebolag och andra bolag. Avvikelserna gäller framför 20 alltuppbyggnaden av eget kapital/verkskapital. Enligt förslag Prop.1987/88:87 skalllagerreserv och ackumulerade avskrivningar utöver plan bokföras under egetkapital i sin helhet. Detta stämmer enligt revisionsbyrån inte med gängse praxis, utan dessa bör i stället bokföras underobeskattade reserver,varvid vid justering av eget kapital enligt praxis hänförs till egetkapital och betraktas som latent skatteskuld. I fråga om uppbyggnaden av det nya egna kapitalet anserrevisionsbyrån vidare att detta är för litet i förhållande till den verksamhetoch den balansomslutning som gäller. En omvandling av ackumulerade avskrivningarutöver plan och/eller av statslån till bundet eget kapital borde därförövervägas, så att detta tillsammans med det fria egna kapitalet motsvarar3540% av balansomslutningen. I fråga om det av föreslagna förräntningskravetom på eget kapital före skatt över inflationen anser revisionsbyrån attdetta förefaller något lågt generellt sett. Med tanke på att Vattenfallsverksamhet är mycket långsiktig och förhållandevis litet riskbetonad kan nivåndock anses acceptabel. När det gäller utdelningen anser byrån att kravet påutdelning bör omprövas med förhållandevis korta intervaller. Den koncernstrategi som redovisas av kunna vara lämpliga utgångspunkter för en fungerandekoncernstrategi. har i sitt förslag redovisat att Vattenfallavser att årsvis redovisa effekfivitetstal för att möjliggöra bedömning aveffektivitetsutvecklingen. Revisionsbyrån anser att dominerandeställning inom branschen gör det angeläget att överväga om inte en ytterligarebreddning och förbättring av analyser av information om kostnadsutveckling ochekonomiska faktorer från verksamheten kan ske. Byrån föreslår därför att detövervägs en komplettering av förslaget av lämplig omfattning och karaktär pådetta område. anser att behovet av kapitalbildningi nya elproduktionsanläggningar är betydande. Därför förutsätter förbundet attintäkterna genom den föreslagna prishöjningen får behållas som ökadkapitalbildning inom för att minska behovet avelprishöjningar på . Kunderna får då nytta av kapitalbildningen påsamma sätt som inom kommunägda företag. För att underlätta samarbetet mellan ochkommunerna föreslår förbundet att distribution av energi undantasfrån ett höjt avkastningskrav. Samma regler kommer då att tillämpas för bådestatlig och energidistribution. Av samma skäl bör även kommunallagensregler för avkastning och kapitalbildning tillämpas vid produktion ochdistribution av energi i företag som ägs gemensamt av och kommuner.Nu gällande samärbetsavtal kan kompletteras med tillägg som bekräftar att dekommunala reglerna för kapitalavkastning skall tillämpas. 2.2.4Bakgrund och skälen för mina förslag Prop. Ledningav den statliga förvaltningen fastställde riktlinjer för ledningenav den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. Avriktlinjerna framgår att ett affärsverk och dess bolag fortsättningsvis i olikasammanhang skall behandlas som en sammanhållen grupp av företagsenheter - enaffärsverkskoncern. Vidare skall styrningen av affärsverken från regeringensoch sida präglas av en ökad långsiktighet genom att en flerårs-planeringinförs. För del innebär dessa riktlinjer attVattenfall och dess bolag skall behandlas som ett företag - ett företag medviktiga samhällsuppgifter. En förutsättning för detta är att regeringens ochriksdagens styrning är utformad på ett ändamålsenligt sätt. Mina förslag syftar till att inrikta styrningen avVattenfall så att den ansluter till de riktlinjer som har lagt fast. Chefen för industridepartementet har i sin anmälan tillproposition om näringspolitik inför 1990-talet redovisat riktlinjer för denstatliga affärsverksamhet som bedrivs inom industridepartementetsverksamhetsområde (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr.271). I propositionen framgårbl. a. att de statliga företagen skall utvecklas av egen kraft. En heltavgörande förutsättning för detta är att företagen har en långsiktigt godlönsamhet. En god och stabil lönsamhet är nödvändig för att säkra denekonomiska basen för erforderiiga investeringar och marknadssatsningar samterforderligt utvecklingsarbete. Lönsamheten blir därmed också gmnden för entryggare sysselsättning. Det ekonomiska resultatet skall även medge enavkastning på det kapital som satsas i företagen. främsta uppgift är att sköta statenskraftverksrörelse och därmed sammanhängande distributionsrörelse. Vattenfallsvarar för ca hälften av den i producerade elen och förall överföring av el över storkraftnätet. är därmed av centralbetydelse för elförsörjningen i landet och har därmed stor betydelse för såvälindustriell som annan verksamhet i samhället. fastställde regeringen en ny organisation förVattenfall. De vägledande principerna bakom den nya organisationen är att skall styras som en koncern och vara organiserad i avgränsade affärsområ den. Genom den nya organisationen har också decentraliserat sin verksamhet. Marknadsarbetet samt kontakter med kunder, kommuner m.fl. sker framför allt genom regionala enheter. har också verksamhet utökats till att gälla även andra områ- 22 den än elförsörjningen.Vattenfall arbetar numera med både el- och värme- Prop. försörjningen samt genomdotterbolaget inom naturgasområdet. Vattenfalltillhandahåller också tjänster inom energirådgivning. hardärmed blivit ett energitjänstföretag med huvudsaklig inriktning mot Prissättningenav den el som levereras från regleras genom att tariffer fastställs.Den nuvarande tariffen infördes och gäller t. o. m. . Dettainnebär att en ny eltariff kommer att införas fr. o. m. . FörVattenfalls kunder är det angeläget att kan geinformation om vilken tariff som kommer att gälla . Vattenfallplanerar att lämna sådan information , under förutsättning att ettnytt förtäntningskrav har fastställts och därmed kan utgöragrund för den nya tariffen. Imin anmälan till prop. 1986/87:159 om vissa utgångspunkter för energisystemetsomställning anmälde jag att ett nytt förräntningskrav för senareskulle föreläggas . I det följande kommer jag att redovisa deekonomiska villkor som jag anser bör gälla för . En ny tariff skallinföras vilket gör det angeläget att fastställavillkoren för . Konsekvenserav det nuvarande avkastningskravet