prop · GB03167 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:167 bank anför att den föreslagna regeln medföratt delfondens placeringskapacitet och storlek avgörs av den allmännasparandeutvecklingen och inte av marknadsskäl en anknytning vars innebördframstår som oklar. Fjärde fondstyrelsen föreslår en konstruktion som bättreanknyter till aktiemarknadens omfattning och struktur och Qärde fondstyrelsensnuvarande marknadsandel. LO anser att gränsen bör bestämmas i förhållande tillQärde fondstyrelsens nuvarande marknadsandel om av aktiemarknaden.SAF - som särskilt yttrat sig i denna fråga - anser att medelstilldelningenliksom bör underställas prövning vid varje enskilt fall. Bankinspektionen anför att tydliga riktlinjer förmedelstilldelningen bör ges. RFV anför också att en mer exakt teknik förmedelstilldelningen bör väljas så att onödiga tolkningsdiskussioner undviks iframtiden. Skälen för mitt förslag: De AP-fondmedel som överförs tillQärde fondstyrelsens förvaltning får uppgä till högst 2 350 milj. kr. Desuccessiva tillskotten av medel - från det ursprungliga beloppet 500 milj. kr.- till fondstyrelsens förvaltning har beslutats avriksdagen efter det att fondstyrelsen gjort framställningar härom tillregeringen. Enligt min mening bör nu i stället ange en övre gräns förhur mycket medel som bör överföras till Qärde resp. femte fondstyrelsernasförvaltning. Gränsen bör sättas i närheten av det belopp som hartilldelats Qärde fondstyrelsen. Den av LO föreslagna begränsningsregeln kan enligt minmening bli svår att tillämpa till exempel vid stora tillfälligakurssvängningar. Gränsen för vardera av Qärde och femte fondstyrelsernastilldelning bör hellre bestämmas till en procent av anskaffningsvärdet vid utgångenav närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelsernaförvaltar, . I anledning av riksbankenspåpekande vill jag åter poängtera att utgångspunkten för att inrätta en femte AP-fondstyrelsehela tiden varit att skapa vidgade placeringsmöjligheter inom ATP-systemetsamtidigt som Qärde fondstyrelsen nått en storlek och omfattning påaktiemarknaden som gör att den av marknadsskäl inte bör bli mycket större.Utgångspunkten för en femte fondstyrelse har varit att denna bör tillförasmedel motsvarande de som tillförts den Qärde fondstyrelsen.Det marknadspolitiska perspektivet har sålunda spelat en viktig roll när detgällt att bestämma storleken på Qärde och femte fondstyrelserna även om gränsentill sin tekniska konstruktion knyts till ett anskaffningsvärde. Det bör dock inte för den femte fondstyrelsens del komma ifråga att rekvirera hela det tillgängliga beloppet vid ett och samma tillfälle. Den femte fondstyrelsen bör i stället byggas upp i en takt som svarar mot den nya organisationens möjlighet att etablera sig på marknaden. Som en riktpunkt har här nämnts Qärde fondstyrelsens uppbyggnadstakt. Jag för utsätter därvid att femte fondstyrelsen och också den Qärde - som får ett icke oväsentligt tillskott genom den nya regeln - kommer att agera på ett sådant sätt att de inte rubbar marknadens förtroende för dem som seriösa placerare. Förslagetinnebär inte att kommer att förlora den löpande insynen i ochkontrollen över fondstyrelsernas medelstilldelning. Genom den tidigare nämndaändringen i reglementet (SFS 1987:1326), som trätt i kraft ,skall regeringen nämligen före utgången av april månad genom enskrivelse till överlämna samtliga fondstyrelsersverksamhetsberättelser. Riksdagsledamöterna har därvid rätt att väcka motioneri anslutning till regeringens skrivelse. 4 Begränsningen av AP-fondens totala innehav av inregistreradeaktier i ett bolag skall vara oförändrad Mitt förslag: Femte fondstyrelsen, liksom den Qärde, fårinte förvärva sä mänga inregistrerade aktier i ett aktiebolag att de uppgårtill av samtliga aktier i bolaget, eller om aktierna har olika röstvärde,att röstetalet för de inregistrerade aktierna utgör av röstetaletför samtliga aktier i bolaget. Detta medför i sin tur att varjelöntagarfondstyrelses högsta andel måste minskas från mindre än åtta tillmindre än så att AP-fondens högsta totala andel av inregistreradeaktier i ett bolag - liksom -inte kan bli eller högre. Bestämmelsernai 37 § första stycket reglementet har justerats i förtydligande syfte. Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Bankinspektionen, TCO och tillstyrker förslaget. Fjärdelöntagarfondstyrelsen anser att den femte fondstyrelsen bör jämställas medlöntagarfondstyrelserna i detta hänseende. Aktiespararna anser att den högstatotala andelen bör sänkas till . Av de som därutöver yttrat sig i denna delavstyrker SAF, och . Skälen förmitt förslag: Den begränsningsregel som gäller för Qärde fondstyrelseninfördes den Ijanuari 1980 efter förslag av kapitalmarknadsutredningen (prop.1978/79:165, NU 1979/80:10, rskr. 62, SFS 1979:1056). I propositionen uttaladedepartementschefen att en naturlig utgångspunkt i frågan om en begränsning avfondstyrelsens aktieinnehav måste vara att man bör slå vakt om AP-fondenskaraktär som en i huvudsak kapitalplace-rande institution (prop. 1978/79:165 s.126f). Denna ställning kunde enligt hans uppfattning knappast förenas medmycket långtgående engagemang i ett visst eller vissa företag. Bestämmande förhur stort aktieinnehav som borde tillåtas i samma bolag måste bli en avvägningmellan intresset av att undvika alltför omfattande engagemang i vissa bolag ochvikten av att fondstyrelsens verksamhet för att förse näringslivet med riskvilligtkapital inte försvårades alltför mycket. Departementschefen fann att en gränspå kunde vara lämplig. Syftet med en sådan begränsningsregel borde enligthans mening vara att bl.a. ge fondstyrelsen ett visst spelutrymme Prop.1987/88:167 inom vilket den kunde utöva sin placeringsverksamhet. I de fall därfonden vid begränsningsregelns ikraftträdande hade av aktierna i ettenskilt bolag borde fondstyrelsen emellertid inte tvingas avyttra den överskjutandedelen. Inför beslutet om att införa löntagarfondstyrelserna hadeden s. k. fondgruppen (en interdepartemental arbetsgrupp) föreslagit attbegränsningsregeln för Qärde fondstyrelsens aktieförvärv skulle upphävas ochersättas med en gemensam begränsningsregel av innebörd att AP-fondens samladeaktieinnehav i ett bolag, vars aktier är inregistrerade vid Stockholmsfondbörs, måste vara . Därmed skulle en gemensam begränsningsregelkomma att gälla för Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna.Departementschefen uttalade för sin del att syftet bakom begränsningsregeln förfjärde fondstyrelsen och den regel som fondgruppen hade föreslagit väsentligenvar att förhindra att institutioner av den typ som fondstyrelsernarepresenterar får ett aktieinnehav som är så stort att de kan tvingas ta på sigett företagaransvar (prop. 1983/84:50 s. 79). Departementschefen förklarade atthan delade bedömningen att fondstyrelserna inte skulle ta pä sig ett företagaransvar.Med detta borde enligt hans mening i första hand förstås att fondstyrelsernainte skulle ta på sig ett fortlöpande huvudansvar för nägot företagsförvaltning. Däremot ansåg han att styrelserna borde ta på sig ett för dennatyp av aktieägare normalt delägaransvar, vilket bl. a. innebär att detillsammans med andra ägare bör ange målsättningen för företagen och verka föratt företagen har väl fungerande ledningsorgan. Departementschefen fann föregen del att övervägande skäl talade för att Qärde fondstyrelsen ochlöntagarfondstyrelserna skulle åläggas begränsningsregler som maximeradeinnehavet i varje enskilt börsföretag. För att styrelsernas oberoende ochsjälvständighet skulle bevaras fullt ut borde dock begränsningsregeln inte fåden gemensamma utformning som fondgruppen hade föreslagit utan i stället angessom en gräns för var och en av fondstyrelserna. Därvidlag ansåg han att begränsningentill av röstetalet för Qärde fondstyrelsen borde stå kvar. För var och enav löntagarfondstyrelserna borde gälla att innehavet inte fick motsvara 8%eller mer av röstetalet. Någon motsvarande begränsning borde däremot inte gällabeträffande aktier som inte är börsnoterade. Effektenav de ovan redovisade begränsningsreglerna är alltså den, att AP-fonden samlat aldrig kan inneha inregistrerade aktier motsvarande eller mer av röstvärdet för samtliga aktier i ett bolag. Den principen bör enligt min mening gälla också fortsättningsvis, dvs. även efter det att en femte fondstyrelse har inrättats. Detta innebär att de nuvarande be gränsningsreglerna i reglementet måste ändras. Med hänsyn till samman sättningen av de olika fondstyrelsernas aktieinnehav och styrelsernas vari erande grad av engagemang i skilda bolag bör den begränsning som gäller i fråga om Qärde fondstyrelsens innehav kvarstå oförändrad. Det utrymme inom den givna ramen om som krävs för den femte fondstyrelsen bör således räknas av från det sammanlagda utrymme som löntagarfondstyrelserna disponerar. Eftersom avsikten med den nya fondstyrelsen är att den av skäl som redovisats tidigare skall fungera 14 på sammasätt som den Qärde fondstyrelsen, bör den ha samma uppbyggnad, funktion ochverksamhetsinriktning som denna. Därför bör begränsningen också för den femtefondstyrelsen bestämmas till högst . Detta medför i sin tur att varjelöntagarfondstyrelses innehav av inregistrerade aktier i ett aktiebolag måstebegränsas från till av samtliga aktier i samma bolag. I sambandmed att behandlade ovan nämnda ändringar i reglementet (prop.1987/88:11, NU 10, rskr. 111) uttalade näringsutskottet (betänkandet s.20) attdet var angeläget att full klarhet skapades om begränsningsregelns innebörd.Som föredragande statsrädet anförde i propositionen om löntagarfonder (prop.1983/84:50 s. 120) skall begränsningen i fråga om fondstyrelsernas rätt attförvärva aktier endast omfatta aktier som är inregistrerade vid fondbörsen. SävälQärde fondstyrelsen som löntagarfondstyrelserna får således fritt förvärvaandra aktier. För att förtydliga detta föreslår jag vissa redaktionellaändringar i 37 § första stycket reglementet. Därmed bör ytterligaretolkningsproblem kunna undvikas. 5 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Mitt förslag: Reglerna om den femte fondstyrelsen skallträda i kraft den Ijuli 1988. då innehar fler aktier i ett bolag än vad som medges iden nya begränsningsregeln får styrelsen även i fortsättningen övergångsvisinneha högst samma andel av aktierna i bolaget. Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:SAF anser att den föreslagna övergångsbestämmelsen är oacceptabel då deninnebär att fondstyrelserna kan komma att få av aktierna i vissabolag. Skälen förmitt förslag: I samband med att Qärde fondstyrelsens begränsningsregelinfördes den Ijanuari 1980 (se avsnitt 4) tilläts fondstyrelsen ävenfortsättningsvis inneha den högre andel aktier som fondstyrelsen innehade inågot eller några aktiebolag vid ikraftträdandet. Samma regel bör införas förlöntagarfondstyrelserna. Syftet medfondstyrelsernas aktieförvärv har - som jag har redogjort för aldrig varitatt styrelserna skulle fä ett aktieinnehav som är så stort att de kan tvingasatt ta på sig ett företagaransvar. Jag förutsätter därför att styrelserna inteagerar så, att de tillsammans förvärvar så mänga börsregistrerade aktier i ettbolag att denna situation uppstår. Det ligger därför i sakens natur attfondstyrelserna eftersträvar att deras aktieinnehav kommer att rymmas inom degränser som föreslås. Jag har dock inte velat sätta en sista tidpunkt inomvilken detta skall ha skett, då en sådan begränsning lätt kan få oönskadeeffekter för aktiemarknaden. 6 Upprättat lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lagom ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Förslagethar upprättats efter samråd med chefen för . Medhänvisning till vad jag ovan anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta lagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Utdrag ur(Ds 1988:12) En femte AP-fondstyrelse Prop. Bilaga 1 4. Fjärde fondstyrelsens verksamhet regleras numera i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR), (prop.1983/84:50, FiU 20, rskr. Styrelsen består av Qorton ledamöter (prop.1983/84:84, NU 24, rskr. 241, SFS 1984:191). Av dessa utses två efter förslagav sammanslutningar som företräder kommunerna, tre efter förslag av rikssammanslutningarav arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare ochtvå efter förslag av rikssammanslutningar inom kooperationen. beslutar om tilldelning av medel tillfondstyrelsen. får de medel som överförs till styrelsensförvaltning uppgä till högst 2350 milj. kr. /88 hadefondstyrelsen rekvirerat hela detta belopp. Fondstyrelsen rekvirerar sina medelhos . Medlen avräknas sedan på de medel som belöper påförsta, andra och tredje fondstyrelserna i förhällande till dessa styrelserskapitalbehållning enligt balansräkningen vid utgången av närmast föregående år.Fondstyrelsen skall till första-tredje fondstyrelserna överföra enavkastning för närmast föregående år beräknad till av mervärdet avförvaltade medel. Om avkastningen ett visst år varit högre skall överskottetläggas till de övriga medel som styrelsen förvaltar. Enligt reglementet skall styrelsen, inom ramen för vad somär till nytta för försäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadens funk tionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringar pä riskkapital marknaden. Styrelsen får placera sina medel i aktier i svenska aktiebolag med undantag av bankaktiebolag och försäkringsbolag, i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag, i konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, som har utfärdats av svenska aktiebolag, i aktier i utländska aktiebolag, i andelar i svenska kommanditbolag samt som riskkapital i svenska ekono miska föreningar. Sistnämnda möjlighet tillkom efter en ändring i reglementet (prop. 1983/84:84, NU 24, rskr. 241, SFS 1984:191). Utvidg ningen skedde i samband med att det i lagen om ekonomiska föreningar gjordes vissa ändringar som syftade till att göra det möjligt för föreningar att ta till sig riskvilligt kapital även frän andra än medlemmarna genom särskilda kapitalinsatser (s. k. föriagsinsatser). Värdet av aktier i och skul debrev av utländska bolag får inte överstiga av värdet av de medel som fondstyrelsen förvaltar. Styrelsen får inte förvärva av aktierna i ett aktiebolag, om aktierna är inregistrerade vid . Om aktierna har olika röstvärde får styrelsen inte förvärva större antal än att röstetalet för aktierna utgör högst av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondstyrelsen placera medel hos , annan bank eller postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifi kat, företagscertifikat eller andra värdepapper med hög likviditet, avsedda 17 för den allmänna marknaden. Fjärde fondstyrelsen låterde lokala fackliga organisationerna i ett aktie- Prop. 1987/88:167 bolagdär styrelsen innehar aktier företräda av styrelsens aktieinne- Bilaga1 hav vid bolagsstämmor. I detta hänseende finns det emellertid inte någratvingande bestämmelser för fondstyrelsen. Styrelsenskall före redovisa för sin förvaltning underdelnärmast föregående räkenskapsåret. Detta sker genom att styrelsen lämnar enförvaltningsberättelse med resultaträkning samt balansräkning avseendeställningen vid årets utgång. Årsredovisningen ingår sedan i en sammanställning,som första - tredje fondstyrelserna gör beträffande samtliga fondstyrelsersverksamhetsberättelser. Sammanställningen skall lämnas till regeringen före den1 april året efter räkenskapsåret. Regeringenförordnar fyra revisorer med uppgift att granska styrelsens förvaltning. Sedanrevisionsberättelsen har kommit in till fondstyrelsen skall styrelsen omgåendeöverlämna förvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen till regeringen,som före skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen.Dessutom skall och avgeutlåtanden över styrelsens förvaltning av tilldelade medel. Utlåtandena skallöverlämnas till regeringen före året efter räkenskapsåret. Sedanår 1975 överlämnar regeringen fondstyrelsens årsredovisning tillriksdagen. sker detta genom en skrivelse till riksdagen.Riksdagsledamöterna har rätt att väcka motioner i anslutning till skrivelsen. Marknadsvärdetpå fondstyrelsens värdepappersportfölj var /88 I0,4miljarderkr. Marknadsvärdet var ca . högre än anskaffningsvärdet. Delikvida medlen, som var placerade som bankinlåning och i företagscertifikatoch statsskuldväxlar, uppgick till 1 220 milj. kr. Nuvärdetav fondens grundkapital var 4588 milj. kr. Vid årsskiftetinnehade styrelsen aktier motsvarande eller mer av röstvärdet i fyrabörsnoterade bolag. I ett bolag motsvarade röstvärdet 9,av det sammanlagdaröstvärdet i bolaget. Sammanställning av remissyttrandena över Prop. promemorian(Ds 1988:12) En femte '' Efter remiss har yttranden avgetts av bankinspektionen,, fullmäktige i riksbank, Qärde fondstyrelsen, Qärdelöntagarfondstyrelsen, Aktiefrämjandet, ,landsorganisationen i (LO), (),, och . Dessutom har yttranden inkommit från ,, för fondomröstning och medlemsdemokrati. ,, och . , första - tredje fondstyrelserna.Centralorganisationen /SR och har förklarat avstår från att yttra sig. Allmänna synpunkter på promemorian Bankinspektionen, , fullmäktige iSveriges riksbank, Qärde löntagarfondstyrelsen, styrelsen för Stoclholmsfondbörs, LO, TCO, och tillstyrker förslagen eller lämnardem utan erinran. Aktrefrämjandet, , ,, , för fondomröstning och medlemsdemokrati.Köpmannaförbundet, , ,och avstyrker förslaget idess helhet. De anför alt ett ökat statligt ägande inte gagnar det svenskanäringslivet, att det inte råder någon brist på riskvilligt kapital förnäringslivet samt att den ökade avkastning som kan förväntas på placeringar iaktier är marginell i detta sammanhang. anser att en allmän översyn avförvaltningen av AP-fondens medel bör genomföras innan en femte fondstyrelseninrättas. Bankinspektionen anser att man genom att inrätta en nyfemte fondstyrelse i stället för att bygga ut den Qärde fondstyrelsen dels uppnår förutsättning ar för en ytterligare decentralisering av beslutsfunktionerna dels reellt ökade möjligheter att sprida placeringarna. Risken för att det ytterligare kapital som tillförs aktiemarknaden driver upp aktiekurserna enbart på grund av de tilltänkta placeringarnas storlek skulle därmed ocksä kunna minskas. har inget att erinra mot förslagetatt inrätta en femte ts"agä z AP-fond. Verkets ställningstagande grundaspå konstaterandet att värdetillväxten för medel som placerats påaktiemarknaden, sett i ett längre tidsperspekt, har varit hög. Även omtillväxttakten blir lägre än under den historiskt sett gynnsammautvecklingen , så kommer sannolikt aktieplaceringar på långsikt att ge minst lika hög avkastning som andra finansiella placeringsformer.Ur allmänna pensionssystemets synpunkt finns sålunda, enligt verkets åsikt,inget att invända mot att ytteriigare en del av det kapital som förvaltas av deolika pensionsfonderna placeras på aktiemarknaden. För aktiemarknadens gilla funktion är det en fördel attflera stora, av varandra oberoende aktörer finns. Att skapa en ny AP-fondstyrelsei stället för att tillföra Qärde mer medel är därför ändamål-enligt. En femte AP-fond är en balanserande faktor mot storaägargrupper och bidrar till en jämnare fördelning av företagens vinster, detillfaller alla som är med i AP-systemet. De erfarenheter som TCO har av Qärde AP-fondstyrelsensarbete är i huvudsak positiva. För TCOs medlemmar är det viktigt att detkapital som AP-fonden förvaltar får en god avkastning. Ocksä med hänsyn tagettill de risker som investeringar i aktier med nödvändighet för med sig anserTCO det rimligt att AP-fondens möjligheter att göra investeringar i aktierökas. Ett inrättande av en femte AP-fondstyrelse skulle möjliggöra detta samtidigtsom den nuvarande Qärde andel av aktiemarknaden börbibehållas på i stort sett nuvarande nivå. Mot denna bakgrund tillstyrker TCO inrättandet av en femteAP-fondstyrelse. Stiftelsen anser inte att förslaget skallgenomföras förrän alla motiv och strategier för ökat statligt styrt aktieägandeär redovisade. Förslaget följer på den uppslitande löntagarfondsdebatten.Oppositionen mot löntagarfonderna har bibringats uppfattningen att systemet inte skall tillföras ytterligare medel efter 1990. Det nu föreslagna kapitaltillskottet, drygt 3,5mdrkr, motsvarar i ett slag tre Qärdedelar av löntagarfondernas åriiga tillskoU. LO-ledningen har därtillföreslagit att , ca 30 mdr kr av AP-fon- Prop. 1987/88:167 dernasförmögenhet, skall kunna disponeras för aktieplaaceringar. Rege- Bilaga 2ringen har inte avvisat förslaget. Åandra sidan övervägs förslag om att begränsa andra former av aktieägande, t exhos stiftelser. Vidnormal finansförvaltning kommer en femte AP-fond endast att ge en försumbarförbättring av den totala fondförmögenheten. Med en avkastningsskillnad på 5%mellan aktie- och nuvarande fondförvaltning blir förbättringen, bortsett frånriskerna, Denstora strid som planerna pä ökat statligt styrt aktieägande ger upphov tillkommer troligen att skada aktiemarknaden mer än den gagnas avkapitaltillförseln - inte minst gentemot utlandet. SARF,som är ett oberoende och partipolitiskt obundet riksförbund, verkar för ettaktivt enskilt hushällssparande i aktier. förslag attinrätta en 5:e AP-fond innebär i sak en utvidgning av det statliga ägandet avsvenskt näringsliv. Förbundet avstyrker därför bestämt departementets förslag. Detär SARF:s uppfattning att det är olämpligt att genomföra åtgärder som bidrar tillatt utöka det statliga ägandet. I stället bör det genomföras åtgärder somstimulerar det privata, enskilda aktieägandet. Ettökat statligt och institutionellt ägande påverkar också aktiemarknadens funktionssätt.Endast på en aktiemarknad med många enskilda aktörer kan företagen garanterasemissioner och likviditet på ett tillfredsställande sätt. Många enskildaaktörer är en förutsättning för en effektivt fungerande aktiemarknad. görligaste mån hålla nere ökningen av avgiftsuttaget för ATP är en i för sig lovvärd ambition. Det bidrag härtill, som en femte AP-fondstyrelse enligt promemorians förslag kan lämna, är emellertid försumbart. Försla get innebär, att de medel som överförs till den Qärde och till den femte fondstyrelsens förvaltning får uppgä till högst en procent av det samman lagda anskaffningsvärdet av de medel som första till tredje fondstyrelsen förvaltar. Det betyder, att AP-fondens totala avkastning kommer att öka med blott en hundradels procentenhet för varje procentenhet som avkast ningen på av en femte AP-fond förvaltade medel överstiger den genom snittliga avkastningen. Även om sålunda en femte AP-fond skulle uppnå en avkastning som ligger över den genomsnittliga fondav kastningen vilket är utomordentligt osannolikt-skulle AP-fondens totala avkastning därmed öka med blott . Tillkomsten av en 21 femte AP-fondstyrelse lämnar sålunda inget reellt bidrat tillsträvan att Prop. 1987/88:167 hålla avgiftsuttaget till ATP nere. Att AP-fondmedel skulle erfordras för att trygganäringslivets försörjning med riskvilligt kapital, är heller inte riktigt.Detta har tidigare i en rad sammanhangframhållit. Lönsamma investeringsprojekt finner alltid sin finansiering pä enfungerande kapital- och aktiemarknad. Tillskott av riskkapital i form av AP-fondmedelleder å andra sidan inte till ökade investeringar i en situation medotillräcklig lönsamhet. Möjligen är tanken, att AP-fonden skulle ställariskvilligt kapital till näringslivets förfogande med lägre krav på räntabilitet,än vad som gäller för aktiemarknaden i övrigt. I promemorian antyds en sådantankegång.