prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det humanitära biståndet harbidragit till att stärka mottagar-grupperna och ge dem ökad prestige i arbetetför demokrati och mänskliga rätfigheter. Slöd utgår till insatser för utveckling avdemokratiska stmkturer - t. ex. genom bidrag till folkbildningsverksamhetoch kooperation. Nödhjälp till hemlösa och flyktingar samt juridiskhjälp är vanligt förekommande. Lika så utgår stöd fill särskilt utsatta grupper t. ex. kvinnor och s. k. gatubarn. Stöd har lämnats till anhöriga till politiska fångar och försvunna personer. Bidrag har också utgått till försvar av mänskliga rättigheter,sysselsätt- 267 ningsprojekt i form av verksläderoch daghem för krigsdrabbade barn. 1987/88: 100 Vidare har undersenare är utgått stöd lill flyktingarsom återvänt till Bil. Biståndet förmedlas av svenska folkrörelser ochandra svenska och internationella enskilda organisationer. Bland dessaorganisationer kan nämnasArbetarrörelsens internationella centrum. Latinamerikanska fiyk-tingfonden.Diakonia, Kyrkornas väridsråd, LO/. ,Rädda barnen. Svenska röda korset. mission och Worid UniversityService. harmotsättningarna i det sydafrikanska samhället påett allt brutalare sätt kommit idagen. har klart visat att den inte avser avskaffa apartheidsyslemet. Den svarta befolkningsmajoriteten har visat att den inte längretolererar en rasålskillnadspolilik utankräver sina grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheter. Regimen harvalt alt med våld och terror försöka krossa och splittra det växandeaparlheidmotståndet. I en snabbt ökande takt blir alltfler människor i ochutanför och offer för apartheidsystemet och förregimens metoder atl vidmakthålla delta. Det humanitära biståndet i södra utgör ettstöd till offer för och motståndare mot apartheidsystemet. Syftet är att medverka till attuppnå ett fritt, icke-rasistiskt och demokratiskt . a. stöd till uppbyggnad av folkliga organisationer såsomfackföreningar och kyrkor, rättshjälpoch försörjningsbidrag fill fängslade apartheidmot-slåndare och deras familjer,flyktinghjälp, stipendier, utbildningsinsatser saml information och forskning.Bidragen lämnas som direkta bidrag till den humanitära verksamheten för de bägge befrielserörelserna South WestAfrica People's Organisation (SWAPO)och (ANC)humanitära verksamhet och dels till svenska och internafionella enskildaorganisationer. Det svenska humanitära biståndet tillSWAPO inleddes /71. Till har 436 milj.kr. För /88 har64 milj. kr anvisats. Huvuddelen av biståndet har använts för inköp av dagliga förnödenheter som kläder,livsmedel och mediciner till de ca 70 000 namibiska flyktingar som finnshuvudsakligen i och Zambia.Fordon har också inköpts för transport av förnödenheterna till flyktinglägren. En ökande andel av biståndetanvänds för olika utvecklingsprojekti flyktinglågren, t. ex. utbildnings-, vallenförsörjnings- ochhälsovårdsinsatser i Kwanza Sul i . Slöd ges också bl.a.till jordbruksprojekt för atl öka självförsörjningsgraden i flyktinglägren, lill förbättring av vattenförsörjningen i dessaläger, och lill uppbyggnad av en fordonverkslad, bagerier saml bostäder. Ett antal namibier fårpraktiskt inriktad utbildning i . Biståndssamarbetet med ANC har pågått /73 och närmare 300 milj. kr. För samarbetet /88 har 64 milj. kr. Ävenbiståndet till ANC används huvudsakligen för 268 inköpav dagliga förnödenheter för försörjning av sydafrikanska fiyklingai-. Prop.1987/88: 100 En viss projektverksamhet pågår främst inom jordbmksseklorn ianslut- Bil. 5 ning till läger i och . Biståndet innefattarbidrag till administration, information och Iransporter. Medel utgår även förutbildning i , vari lärare, undersköterskor, textilkonslnärer och underhållsteknikerfrån ANC deltar. Det övriga humanitära biståndet rör insatser för offrenför och motståndare mot apartheidsystemel, förmedlat av olika enskildaorganisationer. En slor del av delta bistånd avser insatser förstipendieverksamhet och utbildning. Huvuddelen används för flyktingslipendier,bl. a. genom , African Educational Trust och FN:sutbildningsprogram för södra (UNETPSA). Stöd lämnas också till personer och organisationer i , för universitetsslipendier, korrespondensundervisning,,kvällskurser, fackliga kurser och alternativa utbildningsinsatser. De sydafrikanska kyrkorna har en stark ställning iSydafrika och inom aparlheidmotståndet. Stöd ges till olika kyrkliga aktiviteter,som samlingslokaler, socialt arbete och utbildningsinsatser, bl. a. genomDiakonia, Frikyrkan hjälper. , ochSvenska kyrkans mission. Det sydafrikanska förtrycket har medfört ett växandeantal politiska fångar. För att hjälpa dessa ges bidrag till advokalhjälp och stöd till de drabbade familjernasförsörjning, bl. a. genom International Defence and och för apartheidpolitikens offer (UNTF): Fackföreningsrörelsen blir en allt viktigare faktor ianliapartheidrörelsen och slöd fill denna lämnas genom LO/TCO:s bislåndsnämndsförsorg. Spridning av information och forskningsresultat omsituationen i är betydelsefull för att öka medvetenheten omapartheidsystemel. Därför stöds informationsverksamhet såväl i som utanförSydafrika. Organisafioner som svarar för informationen och får stöd är bl. a.Arbetarrörelsen Intemationella Centrum, Calholic Instilule for InternationalRelations och Afrikagrupperna i . Bland andra organisationer som förmedlar svenskthumanitärt bistånd till offer för och motståndare mot apartheidsystemel i södraAfrika kan nämnas Brödet och Fiskarna, ,Emmausrörel-sen. Socialdemokratiska kvinnoförbundet-ochRiksutställningar samt . AnslagspostenKatastrofer m.m.uppgick under /87 till 500 milj. kr. jämte 33,2milj. från föregående budgetår. Härav har 529,9 milj. kr tagits i anspråkför ett 100-lal insatser. Övertre fjärdedelar av anslagsposten har utnyttjats för insatser i ett femtontal . Insatserna har företrädesvis avsett hjälp till människor som drabbats av väpnade konflikter och torka. Den svåra' försörjningssituationen bl.a. i frontstaterna har motiverat betydande ka- 269 taslrofbiständfrämst till och . Stora bidrag har också utgått till Ugandaoch . av anslagsposten har utnyttjats för insatseri för humanitär hjälp bl.a. ål flyktingar och krigsdrabbade frånAfghanistan, , och . I har katastrofbiståndutgått till älta länder, däribland , som drabbats av jordbävning,och . Omkring hälften av tillgängliga medel har använts förbilaterala insatser i programlandskretsen medan ca en tredjedel förmedlats avsvenska enskilda organisationer. Återstoden har utgjort stöd till FN:skatastrofinsatser. Specialenheten för katastrofhjälp inomberedskapsstyrkan för FN-tjänst har genomfört en insats i för UNHCRavseende vattenförsörjning m. m. för återvändande ugandier. Prop.1987/88: 100 Bil. Beslutadeinsatser (milj.kr.) Budgetåret -1986/87 15 okt1987 Svenska röda korset/Internationella rödakorskommittéen1986 30,0 Svenskaröda korset/Internationella rödakorkommittéen 1987 '20,0 (, m.fl.) 5,0 FAO, , , gräshopps-' bekämpning 10,0 södraAfrika, humanitära insatser 16,8 södra , katastrofberedskap 5,8 OEOA/UNDRO, transportinsats 2,07,5 insatsvaror för jordbruket, läkemedel m. m. Svenska röda korset, ortopedisk verkstad markvård,vatten, transporter (),gräshoppsbekämpning i regionerna och Tigre Beslutadeinsatser (milj.kr.) Budgetåret -1986/87 15 okt1987 Prop.1987/88: 100 Bil. EFS, rehabilitering Tigre EFS, jordbruksutveckling, Tigre Lutherhj alpen, vatteninsatser UNHCR, extra bidrag förflyktingbistånd Svenska rödakorset, markvård, Wollo EF"S,rehabiliteringsinsatser i Eritreaoch Tigre- RäddaBarnen, insatser för barn (), upprustning av brandskadat daghem , insatser mot ökenspridning socker, råvaror för tvåltillverkning,katastrofsamordning Afrikagrupperna, hälsovårdsinsats, matolja, socker, kläder RäddaBarnen, insatser för internflyktingar Afrikagrupperna, insatser motAIDS 0,5 2,0 2,5 1,0 Beslutade insatser ' Prop.1987/88: 100 (milj.kr.). Budgetåret - Destination 1986/87 livsmedel, konsumtionsvaror, läkemedel,insatsvaror för jordbruket 50,0 WHO, vaccinationsprogram mot gula WHO, vaccinationsprogram mot gula RäddaBarnen, förlossningsklinik 3,5 WFP, livsmedel, till flyktingar 3,0 Pingstmissionen,internflyktingar 1,0 Pingstmissionen, skogsplantering 3,0 EFS, flyktingbistånd 3,0 EFS, flyktingbistånd, självförsörj ningsprogram 15 _ O UNHCR, extra bidrag för flykting- ' bistånd 1,0 RäddaBai'nen O, 1 UNHCR/specialenheten för katastrof hjälp, vattenförsörjning 8,0 , transport insats 10,0 Advent i stsamfuiidet, skola Nakaseke 0,2 UNI(3I", vattensinsats 3,5 , läkemedelsinsats 3,0- Pingstmissionen, rehabiliterings insatser, internflyktingar 4,3 Beslutadeinsatser (milj.kr. ) Budgetåret - -1986/87 15okt 1987 Prop.1987/88: 100 Bil. Svenska afghanistankommittén, hälsovård, livsmedel Svenska afghanistankommittén, hälsovård, livsmedel , översvämningSvalorna, översvämning Svenska rödakorset/, Erikshjälpen, översvämning,nödhjälp /Svenska röda korset/1987 , konstbevattning för ris-odling UNHCR/,flyktinginsats Svenska rödakorset, översvämning FAO, bekämpning av skadeinsekter Svenska rödakorset, stöd till röda kors 5,012,5 5,0 6, O Beslutade insatser Prop.1987/88: 100 (milj.kr.) Budgetåret - Destination 1986/87 , matutdelning O, 2 , nödhjälp efter översvämning 0,3 Hoppets Stjärna, nödhjälp efter j ordbävningsdrabbade 0, 8 UNDP, jordbä-vningsdrabbade 2,0 Arbetarrörelsens Internationella Centrum (AIC), j ordbävningsdrab bade 2,0 Svenska rödakorset, jordbävnings- drabbade 2,0 RäddaBarnen, jordbävningsdrabbade 2,0 Hoppets stjärna, nödhjälp 1,3 UNI(3r, insatser förgatubarn och Mission, nödhjälp till torkdrabbade 0,2 insats för konfliktdrabbade småbönder 15,0 RäddaBarnen, barnhem 0,3 , stöd tillkrigs drabbade O, 7 Beslutadeinsatser (milj.kr.) Budgetåret l juli -1986/87 15 okt1987 Prop.1987/88: 100 Bil. Regional katastrofkoordinator, 1,0 Svenska röda korset, smärrekata strofer 3,0 Transporter Mogambique 10, O Katastrofkoordinator,Mogambique 2,0 Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer Anslagspostenför stödet till folkrörelsers och andra enskilda organisationers utvecklingsprojekt har flerdubblats sedan1974/75. /87 utbetalades sammanlagt 351,2 milj. kr. av totalttillgängliga 428,6 milj. kr. Huvuddelen av de återstående medlen är i detnärmaste helt inlecknad genom bidragsbeslut. Reservationerna har undersenare år uppgått till av anslaget. Bidrag utgick /87 för mer än 400projekt i programländerna för bilateraltbistånd och ca 70 andra . De nio största mottagarländerna och storleken av bidragen fill demframgår av följande uppställning: 1986/87 milj. kr. Missionsorganisationerna mottog den största delen av bidragen, 178 milj. kr., motsvarande40 % av tillgängliga medel. Bidragen fill fackliga och kooperativa insatser var 46 milj. kr. Liksom fidigare år har stödet i huvudsak använts tillhälsovårds- och utbildningsprojekt.Stödet fill landsbygdsutvecklingsprojekt har ökat. 1987/88: 100har utgått för såväl investeringar som drifts- och underhållskostnader i Bil. 5 lokal valuta. Enskilda organisationers u-landsverksamhet stöds ävenmed bidrag från andra anslagsposter. En stor del av katastrofbiståndet och dethumanitära biståndet lämnas genom sädana organisationer. Totalt /87 ca 700 milj. kr. genom 250 enskilda organisationer i över90 länder. Genom den av regeringen tillkalladesärskilda folkrörelseberedningen har ell instrument skapats för fördjupatsamråd, erfarenhetsutbyte och diskussion kring organisationernas egna biståndsprojekt,men också organisationernas syn på del totala svenska biståndets innehåll ochutformning. Ett ingående samråd och erfarenhetsutbyte äger ocksårum mellan SIDA och organisationerna. Del sker vid årsgenomgångar, konferenseroch seminarier, gemensamma fältbesök, uppföljningar och utvärderingar. Ramavtalom biståndsinsatser har ingåtts mellan SIDA och följande elva organisationer,som tillsammans representerar ett 80-läl medlemsorganisationer:Afrikagruppernas rekryteringsorganisation (), Arbetarrörelsensinternationella centrum (AIC), , LO/TCO, (), Pingstmissionens u-landshjälp (PMU),Rädda barnen, (), (),Svensk volonlärsamverkan (SVS) samt Utbildning för volontärverksamhet (UBV).Av medlen under anslagsposten går till dessa organisationer.Resterande utgår till ell 150-lal andra föreningar och organisationer. Genomstödet till volonlärer, som arbetar för enskilda organisationer, får ett stortantal svenskar möjlighet lillpraktisk erfarenhet av arbete i u-land. Antalet volonlärer med /87 var ca 700. För varje volontär utgår étl schablonmässigtbestämt bidrag. Fr. o. m. /87 är bidraget . per år.För volontärbidragen tas av anslagsposten i anspråk. Bidragen uppgår lill över 80 milj. kr. Direktstödtill organisationer i mottagarländerna Slödhar lämnats direkt till kvinnoorganisationer i . /87 uppgickdetta slöd fill 9,5 milj.kr. 1982 reviderades riktlinjerna för detta stöd såatt stödet huvudsakligen begränsas tillprogramländerna. Bistånds kontoren ansvarar för beredning och uppföljning avinsatserna. /86 lämnas även direkt stöd till enskilda organisa tioner i för projektverksamhet i anslutning till landramsfinansiera de program. Organisationer i , Sri Länka och har fått di rektstöd. Verksamheten har uppvisat goda resultat. Internationellaenskilda organisationer Prop.1987/88:100 Ril 5 Tre internationella enskildaorganisationer - Kyrkornas väridsråd. Internationella kooperativa alliansenoch - får bidrag från anslagsposten för sinverksamhet. Särskilda program m. m. AnslagspostenSärskilda program m. m. omfattar delposterna försöksverksamhet ochmetodutveckling, miljö- och markvård, befolknings- och hälsofrågor, energi, kvinnofrågor, kultur- ochmassmedia och insatsförberedelser och resultatvärdering. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1986/87(1] 13,8(21 Disponibla medel 240,3 234,6 1) 1986/87 benämdesanslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling m.m. ochomfattade Försöksverksamhet och metodutveckling samt Insatsförberedelseroch resultatvärdering. Försöksverksamhetoch metodutveckling omfattade även Ämnesinriktadverksamhet som /88 redovisas under särskildadelposter. 2) Tillkommer 20 milj.kr. från denointecknade reservationen perden . Försöksverksamhet och metodutveckling (FoM) Försöksverksamhetoch metodutveckling är inriktat pä experimentell och nyskapande verksamhet på områden sombedöms angelägna, men saknar resurser. Verksamheten har under1986/87 ytteriigare knutits lillbehoven inom det landprogrammerade biståndet.De flesta insatserna syftar till att 277 19 1987/88. förbättrasituationen för den fattigare delen av landsbygdsbefolkningen. Samarbete bedrivs med FN-organ, andramellanstatliga organ samt institutioner och företag i . Fr. o. m. /88 innefattaranslagsposten Särskilda program m.m.även de ämnesinriktade delposterna miljö- och markvård, energi, befolkningsfrågor, hälsofrågor, kvinnofrågor samlkultur och massmedia. Avsikten med verksamheten är att tillgodose speciellabehov i inom områden därSverige har särskild kompetens. Insatserna bör främst ha anknytning till del reguljära utvecklingssamarbetet med programländerna, men kan även omfatta verksamhet i andrautvecklingsländer i samarbete medFN-organ eller andra internationella organisationer. Fördelning på ämnesområdeav medel för försöksverksamhet och metodutveckling samt den ämnesinriktade verksamheten 1986/87 och för särskilda program 1987/88, exkl. insalsförberedelser ochresultätvärdering (milj.kr.) 1987/88: 100 Bil. 27,5(1) (internationell upphandling) (1) tillkommer 20 milj.kr. från denointecknade reservationen per Ämnesområdetomfattar långsikliga fällinsatser inom markvård, utbildningsinsatser, stöd för naturresursplanering ochmetodutveckling avseende olikatekniker. Det regionala utbildningsprogrammet för markvärd i och Sahel-programmel i , och för markvärd/byskogingår. Metodutvecklingsprogrammen för markvård i torra områden i ochagroforestry-metoder ingår. Ett mindre mark-vårdssamarbele med harpåbörjats. En ny insats om möjligheterna att utnyttja satellitteknik vidsamhällsplanering har påbörjats. Informationsarbetet om miljöfrågor har ägnats slor uppmärksamhet. En nordisk konferens om miljöfrågor och bistånd hölls iStockholm. Ril 5 Arbetet under budgetåret har inneburit enomstrukturering från många små insatsertill ell par större program. Samarbete har inletts med och ett energiprogram, ESMAP. En inventering av den svenska resursbasenhar genomförts. Ett energiplaneringssystem har tagits i bmk i ochplaneras även för . Andra insatser rör bl.a. utvecklingen av en ångmaskinoch ett gengasaggregat samt förbättring av spisar. Insatsernahar koncentrerats till , och . De bilaterala insatsernahar främst avsett enskilda organisationers verksamhet inomfamiljeplaneringsomrädet. Samarbete sker med onManagement of Population Programmes (ICOMP) och (). Insatsernapå hälsovårdsområdet har varit inriktade på primärhälsovård. Stöd har givitsvia WHO till det omfattande AIDS-programmet. Övriga insatser sker inom områdenanutrition, läkemedel, materialproduktion, slöd till handikappade ochresursbasutveckling. Samarbete sker med ett flertal internationella och svenskaorganisationer. Ettregionalt kvinnokonlor inrättades i . Kontorets program omfattarslöd för insatser riktade fill kvinnor i , , , ,och . Erfarenheterna från verksamheten i kommer senareatt ligga till grund för ett eventuellt liknande program i Asien.Landspecifika planer för ett kvinnoinriktat bistånd har upprättats förmottagarländerna i . I övrigt har verksamheten koncentrerats till treområden: informationsspridning, bildande av nätverk, kreditprojekl för kvinnorsaml management- och ledarskapsträning. Kulturstödelhar varit koncentrerat till främstTanzania och . En omfattande manifestation för Mogambique organiseradesår 1987 på i . Bibliolekssektorn i har erhållitstöd. På massmediaområdet ges slöd till (). Programmetomfattar jordbmk, skogsbmk och fiske samt insatser som rör bl.a. strategi förlandsbygdsutveckling, folkligt deltagande och förstärkning av den svenskaresursbasen. Särskilduppmärksamhet har ägnats åt förbättrade driftsmetoder och Prop. 1987/88:100 jordbruksteknik för småjordbruk och lantbrukskooperalion i . Sedan1986 koncentreras insatserna tillutveckling av u-landsanpassade industriella produkter och processer, stimulansav småindustrieli verksamhet i , infrastruktur för internationelltindustrisamarbete och handel samt industriell miljö. Stöd lämnas bl. a. tillutveckling av pimpstensba-serad lättbetong i och utbildning avsmåföretagare i regi. a. lill program för byggnads- och anläggningsleknologi.Koncentrationen ligger på vägbyggnad och vägunderhåll i och . Verksamheteninom detta område rör huvudsakligen utbildningsplanering och administration, yrkesinriktadutbildning på landsbygden, idéspridning, regionala program förförvallningsutbildning i de portugisisklalande länderna i ochutveckling av den svenska resursbasen. Stöd lämnas till utbildning av planerare vidInternational (lEEP). Genom för utbildning, vetenskap och kultur () lämnas stöd förutbildning i utbildnings-statistik. Förvaltning:Import (internationell upphandling) /87 startade två långsikliga imporlutbildningspro-gram i Angolaoch Mogambique. SIDA samarbetar med / internationellahandelscentrum (ITC) i dessa program. Slöd utgår till pågående forskningsprojekt inom med syfte atl uppmuntra småsparande i . Därvidundersöks om traditionella och informella former för småskalig spar- och kreditverksamhetkan sammanlänkas med formella finansiella institutioner. Vidare har samarbeteinletts med den afrikanska jordbrukskreditföreningen och deninternationella sparbanksföreningen . Utvecklingsstudier(UtveckUngsalternativ) Verksamheteninom deUa område syftar lill bl.a.alt belysa utvecklings strategiska frågor av långsiktig betydelse. Bidrag har utgått till Väridsban ken för två forskningsprojekt, där den ekonomiska politikens betydelse för tillväxt- och fördelningsfrågor och ekonomiska kris kartläggs. Slöd har bl.a. utgått till Dag Hammarskjöld-fonden och () för seminarier och ut givning av tidsskrifter. Demokratioch mänskliga rättigheter Prop.1987/88:100 Ril 5 Fr.o. m. /88 införs ett särskilt delprogram benämnt "Demokratioch mänskliga rättigheter". Två större insatser har påbörjats, genom of () resp. Arbetarrörelsens Internationella Centmm (AIC). Bidrag hardessutom lämnats bl. a. lillInternationella och . Under dennadelpost disponerar SIDA medel avsedda atl i första hand tillfälligt förstärka ochbiståndskonlorens personal. Medlenanvänds vid beredning och utvärdering av program och insatser som bekostaseller avses finansieras med svenska biståndsmedel. Utredningarna genomförs med hjälp av specialister inombl. a. industriell teknik, energi,undervisningsplanering, jordbruks- och vattenfrågor samt medicin. En stor del av verksamheten sker i samarbete medinstitutionella konsulter, bl.a.Sveriges . , och (). Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) BITSuppgift är att främja ekonomisk och social utveckling i vissa samt alt utvidga och stärka förbindelsermed dessa länder. Verksamheten omfattar bidrag lill teknisktsamarbete med vissa , inkl.internationella kurser i , och u-kreditfinansiering av investeringsprojekt i . BITS insatserfömtsätter att samarbetsländerna har kapacitet att planera och genomföraprojekt som erhåller stöd, atl projekten är prioriterade i ländernasutvecklingsplaner och atl en kostnadsdelningsker mellan parterna. Huvuddelen av BITS verksamhet är inriktad på energiförsörjning, transporter,kommunikationer och industri. BITSverksamhet har expanderat kraftigt . Anslagen har ökat från 130 milj. kr. /81, däförmånliga krediter till , s.k.u-krediter inrättades, till 629 /87. Utbetalningarna har också ökat snabbt, men sjönk /87 jämfört medföregående budgetår, då en lopp i ökningen för u-krediterna noterades, främst på grund av två störreu-kreditprojekt. Utbetalningarna /87 fill 441 milj. kr, varav 125 milj. kr för tekniskt samarbete och 316 milj. kr för u-krediter(gåvoelement). Den ackumuleradereservationen för u-krediter vid utgången av /87 uppgick till876 milj kr, varav 500 milj. kr var intecknade för utestående utfästelser. BITS samarbetar med låg- och mellaninkomstländer(enligt definition). En stor del av verksamheten avserlåginkomstländer med en BNP/capita påupp till . Närmare hälften av lämnade utfästelser om bistånd i u-krediter avser denna kategori.Inom del tekniska samarbetet liggertyngdpunkten volymmässigt på lägre mellaninkomstländer. 20 1987/88. Teknisktsamarbete Prop.1987/88: 100 Bil 5 Tekniskt samarbete bedrivs med drygt 20 u-länderoch ingår bl. a. som en deli genomförandel av samarbetsavtal som ingått med vissa u-ländermen innefattar även förutvarande programländer. I länderkretsen ingår , ,, , , , , , , , , , , , , ,, , , ,och . Enstaka insatser görs även i andra länder, vilkas utvecklingspolifik bedöms varaförenlig med målen för svenskt utvecklingssamarbete.Under 1986/87 lämnades bidrag lill ca 180 insatser i ett 30-tal länder. I de länder med vilka BITS bedriver reguljärt teknisktsamarbete ligger den genomsnittliga nivån på stödet i storleksordningen 10 milj. kr per land och är. I de inlernationellakurserna fanns deltagare även från programländerna och andra . Del lekniska samarbetet syftar till attöverföra kunnande frän till samarbetsländerna. I delta inbegripsatt skapa kontakter, planera projekt . och ge utbildning inom områden därSverige har god kompetens och kapacitet.BITS medverkan i det lekniska samarbetet utgörs av bidrag till konsultinsatser, utbildning för enskilda länder,inslitutionssamarbete, finansiellt slöd, försöksutruslning ochinternationella kurser. Vidare ingår ettsamarbete med som avser personutbyte och kultur-, samarbete.BITS samarbetar också med genom insatser för utbildning ochdriftledning i industriprojekt där medverkar. Del lekniska samarbetet sker främst inomsektorerna industri och energi.Flera av de internationella kurserna avser dessa områden. Stöd till konsultinsatser, som är den störstaverksamhetsformen, har i växande utsträckningavsett insatser för att effektivisera utnyttjandet av befintlig industri ochinfrastruktur, t. ex. genom energisparande åtgärder.