prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den centraliserade datorstrukturen bedöms enklastkunna uppfylla åtskilliga krav.Delta gäller särskilt krav om sekretess, säkerhet, åtkomst lill lagradinformation, underhåll och beprövad teknik. Den cenlral-lokala strukturen framstår däremot som fördelaktig ifråga om krav såsom sårbar-hel,användarinflytande, åtkomsttid, tillgänglighet och arbetsmiljö. Med viss förenkling kan sägas alt den centraliseradestrukturen har fördelar i ett antalteknikrelaterade avseenden. Den cenlral-lokala strukturen synes däremot ha påtagliga fördelar på områden som ärverksamhets- och användan-darrelaterade. En jämförelse av de Investeringar isystemutveckling, utbildning och maskinersamt de kostnader och intäkter som bedöms vara förenade med att utvecklalulldatasystemet för var och en av de tre datorstrukturerna, visar att dencentrala och den cenlral-lokala strukturen är ekonomiskt tämligen likvärdiga. Den regionaliseradestrukturen bedöms vara väsentligt dyrare. Mot bakgrund av kvalitativaoch ekonomiska bedömningar samt med beaktande av regeringens datapolitiskariktlinjer (prop 1984/85:220) förordar TDUatt tulldatasystemel skall drivas i en central-lo-kal datorstruktur. Lokalisering av central ADB-enhet Medhänsyn till statsmakternasregionalpolitiska riktlinjer börden centrala utrustningen inte placeras i , I stället bör en enhet förcentral drift och utveckling av tulldatasystemelbyggas upp i en annan ort i landet. För att vara lämplig för ändamålet bör på eller i närheten av orten finnas en betydande tulladministration, ganskaomfattande och varierad tullverk samhet, högskola med dalautbildningsamt några förelag som är engagera de i import och export. Orten bör vidare ha goda kommunikationer med och övriga landet. Flera orter finns som i varierande grad uppfyller samtliga dessa krav, 128 Lönsamhet Prop, 1987/88:100 TDUpåpekar att föreligger osäkerhet om lulldatasystemets exaktastorlek och om de intäkter som del kan förväntas avkasta. De samladeinvesteringarna i maskin- och programvaror saml utbildning m.m, kan bedömasuppgå lill inemot 130 milj.kr. prisr och löneläge. Driftkostnadernaper år för ell fullt utbyggt tulldatasyslem beräk: nas till ungefär 40 milj,kr. Investeringarna bör göras . Intäkterna utgörs till övervägande del av möjligapersonalbesparingar i . Resurserna bedöms kunna minskas med ungefär465 personår. Då har beaktats all efterkontroll, information och utbildning isamband med företagsbesök behöver stärkas med . Vidare har beaktatsatt all arbetstid inte kan utnyttjas effektivt samt att spriddaorganisation m, m. kan ge upphov lilltrögheler och odelbarheter när resurserna anpassas till behoven. Utrymme finnsockså för viss volymtillväxt. för drift, underhåll ochvidareutveckling av tulldatasystemet kan bedömas behöva bestå av inemot 80personår. Ungefär 50 härav bör ingå i en central drift- och utvecklingsenhet.Delta betyder alt tulldalasystemel bör medge en reduktion med netto ungefär 385personår. Personalreduceringen är så relativt begränsad atl den bör kunna,inom ramen för naturiig avgång under aktuell period. Den personalomställningsom behöver ske, bör stödjas med fort- och vidareutbildning. Bland övriga kostnadsminskningar och intäktsökningar inomtullen märks bl, a. minskade lokalkostnader avseende arkivulrymme. Kalkylen bygger på att företagen, efter det attresp, system tagits i drift, lämnar uppgifter i elektronisk form för hälften avalla sändningar. Frän del atl en tulldeklaration lämnas in till tullen och till dess tullen kan sända ut en tullfaklura, åtgår i dagenssystem , I tulldatasystemet bör kunna krympas högstavsevärt,. Varje intjänad dag motsvarar en räntevinst för statsverket pä 1,5milj, kr, för annan uppbörd än mervärdeskatt. Det förefaller då rimligt alt idetta sammanhang räkna med en årlig intäkt på i vart fall 15 milj.kr. Enmotsvarande ränteförlust uppslår för företagen. När kostnader och intäkter förenade medlulldatasystemet sammanställs i en lönsamhetskalkyl utgående från dencentrala-lokala datorstrukturen, framkommer att datasystemet blir lönsamt redanunder andra året efter det att det tagits i full drift. Tulldatasystemet ärstort och komplext. Av praktiska skäl behöver därför utvecklings- ochinförandearbetet sträckas ut . Annorlunda uttryckt innebärdetta atl tulldatasystemet av TDU bedöms bli lönsamt senast under åttonde åretefter projektstart. Med det för staten angelägna målet all snabbt nå höganslutning till tulldatasystemet, förordar TDU att förelagen inte medobligatoriska avgifter skall behöva medverka i atl finansiera statenskostnader för lulldatasystemet, TDU har också beaktat att företagen får egnautgifter för att utnyttja tulldatasystemet. 9 1987/88. Tidsplanför genomförande Prop. Tulldalasysiemetär stort och komplext och tullen har nästan inte någon dataerfarenhel i tullklareringsarbelel, TDUföreslår därför ett etappvist införande. Indelning kan då länkas ske efterärendetyper, orter och transport sätt. Utvecklingsarbetetbör från gemensam projektstart bedrivas parallellt för ett antal delsystem. Inriktningen bör vara alt färdigställa allaviktiga delsystem inom ramen för den kalenderlid som åtgår för det mest tidskrävandesystemet. Detta är importsysleml. Meden sådan strategi räknar TDU med följande tidsplan. Utveckling av exportsystemel kan förberedas underhösten 1987. Tester och försök kangenomföras , kan en slutlig systembeskrivningbörja tas fram samt anskaffning av utrustning,utbildning och information förberedas. Därefter kan systemet med början successivt införas på de 22platser som täcker av antaletexportanmälningar. I anslutning lill exportsystemel utvecklas och införs delsystemför iransilering och för vägtrafikskalt. med all exportsystemet börjar utvecklasinleds utveckling av importsyslemet och försök genomförs på ell antalorter. kan ett parfielllimportsystem tas i bruk på någon ort. Slutlig systembeskrivning, anskaffning av utrustning, utbildning ochinformation kan ske . Ellsuccessivt införande av det fullständiga importsyslemet kan påbörjasunder , Parallellt med dessa aktiviteter skall bl, a, kravpå regler för del godsredovisningssystem, som skall finnas hoslullupplagshavare, utvecklas. Tidigtunder 1988 bör ett projekt för utformning av lullmeddelande påbörjas.Utvecklingsarbete tillsammans med posten och bör inledas under /88 och elektronisköverföring från dessa två företag till lulldatasystemet bör kunnainledas , Från mitten av1993 bör hela lulldatasystemet vara i full drift. TDUdrar slutsatsen att införandel av ett tulldalasystem kommer att få genomgripande konsekvenser för tullen i olikaavseenden. Dessa effekter förstärksav de förändringar som följer av att konventionerna om enhetsdokumenlet och om den gemensamma västeuropeiskaIransileringsordningen träder i kraft , Generaltullslyrelsen påverkas bl, a, av attpersonalbehovet vid den statistiskasektionen starkt reduceras. behöver en ny enhet för drift ochunderhåll av tulldatasystemet byggas upp. Den lokalaorganisafionen påverkas av atl verksamheten vid de tre centrala lulltaxeringsenhelerna bör decentraliseras tillenheter med mer trafiknära uppgifter. En väsentlig organisatorisk förändring inträderockså när officialtull- taxeringen av postförsåndelser upphör, 130 Denminskade pappershanteringen påverkar på ett genomgripande sått Prop.1987/88:100 del kamerala arbetet vid tullens alla arbetsställen. Tullenpåverkas också Bil. 9 av att datorisering av de lulladministralivarutinerna bedöms kunna leda till väsentliga personalbesparingar. De ändrade rutiner och den äiidrade uppgiflshanteringensom följer av användningen av enhetsdokumenlet och tillämpningen av deneuropeiska Iransileringsordningen saml införandet av tulldatasystemet, kommeratl få genomgripande effekter för lullverksamheten. Som en konsekvens av dessaförordar TDU att en översyn bör göras av tullverkels organisation. Dettamotiveras också av all avskiljs från ,Översynen av organisationen bör göras parallellt med utvecklingsarbetet förtulldalasystemel. Tulltjänstemannens arbetsuppgifter i anslutning till tulldalasystemel bör utformas så altde blir så omväxlande som möjligt, menar TDU, Enbart registreringsarbele skallnormalt inte förekomma, utan sådantarbete skall integreras med ärendehandläggningen i övrigt. I största möjligautsträckning skall den som påbörjat handläggningen av ell ärende också avslutaärendet. Förelagsbesök skall ske i ökad omfattning. Tulldatoriseringen avses fåtill effekt all arbetsuppgifterna blirmer omväxlande och känns mer meningsfulla . Därigenom kantulldatasystemel bidra lill en ökad trivsel i arbetet. TDUpåpekar atl flertalet av de konsekvenser som en lulldatorisering medför förförelagen innebär fördelar. TDU menar alt på sikl kan förelagen sannolikt nåinle oväsentliga ekonomiska fördelar om tullen datoriseras och teleöverföringav deklarationer möjliggörs. Förelagen kan då kommunicera med tullen på samma sättsom med övriga datoriserade samverkanspartners i gränsöverskridande handel.Övergång till dokumentlös hantering blirdå verkligt intressant. De som teleöverför deklarationer befrias också normaltfrån all lill tullen inlämna styrkande underlag, i andra fall än när tullensärskilt begär att få sådant. Företagen kan vid teleöverföring också fåtillgång lill olika stödfunktioner i lulldatasystemet. De svenska företagens konkurrenter i de mest utveckladeindustriländerna har redan eller får möjlighet all meddatakommunikation genomföra sina kontakter med lulladministralioner i olikaländer. Förverkligandet av EG:s inre marknad minskar mångakonkurrenlföre-tags lullprocedurkoslnäder pä den västeuropeiska marknaden. Föratl de svenska förelagen skall kunna vidmakthålla sin konkurrensförmåga är det,enligt TDU, angeläget alt de inleder förberedelser så alt de kanöverföra uppgifter i elektronisk form lill lulldatasystemet så snart dess olikadelar sätts i drift. Fortsattarbete Prop, 1987/88:100 Betänkandetutgör en förstudie till elltulldatasyslem. Under /88 avser TDU fortsätta arbetet med ettantal moment som ingår i en sedvanlighuvudstudiefas. Sålunda avses en projektplan och en projektorganisation utformas. Viktigare frågor omarbetsmetoder i utvecklingsarbetetbehöver fastställas. Därefter avses de datoriserade rutinerna preciseras i en användarkravspecifikalion. En grov teknisksyslembeskrivning skall också göras. Avgränsade fältförsök behöver, enligt TDU,göras med de delsystem som först skall införas. Fördjupande studieravses göras av några frågor som behandlatsunder förstudiefasen. Exempelvis avses sårbarhetsfrågor, rättsligafrågor, tullproceduren, genomförandeplanen och de ekonomiska kalkylernabehandlas ytteriigare, I mitten av 1988 avser TDU atl lämna enslutrapport. Arbetsläget i stort redovisas då, liksom den slutligaståndpunkten i ett antal frågor. Det fortsattaanalys-, konstruktions- och införandearbetel avseende tulldalasysiemetbör. menar TDU, efter denna tidpunkt ledas och utföras av . Bilaga9.4 Prop, 1987/88:100 Bil. Sammanställningav remissyttranden över tulldatautredningens betänkande (SOU 1987:40)Datorisering av tullens export- och importrutiner Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av ,datainspektionen, kommerskollegium överbefälhavaren, , postverket,, , luftfartsverket, transporlrådel,. generaltullstyrelsen, ,riksskatieverkel, , lanlbruksstyrelsen, ,statens jordbruksnämnd, statskontoret, (), slalistiskacentralbyrån (SCB), Hovrätten förvästra , Kammarrätten i , (Fi 86:05), Dala- och offentlighetskommittén (Ju 86:06),riksbank. Centralorganisationen /SR, i ,(), Företagens uppgiftslämnardelegation, , Svenska hamnförbundel, Sverigesexportråd, ,, , speditörforbund. Syften med datorisering och förslag till riktlinjer för ett tulldatasystem Remissinstansernaär odelat positiva till atl de nu i huvudsak förfaranden som används vid export och import blirföremål för datorisering, anser alt TDU: s förslag i sinahuvuddrag kan läggas till grund förett beslut om att gå vidare på det sätt och i den takt utredningen föreslår. Kollegiet vill därvid som myndighel med ansvar för utrikeshandeloch handelspolitik understryka vad TDU, anför om betydelsen från utrikes- ochhandelspolitisk synpunkt av atl utvecklingen på del lulladministraliva området i sker med så långtmöjligt samma inriktning och i takt med utvecklingen hos våra störstahandelspartners. Luftfartsverketbiträder också utredningens förslag och ser utveckling och införande av ett tulldatasyslem som det skisserade som ytterstangeläget och brådskande, SJ tillstyrker också förslaget alt datoriseratullens export-och importruliner. menar all utredningen på ettmycket förtjänstfullt sätt penetrerat och klargjort de olika problem som rör tullens export- och importruliner. Förstudien utgörvidare ell mycket gott underlag för det fortsalla arbelet med att i ettdalabaseral informationssamhälle förenkla de lulladministraliva rutinerna, 133 menar alt starka skäl talar föralt slå in på den linje Prop. 1987/88:100 som TDU föreslagit. Styrelsen menardock atl befrielse från kravet alt Bil. 9 förete styrkande handlingar inte börknytas till om tulldeklarationen överförtselektroniskt eller inle. ulan grunden bör vara om tullen litar pä företageteller inle. Delta ställningslagande från sida måste, menarstyrelsen, kombineras med ett åtagande från statsmakternas sida atlresursmässigl öka satsningar på efterkontroll, revisionsbesök etc. Vad gällerinförandet menar styrelsen atl tidsplanen förefaller optimistisk. Svenska ttilltjänslemannaförhundet ser positivt påhuvuddelen av TDU:s förslag till en datorisering av export- ochimportrutiner. Datoriseringen möjliggör en förbättrad service lill näringslivet. Vidare kandatoriseringen ge möjlighet till en ökad arbetstillfredsställelse hos de tullanslällda.Förbundet riktar dock invändningar mol utredningens förslag att låta de förelagsom är anslutna lill tulldalasystemel slippa bifoga styrkande dokument lill denelektroniskt överförda tulldeklarationen. Förbundet har också förståelse föralt och den svenska tullenmåste harmonisera regler och rutiner till den europeiska gemenskapen. Förbundetmenar dock atl detta inte får leda till en sämre kontroll. Statskontoret stödjer i huvudsak utredningens förslag till riktlinjer för det fortsattautvecklingsarbetet för införande av tulldatasystemel. Statskontoret tror dockall genomförandel av tulldalasysiemet bliren mödosam process. Införandet kan komma alt la än vad utredningen räknat med, Samma synpunkt framförs av RRV. Även anser att planen verkar väloptimistisk. Kommunikationssystemen, som är komplicerade och sannolikttidsödande atl bygga upp, riskerar atl bli det mest kritiska i tidsplanen menäven programutvecklingen kan komma atl ta avsevärt längre lid än som bedömts i utredningen, SCB har funnit att den omläggning till ell tulldalasystem som utrednngenföreslår torde vara nödvändig för atl skall kunna ulföra sitt arbetepå ett rationellt sätt vid en ökande utrikeshandel och ett växandepappersflöde, SCB har dock synpunkter på utredningens förslag att slopa densärskilda uppgiflsinsamlingen i hemtagningsanmälningarna för snabbstatisliken.Delta kommer all innebära en senareläggning av den första informationen omimportvärdet med minst jämfört med nuläget, SCB:s åsikt är därför atten rutin som är avsedd all ge underiag för publicering senast den femtonde imånaden efter export- och importmånaden måste finnas även fortsättningsvis. Företagens uppgiftslämnardelegation tillstyrkerförstudien och atl arbetet utvecklas vidare. Delegationen understryker viklenav alt utvecklingen inom EG särskilt uppmärksammas i utredningsarbetet.Delegationen menar också att det borde övervägas om inle borde ges status av en självständigstatistikproducent, delar i allt väsentligt de uppfattningar som framförs i utredningen. menar atl en datorisering ärnödvändig främst mot bakgrund av den pågående inlernationella utvecklingen i fråga om datorisering av tullprocedurerna. Förbundet finner det önskvärt att TDU 134 analyseradevilka konsekvenser - i fråga om merkostnader, resursinsal- Prop,1987/88:100 set", service till företagen osv - en överföring avarbetsuppgifter från SCB Bil, 9 till tullen skulle innebära vad gällerframställning av handelsstatistik och annan statistikrörande tullverksamheten, exportråd understryker att det är viktigt uppbyggnaden av ett svenskt tulldatasyslem vara på det klara med hurdatakommunikationen är avsedd alt fungera inom EG för att inte äventyramöjligheterna atl kommunicera på ett praktiskt sätt men det övriga . Även , speditörforbundoch tillstyrker huvuddragen i förstudien. Man anser atlutredningen pä ett noggrant sätt studerat existerande rutiner i samband medgränsöverskridande handel och presenterat genomtänkta förslag till datoriseraderutiner eller inringat problemområden som mer noggrant skall belysas i detkommande arbetet. Man vill - i likhetmed Företagens uppgiftslämnardelegation. och Sverigesexportråd understryka att i det fortsatta arbetet med att utformadatameddelanden noga följa utvecklingen inom EG, Viktigapunkter i TDU:s förslag atl modifiera tullproceduren är atlhem-tagningsförfarandel vid import ersätts av en stegvis förtullningsrutineller direktförtullning. Olika förenklade förfaranden för uppgiflslämnande isamband med import och export förutsätts utvecklas, TDU föreslår att denofjicialtulltaxering av poslförsändelser som tullennu utför åt poslen skall upphöra. Posten bör som andra spedilörer kunnaupprätta deklarationer m m för mottagarnas räkning, annat förslag berör dennuvarande ordningen med som uppbördsmyndighet förinervärdesskutten. Även dessa-förslag har i stort sett mottagits positivtfrån remissinstansernas sida. Vissa synpunkler på utredningens förslag hardock framförts från några håll. Vad gäller övergången från del nuvarandehemtagninssy-stemet till en stegvis föriullning menar generaltullstyrelsen altförändringarna inle är större än all den kan accepteras ur tullverketssynpunkt, , , och villför sin del framhålla alt någonförkortning av nuvarande lidsgränser för avlämnande av deklarationer inle kanaccepteras. Man menar också alt modifieringar i tullproceduren inte fårinnebära atl fördelar i dagens procedur går förlorade. När det gäller ofjlcialiulltaxeringen vidpostförsändelser föreslår gene- raltidlstyrelsen att del arbete som påbörjats inom utredningen bör avvak tas innan styrelsen tar ställning. finner utredningens principiella förslag i huvudsak riktiga. Verket anser det vara angeläget alt en ansvars fördelning mellan post och tull liknande den som gäller mellan tull och speditörer genomförs. Emellertid bör, menar postverket, de ekonomiska konsekvenserna för posten av en eventuell förändring klargöras innan ell utvecklingsarbete nned tullen kan starla. år å sin sida ej övertygad om alt officialtulltaxeringen av postförsändelser bör slopas. I vaije fall i fråga om privatimporten bör nuvarande syslem bibehållas, 135 Sverigesexportråd finner inga avgörande skäl som talar emot förslaget atl Prop,1987/88:100 slopa officialtulltaxeringen för postgods. En överföring av uppbördsansvaret för mervärdesskattenbort från tullen har kommenterats av ett antal remissinstanser. Statskontoretansluter sig till utredningens uppfattning och vill ifrågasätta om tullen framöver skall debitera och uppbäramervärdesskatt på importerade varor. Statskontorets uppfattning är att engrundlig analys av frågan om och i vad mån förändringar i momshanteringenpåverkar tullens behov av ADB-stöd bör göras innan ställning las lill en slutlig utformning av tullens ADB-syslem,menar atl det är viktigt all tullen inte inför ett dalasystem som bygger på all tullen även iframliden kommer all handha debitering och uppbörd av mervärdesskatt påimportvaror. Även , , och framhåller en liknande synpunkt ochframhåller vikten av samordning mellan TDU och den nya momsulredningen. vill för sin del påpeka alt debiteringoch uppbörd av momsen är mycket säker saml uppnås utan några störreexlrainsatser. Ingainvändningar har rests från remissinstansernas sida vad gäller utredningensförslag alt bygga upp lulldatasystemet efter en cenlral-lokal datorstruktur.Rikspolisstyrelsen menar atl när utredaren väljer den centrala-lokaladatorstrukturen är delta ett logiskt val, inte bara med tanke på dedatapoliliska riktlinjer som gäller för statsförvaltningen utan ockå med tankepå den lekniska utvecklingen. Styrelsen anser också alt den centrala-lokalastrukturen sannolikt möjliggör en enklare övergång till nästa maskingenerationoch ett minskat leverantörsberoende. Även generaltullstyrelsen delarutredningens uppfattning beträffande val av datorstruktur. Någonav remissinstanserna har påpekat vikten av all utredningen i det fortsattaarbetet uppmärksammar de rättsliga problem som finns vid övergång fråndokumentbaserade rutiner lillelektroniskt uppgiflslämnande. Hovrätten för västra kan inte ansluta sig till utredningens när mast pragmatiska attityd till angelägenheten av atl lösa de rättsliga pro blem som är förknippade med ett tulldatasyslem. Dessa problem bör enligt hovrättens mening tas upp till en allsidig och fördjupad prövning i ett vidare sammanhang. Hovrätten utpekar ett antal problemområden för en sådan analys. Begreppsbildningen i det juridiska språkbruket och ADB överenstämmer inte. Som exempel nämner hovrätten "behörighet" och "dokument". Enligt hovrättens bedömning är del hög tid alt man söker skapa en fungerande terminologi för behandling av juridiska frågor i ADB- sammanhang, särskilt som datoriseringen kommit att beröra allt fier rälts- ornråden. Även i fråga om urkundsbegreppet pekar hovrätten på problem. ' För alt ADB-tekniken skall blirationellt använd är det sannolikt att lagring Prop. 1987/88:100 av data iett tulldatasyslem sker på så sätt att de ur urkunds- Bil, 9begrepp härrörande kraven på atl en materialisering skall ha originalka-rakläroch ell förklaringsinnehåll, som är sammanhängande och fullständigt lagrat,ofta inte uppfylls. utgår ifrån atl tullensdalasystem utformas så atl det inle blir möjligt vare sig för den tullskyldigeeller för befattningshavare inom tullen att i efterhand ändra deklarationersom intagits i datorn. Ett problem vid datorisering av tullproceduren är, menarutredningen, hur identiteten på den som lämnat en tulldeklaration skall kunnafastställas. Frågan kan nalkas på två sätt. En linje kunde vara att utgå frånall frågan löses i ell större sammanhang somlulldatasystemet utvecklas. En annan linje vore alt inrikta sig på alt finnapraktiska lösningar som kan fungera på tullområdet om frågan inte får engenerell lösning. Enligt varusmugglingsulredningens mening är det angeläget attidenlifie-ringsfrågan, som ju har betydelse på en mängd andra områden, får engenerell lösning, 1 avbidan på en sådan lösning torde i vart fall under enövergångsperiod en mer praktisk lösning av den art TDU har föreslagit kunnaaccepteras. Företagens uppgiftslämnardelegation ser positivt på denpraktiska lösning som utredningen förordat vad avser överenskommelse mellanett företag och tullmyndigheten om förutsällningarna för teletransmitteraluppgiflslämnande. Delegationen anser dock att principfrågan bör analyserasinom ramen för tulldataulredningen och ej hanteras inom en vidare ram utanförutredningen. Även exportråd menar atl frågan måste lösas inom ramenför ett tulldalasystem om inte datoriseringen skall bli ett slag i luften närdel gäller kommunikationen mellan och näringslivet. Exportrådetmenar all det inte förefaller vara omöjligt att lösa den frågan. TDU:s förslagtorde kunna accepteras av alla parter. Ävenvikten av all utredningen i del fortsatta arbetet uppmärksammar sekretess- ochsärbarhetsfrågorna understryks av några remissinstanser, ÖB anser atl förstudien bör kompletteras med ensärskild studie av säkerhetsaspekter med anledning av den föreslagnadatoriseringen. ÖB saknar också en bedömning av hur en datorisering kan påverkarikets sårbarhet och säkerhet. ÖB föreslår all utredningen genomför en hot- ochriskanalys. Dalainspektionen menar atl förstudien inte innehållernågon närmare analys av de integrilelsaspekler som en datorisering av rutinernager upphov till.