prop · GB03164 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:164 om vissa frågor inför allmän fastighetstaxeringar 1990 1987/88: 164 Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokollel för den åtgärd och deländamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås vissa ändringar i bestämmelsernaom faslighets-taxering års allmänna fastighetstaxering avsmåhusenheter. Värdefaktorerna för alt fastställa byggnadsvärdet föreslås bliändrade i flera avseenden. Reglerna för mätning av husels storlek anpassas lillden nya svenska standarden för mätning. Vid bedömningen av småhusels älderskall i fortsättningen större vikt läggas vid dess nybyggnadsår. Åldern påsmåhusets utrustning skall beaktas vid slandardbedömningen. Även i forlsällningenbedöms småhusets standard utifrån en frågelista men denna omarbetas. Den poängsom erhålls genom frågelistan kan frångås om antalet poäng inle ger enrättvisande bild av standarden. Vad beträffar markvärdet föresläs också vissa förändringar.Klassindelningen av tomtmarkens storlek avskaffas och ersätts med ettriktvärde för normalloml, från vilket avvikelser görs för varje kvadratmeter.Den s. k. värdeserien för tomlmarksvärderingen avskaffas således.Klassindelningen av värdefaktorn vatten och avlopp görs mer differentierad. Ny taxering skall göras när indelningen i ägoslag ellerbyggnadstyp ändras. Befintlig bebyggelse med ett sammanlagt taxeringsvärdeunderstigande . skall inte påverka indelningen i ägoslag. Likaså införsen beloppsgräns om . för när justering för säregna förhållanden skallgöras beträffande småhusenheter. Vidare föresläs alt den som under andra årel företaxeringsåret äger etl småhus som förvärvats under tredje året före allmänfastighetstaxering skall vara skyldig att lämna de uppgifter som behövs tillledning inför fastighetstaxeringen. I 1987/88. Slutligen föreslås atl länsskaltemyndighelges möjlighet att vid allmän Prop. 1987/88: 164 fastighetstaxering avsmåhusenheter förordna, ulöver ordföranden, två ledamöter ifastighetstaxeringsnämnd i stället för enbart en ledamot enligt nuvaranderegler. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979: 1152) Härigenom föreskrivs atl 2 kap. 4 §, 7 kap. 3 och 5 §§, 8kap. 3 §, 12 kap. 2 §, 16 kap. 2 §, 17 kap. 6 §, 19 kap. 8 § och 25 kap. 6 § faslighetstaxeringslagen(1979: 1152) skall ha följande lydelse. Prop.1987/88: 164 skall indelas i de ägoslag som anges i del följande. som är vattentäckt skall indelas endast om den är läktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad). skall indelas i de ägoslag som anges i det följande.Mark som är vattentäckt skall indelas endast om den är täktmark. Indelningenfår inte påverkas av förekomsten av byggnad som skall rivas (saneringsbyggnad)eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inle skulleuppgå till . som upptas av småhus, hyreshus, industribyggnad,specialbyggnad eller övrig byggnad samt trädgård, parkeringsplats,upplagsplats, kommunikalionsutrymme m.m., som ligger i anslutning lill sådanbyggnad. lill fastighet, som är bebyggd med småhus, hyreshus,industribyggnad, specialbyggnad eller övrig byggnad, skall i sin helhet utgöratomtmark, om fastigheten ligger i ett ägoskifte och har en total areal sominte överstiger två hektar. Detta skall dock ej gälla om fastighetens mark tillnågon del skall taxeras tillsammans med annan egendom enligt reglerna i 4 kap. Vad nu harsagts om tomtmark skall också gälla mark till obebyggd fastighet, som harbildats för byggnadsändamål . Har fastigheten bildatslängre tillbaka i tiden skall marken utgöra tomtmark endast om det är uppenbartatt den får bebyggas. I övriga fall skall obebyggd mark anses som tomtmarkendast om del finns giltigt bygglov eller tillstånd enligt ett förhandsbeskedenligt (1987: 10), avseende sådan byggnad som anges iandra stycket. Obebyggd mark som ingår i en detaljplan och som till någondel är avsedd att användas för byggnadsändamål. Detta skall inte gälla, ommarken skall indelas som tomtmark eller om det är uppenbart att exploatering ejkommer att genomföras eller kommer att avsevärt fördröjas. för vilken gäller täkttillstånd enligt 18 §naturvårdslagen (1964:822) eller vattenlagen (1983:291). Med täkttillståndskall jämställas pågående läkt. Byggnad på läktområde för taktens utnyttjandehindrar inle alt marken indelas som täktmark. Senasle lydelse 1987: 146. som används eller lämpligen kan användastill växtodling eller bete och som är lämplig atl plöjas. Betesmark som används eller lämpligen kan användastill bete och som inle är lämplig att plöjas. Skogsmark som är lämplig för virkesproduktion och sominte i väsentlig utsträckning används för annal ändamål. där del börfinnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot alt fjällgränsenflyttas ned. som ligger hell eller i huvudsak outnyttjad skalldock inte anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden inlebör tas i anspråk för virkesproduktion. skall anses lämplig förvirkesproduktion, om den enligt vedertagna bedömningsgrunder kan producera igenomsnitt minsl en kubikmeter virke om årel per hektar. Skogsim- Myr, berg, hällmark, mark med fjällskog ochandra impedi-pedimenl ment i anslutning lill skogsmark. övrig mark som inle skall ulgöra något av de tidigarenämnda ägoslagen. För byggnader och ägoslag som avses i 8-15 kap. skalltaxeringsvärde bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa skall bestämmasför kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeomrädetoch som har särskild betydelse för marknadsvärdet. Förövriga värdefaktorer skall riktvärdet bestämmas med utgångspunkt i förhållandensom i genomsnitt eller i huvudsak råder inom värdeomrädet. Värdefaktorer, som särskilt skall beaktas vid riktvärdetsbestämmande, skall indelas i klasser. Resultatet av klassindelningen kallasklassindelningsdata. Riktvärde skall redovisas på karta Värdefaktorer, som särskill skall beaktas vid riktvärdetsbestämmande, skall, utom såvitt avser värdefaktorerna storlek för småhus ochstorlek för tomtmark för småhus, indelas i klasser. Resultatet avklassindelningen kallas klassindelningsdata. i tabell eller på annal sätt. Föreligger värdefaktorer, som inte särskill har beaktatsvid riktvärdes bestämmande och som påtagligt inverkar pä marknadsvärdet, skallett med ledning av riktvärden bestämt värde justeras. Detta benämns justeringför säregna förhållanden. Justeringens storlek skall motsvara av denskillnad i marknadsvärde taxeringsenheten skulle ha med säregna förhällandenoch värdet utan säregna förhållanden. Pålaghg inverkan på marknadsvärdet skall, i fråga omsmåhusenhet, anses föreligga när säregna förhållanden föranleder att det med Prop.1987/88: 164 ledning av riktvärden bestämda värdet höjs eller sänks medminst . Inomvarje värdeområde skall riktvärden bestämmas för skilda förhållanden för eneller flera av följande värdefaktorer. Slorlek Storleken bestäms med hänsyn till småhusets bostadsytaoch dennas fördelning på olika våningar. Storleksklassen jör småhus med enstorlek som motsvarar högst i ett plan får inte görasstörre än att den motsvarar bostadsyta. Ålder Åldern ger uttryck för småhusets sannolikaåterstående livslängd. Denna bestäms med hänsyn till småhusels nybyggnadsår,omfallningen av lill- och ombyggnader saml lidpunkten för dessa. Slorlek Storleken bestäms med hänsyn till ytan av småhusetsboulrymmen och biul-tymmen. Ålder Åldern ger uttryck för småhusets sannolikaåterstående livslängd. Denna bestäms med hänsyn lill småhusets nybyggnadsår,omfattningen av tillbyggnader och sådana ombyggnader som innebär en utökningav boulrymme saml tidpunkten för dessa. Åldersklassen för småhus med en ålder motsvarande högst 20år får inle göras störte än att den motsvarar . Standard Standardenbestäms med hänsyn lill småhusets byggnads- material och utrustning. För ett nybyggt småhus För ett nybyggt småhus skall finnas minst fem stan- skall finnas minsl femlon dardklasser. Byggnads- Byggnadskategorin bestäms med hänsyn lill omsmåhuset kategori utgör friliggande småhus, kedjehuseller radhus saml, om särskilda skäl föreligger, antal lägenheter. Faslighets- Med faslighelsrättsliga förhållanden avses omden tomt- rättsliga mark som småhuset är beläget påutgör självständig faslig förhållanden het eller inte. Utgör tomtmarken inte självständig faslighet skall hänsyn även las till möjligheten att tomtmarken kan bilda egen fastighet. Värde- Medvärdeordning avses husels ordningsnummer i värde- ordning hänseende inom tomten. Prop.1987/88: 164 12 kap. 2§ Riktvärdet skall bestämmas med utgångspunkt iall tomtmarken kan bebyggas . Som riktvärde får endast anges värden i en fastsläUdvärdeserie. Ny taxering av fastighet skall ske om under löpande laxeringsperiod 1. nytaxeringsenhet bör bildas eller taxeringsenhet bör ombildas 2. taxeringsenhetsbeskattningsnatur eller skatlepliktsförhällande bör ändras. Ny taxering av fastighet skall ske om fastigheten ärindelad som sådan taxeringsenhet som skall taxeras vid viss allmänfastighetstaxering och del vid laxeringen visar sig att den bör indelas i annanlyp av taxeringsenhet. A'' taxering av fastighet skall ske även i andra fall omdet visar sig att mark bör indelas i annal ägoslag eller byggnad i annanbyggnadstyp än som skett. Ny taxering skall dock inte ske enbart på den grundenatt mark som indelats som , betesmark, skogsmark eller skogsimpedimentbör indelas som något annat av dessa ägoslag. 6§' Ordförande i faslighelstaxeringsnämnd förordnas av länsskaltemyndighelensenast andra årel före det år då allmän faslighels-taxeringäger rum. får förordna ytterligare en ledamot i fastighelslaxeringsnämnd. Därvid gäller vad som sägs i första slyckel. Vid fastighetstaxering av småhusenheter får länsskaltemyndighelenförordna Ivå ledamöter i fastighetstaxeringsnämnd och vid annan fastighetsla.xeringen ledamot utöver ordförande. Därvid gäller vad som sägs i första stycket. Den som före taxeringsåret äger småhusenhet,som förvärvats under tredje året före taxeringsåret, är efter anmaning avlänsskattemyndighet skyl- = Senasle lydelse 1987:391. ' Senaste lydelse 1986: 1300. ''Senastelydelse 1986: 1300. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 164 dig att lämna de uppgifter som behövs till ledning införallmän faslig-hetstaxering. Den som under andra årel före taxeringsåret ägerhyreshusenhet, som förvärvats sedan föregående allmänna faslighelslaxering, ärefter anmaning av länsskaltemyndighel skyldig alt till ledning inför allmänfastighetstaxering lämna uppgift om de hyror som uppburils under andra årelföre taxeringsåret. Den som under andra årel före taxeringsåret äger induslrienhelär efter anmaning från länsskaltemyndighel skyldig alt till ledning införallmän fastighetstaxering lämna uppgift om de hyror som uppburils under andra årelföre laxeringsåret. Den som före taxeringsåret är innehavareav täklenhel eller annan taxeringsenhet på vilken täklverksamhel pågår ellereljest är tillålen, är efter anmaning från länsskaltemyndighel skyldig alt tillledning inför allmän faslighelslaxering lämna uppgift om de priser som underandra årel före laxeringsåret uppburits för brytvärd fyndighet. Bestämmelserna i 17 kap. /, 8- Bestämmelserna i 17 kap. 8-13, 13,15-17 och 19-25 §§ skall i till- 15-17 och 19-25 §§skall i tillämp- lämpliga delar gälla även i fråga om liga delar gälla även i fråga om sär- särskild faslighelslaxering. Förord- skild faslighelslaxering. Förord nande av konsulenter som avses i nande av konsulenter som avses i 17 kap. 15 § skall emellertid äga 17 kap. 15 § skall emellertid äga rum årel rum året före det år då särskild fastighets- före det år då särskild faslighels laxering äger rum. taxering äger rum. Länsskaltemyndighelen och den lokala skattemyndighetenskall ål särskild fastighelslaxeringsnämnd bereda ärenden och ombesörja göromålav expeditionen art. Nämnda myndigheter granskar fastighetsdeklaralioner ochtillhandahåller i den omfattning som arbetsförhållandena medger föredragande iärende som myndighet granska'.. Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången vid allmän och särskild fastighetstaxering . Senaste lydelse 1986: 1300. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars1988 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenGustafsson, , , , , , , R. Carisson,, , , , , G. , Proposition om vissa frågor inför allmän fastighetstaxeringår 1990 1986 ärs småhuslaxeringskommitté (Fi 1986:03) tillkalladesför alt göra en översyn av reglerna för fastighetstaxering av småhusenheterinför den allmänna fastighetstaxering som skall ske är 1990. Kommittén harredovisat sina slutsatser i betänkandet (Ds Fi 1987:8) Småhustaxering. (I kommitténingick som ledamöter överdirektören , ordförande,riksdagsledamöterna samt sakkunnige .) Betänkandet har remissbehandlats. Kommillénssammanfattning av sitt förslag, betänkandets förfallningsförslag och enförteckning över remissinstanserna bör fogas lill protokollet i della ärendesom bilaga 1-3. Beträffande gällande rätl samt utredningens närmareöverväganden hänvisas till betänkandet. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats ochfinns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 2785/87). Jag avser nu atl behandla de frågor som tagits upp i delnämnda belänkandet och lägga fram förslag med avseende på värderingen avsmåhus års allmänna fastighetstaxering. Jag kommer även alt behandlanägra andra frågor med anknytning till fastighetstaxeringen. Den allmänna fastighetstaxeringen är genom ellriksdagsbeslut uppdelad på så säll alt fastighetsbeståndet taxerasskilda är (prop. 1984/85:222, SkU 1985/86: 2, rskr. 2, SFS 1985: 820 och 821).Innevarande år, dvs. 1988, taxeras således hyreshus-, industri- och specialenhelermedan småhusenheterna taxeras och lantbruksenheterna . Därefterkommer taxering all ske i samma ordningsföljd. Riksdagenhar tidigare i en skrivelse (rskr. 1981/82:179) uttalat alt del Prop.1987/88: 164 med stöd av erfarenheterna års allmännafastighetstaxering vore motiverat med en allsidig och förutsättningslös översynavseende såväl materiella som formella regler. Särskill betonades syftet allåstadkomma förenklingar i systemet. års allmänna fastighetstaxering har vissaändringar i de materiella reglerna beslutats (prop. 1985/86:160, SkU 44, rskr.44, SFS 1986:258). Därvid framhölls bl.a. atl ändringarna var av mindre omfattningberoende på alt de tidigare bestämmelserna i fräga om de byggnadstyper somskall taxeras är 1988 visat sig i slort fungera väl och ge etl rättvistresultat. 1 samma proposition framhöll jag atl situationen är enannan beträffande småhusen. Mol bakgrund av den kritik som småhustaxeringen år1981 utsattes för fann jag del nödvändigt all göra en översyn av bestämmelsernaom laxeringen av småhus inför den allmänna fastighetstaxeringen av dessa år1990. Denna översyn har skett genom småhuslaxeringskommilténsarbete, i vilket bl.a. deltagit företrädare för riksdagspartierna. Kommitténhar i sill betänkande lämnat förslag som bl. a. innebär atl förekomsten av byggnadeller byggnader med värde understigande . inte skall påverkaindelningen av mark i ägoslagel tomtmark, att ändringar i den grundläggandeindelningen i ägoslag och byggnadstyp skall utgöra nylaxeringsgrund, all enbeloppsgräns införs vid justering för säregna förhållanden samt altklassindelningen för tomtarealen avskaffas. Vidare föreslås förändringarbeträffande reglerna för bestämmande av elt småhus storlek, ålder och standard. Kommilléns förslag i dessa delar har överlag fåll ellpositivt bemötande av remissinstanserna. Jag kommer därför all föreslå altvärderingen av småhusenheter för framtiden utformas på i huvudsak det säll som kommillénföreslagit. I andra delar harjag intagit en från kommitténs förslagavvikande ståndpunkt. Jag anser del exempelvis vara för tidigt alt taställning lill om den nya plan- och bygglagsliflningens regler om detaljplansgenomförandetid skall få avgörande belydelse för ägoslagsklassificeringen.Andra frågor som jag anser böra bero för översyn i annal sammanhang avser enövergång lill all enbart laxera totalvärden vid småhustaxeringen samt alt ägoslagetexploateringsmark skall upphöra som särskilt ägoslag. I del följande avser jag alt mer ingående behandla deolika förslagen. Först vill jag emellertid kommentera de utgångspunkter som kommillénhaft för sitt arbete samt även nägot beröra normgivningen vidfaslig-helstaxeringen. Prop.1987/88: 164 Mittförslag: De grundläggande värderingsprinciperna ändras inte. Förekommandeproblem med höga fastighetspriser i områden som är attraktiva för fritidsboendeskall inte föranleda undantag från rådande marknadsvärdeprincip vidfastighetstaxeringen. Kommitténs förslag: Kommittén har i enlighet med sinadirektiv utgått från all värderingsmodellen med marknadsvärdet som underlag förtaxeringen inte skall ändras. Denna förutsättning har föranlett kommittén attinte lämna förslag till hur man skall beakta situationen där attraktiva lägenför fritidsboende driver upp laxeringsvärdenivån för de permanentboende. Likasåhar utgångspunkten, att privaträltsliga förpliktelser inle skall beaktas vidvärderingen, medförl all kommittén inte ansett sig böra överväga någon lösningpä situationen för de fastighetsägare som upplåtit arrende-tomter påoförmånliga kontraktsvillkor. Remissinstanserna: Principen med marknadsvärdet som basför taxeringsvärdet har inte mött några invändningar. Däremot framhålls frånolika håll synpunkter på den värderingsmodell som används för atl uppskattamarknadsvärdet. Denna fråga avser jag dock återkomma lill . Vad beträffar problemet med de höga taxeringsvärden somkan uppslå för permanentboende på attraktiva frilidsorler betonar kammarrätteni alt detta inte är någol som bör beaktas vid fastighetstaxeringen,vilken ju syftar lill all åsätta värden som motsvarar av marknadsvärdet.Bohusläns sainarbetskoinmitlé föreslår atl ett "lägesavdrag" införssom kompensation för de permanentboende i drabbade områden. Kommilléns val alt inte överväga någon lösning av hur manbör beakta oförmånliga arrendeavtal vid fastighetstaxeringen har mötts avkritik. Kammarrätten i menar alt de privaträltsliga förpliktelser somär aktuella i dessa fall torde vara så pass ensartade och prispressande all delknappast skulle vara förenat med alltför stora svårigheter atl göra undantagför dessa fall. Tungt vägande billighelsskäl talar enligt kammarrätten för endylik lösning. Likaså finner kammarrätten i det angelägel atl någotgörs ål saken emedan utfallet vid den allmänna fastighetstaxeringen 1981 mångagånger var orimligt och direkt stötande. LRF anser all del med god vilja går atlfinna en tillfredsställande lösning på problemet till 1990 årsfastighetstaxering. anser svårigheterna att beakta privaträltsligaförpliktelser vid värderingen är starkt överdrivna och att de oftast kan fä enrimlig lösning. Skälen för mitt förslag: I kommittédirektiven klargjordejag att översynen inte borde avse vissa grundläggande värderingsprinciper somär gemensamma för samtliga slag av taxeringsenheter. Bland dessa nämnde jagmarknadsvärdeprincipen, vilken gällt vid fastighetstaxeringen,översynen skulle avse de frågor som är specifika för taxeringen av småhusenheter.Behovet av översyn av fastighetstaxeringens mera övergripande frägor bör anståför prövning i annal sammanhang. Mol bakgrund av del anförda har kommittén inte lämnatförslag till lösningar på de problemsom har alt göra med att permanentboende i vissa fall kan fä sina fastighetslaxeringsvärdenupptrissade på grund av atl del omräde de bor i är attraktivt också förfritidsboende. Ianledning härav vill jag säga följande. De områden där den nämndatypen av omvandling av permanenlboslä-der till fritidshus har skett inskränkersig främsl lill vissa trakter vid kusterna och i . I många falltorde denna företeelse ha haft ell positivt inslag då den inneburit, all hussom inle längre är lämpliga för permanentboende har kunnal bevaras. I andrafall där även den bofasta befolkningen efterfrågat bostäder har dock destigande huspriserna medförl betydande problem. Delta är särskill uttalat i dekustsamhällen som byggts upp kring fiskenäringen och annan anknuten verksamhet.Den yngre generationen, som vall atl stanna kvar i orten för alt där få sin utkomst,har vid anskaffning av bostadsfasligheter tvingats atl konkurtera om husbeslåndelmed penningslarka frilidshusköpare. Den är 1984 utvidgade förköpslagen (1967:868) har gett vissa möjligheter alt komma lill rätta med problemet. Det kandock länkas att dessa regler är otillräckliga, varför man bör överväga om ävenandra åtgärder fordras. Eftersom förevarande problem måste lösas utanförfastighetstaxeringens ram avser jag all återkomma till denna fräga i eltsenare sammanhang. Jagär inle beredd alt i fråga om vissa artendeavial göra avstegfrån principen att privaträltsliga förpliktelser inte skall beaktas vid fastighetstaxeringen. Prop.1987/88: 164 2.3 Normgivningen vid fastighetstaxeringen Min bedömning: En förfatlningsleknisköversyn av regelkomplexel vid fastighetstaxeringen med inriktning på normgivningenbör företas. De icke-bindande normer som RSV meddelar lill ledning för fastighetstaxeringenbör betecknas allmänna råd, rekommendationer e.d. Kommitténs förslag:Kommittén konstaterar bl. a. alt för fastighetstaxeringen grundläggande frågorsaknar reglering i lagtext och/eller molivuttalanden. Dessa frågor kan enligtkommittén knappast regleras genom föreskrifter av riksskalteverkel, RSV, utanbör i första hand få lagreglering. Mol bakgrund härav föreslår kommittén atl enförfatlningsleknisk översyn görs av regelkomplexet. Vidare föreslår kommittén atlde av RSV meddelade icke-bindande normerna även fortsättningsvis betecknasanvisningar. Remissinstanserna:Remissinstanserna är eniga om behovet av en förfatlningsleknisk översyn. Någrainstanser delar inte kommitténs förslag om beleckningen på de icke-bindandenormerna. Exempelvis framhåller kammarrätten i all det numera är en istort sett vedertagen princip atl använda beteckningen allmänna råd på sådananormer. Enligl kammarrätten finns det inga bärande skäl för all dennaterminologi inte skall användas också när det gäller fastighetstaxeringen. Skälen för min bedömning: Genom införandet av fastighelslaxe-Prop. 1987/88: 164 ringslag (1979:1152), FTL, skedde en anpassning lill normgivningssysle-meli regeringsform. Härigenom intogs i FTL de ramar och grundläggandeprinciper som gäller för värderingsmodellerna saml vissa formella och processuellaregler medan reglerna om värdeserier, värdetabeller och klassindelning anges ifastighetstaxeringsförordningen (1979: 1193), FTF. Med slöd av 7 kap. 7 § FTLhar regeringen i 9 kap. 5 § och 17 kap. 4 § FTF bemyndigat RSV och länsskatlemyndigheternaatt meddela verkställighelsföreskrifler. Denna förfatlningsstruktur har tillämpats sedan 1981 årsallmänna faslighelslaxering, AFT. Mol bakgrund av de erfarenheter som nuvunnits anser jag del angelägel all en förfatlningsleknisk översyn av regelkomplexelföretas. Denna översyn bör ta sikte på normgivningsreglerna vid fastighetstaxeringenoch söka reda ut oklarheter främst vad gäller RSV:s normgivning. Behovet avföreskrifter i de avseenden som är oreglerade bör också undersökas. Smähustaxeringskommitténnämner här t. ex. att regler i FTL saknas om vad som utgör byggnad, gränsdragningeni vissa fall mellan småhus och hyreshus, definitionen av industriell verksamhetoch värderingsregler för byggnad under uppförande. Översynen bör ske samlat ochavse alla typer av taxeringsenheter. Med hänsyn lill alt resultatet av en sådanöversyn inte hinner bli beaktat lill småhustaxering finner jag delbefogat alt här göra följande påpekanden. Som jag tidigare nämnde utfärdade RSV verkställighelsföreskriftersaml anvisningar m. m. lill ledning för den allmänna faslighetslaxeringen år1981. Vissa föreskrifter kom dock all kritiseras som alllför detaljerade ochäven för att de bitvis saknade lagstöd. Det framstår som angelägel alt framhällaalt verkställighetsföreskrifterna inle får föreskriva åligganden som går utövervad som anges i FTL.