prop · GB03123 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:123 om handelslager av värdepapper i fondkommissionsrörelse 1987/88-123 Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Ipropositionen föreslås att den högsta gränsen för en fondkommissionärs innehavav aktier och vissa andra värdepapper för egen räkning (det s. k. handelslagret)skall höjas från nuvarande 50 milj. kr. till 100 milj. kr. 1 fräga om koncernerföresläs att gränsen om 100 milj. kr. skall gälla för en koncern i dess helhet,oberoende av hur mänga banker med fondkommis-sionstillstånd och fondkommissionsbolagsom ingår i koncernen. 1 1987/88. Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenom föreskrivs att 16 8 fondkommissionslagen(1979:748) skall ha följande lydelse. ; 1987/88:123 Fondkommissionsbolag fär inneha värdepapper som anges i15 § första stycket 4 till etl anskaffningsvärde som uppgår till högst fyramiljoner kronor eller som svarar mot av den genomsnittligaårsomsättningen i bolagets kommissionshandel under de fern närmast föregäendekalenderåren, dock högst . I fråga om bolag som ej harvarit verksamt under fem kalenderår skall den genomsnittliga årsomsäti-ningen istället avse den tid belagt i har varit verksamt. Fondkommissionsbolag får inneha värdepapper som anges i15 § första stycket 4 lill elt anskaffningsvärde som uppgår till högst fyramiljoner kronor eller som svarar mot av den genomsnittligaårsomsättningen i bolagets kommissionshandel under de fem närmast föregåendekalenderåren, dock högst . Om ett fondkommissionsbolagingår i en koncern, i vilken ingår ytterligare fondkommissionsbolag eller enhank som har tillstånd att driva fondkoininissionsrörelse. gäller vad som nuhar sagts i dess helhet. 1 sådant fall skall moderbolaget tillhankinspektionen anmäla vilka värdegränser som hestäints för de olika jörcta-gensinnehav av värdepapper. I fråga om bolag som ej har varit verksamt under femkalenderår skall den genomsnittliga årsomsättningen i stället avse den tidbolaget har varit verksamt. Fondkommissionsbolag får, för alt underiätta fondkommissionsrörel-sen,förvärva egna aktier i moderbolag ulan hinder av bestämmelsen i 7 kap. I §första stycket aktiebolagslagen (1975:1385). Delta gäller dock endast omaktierna är av del slag som sägs i 21 § första stycket. Anskaffningsvärdet avdet sammanlagda innehavet av egna aktier och aktier i annat bolag i den koncernsom bolaget tillhör får inte överstiga elt belopp somsvarar mot av det för bolaget högsta tillåtna värdet enligt förstastycket. Vid tillämpningen av första stycket skall ej medräknasinnehav av sådan aktie eller andel som avses i 15 § andra och tredje styckena. Om synneriiga skäl föreligger, kan bankinspektionen medgealt fond-kommissionbolag fär inneha värdepapper som avses i första stycket istörre omfattning än som anges där. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1987:622. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § bankrörelselagen(1987:617) skall ha följande lydelse. 2 kap. 7 § En sparbank och en central föreningsbank fär endast eftertillstånd av bankinspektionen medverka vid emission av aktier, förlagsbeviseller förlagsandelsbevis pä den allmänna marknaden. Etlbankaktiebolag, en sparbank eller en central föreningsbank som medverkar videmission av aktier pä den allmänna marknaden får förvärva akfier som ingår iemissionen men skall avyttra dessa sä snart det lämpligen kan ske och senast etlär efter förvärvet. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen medge atlaktierna fär innehas längre fid. En banksom har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse fär, för alt underiättarörelsen, i samband med denna förvärva aktier, emissionsbevis samt andelar iaktiefonder och ekonomiska föreningar. Banken får inte inneha sädana värdepappertill högre anskaffningsvärde än som anges i 16 § första stycket fondkommissionslagen(1979:748). Om en bank driver fondkommissionsrörelse och äger ett fondkommissionsbolag,skall dessa begränsningar gälla för banken och bolaget gemensamt. Omsynnerliga skäl föreligger kan bankinspektionen medge att banken fär innehavärdepapper i större omfattning än vad som anges i nämnda paragraf. En banksom har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse får, för alt underiättarörelsen, i samband med denna förvärva akfier, emissionsbevis samt andelar iaktiefonder och ekonomiska föreningar. Banken får inte inneha sådana värdepappertill högre anskaffningsvärde än som anges i 16 § första stycket fondkommissionslagen(1979:748). Om en bank sotn driver fondkommissionsrörelse ingår i en koncern, ivilken också ingår fondkommissionsbolag eller annan bank som har tillstånd attdriva fondkommissionsrörelse, gäller dessa begränsningar för koncernen i desshelhet. I sådant fall skall banken till bankinspektionen anmäla vilkavärdegränser som bestämts för de olika företagens innehav av värdepapper. Omsynnerliga skäl föreligger kan bankinspektionen medge alt banken får innehavärdepapper i större omfattning än vad som anges i nämnda paragraf. Denna lag träder i kraft den . 11 1987/88. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. , , ,, , , G. , , Proposition om ändringar i fondkommissionslagen 1Inledning Fondkommissionslagen(1979:748) innehåller bl. a. regler om i vilken omfattning ett fondkommissionsbolagfår inneha aktier och vissa andra värdepapper för egen räkning, det s. k.handelslagret. I 16 § anges att ett fondkommissionsbolag får inneha sädanavärdepapper till ett anskaffningsvärde som uppgår till högst fyra milj. kr.eller som svarar mot av den genomsnittliga årsomsättningen i bolagetskommissionshandel under de fem närmast föregående kalenderåren, dock högst 50milj. Reglerna tar sikte pä en fondkommissionärs bruttoinnehav. Eventuellautestående termins- och optionskontrakt beaktas således inte. Genom enhänvisning i 2 kap. 7 § bankrörelselagen (1987:617) till 16 § fondkommissionslagengäller denna regel också för en bank som har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse. Fräganom fondkommissionärs egenhandel och möjlighet att inneha akfier och vissa andravärdepapper är ur olika synvinklar i tre utredningar föremål förutredning. (Fi 1983:06) har bl. a. till uppgift att merallmänt överväga vilka slags verksamheter som är förenliga med fondkommissionsbolagensprimära uppgift atl vara förmedlare av värdepapper för annans räkning (Dir.1983:38). Vidare har optionsutredningen (Fi 1987:01) fått i uppdrag att i sittutredningarbete redovisa bl. a. sin syn pä fondkommssionslagens bestämmelserom fondkommissionärers handelslager (Dir. 1987:1). Slutligen skall också (Fi 1987:03) enligl sina direktiv göra en översyn av centrala delar av fondkommissionslagstiftningen(Dir. 1987:11). a. gäller detta reglerna om handelslager i värdepapper. har i en skrivelse till regeringen föreslagitatt 16 § fondkommissionslagen ändras sä atl gränsen för det maximala värdet avhandelslager hcjs från nuvarande 50 milj. kr. lill 200 milj. kr. Bankföreningensskrivelse, som har remissbehandlats, bör fogas som bilaga 1 till protokollet idelta ärende. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inomfinansdepartementet och bör fogas som bilaga 2 fill protokollet i ärendet. 2 Bakgrund Prop. Ibetänkandet (SOU 1976:54) Om fondkommissionsrörelse m.m. prövadefondbörsutredningen ingående frågan om fondkommissionärernas rätl till handelför egen räkning. Bakom utredningens överväganden låg en strävan att begränsa egenhanddnlill vad som är förenligt med en verksamhet, där kommissionshandeln utgör detväsentliga. Övervägandena syftade till att undvika den intressekonflikt som kanuppkomma om den som köper och säljer i kommission, dvs. handlar på annansuppdrag, handlar för egen räkning. Vidare sökte utredningen att ocksåi fråga om egenhandel så långt möjligt utjämna konkurrensvillkoren mellanbanker och andra fondkommissionärer. Mot denna bakgrund föreslog utredningenatt såväl banker som fondkommissionsbolag skulle ges rätt att handla medaktier och vissa andra värdepapper i den utsträckning som behövdes för attunderlätta kundernas affärer. Syftet skulle vara att underiätta fondkommissionshandelngenom att göra marknaden mera likvid och bidra till kursutjämning. Dessutomborde egenhandel få bedrivas för att rationalisera hanteringen av småvärdepappersposter. Utredningen föreslog vissa begränsningar av bankernas och fondkommissionsbolagensrätl atl förvärva värdepapper. 1978/79:9 anslöt sig departmentschefen till utredningens grundtankarbeträffande egenhanddn och fann utredningens förslag vara en lämplig avvägningav de olika intressen som borde beaktas. Fondkommissionsbolagen och bankernasom driver fondkommissionsrörelse gavs alltså rätt att utan särskilt tillståndförvärva och inneha aktier, dock endast i den omfattning som behövdes för attunderlätta fondkommissionshandeln. När det gällde begränsningarna att handlaoch hålla lager för egen räkning förordade dock departementschefen en annanteknisk lösning än den utredningen valt. Vidfondkommissionslagens tillkomst föreskrevs därför i 16 § första stycket bl. aatt fondkommissionsbolag fick inneha vissa slag av värdepapper - aktier,emissionsbevis m.m- till ett anskaffningsvärde som uppgick till högst 2 milj.kr. eller som motsvarade av den genomsnittliga årsomsättningen i bolagelskommissionshandel under de fem närmast föregående kalenderåren, dock högst 10milj. I propositionen angavs särskilt att de fasta beloppsgränserna kundebehöva omprövas (prop. 1978/79:9 s. 138). I16 § tredje stycket fondkommissionslagen stadgas alt bankinspektionen - om synneriigaskäl föreligger - kan medge ett fondkommissionsbolag att inneha ett störtehandelslager än vad som är tillåtet enligt första stycket. Den nuvarande fondkommissionslagenersatte lagen (1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet. lag fanns inte någon regel om begränsning för fondkommissionsbolag av rätten att hålla lager av egna aktier. För att dessa bolag skulle få rimlig tid att anpassa sig till de nya reglerna föreskrevs i punkt 3 övergångsbestämmelserna lill den nya fondkommissionslagen alt bestämmelsen i 16 § skulle träda i kraft , såvitt avsåg fondkommissionsbolag. År1982 ändrades bestämmelsen om omfattningen av en fondkommissio- närs rätt aft hällahandelslager (prop. 1981/82:116 s. 15 f, NU 43, rskr. 433, Prop. 1987/88:123 SFS1982:546). En fondkommissionär fick således inneha aktier m. m. för egenräkning till ett anskaffningsvärde av högst 4 milj. kr. eller högst avrörelsens ärliga omsättning, dock högst 25 milj. kr. Med hänsyn till den ovanredovisade övergångsbestämmelsen till den nya fondkommissionslagen träddeändringen i kraft den , men för bankerna har den nya bestämmelsentillämpats . Ytterligareen ändring har skett i bestämmelserna om storleken av en fondkommissionärshandelslager, .kr 1984 beslutades nämligen, efter förslag av bankinspektionen,att högsta gränsen för etl sådant lager skulle höjas från 25 milj. kr. 1983/84:164, NU 38, rskr 381, SFS 1984:438). Ilagstiftningsärendet förelåg också ett förslag frän ochBonnier alt maximigränsen pä25 milj. kr. skulle slopas, medan 4 %-gränsen skulle bibehållas. Ipropositionen uttalade föredraganden alt del - mot bakgrund av bl. a. denstarkt ökade omsättningen och kursstegringarna när det gällde såväl börsregistreradeaktier som - fanns anledning att vidga ramarna för en fondkommissionärsmöjligheter atl inneha handelslager av aktier m. m. Han förklarade sigemellertid inte vara beredd att därvid ge avkall på principen om en fastmaximibeloppsgräns. Inte heller ansåg han att gränsen borde höjas så kraffiglsom exempelvis och Föreningsbankers Förbundhade föreslagit i sina remissvar. hade föreslagit alt gränsenskulle sättas till högst 200 milj. kr. medan hadeförordat en gräns vid högst 100 milj. kr. inledningsvis nämnda skrivelsen har - med instämmande av PKbanken- föreslagit alt beloppsgränsen i 16 § fondkommissionslagen höjs frännuvarande 50 milj. kr. kr., vilket motsvarar den nivå somBankföreningen och PKbanken föreslog i samband med den senaste ändringen avbestämmelsen (se avsnitt 2). Som skäl för framställningen har Bankföreningenanfört bl. a. följande. Aktivitetenpå den svenska värdepappersmarknaden har fortsatt atl öka även under senare år.Omsättningen på svenska börsregistrerade aktier pä A-listor fördubblades mellanåren 1984-1986, från ca . Antaletbolag, vilkas aktier omsätts på marknaden, har också ökat under de senasteåren, även om den största ökningen i den delen hänför sig till liden före är1984. Huvudparten av affärerna pä värdepappersmarknaden görs gencm fondkommissionärer.Delta är till nytta för en pä alla sätt väl fungerande marknad. Bankernaombesörjer i egenskap av fondkommissionärer omkring hälften av de affärer somgörs genom fondkommissionärer. Erfarenheterna har visat att den begränsning irätten att hålla handelslager som följer av 16 § fondkommissionslagen har medförtavsevärda och tilllagande svårigheter för fondkommissionärerna, inte minstbankerna. I skrivelsen anförföreningen vidare alt frågan om handelslagrets storlek Prop. 1987/88:123 visserligenkommer att behandlas av bl. a. kreditmarknadskommittén. Föreningen konstateraremellertid därvid atl kommitténs förslag, som ännu inte föreligger, inte tordekunna genomföras på . Enligl föreningens uppfattning är dock fräganså viktig att en ändring bör genomföras . Närdet gäller risker för intressekonflikter i en fondkommissionärs egenhandel ochi kommissionärens handel för kunders räkning anser föreningen att sädanaknappast har aktualiserats i den praktiska verksamheten. Föreningen tror inteheller alt detta skulle ske med etl handelslager av den föreslagna storleken,bl. a. till följd av att marknaden nu fungerar väl i fräga om såvälkurssättning som kursdokumentation. mening skulle den föreslagna höjningen inte heller medföra någonnämnvärd risk för bankerna eller fondkommissionsbolagen. För det första skullehandelslagret nämligen alltjämt ligga pä en låg nivå. För det andra skulle fyraprocentspärrensåsom sälta en lägre gräns för de mindre fondkommissionärerna och fördel tredje begränsas förlustriskerna av att rörelserna i ett handelslager ärmycket kortfristiga. att den föreslagna höjningen kommer att innebära atl handdslagrenförfarande kommer alt ligga pä en begränsad nivä. Föreningen hänvisar därvid lillatt fyraprocenlregeln i 16 § skulle medge handelslager för de största kommissionärernapå miljardbelopp, om den beloppsmässiga begränsningen inte fanns. Samtligaremissinstanser har anslutit sig lill uppfattning att denuvarande reglerna om handelslagrets begränsning inte är anpassade till denvolym som akfiemarknaden har . De flesta har därvid tillstyrkt eller lämnatutan erinran förslaget atl gränsen höjs till 200 milj. kr. Bankinspektionenanser atl en långsiktig lösning kräver en annan konstmktion av handelslagerbegränsningen.I avvaktan på optionsutredningens och värde-pappersmarknadskommitténs förslagföreslär inspektionen en höjning av gränsen till 100 milj. kr. En motsvarandehöjning förespråkas av fullmäktige i riksbank. Enligt fullmäktigesmening bör gränsen avse en koncern i dess helhet även om del i denna ingårflera fondkommissionärer. Fullmäktige erinrar om att en begränsningav det fysiska innehavet av ett visst slags värdepapper inte nödvändigtvisåterspeglar en fondkommissionärs totala position i sådana papper eftersomeventuellt uteslående termins- och optionskontrakt inte beaktas. Frågan omäven sädana innehav bör innefattas i begränsningen övervägs enligt fullmäkfigesmening lämpligen när ställning tas till kreditmarknadskommitténs belänkande. anser att gränsen för värdepappersinnehav bör höjas till100 milj. kr. Kommittén föreslär ocksä att den lägre begränsningen höjs från 4milj. kr., bl. a. i syfte att underlätta nyetableringar av fondkommissionsbolag.I fråga om koncerner skall begränsningen enligt kommitténs mening gälla förkoncernen i dess helhet. oavsett antaletbanker med fondkommissionstillständ och fondkom- Prop. 1987/88:123missionsbolag som ingår i koncernen. Kommittén har vidare anfört att frägan omhöjning av gränsen avseende handelslager inte har sådan koppling tillkommitténs arbete att lösningen måste anstå till dess atl kommittén lämnar sittbetänkande. Somjag har anfört tidigare är tanken bakom begränsningarna av fondkommissionärersrätt att inneha akfier för egen räkning, det s. k. handelslagret, attintressekonflikter härigenom skall undvikas. Av många skäl, inte minst praktiska,är det emellertid också viktigt att en fondkommissionär för att underiätta fondkommissionshandelnhar möjlighet att ha etl tillräckligt stort handelslager. ökade under är 1985 och under är 1986 med 70 %.Under år 1987 uppgick omsättningen fill . att jämföras med 142miljarder kr. steg fondbörsens totalindexmed resp. . Ovannämnda uppgifter talar för att det nu kan vara befogat att fillåta fondkommissionäreratl inneha ett större handelslager. En utvidgning skulle också ligga helt ilinje med vad som uttalades i samband med att begränsningsregeln infördes (prop.1978/79:9 s. 138), då det anfördes att beloppsgränsen kunde behöva omprövasefter . Sä har också skett såväl som . Å andra sidanhar, som framgär av vad jag har anfört tidigare, kreditmarknadskommittén, optionsulredningenoch enligt sina direktiv att överväga bl. a.frågan om fondkommissionärers handelslager. Isitt remissyttrande har kreditmarknadskommittén ställt sig positiv till enhöjning av den beloppsmässiga gränsen för handelslager. Kommittén har samtidigtuttalat atl frågan inte har en sådan koppling till kommitténs arbete atllösningen måste anstå lill dess att kommittén lämnar sitt betänkande. Jagdelar den uppfattningen och föreslår därför att det nu genomförs en utvidgningav del slag som har begärt. Den slutliga, mer genomgripande,prövningen av frågan bör anstå till dess att utredningsförslagen föreligger.Detta gäller även den fråga som särskilt berört, nämligen om begrärisningsregdnskall ändras så att utestående termins- och optionskontrakt beaktas. Medhänsyn till volymutvecklingen och kursförändringarna på aktiemarknaden underde är det emellertid enligt min mening angeläget att redan numedge en höjning av gränsen för handelslagrets storiek, så att det gmndläggandesyftet med handelslager inte hämmas. Jag vill dock understryka attden lösning som jag nu förordar endast torde bli av kortfristig karaktär. Närdet gäller storieken av den höjning som bör genomföras ansluter jag mig tilldet ställningstagande som bankinspektionen, riksbanksfullmäktige och kreditmarknadskommitténhar gjort i sina remissyttranden. Jag förordar således att den högsta gränsenför fondkommissionärers innehav av aktier m. m. för egenräkning höjs från 50 milj. kr. lill 100 milj. kr. 1987/88:123 höjninganser jag vara väl förenlig med de syften som ligger bakom begränsningsregeln. Ifräga om koncerner bör begränsningsregeln gälla för en koncern i dess helhet,oberoende av hur många banker med fondkommissionstillständ och fondkommissionsbolagsom ingår i koncernen. Som jag har framhållit i propositionen om finansiellakoncerner (prop. 1986/87:148 s. 30) måste en bank, som avser att driva fondkommissionsrörelseinom banken och äger ett fondkommissionsbolag, bestämma hur stor delav det gemensamma handelslagret som skall hänföras till banken resp. fondkommissionsbolaget.På motsvarande sätt bör man nu bestämma hur stor del av den föreslagnahöjningen som skall hänföras lill resp. institut inom koncernen. Dennafördelning skall anmälas till bankinspektionen. Isitt remissyttrande har kreditmarknadskommittén ocksä föreslagit att den lägrebegränsningen för en fondkommissionärs rätt att inneha värdepapper för egenräkning skall höjas från 4 milj. kr. fill 25 milj. kr. Förslaget syftar enligtkommittén bl. a. lill att underlätta nyetableringar av fondkommissionsbolag påmarknaden. Jag anser emellertid inte att del finns anledning alt nu genomföraen sådan ändring. I stället bör de förslag som är att vänta frän de olikautredningar som är sysselsatta med frågan om handelslager avvaktas. Deeventuella problem som härvidlag kan uppstå för ett nyetablerat fondkommissionsbolagbör dessutom kunna lösas genom dispensregeln i 16 § tredje stycket fondkommissionslagen. Denya bestämmelsema föreslås träda i kraft . Någraövergångsbestämmelser är inte erforderliga. Reglerna om atl begränsningen avhandelslager i en koncern skall avse koncernen i dess helhet, oavsett hur mångafondkommissionsbolag eller banker med fondkommissionstillständ som ingår ikoncernen, skulle i och för sig kunna innebära en begränsning i förhållande lillvad som gäller . Delta skulle emellertid förutsätta koncerner med treeller flera banker med fondkommissionstillständ eller fondkommissionsbolag.Någon sådan koncern finns emellertid - med ett särskilt undantag - inte iSverige. Undantaget avser , i vilken ingår bl. a. tvåbanker och etl fondkommissionsbolag. För denna koncern har dock regeringen iett beslut föreskrivit att koncernens handelslager får uppgå fillhögst 100 milj. kr. Deföreslagna ändringarna är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skullesakna betydelse. 8 Hemställan Prop. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i fondkommissionslagen(1979:748) 2. lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Ändring I fondkommissionslagens bestämmelse om fondkommlssionsbolagshandelslager Fondkommissionslagens (1979:748) 16 § innehåller enbestämmelse om hur stort innehav av aktier m. m. ett fondkommissionsbolag fårha för egen räkning, det s.k. handelslagret. Bestämmelsen innehåller bl.a.följande: "Fondkommissionsbolag får inneha värdepapper ... som svarar av den genomsnittliga årsomsättningen i bolagetskommissions-handel under de fem närmast föregående kalenderåren, dock högst femtiomiljoner kronor." Genom hänvisning i 2 kap. 7 § tredje stycket bankrörelselagen(1987:617) till den nu nämnda bestämmelsen gäller den också i banks fondkommissionsrörelse. Begränsningen till respektive högst 50 milj.kr. har gällt (se prop. 1983/84:164), då den beloppsmässigagränsen höjdes från 25 till 50 milj. kr. Den i fondkommissionslagen ursprungligeninförda bestämmelsen hade ändrats (se prop.1981/82:116), ocksä dä i höjande riktning, nämligen så att en tidigare tvåprocentsgränshöjdes till därefter alltså alltjämt gällande och den beloppsmässigaramen höjdes från tio till tjugofem milj. kr. De höjningar som såledesförekommit ligger i linje med uttalanden som gjordes vid fondkommissionslagenstillkomst om att de fasta beloppsgränserna i 16 § fondkommissionslagen efterviss tid kunde behöva omprövas (prop. 1978/79:9, s. 138). De skäl som legatbakom genomförda höjningar har främst gällt den ökande omsättningen påvärdepappersmarknaden. Det kan noteras all och samband med den senaste av de båda nämnda höjningarna föreslog att den beloppsmässigagränsen skulle sättas till 200 milj. kr. Aktiviteten på den svenska värdepappersmarknaden harfortsatt att öka även . Omsättningen på svenska börsnoteradeaktier pä A-listorna fördubblades frän ca 71 Mdr. kr.fill ca 142 Mdr. Antalet bolag vars aktier omsätts på marknaden har ocksåökat , även om den största ökningen i den delen ligger itiden före är 1984. Kurserna pä aktier har under större delen av 1980-taletstigit kraftigt och i del närmaste fördubblats under perioden 19841986.Kursstegringen har varit markant även under innevarande år. Huvudparten av affärerna på värdepappersmarknaden görsgenom fondkommissionär. Detta är till gagn för en pä alla sätt väl fungerandemarknad. Bankerna ombesörjer i egenskap av fondkommissionärer omkring hälftenav de affärer som går genom fondkommissionär. Erfarenheterna har visat att den begränsning i rätten atthälla handels lager som följer av 16 § fondkommissionslagen har medfört avsevärda och ''