prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — försämratfinansiellt sparande inom nägon inhemsk sektor förutsätter således ettmotsvarande förbättrat finansiellt sparande inom någon annan sektor om enförsämrad bytesbalans skall kunna undvikas. Om skaller och avgifter höjs föralt bibehålla den offentliga sektorns finansiella sparandeulveckling, innebårdella emellertid högre kostnader inom den privata sektorn. De ökade kostnadernapåverkar inflationstakt och konkurrenskraft. Tillväxlbetingd-serna isamhällsekonomin försämras och därmed i sin tur även skatteunderlagetsulveckling på sikl. Detta kan innebära risk för atl den ekonomiskautvecklingen kommer alt bli ännu sämre än den som förutselts i högallernalivel,med åtföljande sämre ulveckling även av den offentliga sektorns ekonomi. Anlaganden om utvecklingen av volymförändringar i BNP,priser, löner och räntenivå bildar utgångspunkt för långlidsbudgelkalkylen.Långlidsbudgelkalkylen är statisk och partiell i sä måtto att den görs medfasta antaganden för hela perioden. Resultatet för elt är påverkar således inleförutsättningarna för återstoden av perioden. I tabell I redovisas de anlaganden som ligger lill grundför de utgifts- och inkomstberäkningar som långtidsbudgeten bygger på. KPI (årsgenomsnitt) KPI (årsgenomsnitt) Beräkningarnaav inkomsterna i långtidsbudgeten grundar sig pä anlaganden om bl. a.lönesummans, prisernas och den privala konsumtionens ulveckling. Vidberäkningen av framförallt inkomstskatter, socialavgifter och mervärdeskatt ärdessa anlaganden av central betydelse för resultaten. Vadbeträffar inkomstskatten från fysiska personer har, som en beräk-ningsmässigförutsättning, skallens andel av beskattningsbar inkomst hållils konstantunder länglidsbudgetperioden. Företagenstaxerade inkomst beräknas schablonmässigt öka i lågallernalivetoch i högallernalivel. Skatternapä alkohol och tobak har räknats upp med prisutvecklingen. För övrigapunktskatter anlas att skattesatserna ligger kvar på oförändrad nominell nivå.Någon justering av dessa skattesatser med hånsyn lill prisutvecklingen harsåledes inte lagts in. Beräkningarnaav utgifterna utgår frän anslagsbeloppen för /89 enligt 1988 årsreviderade budgetförslag. Beräkningarna i fasta priser utgår normalt frånoförändrad pris- och lönenivå jämfört med ärs budgelproposition.Ulvecklingen i fasta priser speglar således volymförändringar under perioden.Löneutveckling i oförändrad pris- och lönenivå återspeglar således enbartsysselsättningsutvecklingen. Vad beträffar l.ex. sjuk- och föräldraförsäkringenåterspeglar utgiftsutvecklingen förändringen av antalet ersältningsdagar. Följandeprinciper har i huvudsak tillämpats vid bedömningen av hur Prop. 1987/88:150 utgifterna i fasta priser utvecklas . - Ulvecklingen av s. k. transfereringsanslag -exempelvis folkpensions- anslaget, bidragen lill driften av grund- och gymnasieskolan, skalte- utjämningsbidragel - beräknas med antaganden om förändringar av de ulgiftsslyrande faktorerna, bl. a. förändrade volymer. Utvecklingen av dessa anslag styrs ofta av automatiskt verkande regelsystem, (se vidare appendix IIÄndamälsavsnitl). - Anslag som förutsätter separata beslul avstatsmakterna dä ambitions nivån för ändamålet skall fastställas, förutsätts ha en oförändrad an slagsnivå . - Vissa anslagstyrs av atl statsmakterna lagt fast långsiktiga ramar eller program förverksamheten. Som exempel kan nämnas utgiftsramen för del militära försvaretsamt olika forsknings- och utvecklingsprogram. För vissa anslag styrsvolymutvecklingen av olika lyper av avlal. Styrande för anslagsberäkningen äri dessa fall bl. a. avtalsperiodens längd och de faktorer som reglerar volymenav den verksamhel som avtalet gäller. I de fall klara uttalanden omtidsbegränsningar av åtagandel föreligger, har i långlidsbudgetberäkningarnaantagits atl utgifterna bortfaller när programmet eller motsvarande upphör. Iövriga fall har i regel schablonmässigt antagits all utgifter för de olikaändamålen kvarstår under hela länglidsbudgetperioden. Utgifter förinvesteringsändamål har behandlats på motsvarande sätl. - Beräkningen avutgifterna för arbetsmarknads- och näringspolitik har i lågaliernalivel gjortsmed ulgångspunkl från atl inga nya utgiflsålaganden görs underlänglidsbudgetperioden. faller medel för tillfälliga insatser bortunder perioden. Viss merbelastning inom dessa områden har förutsatts ihögalternativet. - I beräkningarnaav förvallningsanslagen har del anlagils alt huvudförslaget dvs. delprodukliviletsavdrag som görs, fillämpas schablonmässigt underlänglidsbudgetperioden. Utgiftsutvecklingen i löpande priser har beräknats medulgångspunkl i utvecklingen i fasta priser och med de anlaganden om förändringav priser, löner, m. m. som redovisats ovan. Utgifterna harberäknats med tvä alternativa anlagandeslrukturer baserade pä två antaganden omlöneökningslaklen. Dock har även i grundkalkylen vissa bidragsnivåerkalkylmässigt anpassats lill pris- och löneutvecklingen trots alt nägon formellindexkoppling inle föreligger. I appendix I ges i den realekonomiska redovisningen ävenden historiska utgiftsutvecklingen /83-1986/87 i fasta priser. Omräkningenlill fasta priser har skell med olika index för de skilda ulgiflsslagen. Inkomsternasutveckling är nära kopplad till den ekonomiska utvecklingen och därmed i höggrad beroende av de antaganden som presenterats i avsnitt I.l. De beräkningarsom har gjorts inom ramen för långtidsbudgeten bygger i huvudsak på alt inganya beslut tas som påverkar statsbudgetens inkomstsida. Som enberäkningsmässig förutsättning har dock skattens andel av beskattningsbarinkomst för fysiska personer hållits under beräkningsperioden.Juridiska personers skatt har räknats upp schablonmässigt. Vidare harskatterna på alkohol och tobak räknats upp med den allmänna prisutvecklingen. Den starka kopplingenmellan inkomsternas utveckling och den ekonomiska tillväxten äskädligörs klarti den faktiska ulvecklingen . Under slulet av 1970-lalelstagnerade inkomsterna i takt med alt den ekonomiska tillväxten avstannade.Från början av 1980-talet har statsinkomsterna återigen ökat och har t. o. /87 ökat reall med i genomsnitt. Inkomsterna nettoredovisasi statsbudgeten. På inkomstsidan i budgeten finns utgifter för t. ex.kommunalskattemedel, sjukförsäkring och arbels-skadeförsäkring. I del fortsattaredovisas endast nettobelopp. Inkomsternafrån fysiska personers skall, juridiska personers skall, lagstadgadesocialavgifter saml skatt på varor och tjänster svarar för av detotala statsinkomsterna. Framställningen i det följande koncentreras därförlill dessa inkomstslag. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 2.2 Resultatet av beräkningarna Denberäknade ulvecklingen av statsbudgetens inkomster i lågalternativel framgår avnedanstående diagram och tabell. Diagram 2 Statsbudgetens inkomster /89 fördelade påolika huvudgrupper. InVotnstskatt8 9..9 Ovr inkomster 36. Ovr i n d skott 62.4 Tabell 2 Utveckling av statsbudgetens inkomster,lågalternativet Miljarder kronor, löpande priser Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 Ariiggenomsnittlig förändring 1982/83-1986/87 Förändring jämfört med föregående år Årlig 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 snittlig Inkomstskau Socialavgifter Mervärdeskatt Övriga indirekta skatter Ränteinkomster och åter betalning av lån 13,Övriga inkomster Andel avBNP, % -2,3 -1,5 -1,1 -0,3 345,4 H-6,0 -1-14,6 -1-16,4 -HI4,5 -1-3,31,30,31,31,30, Inkomstskatterna utgörs av skatt på fysiska personers ochjuridiska personers inkomster och uppgär till av statsbudgetensinkomster. Två tredjedelar av inkomstskatterna på budgeten härrör frän fysiskapersoner. Den statliga skatten på fysiska personers inkomster uppgår lill drygt10 % i genomsnitt. Utvecklingen av slatens direkta skatteinkomster beror påfaktorer som skattesatser och avdragsmöjligheler saml skattebasens, t. ex.lönesummans, ulveckling. Inkomstskatterna från fysiska personer beräknas öka med igenomsnitt 3,i lågalternativel och 6,i högallernativetunder länglidsbudgetperioden. /83-1986/87 ökade dessa inkomstermed i genomsnitt . Den kraftiga inkomstulvecklingen under denhistoriska perioden förklaras i hög grad av den snabba pris-ochlöneutvecklingen /82-1985/86. Juridiska personers inkomstskatt utgör avstatsbudgetens inkomster. Andelen har vuxit kraftigt de senasle åren. Igenomsnitt har inkomsterna ökat under perioden1982/83-1986/87. Bedömningen av utvecklingen under denna inkomsttitel ärförenad med slor osäkerhet. Det beror på all grunden här utgörs av prognoserdels över företagens vinstutveckling, dels över inbetald skall i förhållandefill vinsten. De lagstadgade socialavgifterna svarar för knappt ensjättedel av de totala inkomsterna. Vid givna avgiftssatser följer inkomsternalönesummans utveckling. Vissa inkomster förs helt eller delvis till fonderutanför statsbudgeten. avsnill 5 redovisas detotala statsinkomsterna av socialavgifter och de Prop. 1987/88: 150 olika avgiftssatserna som ligger lill grund för beräkningarna. Istatsbudgeten beräknas inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna ökamed i genomsnitt ärligen i lågaliernalivel och åriigen ihögallernalivel . Någrasocialavgifter nettoredovisas som nämnts i budgeten. När del gäller de utgiftersom redovisas här, finns del skäl atl särskill framhålla utvecklingen inomarbetsskadeförsäkringen. Utgifterna beräknas på denna post öka kraftigt underlänglidsbudgetperioden. Underskoll har uppstått i arbetsskadefonden sombelastar budgeten. Budgelärel 1988/89 beräknas belastningen bli närmare 4miljarder kronor och 1992/93 . 2.5 Skatt på varor och tjänster Deindirekta skatterna på varor och tjänster svarar för avstatsbudgetens inkomster. Mervärdeskatten är statsbudgetens största enskildainkomsltild och svarar för av statsbudgetens inkomster. Vid engiven skattesats bestäms inkomstulvecklingen under denna titel i huvudsak avkonsumtionens ulveckling, såväl privat som offentlig, i löpande priser.Mervärdeskattens årliga ökningstakt i lågalternativel beräknas uppgå till 4,8%under långtidsbudgetperioden och i högallernalivel fill . Beräkningenav inkomsterna av övriga indirekta skatter är inte pä samma sätl styrd avanlaganden om den ekonomiska ulvecklingen. I genomsnitt ökade dessa inkomsterärligen /82-1985/86. Ökningstakten underlänglidsbudgetperioden stannar vid i lägallernativet. Beräkningen är ihuvudsak baserad på fastställda skattesatser. Etl undantag är skatt påvin, sprit, öl och tobak som räknats upp med den allmänna prisutvecklingen. Ihögallernativet ökar inkomsterna av övriga indirekta skatter därför med igenomsnitt . 3Statsbudgetens utgifter Prop. Bilaga 1.3 3.1 Utgifternas utveckling Statsbudgetensutgifter exkl. statsskuldräntor minskade /83-1986/87 med igenomsnitt i oförändrad pris- och lönenivå. Orsakerna till denreala minskningen hänför sig framförallt lill att bostadslånen och televerketsinvesteringsanslag inte längre belastar budgeten. Underlånglidsbudgetperioden, som omfattar åren 1988/89-1992/93, beräknasstatsbudgetens utgifter i oförändrad pris- och lönenivå öka med ca 1,per ärexkl. Den viktigaste orsaken fill att utgifterna växer såsnabbt även realt är ökningen av kostnaderna för bostadssubventionerna i formav räntebidrag. Systemet med garanterad ränta och det ökade bostadsbyggandetmedför atl anslagsbelastningen stiger kraftigt. Räntebidraget motsvaras föregnahemsägarens del delvis av den skatteminskning som följer avunderskotlsavdrag för ränteutgifter. Ökningen av andelen hyres- och bostadsrättslägenheteri de senare årens nyproduktion medför alt samhällets stöd förskjuts fränskatteminskning lill räntebidrag. Exkluderas kostnaderna för räntebidrag underlångfidsbud-gelperioden stannar tillväxten av utgifterna i oförändrad pris- ochlönenivå vid . I löpande priser begränsas utgifternas tillväxt tillca i lågalternativel. Orsaken till den förhållandevislågäulveck-lingstakten är antaganden om en markant dämpning av pris- ochlöne-utvecklingslaklen . Utgifternaför räntorna på statsskulden beräknas till /89. Beräkningen inkluderar en utgiftsminskning engångsvis med7,till följd av en omläggning av bokföringsprincipen påstatsskuldväxlar. Trotsden ökande statsskulden och en nivåökning för /90 jämfört medutgångsårel, kommer utgifterna för statsskuldräntor i lågalternativel attminska något som följd av att räntesatsernasuccessivt antas falla. Detta innebär att de totala statsutgifterna, inklusivestatsskuldräntor, i lågalternativet ökar . Mätt som andel avBNP innebär delta att statsutgifterna ligger kvar pä ungefär samma andelunder perioden. Ihögallernativet växer utgifterna exklusive statsskuldräntor med per är. I tabell 3 redovisas en jämförelse mellan utgifterna enligt låg- och högallernativet. En stor skillnad kan hänföras-till stalsskuldräntorna vilket beror på den betydligt högre räntenivån samt ett ökande upplåningsbehov i högalternativet. Utgifterna i högalternativet ökar även fill följd av all subventionssystemet för bostäder är sä utformat att fastighetsågarna kom penseras för de högre räntekostnaderna i detta alternafiv. I övrigt bidrar bl. a. den högre pris- och lönenivån till alt utgifterna för folkpensioner och andra indexbundna transfereringar ökar snabbare. Även utgifterna för statlig konsumtion, såsom l.ex. försvaret blir högre i högalternativet. Inkomsterna ökar i genomsnitt snabbare i högallernalivel beroende på högre anlaganden om pris- och löneutvecklingen. Sammantaget leder den na ulveckling till en försämring av budgetsaldol för slulärei med 43 miljar- ° der kronor. Tabell 3 Högallernativet jämfört 1987/88: 150 Bilaga 1.3 -1-19,9 -12,2 -(- 7,7 -H8,8 -25,7 -1-16,6 -36,8 - 6,0 -26,2 -H8,2 -49,4 -12,0 -43,1 Statsbudgetenbestår av många olika slag av utgifter. För ekonomin i dess helhet har dessaolika enskilda utgifter myckel olika konsekvenser. Etl sätt atl studera deolika utgifterna är atl göra en uppdelning på realekonomiska kategorier säsomt.ex. konsumtion, investeringar och transfereringar. I nedanstående diagramvisas statsbudgetens utgifter /89 uppdelade i realekonomiskakategorier. I appendix I finns en mer ingående redovisning. Diagram3 Statsbudgetens utgifter /89 fördelade på realekonomiskakategorier. Tronsf kornmuner 6<. ' ' 3 TronslfOfetog 8.5 Fin t r on s o k 5.2 3.2 Utgifternas utveckling uppdelade på olika ändamål Beräkningarnaav utgifterna utgår från de anslagsbelopp för /89 som redovisasi budgetpropositionen eller, om förändringar därefter inträffat pä grund avsärpropositioner m. m., från del reviderade budgetförslaget. Enliglberäkningarna skulle de totala utgifterna i oförändrad pris- och lönenivå(exkl. stalsskuldräntor) öka med . Blandde utgifter som enligl beräkningarna minskar kannämnas kostnader för utbildning samt för näringspolitiska insatser.Nedgången i utbildningskostnaderna beror framförallt pä del sjunkande antaletelever i . Bland deutgifter som ökar kan nämnas statens kostnader lill följd av ökatbostadsbyggande, slöd lill barnfamiljer saml kostnader för kommunikationer.Della beror bl. a. på ökade bostadssubventioner i form av räntebidrag samlökade satsningar pä främst vägvåsendel och järnvägen. Denulveckling av statsbudgetens utgifter fördelade på olika ändamäl som närmareredovisas i appendix II åskådliggörsi löpande priser i nedanstående diagram. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 Diagram 4 Utgifter för olika ändamäl 1988/89 och 1992/93enligt lågalternativel. 1988/19891992/1993 Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Vad gällersjukförsäkringen faller av utgifterna på anslag. dessa somredovisas här. Hälso-,sjuk- och socialvård Merpartenav del statliga stödet till hälso- och sjukvården utbetalas via sjukför- siikringenvilket innebär att endast en mindre del redovisas här. 3.3Jämförelse mellan alternativa utgiftsutvecklingar I tabell 4 redovisas utvecklingen /90 -1992/93 om utgiftsökningen skulle följa BNP-utvecklingen under denna period.Beräkningen kan ses som en form av känslighelsanalys. Beräkningarna utgår frånutgifterna exkl. stalsskuldräntor /89. intei beräkningarna all de ökade utgifterna normalt påverkar aktiviteten i Prop.1987/88: 150 ekonomin och därmed även inkomsterna. En grundläggandeförutsällning Bilaga 1.3 för alt ökade utgifter skall leda till en ökadaktivitet i ekonomin är atl det finns icke outnyttjad kapacitet hos företagen.De multiplikativa effekterna av att öka slalsulgifterna vid dagens högakapaciieisulnylijande skulle sannolikl till slörsla delen leda tillprisstegringar, ökad import och höjda räntor och därmed ytterligare försämra budgetsaldol.Däremot har effekterna på utgifterna för stalsskuldräntor av ell störrebudgetunderskott inkluderats i beräkningarna. Resultatet visar atl omutgifterna skulle öka i samma takt som lillväxlen skulle budgetsaldol försämrasavsevärt och för slutäret ligga sämre än ilågalternativel. Tabell4 Utgiftsutvecklingen om utgifterna skulle öka i takt med BNP jämfört medlågalternativet Miljarderkronor, löpande priser Beräknad utgiftsnivå lägallernativet Utgiftsnivå enligt BNP-utveckling Ökade utgifter Stalsskuldräntor 315,0 313,7 -1.3 -0.1 -3,4 336,8 343.4 +6,8 -7,5 343,6 359,4 + 15,8 + 1,7 -17,5 De tidigare presenterade beräkningarna av statensinkomster öch utgifter har sammanställts i tabell5. Utöver den framräknade utvecklingen redovisasutfallen för budgetåren 1982/83-1986/87 och nuvarande beräkning för budgetåren1987/88 och 1988/89. 1987/88: 150 Bilaga 1.3 Tabell 5 Budgetsaldo budgetåren 1982/83-1992/93Miljarder kr., löpande priser -86,6 -77,1 -5,8 -6,7 -18,5 -13,2 -14,9 -28,4 -39,4 I årets långtidsbudget görs inga beräkningar av detunderiiggande saldot för långtidsbudgetperioden, eftersom några särskildaåtgärder som skulle skapa en skillnad mellan del redovisade ochdel underliggande budgetsaldol inle är kända. Budgelunderskollel försämras i lägallernativet från 6,7miljarder kronor budgelärel 1988/89 lill budgetåret1989/90. Därefter förbättras gradvis budgelunderskotlel för atl uppgå lill 4,7miljarder kronor /93. Uttryckt som andel av BNP innebär,detla enminskning ftån 0,/88 lill /93. I tabell 6 redovisas BNP-anddarna för inkomster, utgifterexkl. stalsskuldräntor, stalsskuldräntor och budgetunderskott förlångtidsbudgetens första och sista år. Tabell 6 Inkomster och utgifter i andel av BNP 1992/93 Låg 1992/93 Hög Även om intresset i långtidsbudgeten koncentreras lillstatsbudgeten är del viktigt att också beakta de samband som finns medsamhällsekonomin i dess helhet. Vid en analys av dessa samband är del lämpligtalt särskilja ekonomin i tvä sektorer - den privala resp. den konsolideradeoffentliga sektorn. Del sammanlagda finansiella sparandel i dessa sektorer äridentiskt med bytesbalansen. I delföljande redovisas en samlad beräkning av den konsoliderade offentliga sektorn,dvs. en beräkning för staten, socialförsäkringsseklorn och kommunerna därinterna betalningsströmmar eliminerals. Statsbudgeten ligger lill grund förberäkningen av statens inkomster och utgifter. Avsiklen är alt belysastatsbudgetens del i del totala offentliga sparandet. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 De senaste årens kraftiga förbättring av statsbudgetenssaldo återspeglas i ell starkt förbättrat finansiellt sparande i slalen. Ävensocialförsäkringssektorns finansiella sparande har förbättrats nägol underperioden. Det totala offentliga sparandel har därmed förbättrats som en direktföljd av det förbättrade budgetsaldol. I följande diagram beskrivs utvecklingenav del offentliga sparandet /83 -1987/88. Diagram 5 Sparande i den offentliga sektorn åren1982/831987/88, miljarder kronor - BTNANSIELLT SPARANDE I SOCIALFÖRSÄIOJINGSSEKTORNFINANSIELLT SPARANDE I OFFENTLIGA SEKTORN FINANSIELLT SPARANDE I STATENBUDGETSALDO 82/83 83/84 84/85 85/86 . Källor: och Finansdepartemenlet I tabell 7redovisas vilka sociala avgiftsuttag som ligger till grund förlängtidsbudgetperioden. Procentuellt uttag för avgiftsåret 1987/88:150 Bilaga1.3 Avgiftervars inkomster helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionsavgift Sjukförsäkringsavgift BarnomsorgsavgiftVuxenutbildningsavgift Allmän löneavgift Avgift vars inkomster delvis redovisas på statsbudgeten Avgifter vars inkomster inte redovisas på statsbudgeten I tabell 8 visas en beräkning av statens ochsocialförsäkringssektorns finansiella sparande under länglidsbudgetperioden.Statens finansiella sparande har beräknats med utgångspunkt frånstatsbudgeten. I övrigt bygger beräkningarna pä lägallernalivelsanlagandeslruklur. I princip representeras hela sparandet inomsocialförsäkringen av sparandel inom AP-fonden, eftersom sparandel i övrigadelar inom sektorn i stort sell ligger nära noll. Tabell 8 Statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparande budgetåren 1988/89-1992/93 i lågalternativet Miljarder kronor, löpande priser -22,6 -18,5 -13,2 i stat och social- Delfinansiella sparandel i slaten och socialförsäkringssektorn försämras enliglberäkningarna mellan budgetåren 1988/89 och 1989/90. Denna ulvecklingförklaras av all både statsbudgetens saldo saml del finansiella sparandet isocialförsäkringssektorn försämras. Orsakerna är förutom ökade kostnader förpensionssystemet i socialförsäkringsseklorn, det till en början kraftigtförsämrade budgetsaldol. Mot slulel av längtidsbudgetperioden förbättrasåterigen del finansiella sparandel i den offentliga sektorn. Förbättringenförklaras av all statsbudgeten förbäliras vilket i sin tur är en följdav anlaganden om en dämpning av pris- och löneutvecklingen . Detfinansiella sparandel i AP-fonden fortsätter all försämras . 1987/88: 150 Bilaga1.3 Delfinansiella sparandet i socialförsäkringen motsvaras i stort sett av AP-fondensfinansiella sparande. Defaktorer som bestämmer AP-fondens ulveckling är pensionsutbelalningar,avgiftsuttag, ränte- och prisnivå. Vad beträffar ATP-avgifterna ärlöneökningstakt och förändringar i den förvärvsarbetande befolkningen avgörandeför ulvecklingen. Eftersom löneökningstakten pä lång sikt är beroende av denproduktivitets- och sysselsätlningslillväxl som råder i ekonomin ärATP-avgifterna självfallet också beroende av BNP-utvecklingen. Tabell9 AP-fondens utveckling budgetåren 1988/89-1992/93, lågalt. Miljarderkronor, löpande priser Räntor m. m. Arbetsgivaravgifter ATP-syslemetinfördes har socialförsäkringen haft ökande sparandeöverskoll. Under perioden19801986 har den genomsnittliga årliga procentuella tillväxten i AP-fondensfinansiella sparande varit . I tabell 9 redovisas enberäkning över det finansiella sparandet i AP-fonden underlängtidsbudgetperioden. Av tabellen framgär alt utbetalningarna av pensionerberäknas öka starkt . Anledningen till dessa ökande utgifter är iförsta hand ökande antal pensionärer med full ATP-poäng. Den högre belastningenpå ATP-systemet innebär atl kostnaderna för folkpensionerna, som tillviss del finansieras med skattemedel minskar genom atl pensionslillskotlenavräknas krona för krona mol ATP-pensionen. kommerfolkpensioneringens avgifisfinansieringsgrad alt öka. Som framgår av tabell 9visar beräkningarna alt även vid oförändrade Prop. 1987/88: 150 utgifter sämäste en allt större del av avkastningen pä AP-fonden tas i Bilaga 1.3anspråk. Denna ulveckling accentueras ytterligare . Iföregående avsnitt har utvecklingen, av det finansiella sparandel i denstatliga sektorn och socialförsäkringssektorn redovisats. I det perspekfivet ärdet även av intresse att kort belysa de förutsättningar som kommer atl gällaför kommunsektorn . Formelltgäller all den kommunala budgeten skall balansera. Deta innebär attkommunsektorn inle kan länefinansiera utgifter för konsumtion, men att man harfull möjlighet all länefinansiera investeringar. Desamhällsekonomiska kalkyler som redovisas i treårskalkylerna (Bilaga 1.2. )framgår av nedanstående tabell. De bygger pä förutsättningen atllöneökningstakten går ned fill . Den kommunalaverksamhelen förulsälls i detta alternativ växa realt . Efterdet att kalkylerna avslutats har avtal slutits enligl vilka lönekostnadsökningarnai kommuner och landsting kommer all bli 1989. Detta leder till ökadekonsumtionsutgifter och beräknas påverka kommunernas finansiella sparande medca .