prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — Framförallt bör bestämmelserna varaentydiga. Bankinspektionen föreslår därför lill en början an samtliga förelagsom finns vid lagens ikraftträdande får bedriva sin verksamhet enligt äldrebestämmelser bortsett frän åtagande om nya krediter till april månadsutgång , dvs. också beträffande såväl kapitaltäckning som aktiekapital ochdel oavsett om man sökl tillstånd eller ej. bör anges all sista dagför ansökan för de igång varande bolagen är den och atl kapiialläckningen ochaktiekapitalet enligt de nya bestämmelserna skall vara uppfyllda senast när tillstånd ges om del sker efter utgången av april månad. Därmed behöver bankinspektionen inte heller i lill slåndsprövningen laborera med medgivande om högre upplåningsmultipd för företag som har brister i sin kapilalläckning. Förelag som inle senast den ansökt om tillstånd får därefter inte göra några nya krediiåtagan- den gentemot konsument men inte heller gentemot näringsidkare över tiomiljo nersgränsen. I fråga om företag som har gjort kreditåtaganden innanriksdagen antagit den nya lagen bör dessa naturligtvis få fortsälla sinverksamhet såvitt avser redan lämnade krediter även efter utgången av aprilmånad 1989. Emellertid bör för dessa förelag alltjämt gälla de äldrebestämmelserna i finansbolagslagen. Eftersom dessa förelag inte kan göra någranya åtaganden är det av särskild vikt att de under sin avveckligsfas slår underlillsyn. Enligl bankinspektionens uppfattning bör avvecklingen av krediternaske så snart det är civilrättsligt möjligt och under förutsättning all kredittagarenkan beredas krediter med villkor som ej är sämre hos av bankinspektionengodkända finansbolag eller andra kreditinstitut. Det kan t. o. m. ifrågasättasom inte del förhållandel atl ell företag inte blir godkänt som finansbolagutgör en sådan extraordinär omständighet som gör atl avtalet går alt säga uppoavsett villkoren. Detta bör klargöras under det fortsatta lagstiftningsarbetet. Sammanfatlningsvis lillstyrker bankinspektionen med ovanangivna noteringar atl de föreslagna lagändringarna genomförs. delar utredningens uppfattning att lagenbör träda i krafi och finner del rimligt p. g. a. omständigheterna atl det skeren mjuk övergång. Verket finner det dock inte helt tillfredsställande attfinansie- 100 ringsföretag får göra nya kreditåiaganden gentemotkonsumenter så lång lid efter Prop. 1987/88: 149 lagens ikraftträdande somnovember 1988, utan atl ens ha ansökt om tillstånd. vill i sammanhanget understryka all del ärviktigt att auktoriserade finansbolag eller sädana som ansökt om auktorisationoch som övertar krediter med oskäliga villkor, som kan förekomma hosavvecklande finansieringsföretag, jämkar avtalen innan ytterligare krav ställspå konsumenterna. De konsumenter som har redan ingångna kredilavtal medföretag som inte erhåller auktorisation, kan efter det all lagen trätt i krafthamna i elt delvis nyll läge. Företaget som tvingas all ändra sin verksamheteller upphöra kan komma alt driva tillämpningen av kreditavialen på elt hårdaresätt mot konsumenterna och därvid söka all maximall utnyttja även oskäligaavtalsvillkor. Enligt mening bör i sådana fall domstolarna viden prövning enligt avtalslagen av villkorens skälighet, ta hänsyn till atlborgenären är ell förelag som inte har kunnat godtas som kreditgivare tillprivatpersoner. 1 nuvarande lagstiftning saknas reglering om hur man skallförfara om det tilltänkta finansbolaget är elt aktiebolag under bildande. Pateniverketär därför positivt till an frågan regleras i 5 § 3 st. lagförslaget. Verketvill dock påpeka alt den föreslagna åtgärden avsevärt kan förlänga liden frånstiftande av bolaget tills anmälan för registrering sker. Enligl 2 kap. 9 §aktiebolagslagen skall sådan anmälan ske . Med utredningensförslag, atl fristen skall räknas från bankinspektionens tillståndsbeslul bliranmälan om registrering beroende av när bankinspektionen fattar sill beslut.Denna lidpunkt är i sig oviss då den är beroende dels av inspektionenshandläggningslid dels av atl fördröjning kan uppkomma vid handläggningen p. g.a. komplettering av ärendet. I de fall en ansökan hos bankinspektionen avslås,kan den i 2 kap. 9 § 1 st. aktiebolagslagen stadgade anmälningstiden ha utgån,varvid frågan om bolagels bildande förfallit enligl 2 kap. 9 § 4 st.aktiebolagslagen. I dessa fall skulle aktietecknarna kunna bli bundna av sinaktieteckning under en obestämd och ibland oskäligt lång lid. föreslår därför att fristen i 2 kap. 9 §aktiebolagslagen skall tillämpas även när det gäller finansbolag. 1 kapitlet om Ikraftträdande och övergångsbestämmelserunderstryks all övergången bör ske under mjuka former. Övergångstiden när delgäller möjligheten atl ge konsumentkrediter är om bolaget ansökt om auktorisation.Denna regel är undanlagslös, bortsett från det fallet atl bankinspektionensprövning drar ut . Föreningen anser alt del bör införas en möjlighet förbankinspektionen alt ge dispens från ettårsfristen om det föreligger särskildaskäl härför. Som exempel på en situation som bör kunna föranleda dispens kannämnas atl det finns lokala, frislående finansbolag i landsorlen som bedriveren liten men helt seriös verksamhet, i första hand inriktad på att tillgodoselokala eller regionala behov. Man kan också tänka sig nischföretag som harandra verksamheter än finansiering som huvudgren t.ex. fakturahantering och inkasso men som kan finna del angeläget atl kombinera denna serviceverksamhet med ellfinansieringsinslag. Övergångstiden skulle förslagsvis kunna utsträckas till 3år. 8 1987/88. 5 FöreningenAuktoriserade Revisorer () Prop.1987/88:149 Bilaga 3 Auktorisaiionstvångel för förelag som driver finansieringsverksamhelriktad mot konsument innebär, i kombination med kapitalkravet, atlett sannolikt betydande antal företag som verkar inom ramen för gällandelag tvingas lägga ner verksamheten. Delta är ell stort ingrepp inäringsfriheten. Huruvida detta är berättigat eller ej är närmast en fråga avpolitisk natur, och FAR tar inte ställning lill förslaget i det avseendet. FAR avstyrker däremot förslaget om ikraflträdandetid mol bakgmndav sistnämnda överväganden. Det är rimligt alt den tid som utmäts för ökning iförekommande fall av aktiekapitalet eller där kapitalökning inle är möjlig,avveckling av rörelsen, förlängs från omkring elt år lill åtminstone . Slutligen vill kommillén peka på en övergångsfråga.Promemorians förslag bygger på alt vid ikraftträdandet redan givna konsumentkredilerskall ligga kvar i de förelag som inle blir auktoriserade och därigenomberättigade all i fortsättningen ge konsumentkrediler. Del kan för den enskildekonsumenten visa sig förenat med stora nackdelar atl krediterna för kanske långlid framåt ligger kvar i elt institut som är under avveckling. Dessa institutkommer enligl promemorieförslaget inte alls att stå under lillsyn även om de föreikraftträdandet har varil registrerade som finansbolag. En lösning på dettaproblem vore att ge konsumenten möjlighet all alltid säga upp en kredit somgivits före ikraftträdandet. Konsumenten kommer härmed atl ha en möjlighet attsjälv avgöra vilket alternativ som framstår som mest förmånligt. För finansieringsföretagelifråga finns alltid möjligheten atl överlåta kreditavtalel till ettauktoriserat inslilut. En alternativ lösning är all föreskriva enövergångsperiod under vilken alla konsumentkrediter i dessa företag mästeavvecklas. Kommittén tänker sig här en period pä två till . De bolag somvarit finansbolag bör stå kvar under lillsyn och ha de avbankinspektionen förordnade revisorerna kvar. har i och för sig inte någon invändning motauktorisation som ell medel all komma lill rätta med mindre seriösafinansieringsförelag. Förbundet kan också förslå behovet av ell snabbiingripande. Emellertid får detta inle leda tlH attanpassningsperiodens längd för seriöst arbetande kreditinstitul görs orimligtkort. Även för en relativt likvid organisation krävs tid för alt fyllauppställda kapitalkrav. En utsträckning av övergångsvis angivna tidsfrister ärdärför önskvärd. 6.1 Utländska ägare m.m, Vad gäller del föreslagna auktorisationsyslemeistillämpning på fall med ut ländska ägare (avsnitt 2.5.2) vill inspektionen dock framhålla följande. Till enbörjan kan konstateras att i promemorian fömisäils all bankinspekiio- Prop.1987/88: 149 nen rent allmänt skall vägra en auktorisation så väl om del ären nytillkommet Bilaga 3 bolag som om del är fråga om en prövning av ell äldrebolag enligl de föreslagna övergångsbestämmelserna för del fall delföreligger en kringgående av den införda regeln om förbud för utlänningatl förvärva aktier i elt svenskt finansbolag. Inspektionen kan instämma i altdel kan vara motiverat all vägra auktorisation för bolag som tillkommit genomsådant kringgående. Del kan dock ifrågasättas om inle denna grund för avslag påen auktorisaiionsansökan borde framgå direkt av lagen. Vidare vill inspektionen mol bakgrund bl. a. av atl svenska intressen i andra länder syneskunna få äga bolag som är jämförbara med finansbolag betona angelägenhetenav alt kreditmarknadskommittén noga belyser de frågor och problem som i ellinternationellt perspektiv är förknippade med ell ägarförbud enligt nuvaranderegler. I promemorian anges vidare att en finansbolag tillkommitefter förbudsregelns införande med etl utländskt försäkringsbolag som ägare.Det framhålls därvid all "delta komplicerar frågan ytterligare eftersom ellsvenskt försäkringsbolag inte får driva finansieringsverksamhet i ett egetfinansbolag", (s. 34). Detta uttalande måste nyanseras. Något absolutförbud av angiven innebörd finns inte inskrivet i försäkringsrörelselagen. Delkrävs emellertid tillstånd av inspektionen om ägarandelen i ell finansbolagöverstiger av röstetalet för samtliga aktier. Med den restriktivapraxis som inspektionen följt kan man ulgå från alt en eventuellprövning av dispensfall som regel skulle leda till avslag om del är fråga om eltfinansbolag i . Om bolaget är beläget i elt annat land blir utgången enannan, om det behövs för all det svenska försäkringsbolaget i del landet skallkunna konkurrera med andra försäkringsbolag på lika villkor. Del nu sagdagäller regelrätta finansbolag med upplåning på den allmänna marknaden. Hur etlfall där ell försäkringsbolag flyttar ul delar av sinkapitalplacerings-verksamhet till ell särskilt finansbolag skall behandlas är f.n. oklart. Det är en tolkningsfråga om hinder mol en sådan bolagsbildhing kananses följa av den gällande försäkringsrörelselagen. Principfrågan är f. n.föremål för regeringens prövning i eu fall där ell försäkringsbolag vill flyttaut delar av sin aklieplace-ringsverksamhei lill ell särskilt helägtdotterbolag. När det gäller del i promemorian åsyftade bolaget(Finans) torde promemoriförfattaren ha avsett all peka på all del norska försäkringsbolaget (Siorebrand) i äger både nämnda finansbolag, bildat i strid mol in tentionerna i förbudsregeln, och majoriteten av aktierna i ell svensktförsäkrings bolag () med de konkurrensfördelar detta kan ge i förhållande lillsvenska försäkringsbolag. På den svenska marknaden finns emellertid i vart fall yller ligare ell finansbolag med utländska försäkringsbolag som ägarinlresse. Vidare finns i några koncernbildningar vari försäkringsbolag ingår tillsammans med finansbolag. Även om del mot bakgrund av vad ovan sagts om förhållandet mellan försäkringsbolag och finansbolag kan finnas skäl för vad som anförts i promemorian kan det ifrågasättas om det är nödvändigt all vid tillämpningen av den nu föreslagna provisoriska lagstiftningen lägga avgörande vikt vid atl delär etl försäkringsbolag som är ägare. Det torde enligl inspektionens mening vara fullt tillräckligt atl del under liden fram lill dess statsmakterna slutgiltigthar avgjort frågorna om dels utländskt ägande av finansbolag dels svenska för säkringsbolags möjligheter att agera via finansbolag finns en möjlighet atlvägra '" auktorisation med hänvisning till förfaranden som innebär eltkringgående av Prop. 1987/88: 149 förbudsregeln. På s. 34 i promemorian berörs problematiken med atl ellutländskt försäkringsbolag är ägare till ell finansbolag, vilket svenskaförsäkringsbolag inte tillåts vara. Elt sådant finansbolag bör enligt förslagetinte få auktorisation. De i sammanhanget aktualiserade ägarfrågorna och fråganvilken verksamhet försäkringsbolag skall få bedriva har behandlats i kreditmarknadskommitténoch försäk-ringsverksamheiskommillén. NO kommer i remissammanhang över betänkandenafrån dessa kommittéer atl utveckla sin syn på dessa ur konkurrenssynpunktväsentliga frågor. NO vill emellertid med anledning av vad som sålunda föreslåsi promemorian redan här framföra att NO anser all redan lagda och aviseradeförslag om att även i fortsättningen dra en skarp skiljelinje mellanförsäkringsverksamhet och finansiell verksamhet och inte tillåta någon form avbranschblandning går stick i stäv mol en internationell utveckling, avsärskild betydelse inom EG. Ett upprätthållande av en absolut segregalionsprincipskulle vara fill allvarlig nackdel för konkurrensförmågan hos svenskaförsäkringsbolag, banker och andra företag på området för finansiell rörelse.NO anser därför att utvecklingen måste tillåtas gå i motsatt riktning. Promemorian behandlar frågor om utländskt ägande avfinansbolag dels generellt dels med avseende på den situationen alt denutländske ägaren är ett försäkringsbolag. Som framhålls i promemorian är utländska medborgare ochandra konlrollsubjekt förbjudna alt förvärva aktier i eltfinansbolag. Förbudet var temporärt, men gäller fortfarande. När lagstiftningenom utländskt ägande av svenska banker infördes uttalades i propositionen altbankreformen borde utvärderas innan man släppte in utlandsägda finansbolag påmarknaden. I promemorian diskuteras inle ens om del är lämpligt altförbudet upprätthålls i fortsättningen. Meningen är följaktligen all det skallbestå. Om förbudsregeln kringgås skall det aktuella bolaget vägras auktorisation. Föreningen har svårt att förstå del motiverade i attförbjuda utlänningar alt förvärva aktier i finansbolag när det nu sedan fleraår är tillåtet i banksammanhang. Några oväntade eller oönskade effekter av de utlandsägdabankernas verksamhet i har inte märkts. Eftersom en öppenhet frånsvensk sida rimligen bör underlätta för svenska finansbolag alletablera sig utomlands bör förbudet upphävas . Däremot finns del skäl som talar för uppfattningen atl dettills vidare inte bör tillåtas atl etl utlandsägt försäkringsbolag får bedrivasåväl försäkrings- som finansbolagsrörelse här i landet. Hithörande frågorbehandlas av kreditmarknadskommittén, vars förslag på denna punkt böravvaktas, och av försäkrings-verksamhetskommillén vars belänkande nu remissbehandlas. Beträffande det av ett norskt försäkringsbolag ägdafinansbolag som eta blerats i konstaterar föreningen atl bolagetstillväga- 104 gångssältinte stod i strid med lagen, särskilt som lagstiftaren just diskuterat Prop.1987/88: 149 denna möjlighet men medvetet avstått från att stänga den. Del kandärför ifråga- Bilaga 3 sältas om termen kringgående av lagstiftningen ärrelevant i detta fall. I vart fall finner föreningen atl del skulle varaoförenligt med allmänna rättsgrundsatser all vägra bolaget auktorisation"retroaktivt" på den grunden alt bolaget skulle ha kringgåttförbudet. Det ligger då närmare till hands alt vägra koncession för denförsäkringsverksamhet som del norska bolaget förvärvat i sedan finansbolagetetablerats. Förslaget i depariemenlspromemorian bygger på all uilänningsförbudetskall kvarstå för finansbolagen. Ursprungligen fanns inget sådant förbud ifinansbolagslagen. Det infördes mol bakgrund av att frågan om utländskabankers och andra utländska finansinstituts etablering i skulleövervägas. Utländska bankers etablering här genom finansbolag medförde intenågon väsentlig begränsning av den verksamhet som dessa kunde förväntas viljadriva i . Etablering av finansbolag kunde därför framstå som etlfullgott alternativ till bankeiablering. Förbudet för utlänningar all förvärvafinansbolag borde gälla lill dess frågan om utlandsägda bankers och andrafinansinstituts rätl alt etablera sig här i landet hade fått en varaktiglösning. Motsvarande förbud infördes för fondkommissionsbolagen. kommer atl föreslå all uilänningsförbudetupphävs för ifrågavarande lyp av bolag. Förslaget innebär en återgång till dentidigare gällande ordningen all lag om utländska förvärv av svenskaföretag i allmänhet blir tillämpliga. Förslaget har bl. a. sin bakgrund i atlutländska etableringar pä bankområdei nu fåll sin lösning. Promemorians förslag innebär alt vissa finansbolag medutländska ägare skulle kunna ges auktorisation. Detta gäller sådana bolag därden utländska ägaren gick in före ullänningsförbudels införande 1983. Andraåter där ägaren ifråga genom etl beskrivet förfarande kringgått lagstiftningensintention borde enligt promemorian inte ges auktorisation. Kommitténtillstyrker promemorians förslag i här berörda delar. Den uppmjukning avutlännings rätt alt förvärva aktier i kredilmarknadsbolag och fondhandlarbolagsom kommittén kommer att föreslå bör prövas först i samband med atlstatsmakterna tar ställning lill kommilléns huvudbetänkande. I sammanhanget lar promemorian också upp frågan omutländska försäkringsbolags ägande av finansbolag. Hittillsvarandelagstiftning och praxis har inneburit atl svenska försäkringsbolag inte ges rätlall förvärva finansbolag utöver vad som följer av deras generella räll att göraaktieförvärv i andra bolag upp lill av rösterna i bolaget. Fråganär om denna praxis alltjämt skall upprätthållas och i så fall om utländskaförsäkringsbolag eller utländska holdingbolag som äger försäkringsbolag iSverige skall kunna äga finansbolag. En väsentlig fördel med en ordning innebärande allförsäkringsbolag fick äga finansbolag skulle vara att försäkringsbolaget själva fick avgöra under vilka former de vill driva sin finansieringsverksamhet. Denna frihet blir emellertid begränsad eftersom det måste ankomma på försäkringsinspektionen alt, med utgångspunkt i de olika motiven för försäkringsrörelselagens förbud mol annan 105 rörelse, bestämma ramarna för finansbolagets verksamhet.Del finns också flera Prop. 1987/88: 149 nackdelar med en sådan ordning. Ennackdel är alt försäkringsbolagen får en Bilaga 3 fördel gentemot andrafinansinstitut genom all fritt kunna välja den organisationsform och därmeddet regelsystem som försäkringsbolagen finner mest konkurrenskraftigt. Enannan olägenhet är atl tillsynen över försäkringsbolagens finansieringsverksamhelkommer alt splittras mellan olika tillsynsmyndigheter, bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen, beroende på om försäkringsbolagen väljer atl förläggaverksamhelen i försäkringsbolaget eller i elt finansbolag. Den mest väsentligaolägenheten torde dock ligga på ell annal plan. Försäkringsverksamheiskommitténhar i sill belänkande "Försäkringsväsendet i framliden", SOU 1987:58,varnat för en utveckling varigenom försäkringsbolagen koncentrerarverksamheten på penning- och kreditväsendets område i särskilda dotterbolageller på annat sätt ägnar området etl omfattande engagemang. En sädanutveckling kan enligt försäkringsverksamhelskommiltén leda till ensammanblandning av försäkringsverksamheten och en på finansiella dispositionerdirekt inriktad affärsrörelse, vilket skulle slå i strid med förbudet mol annanrörelse. Etl ytterligare problem, som hänger samman med del som försäkrings-verksamhelskommiilénhar berört, är all försäkringsbolagen till följd av sina väldigakapitalresurser kan komma all få ett helt dominerande inflytande överkapitalmarknaden om de tillåls driva finansbolag, i all synnerhet om dessa finansbolagi en framtid får en i det närmaste obegränsad upplåningsrätt. Kommittén anser sig för egen del med utgångspunkt i deintressen som kommillén har atl företräda inle böra motsätta sig allförsäkringsbolagen av strikt organisatoriska skäl flyttar ut denfinansieringsverksamhet som bolagen bedriver lill elt särskiltdotterbolag, givetvis under förutsättning atl försäkringsinspeklionen finneren sådan organisatorisk förändring förenlig med bestämmelserna iförsäkringsrörelselagen. Kommittén förulsälter därvid alt etl sådant bolag inleges möjlighet driva annan verksamhet än sådan som är tillåten förförsäkringsbolagen själva. Således bör det vara uteslutet för ell finansbolagsom är ägt av etl försäkringsbolag atl ägna sig åt l.ex. facloring, leasingeller konlokreditgivning saml atl finansiera sin verksamhet genom upptagande avlån på den allmänna marknaden. sådant bolag drabbas därför, på motsvarandesätt som etl bankägi, av "smitta" från modern. Med dessa uigängspunkter anser kommittén del varauteslutet all ge auktorisation för något finansbolag ägt avförsäkringsbolag oavsett om del är inhemskt eller utländskt. De finansbolag medutländska försäkringsbolag som ägare som redan etablerats i bör alltsåinte nu erhålla auktorisation. Undantag kan därvid lämpligen göras för sådanabolag vari försäkringsbolagets ägande inle överstiger av rösternaeller av aktiekapitalet. Sistnämnda undantag slår i samklang med kommillénsförslag ifråga om försäkringsbolagens aktieförvärvsmöjligheter. De finansbolag, där det utländska försäkringsbolagelsandel är större än här angetts, bör få dispens alt bedriva verksamhet inuvarande form fram till dess atl statsmakterna tagit ställning till försäkringsverksamhetskommillénsoch kreditmarknadskommitténs förslag. Del finns emellertid ytterligare en komplikafion isammanhanget. Bankägda finansbolag drabbas av "banksmitla" och är därför förhindrade allägna sig ål riskaktiviteler fullt ut som andra finansbolag. De kan sålunda inle placera iaktier '"" och fastigheter, ge förlagslän och vinstandelslån, delta iprojektfinansiering eller Prop. 1987/88: 149 veniure capital verksamhet. Omfinansbolag ägda av utländska banker ej drabbas 3 av motsvarande "banksmitla"skulle delta framstå som en uppenbar konkurrensförmån särskilt i de fall dåden utländska banken har en dotlerbank i . För all lösa deltaproblem kommer kommittén all föreslå atl utländska banker endast får ägafinansbolag genom sitt svenska dotterbolag. Finansbolaget kommer därigenom atldrabbas av "banksmittan" på motsvarande san som svenska bankersfinansbolag. Kommillén föreslår därför atl finansbolag vari utländsk bank ärdelägare behandlas på sätt ovan har beskrivits för finansbolag ägda avutländska försäkringsbolag. Sådant finansbolag bör alltså inte nu ges auktorisationmen bör likväl få fortsätta sin verksamhet i nuvarande form och med nu gällanderegler enligl särskilda övergångsbestämmelser. 5 Försäkringsbolags möjligheter attäga finansbolag helt eller delvis I anslutning till den ovan nämnda "tekniska"översynen av lagen om finansbolag har i promemorian ocksä behandlats frägan omförsäkringsbolags rätt att driva finansbolag. Detta är en del av delfrågekomplex som i FVK:s nämnda betänkande behandlas i det omfattande"kap. 2 Förbudet för försäkringsbolag atl driva annan rörelse änförsäkringsrörelse". Det kan förmodas alt hithörande frågor även kommerall behandlas i KMK:s aviserade betänkande. Innebörden av begreppet "annan rörelse"innefattar synnerligen betydelsefulla frågor, inte bara för försäkringsbolagenulan också samhällsekonomiskt sett. Genom de sedan ell par år gällande reglernaom koncession för försäkringsbolag är numera etl i stort sett"öppet land" för utländska försäkringsbolags etablering. Framför alltunder har arbetet med liberalisering av försäkringsområdetintensifierats inom EG. Såväl nationellt som internationellt är det alltså avavgörande betydelse för de svenska försäkringsbolagen vilka regler de har allfölja i jämförelse med sina konkurrenter. Utan atl här gå in på frågan ommedlemskap eller över huvud taget anslutningsform i förhållande lill EG tordeväl den allmänna uppfattningen vara att i vart fall inle onödigtvis böravskärma sig från sin europeiska omvärld genom regler som skapar barriärer fördel svenska näringslivel.