prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag avser därför att, i avvaktan på riksdagensställningstagande, i vissa fall föreslå regeringen att besluta om lokaliseringsbidragunder förutsättning att senare ställer medel till förfogande ienlighet med vad jag nu har förordat. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av . Särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1987/88. Jagföreslår att ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten för /88för följande åtgärder. De delbelopp som jag redovisar bör ses som riktvärden. Föratt (öTslärka forsknings- och utvecklingsmiljön i har jag beräk nat sammanlagt 111 milj., kr. Jag har därvid beräknat medel för utvecklingsstöd till stiftelsen , stöd till 51 fyra forsknings- ochutvecklingsprojekt inom angelägna områden, samt Prop. 1987/88:86 stöd till att uppföra en teknikby i anslutning till högskolan. StiftelsenAurorum har karaktären av en paraplyorganisation för den forsknings- ochutvecklingsmiljö som håller på att utvecklas med högskolan i somkompetensbas. Förutom högskolan består Aurorummiljön av Centrumför teknologibaserad affärsverksamhet (Cen-tek), stiftelsen ,(), Forskningsråd,Teknikens Hus och Teknikbyn. Stiftelsen uppgifter är bl. a. att biståde olika organisationerna i utvecklingsarbetet, att marknadsföra Aurorummiljönoch att planera verksamheten i Teknikbyn. För bidrag till stiftelsensutvecklingsarbete har jag beräknat högst 3 milj. kr. har tidigare (bil. 4) föreslagit en kraftig utbyggnad avforskningsorganisationen vid högskolan i . Under det nu föreslagnaanslaget har jag beräknat medel för vissa insatser i anslutning till högskolansverksamhet till sammanlagt högst 38 milj. kr. Jag har därvid beräknat medeltill högskolan för arbetet inom ramen för stiftelsen med teknik ikallt klimat. Jag har vidare beräknat medel till uppbyggnad av ett centrum förproduktionsteknik vid högskolan samt medel för utrustning vid ett centrum för fiberarmeradepolymermaterial. Jag återkommer till verksamheten vid det senare centret underanslaget Fl. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. Slutligen har jag beräknat medel till forsknings- ochutvecklingsprojekt inom keramområdet vid . En del av dessa medel bör avsättas för vidareutveckling avkommersiellt intressanta projekt. Förstöd till utveckling av teknikbyn i anslutning till högskolan i har jagberäknat högst 70 milj. kr. I teknikbyn skall utvecklingsinriktade företag med högteknologiskprofil ges möjlighet att hyra lokaler. innebär detta atthögteknologiska företag samlokaliseras vid högskolan och därigenom ytterligarehöjer kompetensbasen vid och i anslutning till högskolan. Länet får på dettasätt dels en resurs som på nationell nivå torde bli mycket attraktiv förlokalisering av forsknings- och utvecklingsverksamhet, dels enutvecklingspotential som ökar förutsättningarna för sysselsättningseffekter iövriga delar av länet. Förteknikspridningsprojekt har jag beräknat högst 10 milj. kr. för en treårsperiod.Statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling, ochuniversitets- och högskoleämbetet har på regeringens uppdrag gjort en samladredovisning och bedömning av de teknikspridningsprogram som utarbetats ilänen. Verken konstaterar att norra inland är den region som har desvåraste förutsättningarna för en effektiv teknik- och kunskapsspridning.Samtidigt är behoven av näringslivsutveckling och förnyelsearbete stora. Detär med hänsyn till de speciella förutsättningarna i inlandet, bl. a. den glesa ortsstrukturen, enligt min mening nödvändigt att pröva nya och okonventionella former för teknik- och kunskapsspridning. De företagsin riktade teknikspridningsåtgärderna bör t. ex. kunna samordnas med vissa av de utbildningsinsatser som statsrådet har föreslagit 52 (bil 4).Detta innebär samma inriktning av insatserna som de jag föreslog i Prop.1987/88:86 propositionen om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen Bilaga 8 och norra inland (prop. 1987/88: 64). För ett utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrini har jag beräknat högst 10 milj. kr. för en treårsperiod.Sysselsättningsutvecklingen i de båda branscherna har varit ogynnsam under1980-talet. Investeringsnivån är lägre än i övriga landet och en betydandeandel av företagen har låg produktivitet. har tillsammansmed utvecklingsfonderna och länsstyrelserna i , ,och och i samråd med företrädare för branschernautarbetat förslag till utvecklingsinsatser för såväl sågverks- somträmanufakturindustrin. Syftet är att öka vidareförädlingsgrad, produktivitetoch lönsamhet i företagen. Därmed kan sysselsättningsutvecklingen förbättras.De behov av åtgärder som redovisas avser bl. a. utbildning, produkt- och marknadsutveckling,forskning och utvecklingsarbete m. m. förutsätts svara för vissdel av kostnaderna för olika insatser. Motivet är således detsamma som för deförslag till insatser som jag redovisade i propositionen om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64) förinsatser i dessa branscher i Västernortlands, och . För särskilda utvecklingsinsatser för näringslivet iKiruna, och kommuner har jag beräknat högst 27 milj. kr. Dessatre kommuner är de som, förutom kommun, drabbas hårdast av de neddragningarsom planeras vid , och . Medel bör nu avsättas för att förstärkade tidigare vidtagna åtgärderna för att minska dessa kommuners beroende avbasindustrierna. Åtgärderna bör bl. a. inriktas på att utveckla de befintligaföretagen men även på att förbättra förutsättningarna för nyetableringar. En viktig resurs för att utveckla de små och medelstoraföretagen i länet är tillgången på riskkapital. I verkar ettantal aktiebolag som har till ändamål att finansiera och/eller inneha aktiereller andelar i andra främst mindre och medelstora företag. Ett av dessa bolag är . Bolaget ägsav dels ett antal storföretag, dels ett antal småföretag i främst Malmfälten.Ägarna har tillskjutit sammanlagt 13 milj. kr. Vid bildandet år1983 tillsköt staten 50 milj. kr. som bundet kapital till bolaget. verkar framför allt i malmfältskommunerna. Även om staten inte äraktieägare gäller att staten har visst avkastningskrav på bolaget. Ett annat bolag av detta slag är som hartill syfte att, främst inom , tillföra små och medelstoraföretag kapital och företagsledningskunnande. är liksomMalmfältens privatägt. Bolaget erhöll ett statligt lån på 8milj. I sammanhanget vill jag också nämna det av ABägda bolaget , som äger aktier i företag i t. ex. IsolaminAB, m.fl. bolag. Det förs överläggningar mellan dessa finans-och invest mentbolag och deras ägare i syfte att samordna resurserna helt eller delvis. Enligt minmening skulle det vara ändamålsenligt med en större samord- Prop.1987/88:86 ning av de resurser som finns i och som har ihuvudsak Bilaga 8 samma ändamål. Jag vill i detta sammanhang också ta upp verksamheten vidden av staten helägda i Malmfälten (APM).Stiftelsen bedriver projekt med syfte att skapa arbetstillfällen inomadministrativ tjänsteproduktion i Malmfälten. Det skulle enligt min meningförstärka den verksamhet som stiftelsen bedriver om den samordnades med deverksamheter de nämnda investmentbolagen bedriver. Jag avser därför attinitiera förhandlingar om detta. Jag förordar att 30 milj. kr. anslås för att förstärkatillgången på riskkapital i . När det gäller villkoren för ett statligt deltagande i etteventuellt samordnat investment- och utvecklingsbolag pågår, som jag nämnt,fortfarande överläggningar mellan berörda parter och det är för dagen för tidigtatt ange hur en slutlig uppgörelse kan komma att se ut. Under alla förhållandenbör staten ha såväl ett rimligt avkastningskrav som insyn och inflytande iverksamheten. Givetvis bör vid en eventuell samordning av resurserna tillsesatt dessa också fortsättningsvis kommer malmfältskommunerna till del. Ettsärskilt ansvar finns nämligen för att åstadkomma en breddning av näringsliveti dessa kommuner. Jag förordar att regeringen bemyndigas besluta om villkorenför statens deltagande. I detta bör ingå att regeringen också bör kunna beslutaom ändamålsenliga förändringar i villkoren för tidigare stöd från statens sida. FFV Aerotech är ett affärsområde inom affärsverket FFV.Affärsområdet utför underhållsarbeten åt det svenska försvaret men bedriverockså omfattande konsultverksamhet inom underhålls- och elektronikområdet. FFV Aerotechavser att etablera viss verksamhet i med inriktning på bl. a.service- och kalibreringstjänster till elektronikindustrin samt till militäraförband. beräknas verksamheten sysselsätta ett tiotalpersoner. För investerings- och utvecklingskostnader i samband med denna etableringhar jag beräknat högst 5 milj. kr. Generellt bör gälla att regeringen beslutar om formernaoch villkoren för de åtgärder jag föreslagit under anslaget C 13. Det bör, ienlighet med vad jag sade inledningsvis, vara möjligt för regeringen att vidbehov kunna göra vissa mindre omfördelningar av medlen för nämnda insatser inomramen för anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till Särskildaregionalpolitiska insatser i på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av 193000000kr. 2. bemyndigaregeringen att besluta om villkoren för stöd till utvecklings- ochinvestmentbolag i i enlighet med vad jag har anfört. Särskilda regionalpolitiska medel till länsstyrelseni Prop. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1987/88. Jagföreslår att ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten för /88för följande åtgärder. Länsstyrelseni har i sin skrivelse till regeringen den 8 januari 1988redovisat ett stort antal förslag till åtgärder som långsiktigt skulle kunnastärka sysselsättningen i länet. Förslagen har olika grad av konkretisering.Flera av förslagen kräver ytterligare bearbetning. Huvuddelen av de föreslagnaåtgärderna förutsätter helt eller delvis finansiering utanför ordinariestödformer och anslagsramar. Länsstyrelsenföreslår att medel för sysselsättningsfrämjande åtgärder ställs tilllänsstyrelsens förfogande så att projekt successivt kan preciseras ochgenomföras. uttalar mycket positiva erfarenheter av dethittillsvarande arbetssättet med medelsramar för stöd till särskilda insatser ilänet. har, som tidigare nämnts, i en särskild rapport redovisathur de 200 milj. kronorna för särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän som anvisades har använts (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr.305). Jagdelar uppfattning om att arbetssättet med-medel för särskildainsatser i Nortbotten fungerat väl. Arbetssättet medger ett aktivt och smidigtprojekt- och utvecklingsarbete: ger det möjlighet till överblick ochsamordning. Jagförordar mot denna bakgrund att 100 milj. kr. anvisas till iNorrbottens län för särskilda regionalpolitiska insatser i länet. Medel fråndetta anslag skall kunna lämnas till regionalpolitiskt angelägna projekt ilänet. Medlen skall vara ett komplement till ordinarie stödformer inom t. ex.regional-, industri-, arbetsmarknads- och energipolitiken samt inom politikenför de areella näringarna. Från anslaget bör även projekt som är av samnordiskkaraktär kunna stödjas. Länsstyrelsenkommer med hjälp av ett sådant anslag att få avsevärt förbättrade möjligheteratt driva ett mer planerat och långsikfigt utvecklingsarbete än vad som ärmöjligt. De organisatoriska förutsättningarna: härför har också förbättrats ioch med försöksverksamheten med en samordnad länsförvaltning i Norrbottenslän. Ett sådant anslag bör också medverka till ett fördjupat samarbete mellanlänsstyrelsen och övriga som är engagerade i utvecklingsarbetet såsom kommuner,näringsliv, högskolan, forskningsinstitutioner. Norrlandsfonden, den regionalautvecklingsfonden och övriga länsmyndigheter. får med ett sådantanslag därmed ökade möjligheter att medverka till en positiv utveckling i ;hela länet. Flera av de förslag somlänsstyrelsen prioriterat i sin skrivelse bör kunna genomföras med medel från detta anslag. Ett , prioriterat område är utbildnings- och rådgivningsinsatser för länets småfö retag. Medel från detta anslag bör anvisas utvecklingsfonden för sådana . Andra åtgärder som prioriterat är bl. a. utveckling- 55 enav fisket, insatser för rennäringen, resurser för marknadsföring och . utbildningför turistnäringen, utveckling av inhemska fasta bränslen, eko- Prop.1987/88:86 logiprojektet i , etablering av s. k. lokalkontor på vissaorter i Bilaga 8 länet, regional och lokal kulturverksamhet samtteknikutvecklingsprogram. Vad gäller kulturverksamhet vill jag erinra om vadstatsrådet (bil. 4) anfört om kulturens roll i ettregionalt utvecklingsperspektiv och inriktningen av kulturprojekt som syftar tillatt medverka i ett lokalt och regionalt utvecklingsarbete. Det ankommer pålänsstyrelsen att besluta hur medlen skall användas för bl. a. nu nämndaåtgärder. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilda regionalpoHtiska medel till i påtilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisa ettreservationsanslag av . D. Mineralförsöijning m. m. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /88 anvisats ett reservationsanslagav . Gruvnäringenhar stor ekonomisk betydelse i . För att skapa förutsättningarför utveckling och förnyelse inom gruv- och mineralindustrin görs betydandestatliga satsningar på nyckelområdena prospektering, grundläggande geologiskkartering samt forskning och utvecklingsarbete. Sedanår 1982 har sammanlagt ca 181 milj. kr. av statliga medel tillförts prospekteringsprojekti . Beloppet omfattar dels den prospektering som sker genomnämnden för.statens gruvegendom (NSG), dels det prospekteringsstöd som lämnasfrån det särskilda statliga programmet för utökad prospektering m.m. på 300milj. som inrättades (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr. 111).Programmet, som avser hela landet, har senare förlängts med och utökatsmed 96 milj. kr. 1986/87:74, NU 32, rskr. NSG svarar föradministrationen av programmet. Avde hittillsvarande statliga insatserna för prospektering i länkommer ca 86,6 milj. kr. från det särskilda stödprogrammet. Regeringen harnyligen fattat beslut om prospekteringsprogrammets sjätte etapp, varvid 9,6milj. fördelats till olika prospekteringsprojekt i . Desammanlagda medlen till projekt i länet motsvarar av de medel som nubeviljats för prospektering i landet. Utövernyss redovisade programmedel har NSG använt ca 66 milj. kr. avegna anslagsmedel till prospekteringsprojekt i . NSG har ävengenom andra statliga medel finansierat prospektering i länet i en omfattning avca 28 milj. kr. NSGoch har dominerat prospekteringsverksamheten i 56 sammanlagda insatser uppgår till kr., varav ca33 milj. kr. finansierats från det statliga prospek- Prop. 1987/88:86 teringsprogrammet. Ifråga om geologisk kartering kan följande insatser nämnas. Inom ramen för detsamnordiska har av statliga medel tillförtsammanlagt ca 24 milj. kr. t. o. m. . Som ett resultat av detta projektanses nu området norr om 66:e breddgraden i , dvs. a. huvuddelen avNorrbottens län, ha ett geovetenskapligt basmaterial lämpat för bl. a. prospekteringsom är ett av de mest omfattande och kompletta för ett område av motsvarandestorleksordning. Frånde två senaste etapperna av programmet för utökad prospektering m. m. harSveriges geologiska undersökning (SGU) erhållit sammanlagt 5,3 milj. kr. förett projekt avseende s. k. digitalisering av geologisk information frånNorrbottens län. Påforsknings- och utvecklingssidan har det omfattande projektet "Gruvteknik2000" startats. Sammanlagt 350 milj. kr. kommer att investeras i projektetunder . Projektet är gemensamt för staten, gruvbolagen och gruvutrustningsindustrin,varav staten tillför 50 milj. kr. via styrelsen för teknisk utveckling (STU).Avsikten är främst att utveckla nya brytningsmetoder men projektet kommer ävenatt inriktas på produktutveckling. Projektet kommer att innebära en avsevärdstimulans för genom att högskolan kommer att engageras isamtliga delar av utvecklingsprogrammet. NSGhar genomfört undersökningar rörande malmbildning ochmalmförekomster i s. k. grönstensmiljö i . Prospekteringen hargivit indikationer på att det område som har de bästa förutsättningarna föratt påträffa malm av ekonomisk betydelse är Pahtohavare, söder omKiruna. Ursprungligen avsåg undersökningarna eventuella fyndigheter av koppar.Sedan år 1985 har dock prospekteringen inriktats på guldförekomster. I helaområdet har fyra s. k. malmförande lägen påvisats och i den centraladelen av området har ca 1,5 milj. ton malm indikerats med goda halter av kopparoch guld. NSGhar avsatt ca 23 milj. kr. av främst egna anslagsmedel för undersökningarnai Pahtohavare. De fortsatta undersökningarna, med syfte att kartlägga Pahtohavare-området,måste enligt NSG inriktas på att söka efter ytterligare s. k.dagbrottspositioner, med tillräckligt stort malmtonnage och med metallhalterav ekonomisk betydelse. Förutsättningarna för att hitta fyndigheter avdagbrottskaraktär bedöms som goda. Kommande bortuingsarbeten bör skekoncentrerat i tiden för att snabbare ta fram ett underlag som möjliggör beslutom en eventuell gruvbrytning i området. Kostnaderna för den koncentreradeinsatsen är beräknade till 10 milj. kr. Jag anser att NSG bör ges möjlighet attgenomföra denna insats och förordar att det angivna beloppet anvisas på tilläggsbudgetför /88. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Statens gruvegendom: Prospektering m. m. på tilläggsbud get till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservations- 57 anslag av . F. Teknisk utveckling m. m. Prop. Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /88 anvisats ett reservationsanslag av . Överdetta anslag anvisas medel till följande ändamål: - programverksamhetenvid styrelsen för teknisk utveckling (STU) verksamhetvid delegationen för vetenskaplig och teknisk informations försörjning (DFI). har föreslagit att bolaget tillsammans med staten bildar ettcentrum för fiberarmerade polymermaterial med lokalisering till Piteå.Diskussioner har förts med högskolan i som ställer sig positiv till förslaget.Vidare är kommun och i positiva till denföreslagna verksamheten som innebär att länet befäster och förstärker sinaförutsättningar för industriell verksamhet inom en högteknologisk bransch medstor tillväxtpotential. har förklarat sig berett att finansiera verksamhet vid centretmed 5 milj. kr. förutsatt att staten skjuter till motsvarande belopp. Jaganser att ett sådant centrum har förutsättningar att få en mycket storinverkan på regionen när det gäller att skapa nya arbetstillfällen vad gällerindustriell verksamhet inom fiberarmerade polymermaterial. Statsrådet tidigare föreslagit en förstärkning av forskningen inom området vidhögskolan i . Jag har tidigare beräknat medel för utrustning vid centret.Jag föreslår nu att 5 milj. kr. anvisas för kollektiv forskning och utvecklingvid det föreslagna centret för fiberarmerade polymermaterial. Jag återkommer ibudgetpropositionen till den långsiktiga finansieringen av denna verksamhet.Kollektiv forskning innebär samverkan inom en bransch eller annan grupp avföretag kring ett gemensamt forskningsprogram. Formerna för detta kan variera.Det bör ankomma på regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, STU, attträffa överenskommelse med berörda intressenter i vilka former samverkan börbedrivas, och att i övrigt företräda staten i dessa frågor. Jagvill understryka att även andra företag, som har intresse av dettaforskningscentrum, bör kunna beredas möjlighet att delta. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling påtilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /88 anvisats ett Överanslaget anvisas medel för följande ändamål: Prop. Ett med svensk rymdindustri samfinansierat programsom syftar till att Bilaga 8 stärka rymdindustrins internationellakonkurrenskraft. Övrig nationell rymdverksamhet, främst på Qärtanalysområdet. Föratt säkerställa och vidareutveckla den rymdanknutna verksamheten iKiruna-regionen förordar jag att särskilda medel anvisas av de skäl jag nu kommeratt redovisa. IKiruna och på det närbelägna skjutfältet bedrivs enomfattande rymdverksamhet. På bedriver det statligt ägda Svenskarymdaktiebolaget (Rymdbolaget) verksamhet dels i form av sond-raketuppskjutningaroch uppsändning av ballonger, dels i form av kontroll och nedtagning av datafrån satelliter i banor över polerna. I finns Satellitbild i (Satellitbild - ett dotterbolag till ), som arkiverar och förädlardata från fjärtanalyssatelliter samt säljer härur framtagna produkter. Totaltär ca 200 personer sysselsatta med rymdanknuten verksamhet i Kiruna-regionen.Rymdverksamheten är under expansion vid såväl Rymdbolaget och Satellitbild somvid i . Goda effekter av tidigare insatser iKiruna-området har kunnat,konstateras. a. har en betydande kartografiskverksamhet med koppling till Satellitbild utvecklats. Chefen förbostadsdepartementet har (bil. 7) föreslagit en utvidgning avdenna del av lantmäteriverkets verksamhet i . Enhörnsten i verksamheten vid Satellitbild utgörs av hantering av data från denförsta , som utvecklats i samarbete mellan , Sverigeoch . Verksamheten avser lagring, bearbetning och marknadsföring avbildinformation. Företaget i har liknande ochkompletterande uppgifter. Rymdbolaget äger en majoritetsandel om avSatellitbild och en minoritetsandel om av Spöt Image. Spöt Image och detfranska nationella rymdorganet CNES är minoritetsdelägare i Satellitbild. SåvälSatellitbilds som Spöt Images verksamhet har drabbats av dels att uppsändningenav den första försenades kraftigt, dels att satelliten på grundav brister i de tekniska funktionerna endast levererar data med hälften avplanerad kapacitet. För Satellitbild har detta inneburit att den ekonomiskaersättningen från den franska samarbetsparten blivit väsentligt mindre än vadsom ursprungligen budgeterats. Detta intäktsbortfall har försämrat bolagetsfinansiella situation. förutses dock ett positivt rörelseresultat. Minbedömning är att ijärranalysverksamheten har förutsättningar attdrivas på kommersiell grund. Regeringen har av detta skäl godkänt ett avtal medFrankrike om samarbete avseende utveckling av ytterligare fyra SPOT-satelliter.Dessa bedöms trygga tillgången på data för Satellitbild för en period somsträcker sig över . Den andra beräknas skjutas uppi . Föratt göra det möjligt för Rymdbolaget att utveckla verksamheten vid Satellitbildbedömer jag att 12 milj. kr. bör tillföras Rymdbolaget som aktieägartillskott. Rymdbolagethar studerat möjligheten av att med intressenter i För- 59 bundsrepubliken ett projekt angående uppskjutningar Prop. av sondraketer till höghöjd. Rockets (LDSR). a. att en ny typ av sondraket utvecklas och att nödvändiginfrastruktur vid byggs upp. nu nämnt slag bidrar tillatt trygga sysselsättningen vid på längre Projektet kanförväntas öka sysselsättningen med 5-10 personer. bedömer att det totalainvesteringsbehovet för att etablera LDSR uppgår till ca 20 milj. kr. Däravbör bolaget svara för 7 milj. kr. och staten för 13 Sedannågra år bedrivs i utbildning på rymdområdet. Denna omfattar dels enpåbyggnadsutbildning i fjärranalysteknik i regi av ,dels en nordisk "Sommarskola" i samarbete mellan Rymdbolaget ochTromsö Universitet och Telemetristation. Dessa utbildningar utnyttjar tekniska faciliteteroch personal vid Rymdbolaget och Satellitbild. Rymdbolagethar tagit fram ett förslag om mer praktiskt inriktad utbildning i användningav satellitbilder och geografiska informationssystem. Förslaget utgår från debehov som finns dels nationellt hos företag och myndigheter som utnyttjarinformation framtagen med satellitteknik, dels internationellt hos användare itredje världen i samband med kartering och prospektering.