prop · GB0324 · 1987-12-31 00:00:00 — I här redovisade driftkostnader ingår ej driftkostnader för och . Dessa driftkostnader redovisas under punkt 8 och 9. Avsättningför täckande av drift- och underhållskostnader etc för anläggningarna efterspelen har tagits upp som driftkostnad. Iicke obetydlig omfattning förutsattes att raili--tär personal raedverkar. Någrakostnader för denna personalkategori upptas dock ej, då det förutsattes attmili-tärens medverkan kan ske som övning. Lönekostnadinkl sociala avgifter /år. Lönekostnad totalt = 65;. 13.12 Frivillig personal i centrala organisationen Det antages att dessa i antal personer uppgår till30 % av antalet anställd personal vid varje till-få lie, dvs totalt 1066 manraånader. För denna personalkategori utgår ej lön raen ersättningför uppehälle och utlägg, sora beräknas uppgå till /person och år. 13.13 Frivillig personal under spelen För denna personalkategori utgår ej lön men ersättning för uppehälle och utlägg, som beräknas uppgå till /person under testtävlingar 1993 och /person under spelen 1994, Utöver frivillig personal som ovan, för vilkenersättning utgår, förutsattes även frivillig personal som raedverkar uteui krav på ersättningar. Avser resekostnader för fast anställd personal som vardera beräknas göra 1 resa/nånad inora landet och 0,5 resa/månad internationellt. Det förutsattes att raaxiraalt avpersonalen har behov av inrikesresor och behov av utrikesresor. Varje inrikesresa beräknas kosta totalt / resa och internationellt /resa (för in ternationella resor har fri flygbiljett förut satts) . Kostnad inrikesresor 2', 5 railj kr " internationella resor 4,9 " Kostnad totalt 7 ,4 railj kr Avser kontorslokaler för personal (fast anställd ochfrivillig personal) i den centrala organisations koraraittén. Avserkontorslokaler för personal (fast anställd och frivillig personal) i dencentrala organisa-tionskomraitté n. Erforderlig yta beräknas som per fast anställd och beräknas då inkludera erforderlig yta för frivillig personal i den centrala organisationen . Bedönd hyreskostnad = /m2 år. I beräkningen förutsattes att kontorslokalerna successivt utökas respektive rainskas i takt raedbehovet. Den maximalt erforderliga kontorsytan för organisationen uppgår till ca (1994). Allmänna omkostnader för drift av kontoret beräknas som av total lönekostnad. Kostnad9,8 railj kronor Data, resultatgivning, dokumentation m ra. Bedönd kostnad med utgångspunkt från kända motsvarande kostnader för , budget samt vissaerfarenheter från internationella tävlingar hållna i . Kostnad för säkerhetstjänst enligt erfarenheter från Saraje-vo, utredning inför Falu-Äres ansökan 1992 och överläggningar raed organisationen iCalgary. Marknadsföring, material, värd- skåpvid lOC och vintersport-förbundens sararaanträden, resor för gäster ra ra. sporter (se pkt 11.4) lOK-session, medaljer mm 11 railj kr Invigning, avslutning, pris- 22 railj kr resor till lOC-sessioner, specialförbundskongresser ra ra samt någon ans-tälldunder efter 1994. Sammanställning och tryckning av avrapportering. Kostnad totalt 79 railj kr Ersättning till SOK för rätten till de olympiska ringarna. Preparering och pistning av spår och nedfarter, konstsnö, konstis m ra. Kostnad 3,5 railj kr Kostnad 1,5 railj kr Kostnad totalt 5,0 railj kr Parkeringar förutsätts vara avgiftsbelagda och sjäIvfinansierande. 13.75 Merkostnader efter spelen Merkostnader för drift och underhåll av anläggningar etc, sora överdimensionerats för spelen eller anläggningar som av andra skäl drar stora freuntida driftkostnader. Att beräkna nämnda kostnaderär svårt då ett mera detaljerat os-program erfordras fördetta. Det är dock rimligt att, likt , medel avsätts till en fond för täckande av dessa framtida kostnader. I budget för bör därför avsättning till fond betraktas och redovisas sora OS-kostnad. Kostnad 25 railj kronor Pos- Investeringsdel Kostn i1000-tal kr Anm/restvärden KDSTNADER, SAMMAN FATTNING 294.000 13.11 Anställd personal 65 100 98 500 13.12 Frivillig personal i centrala organisationer 2 000 13.13 Frivillig personal under spelen 31 400 13.2 Reskostnader 7 400 13.71 Expenser 79 000 13.72 Ersättning SOK 25 000 13.73 Drift arenor 5 000 13.75 Merkostnader efter spelen 2 5 000 1987/88:24 14 INTÄKTER Liksom i de tidigare utredningarna för förlagda till och ; 1988 och 1992, föreligger det svårigheter att bedömade totala intäkter som vinterspel i skulle generera. I utredning an , beräknades intäkterna med ledning avkända -värden från och . Hänsyn togs härvid till att möjliga intäkter på den nordamerikanska kontinenten är större än i , bl a beroende av tidsskillnad. I övrigt gjordes en försiktig bedömning, eftersom rärmare återstod till spelen. för denna utredning har inga avtal cm TV-rättigheter för1992-års vinterspel i tecknats. Detta innebär attkalkylen även måste grundas på järaförelser och analyser genteraot . Trenden av ökande TV-intäkter är bruten. TV-bolagen talar t o m omminskade ersättningar. Huruvida detta är taktik från TV-bolagens sidaeller verklighet är svårt att bedöma. skall raan varamedveten om att ett annat förhallande kan råda den dag då , ca 1989, skall teckna avtal ora TV-rättigheterna. Den spridning av spelen raed soraraar- respektive vinterspel i tvåårsintervaller torde återigen kunna öka intresset för spelen och därraed också intäkterna. för utredningen om , färdigställd , sattes dollarkursen till , även om den verkliga kursendå låg strax under 9 SEK. Dollarkursen har sjunkit kraftigt gentemot den svenska kronan. Valutcimarknadenpräglas av fortsatt press nedå-t på dollarn. Detta innebär att dollarn är något övervärderad och bör ligga på avistakursomkring 6 SEK. En annan orsak till denna kurströ är det storabudgetunderskott, som dras med trots besparingsåtgärder. Vad som talar emot ovanstående avistakurs är ekonomi. I det séunmanhanget finns två orsaker att beakta. - eventuella medverkan iEMS våra mest kända ekonomer räknar med en inflationstakt på . Detta innebär kursförändringar uppåtsaratidigt som devalveringsresonemang koramer in i bilden. En svensk medverkan i EMS-system ärinte alls orealistiskt. vill vara raed, vilket i sin tur drar raed . Att i ett sådant läge kan vara "neutralt" är inte troligt. Med bakgrund av ovanstående teorier bör dollarkursen sättas till ca . Detta styrks av-ar-bitragehandlarna. En ställd ränta på är per 1987-05-1411,. En motsvarande ränta på USD är . Om raan tittar på räntedifferansen och räknar om detta till ören , finner vi attkursen för USD ligger på . Trolig nivå på bör vara 7 SEKavistakurs. Motiveringen till detta är dels arbitrageavdel-ningarnas prognoser seunt ekonorai och finanspolitik. En inflationstakt på är inte någon orealistisk siffra, varför yäxel-kursrörelsen skulle bli en depreciering av kronan. Med stöd av de teorier, sora redovisas ovan, kan det vara riktigt att även bygga intäktsberäkningarna på en dollarkurs om . Intäkterna har här beräknats bl a med ledning avde belopp, som erhåller , och lagts in i kalkylen som en intäkt i prisnivå . En betydande del av intäkterna 'bör för del kunna lyftas kring 1990. Kalkylen förutsätter att ökningen av intäkterna motsvararin-täkternas uppräkning raed index fram till utbetalningstillfället. Intäkter från försäljning av biljetter har beräknatsmed utgångspunkt från en försiktig uppskattning av publik och möjligt biljettpris. Intäkter från test-tävlingar 1993 och andra evenemang och -tävlingar har ej tagits upp. Totala publikantalet i bedöms uppgå till650 000 personer. Motsvarande siffra för Åre bedöms till 150 000personer.. In-täkterna beräknas raed utgångspunkt från ett ge-norasnittligt biljettpris av /person. Intäkter 44 railj kronor 14.2 Sponsors- och försäljningsintäkter Med ledning av beräknade intäkter förvinterspelen 1988 sattes i utredning för sponsors- och försäljningsintäkterna försiktigt till 75 milj USD (av beräknade intäkter) . I beloppet ingick intäkter av OS-mynt och OS-frimärken. intäkter är ej kända. Det finns inga skäl för att tro på en framtidaökning av sponsors- och försäljningsintäkterna. Beloppet justeras därförendast med hänsyn till penning-värdeförändringen . Intäkterna blir då 8 3,3 railj USD, som oraräknas efter en kurs på . I tidigare utredning, , beräknadesTV-intäkterna uppgå till av beräknade TV-intäkter. Enligt resonemanget i ingressen kan någon ökningfrån ansökan ora 199 2 inte för-väntas. Eftersom bedöraningarna då var mycket försiktiga, finns heller inga klara motiv för en minskad intäkt. Beloppet justeras därför endast med 'hänsyn tillpenningvärdeförändringen - . Intäkten blir då totalt 228 milj USD. Av beloppet tillfaller oavkortat organisationskommitténi värdlandet för bekostande av faciliteter för massmedia. Resterande delas mellan lOC 1/3 och organisationskoraraittén i värdlandet 2/3. USD oraräknas efter en kurs av 7 SEK. Intäkten blir för arrangören 1168 railj SEK 10 1987/88. Prop.1987/88: 24 Saramanfattning av restvärden som detaljredovisatsi pkt 4-9. 1 " 85 " 112 " 0 " 14.5 Intäkternas fördelning i tiden Följande fördelning av intäkterna i tiden har förutsattsvid beräkning av kapitalkostnader, punkt 16 Sponsors/försä1jningsintäkter, TV-rättigheter Fördelningenhar gjorts enligt utbetalningsplan för TV-rättigheterna. 14 IHTÄKTER, SAMMAHSTÄIJjniHG Prop.1987/88:24 15 TIDPLAN Som underlag för beräkning av kapitalkostnader, punkt 16, hcuröversiktliga tidplaner upprättats. Bilaga 15 A - C. Förtidplanerna har följande förutsättningar gällt: - Utredningar och projektering påbörjas efter lOC-beslut, dvs tidplanen förutsätterförplanering på sätt som anges i punkt 1.7. - Anläggnings- ochbyggnadsarbeten påbörjas , dvs . - Projekten har fördelats med hänsyn till årstiden, möjlighet till tidigare användning av anläggningarna samt lämplig fördelning av arbetena med hänsyn till jämn sysselsättning i regionen. - Tävlingsarenor görs ihuvudsak klara för testtävlingar kvartalet 1993. - Tunga investeringar, somhar liten påverkan på sysselsättningseffekten, färdigställs så sent somraöjligt. Härredovisad tidplan är ej semiordnad och tar ej heller hänsyn till alla de komplexa kopplingar och restriktioner, sora naturligtviskoraraer att finnas i en tidplan, sora baseras på fördjupade studier. Kapitalkostnadernahar beräknats raed utgångspunkt dels från den tidplan, sora redovisas punkt 15, dels från vad sora i övriga avsnitt anges beträffande likviditetsbehov i tiden. Beräkningen är gjord för att få en uppfattning om nettoräntans storlek. Osäkerheten i dennaberäkning ligger dels i svårigheten att på detta stadiura upprätta en relevant tidplcin, dels i svårigheten i att rättbedöraa kostnadernas fördelning i tiden. Kostnadsräntorhar beräknats efter en räntesats om inklusivekreditivkostnader (f n över diskonto). Intäktsräntorhar beräknats efter en räntesats om (f n 1,5 & över diskonto). Räntorna läggs till kapitalet årsvis och har beräknats kvartalsvis t o ra . Räntorna är beräknade från början av respektivekvartal. Räntekostnader avseende Radios uppgift (punkt 8.23) om att restvärdet 65Mkr faller ut först har beaktats. - Räntekostnad -/ 91 " Nettoränta ./. Bilaga16 A Grafisk redovisning av intäkter och kostnader exklusive kapitalkostnader Bilaga16 B Grafisk redovisning av likvidtet, intäkter och kostnader inklusivekapitalkostnader 1987/88: 24 Belopp anges i (Mkr) Prisnivå . 2 " Åre 93 "- Olympisk by 95 "- 6.1 Infrastruktur 39 "- 2 " Åre 3 "- 7.1 Press-, Radio-TV-centra,17 "- 7.2 Press-, Radio-TV-centra, Åre 8.2 Radio 9. mm 40 13.Arrangörens driftkostnader 294 Oförutsett 145 Oförutsett 18 "- 17.12 Driftkostnader 627 "- 17.13 Kapitalkostnader 79 "- Prop.1987/88: 24 17.1 Totala kostnader 1940 "- Resultatet har belastats raed oförutsedda kostnader uppgående till . Som tidigare framgått av utredningen har ej freuntida förändringar av kostnader och intäkter avseende index medtagits. Känslighet för förändrade förutsättningar Olyrapiskavinterspelen i ger, raed utgångspunkt från denna utredning, ett"O-resultat", ora t ex endera av följande inträffar: - Totala beloppet föroförutsett ökar från till , för att då utgöra av total beräknad kostnad för investering och drift inklusivekapitalkostnader. - Oförutsett avseende investeringskostnader ökar från till (till ). - Oförutsett avseende driftkostnader ökar från till (till ). - Oförutsett avseende kapitalkostnader ökar från till . - Intäkterna uppgår till av beräknade. - Dollarkursen sättes till 6, /USD raot i beräkningarna förutsatt kurs ora /USD (sponsors/försäljnings- och TV-intäkter) . 1987/88: 24 18.1 Allmännaeffekter för och Olympiskavinterspel i Östersund-Åre är en händelse som - underlättar för svensk näringsliv på världsmarknaden - stimulerar utveckling av näringslivet i i och i innebär att såväl idrotts- som allmänintresserade i hela världen lär sig urskilja nationen och landet från namnlika länder och områden. lyfts fram och blir känt. För de intresserade koraraer ochÖstersund-Äre att vara ett aktivt begrepp framåt. Detär fråga ora en total raarknadsföring av , som får en plats på världskartan också i andra länder, blir ett begreppåtminstone för en generation framåt. Värdet av detta går ej att mäta. Olympiskavinterspel i Östersund-Åre kommer inom att fokusera intresset till och arenaorterna. Länets invånare och näringsliv fårett hoppfullt framtidsperspektiv att arbeta mot. Den image somskapas blir en lokaliseringsfaktor. Rätt utnyttjat får länet i arbetet inför spelen en motor som genererar en positiv utveckling ihela näringslivet. Det skapas också goda möjligheter för etablering och utveckling av nya företag, inte minst service och kunskapsföretag. Befintlig kabelkapacitet till och planerad till ger de fysiska förutsättningarna för datakonmunikation. Det blir intressant för ungdomen att söka sig till de nya arbeten somskapas. Till länet kommer det att bli lättare att rekrytera kvalificerad arbetskraft och nyckelpersoner. Länet blir ett intressant etableringsområde. Till länet komraer att lokaliseras företag och verksaraheter som vill utvecklas med länets övriga näringsliv. Länet tillförs goodwill som koramer näringsliv, offentlig förvaltning och de enskilda individerna till godo i många avseenden. har givetvis de bästa förutsättningarna att tillvarata det intresse som riktas mot turisranäringen. Denna får och de långsiktiga goodwillvärden som spelen skapar en utoraordentligtbetydelsefull injektion . En utvecklingsvind av samma kraft för och länet kan inte skapas med andra statliga eller enskilda satsningar. De Olyrapiska tillför landet och kvaliteter sora inte gåratt kvantifiera. 18.2 Hätbara effekter av 18.21 Goodwillvärdet för svenskt näringsliv Svensk industri satsar enorma belopp på marknadsföring av sina produkter. Att industrin har framgång är avgörande för sysselsättning och välfärd i landet. Hur kan betydelsen av värderas i detta sammanhang? Reklam i anslutning till idrottsarrangemang har blivit ett av medlem för landets näringsliv att skapa goodwill och marknadsföra sig. Näringslivets idrottssponsring omsätter ca /år. Det gårnaturligtvis inte att säkert beräkna värdet på . världsmarknaden av ett i . Att -världens idrottsintresserade ges systematiskt redaktionell information i radio-TV och press under 5-6 förbe-redelseår samt under 14 dagars spel kan inte säkert -värderas. Spelens attraktionskraft gör att TV-rättigheterna betalas med miljardbelopp. TV-bolagens kunder betalar än mer för rätten till reklam i anslutning.till TV-sändningarna. Vilket värde naste inte då ligga i att exponeras i hundratals timmar. Den draghjälp orakunder och raarknadsandelar, som ges näringsliv, raåste värderas till att vara högre än -värdet av det svenska näringslivets årliga idrottssponsringsinsatser inom landet.TV-bolagens -värdering av som reklambärande attraktion bekräftar detta. Draghjälpen av kan därför raed säkerhet -värderas imiljarder kronor. 18.22 OSbetydelse för svensk turismnäring Svenskar reser utomlands för 20 miljarder/år. Svenska flyg- och färjefö.retag satsar ca på internationell marknadsföring; satsas av hotell, diverse organisationer m fl.Sverige får in genom utlänningars besök. Prop.1987/88: 24 Om ökar intresset för så att de sora redanbesöker ökar sin vistelsetid raed eller besöksstrommenökar , innebär detta ytterligare intäkter på 1 miljardkronor/år. Cm denna effekt uppnås under 1989-94, ger detta enbruttoinkomst på och en direkt sysselsättningseffektmotsvarande 12 800 årsarbeten. goodwill är av betydelse för värderingen av valutan och valutaflödet. Här redovisas dock bara de direkta effekterna för valutaflödet av . Utländska reklamintakter under tillför . 05 medföratt den utländska tur ismstrommen till i kronor ökar under frara till och raed . Med hänsyn tagen till valutaläckage på grund av ökad import ger ett netto på drygt 4, miljarder kronor i utländsk valuta. Valutaeffekterna genom svenskt näringsliv i övrigt har inte beräknats. 18.3 Direkta effekter i av Investeringskostnadernaberäknas uppgå till i runda tal 750 miljoner i byggnader, anläggningar och inventarier. Investeringarna för radio-TV-distributionen beräknas till . Investeringarna ger regionen (750" x + 300" X ./ ) ca 2 500 årsarbeten. Driften av anläggningarna och genomförandet av ger 1 750 årsarbeten. 1987/88: 24 18.4 Andra effekter i 1989-94 av i ger ett raedel för utveckling. OS-förberedelser och en ökad- turistström ger en ekonomisk injektion. ger länet ett hoppfullt framtidsperspektiv, som i sig genererar utveckling. Länetfår en dynamisk iraage och komraer för många att erbjuda en möjlighet tillutveckling. Effekterna blir raångfacetterade, cm möjligheterna tas tillvara. Beräkningar kommer här att ske av de direkta effekterna för turismnäringen. De indirekta effekterna på andra näringar skattas enbart genom en multiplikatorberäkning. I en sådan beräkning dväljs effekterna inora livsraedelsindustrin, transportväsendet, gross- och detaljhandel,tjänsteföretag etc. betydelse för turisraen i Att man firade och vad sora då erbjödsbesökare, har sannolikt inte varit allmänt känt i landet. Trotsdetta kom att till staden förläggas ett stort antal konferensermedförande 20 000 gästnätter. Analyser av bäddkapaciteten i Östersund-Äre-området visar, att här finnsbetydande kapacitet för en ökad besöksström med undantag för månadernamars och juli . Mot denna bakgrund och den utbyggnad, som sker av informations- och arrangemangsorganisationer beräknas att det genereras 50 - 80 000 gästnätter utöver nuvarandebesöksvolym. Detta sker genora såväl nyskapade besöksanledningar pg a som förlängning av ordinarie vistelser till följd av OS-intresset. Det finns god kapacitet att ta emot ökningen, en ökning som helt kan hänföras till raarknadsvärdet av de förestående spelen. Spelen komraer att föregås av en betydande tävling sverksarahet på internationell nivå. Syftet är att trimma anläggningar och organisation. Tävlingarna kan till viss del läggas på tid, då allmän-: turismen inte utnyttjcur all bäddkapacitet. Tävlingarna ger då ge en ökad turismomsättning. Intresset att besöka gamla OS-arenor och orter kommer att generera 10 000-tals gästnätter. OSmedför att kapacitetsutbyggnaden i länet tidi-gareläggs. Dennaberäknas försiktigtvis till att 1000 bäddar tidigareläggs under . Denna kapacitet ger 500 000 ytterligare gästnätter, då det är kapacitetsbrist i de intressanta områdena . Fram till kan turisraen väntas tillföra länet iökade turisrain-täkter och ca 2300 ytterligare direkta årsarbeten. Efter kan raerintäkterna frara skattas till å-taninstone flera och de bestående långsiktiga sysselsättningseffekterna till 100--tals årsarbeten. 18.5 Sysselsättning och skatter Det är viktigt understryka att ur samhällssynpunkt är av vida större betydelse ändet som mä-tes i antal sysselsatta, skatter etc. effekter på sysselsättning och skatter är dock så omfattande att de här skall särredovisas. investeringar enl 18.31 drift enl 18.32 2 500 årsarbeten 1 750 årsarbeten Effekter på turisranäringen 1989-94 i landet genom ökad utländsk turism enl 18.4 Effekter för turismnäringen i länet kan till stor del bero på omfördelning inom landet, varför någon nettoeffekt ej beräknas här. (För länettillkoraraer 2300 årsarbeten.) Sumraa direkta arbetstillfållen 17 050 årsarbeten Vid en lönekostnad inklusive sociala avgifter på per årsarbete ger i löneskatter (21 300 x 140' X ) sociala avgifter (21 300 x 140' X ) 1 015 railj kronor I mervärdeskatteintäkter erhålles. Från driften för railj kronor Från den ökade utländska Från den ökade svenska turismen till Jämtlandbortses; då det till viss del torde vara fråga om omfördelning avresande och intäkter inom landet. Från niervärdeskatt på multiplikatoreffekten bortses. genererar raerinvesteringar och raerinkomster för främst turismnäringen i landet. Det är investeringar och in täkter som i allt väsentligt ej görs/uppstår utan ett . För staten och till någon del kommuner innebär därför i merintäkter fördelade på sammanlagt 3 500 railj kronor är enbart av detta skäl en nationell angelägenhet. Investeringar och drift av de.specifika OS-anlägg-ningarna och den ökade sysselsättningen inora turismföretag och andra näringar ger i länet 7 600 årsarbeten. I genorasnitt ges ytterligare 1200 personerarbete. Sannolikt blir arbetskraftsefterfrågan så hög att sysselsättningseffekterna sprids i hela . 1987/88: 24 - en egen identitet i utlandet - en "high light" - goodwilleffekter förnäringslivet som kan uppskattas till ett värde av - ytterligare 1000Mkr i utländska turismintäkter och drygt 3000 nya årsarbetstill-fällen -: i skatter och avgifter på de raerinkomster som uppstår tom 1994 - ett nettobidrag till valutabalansen fram t o ra 1994 på . , ger JäratlandS; län: -.en förstärkt och raer mångfacetterad profil - människorna ett mål att arbeta raot, en grund för vidareutveckling - investeringar i byggnader mm med bestående värde för - investeringar i kommunikationssystem med bestående värde för - minst 500 årsarbetstillfällenunder för investering och drift av specifika OS-anläggningar (exkl multiplikation) - 400 årsarbetstillfällenytterligare inora befintlig och utbyggd turisraindustri (exkl multiplikation) - indirekta sysselsättningseffekter motsvarande 300 arbetstillfällen under , - hundratals bestående långsiktiga arbetstillfällen efter 1987/88: 24 19 HÖR LYCKADES GENOMFÖRA SPELEN Efter att de 17:e Olymiska genomförts i skulleman i korthet kunna samraanfatta planering, utbyggnad, följdeffekter m msålunda: Alltsedan 1924 har deltagit i och tillhört de raest framgångsrika nationerna. aktualiserades frågan ora sora värdnation. Flera utredningar gjordes om spelen. Ansökningar inläranades för , 1988 och 1992. i om fattades bara 9 röster. Optimisraen var därför stor inför lOC-kongressen i om , men spelen gick då till . Då tog över kandidaturen års spel kunde man presentera ett raycket starkt koncept och arbetet drevs raen en känsla för att "nu eller aldrig" . 19.1 Utredning och kampanj Östersundsoch komrauner bildade det geraensarama bolaget . Imaj 1987 presenterade bolaget utredningen för olympiskavinterspel i . Utredningen innehöll en grundlig analys av förutsättningar och en uppdatering av tidigare redovisningar ora Äres förutsättningar. Trotsden korta utredningstiden var ambitionen att ge en relativt vältäckande bild av vad som krävdes för att de i skulle bli lyckade. I prisläget beräknades den totala kostnaden för investering och drift inkl kapitalkostnader till och de totala intäkterna till . Vid beräkning avintäkter gjordes jämförelser raot bl a budgeten för . Med hänsyn till osäkerhet speciellt gällande TV-intäkter valdes förÖstersund en betydligt lägre nivå. överlämnade bolaget utredningen till regeringen raed begäranom att staten till fullo skulle ställa de ekonomiska garantierna förspelen. För och kommuner var det en ofrånkoralig förutsättning att staten skulle ställa upp på detta sätt. Prop.1987/88: 24 Regeringens granskning av utredningen, sora påbörjades efter överlämnandet, gjordes utifrån en helhetsbedömning av beräknade kostnader och intäkter ochmed hänsyn till de positiva samhällseffekter som skulle bli följden i .