prop · GB0354 · 1987-12-31 00:00:00 — Den föreslagna lydelsen är inte tänkt att utgöranågon saklig ändring utan en tydligare återgivning av tillämpad praxis.Åldersgränsen i punkten 5 för den som skall befrias på grund av långvarigvistelse utomlands har sänkts från nuvarande till . Motivet härtillär att få till stånd en enhetlig befrielseålder. I punkten 6 regleras sädana i hög grad särpräglade fall iövrigt som liksom tidigare skall kunna medföra befrielse. Bestämmelsen innebärinte någon ändring i sak. Befrielse fär enligt andra stycket begränsas till visstslag av tjänstgöring eller, för vissa befrielsefall som anges i paragrafen, ocksäviss tid. Beslut om befrielse, som inte innehåller någon begränsning i tiden,gäller tills vidare. är emellertid skälen för befrielse av sådanövergående art att besluten härom bör tidsbegränsas. Hit hör den stora grupp avärenden som gäller kortvariga nedsättningar av den värnpliktiges tjänstbarhetoch som tidigare lett till beslut om undantagande frän tjänstgöringsskyldighetunder erforderlig tid. Tidsbegränsad befrielse kan ocksä komma i fräga i sädanatall där det finns välgrundad anledning att följa upp eller kontrollera om denomständighet som medfört befrielse fortfarande föreligger. Företrädesvis kandetta vara aktuellt när relativt unga värnpliktiga blir befriade och det efteren tid är meningsfullt att låta dem fullgöra t. ex. grundutbildning.Behov av att tidsbegränsa befrielse enligt punkterna 3 6 finns inte. Sådanabeslut bör gälla tills vidare. Liksom tidigare bör befrielse kunna begränsastill visst slag av tjänstgöring. Den som exempelvis genomgått militär utbildningutomlands och därigenom fått användbarhet för en krigsbefattning bör befriasfrån grundutbildning men kunna åläggas repetitionsutbildning osv. Enligt tredje stycket får ett beslut om befrielse tas upp tillny prövning. I VK 83:s lagförslag används uttryckssättet att beslutet fär omprövas. För att undvika förväxling med förvaltningslagens omprövningsförfarande i sam band med överklagande har jag valt att säga att beslutet fär tas upp till ny prövning. Intresset fördetta kan finnas både hos den värnpliktige själv och hos samhället. Den som blivit befriad på grund av någon bestående nedsatt- 30 ning avprestationsförmågan skall således kunna fä beslutet prövat igen om Prop.1987/88:54 det kanvisas att nedsättningen inte längre finns. kraven föratt kunna fullgöra en viss uppgift kan ocksä föranleda en ny prövning.Likaså bör vissa beslut om befrielse kunna prövas pä nytt för att tillgodoseförsvarets behov av personal i utomordentliga situationer av krig 5 § Under de villkor regeringen bestämmer må anståndmedgivas med tjänstgöring enligt 27 § 1 mom. Regeringen meddelar bestämmelserom anstånd med annan värnpliktstjänstgöring. I första stycket av denna paragraf finns för närvarandevissa bestämmelser om befrielse. Dessa har med delvis förändrat innehåll förts till4 §. Reglerna i andra stycket om anstånd kvarstår oförändrade. 12 § skall vid inskrivningsförrättning 1. besluta om befrielse frånvärnpliktstjänstgöring enligt 4 § 1 och 2, 2. besluta om inskrivning avvärnpliktiga i övriga fall, 3. besluta om uttagning avvärnpliktiga för utbildning enligt 6 §, 4. besluta om värnpliktigastillhörighet till militärområde, flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. Om inskrivningsnämnden finner att det kan antas att envärnpliktigs förutsättningar att fullgöra värnpliktstjänstgöring kan bedömasavsevärt säkrare , får prövningen uppskjutas under dentid som behövs. Den värnpliktiges förmåga att fullgöra tjänstgöring skall dockbestämmas senast under det år dä han fyller 21 är. Ändringarna i denna paragrafs första stycke är endast följdändringarav redaktionell art. Andra stycket ersätter i viss mån nu gällande 4 § andrastycket. gäller att den vars krigsduglighet inte kan bedömasmed erforderlig säkerhet fär undantas fråntjänstgöringsskyldighet för den tidsperiod som krävs för att ett säkrarebedömningsunderlag skall föreligga. Genom den nya bestämmelsen skapas formell möjlighet förinskrivningsnämnden att skjuta på avgörandet . I sak blir det intenågon skillnad jämfört med nuvarande reglering. En fördel med den nya utformningenav paragrafen är att den enskilde inte ens för utpekas som intefullt krigsduglig. Paragrafen kan upphävas av skäl som framgår av denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2.1). 19 § el ler den myndighet somvärnpliktsverket bestämmer beslutar i ärenden 1. som avses i 12 §, om ärendet inteavgörs vid inskrivningsförrättningen, 2. om befrielse enligt 4 § 3 6, 3. om anstånd medvärnpliktstjänstgöring. Ändringen i denna paragraf är i huvudsak av redaktionelloch formell art. Bestämmelserna om vilka myndigheter som beslutar i vissa befrielse- 3 I ärenden och i anståndsärenden har flyttats frän 29 § tillifrågavarande paragraf. 20 § Prop. föreskrivs i denna paragraf att en inskrivenvärnpliktig skall få en inskrivningsbok. Som förordats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.3) bör inskrivningsboken i dess nuvarande formslopas. Bestämmelsen kan därför upphävas. Bestämmelserna i dessa paragrafer har inarbetats i 29 §och kan därför upphävas. 27 § /. Värnpliktsutbildningen utgöres----- . Värnpliktig skall fullgöra------- skall tjänstgöra. Krigsförbandsövningarna inom armén får delas upp på tvådelövningar om sammanlagt för meniga och gruppbefäl och högst 30dagar för plutons- och kompanibefäl. Tiden för medger det. Som framgår av den allmänna motiveringen bör denförsöksverksamhet . med delade krigsförbandsövningar som skett med stöd avlagen (1983:1080) om försök med uppdelning av krigsförbandsövningar inom armén(ändrad 1986:111) nu avbrytas och ersättas med en permanent möjlighet tilldelade krigsförbandsövningar för alla värnpliktiga inom armén. Bestämmelserna iden nämnda lagen har med det utvidgade innehållet förts in i denna paragraf. 29 § Ärenden om befrielse från värnpliktstjänstgöringenligt 4 § 36 och om anstånd med tjänstgöring prövas endast efter ansökan avden värnpliktige. Beslut i ärenden enligt 12 och 19 §§ fär överklagas hosvärnpliktsnämnden inom tvä veckor frän den dag då klaganden fick del avbeslutet. Beslut om ändrad uttagning eller tillhörighet efter fullgjord grundutbildningfär dock inte överklagas. Beslut som meddelas enligt 12 och 19 §§ skall gällaomedelbart. beslut får inte överklagas. Ändringarna i denna paragraf är närmast av redaktionelloch formell art. Vidare har bestämmelserna i 21 24 §§ inarbetats i dennaparagraf för att göra dessa bestämmelser klarare och enklare. Denna lag träder i kraft, i fråga om 27 § I mom. den 1 juli1988, och i övrigt den . I fråga om den som har frikallats från värnpliktensfullgörande enligt äldre bestämmelser skall efter ikraftträdandetföreskrifterna om befrielse enligt 4 § första stycket I och 2 i den nyalydelsen tillämpas. Den som har undantagits från tjänstgöringsskyldighet enligtäldre bestämmelser skall vid tillämpningen av lagen efter ikraftträdandet ansesha befriats frän skyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring undermotsvarande tid. I fråga om den som har inskrivits som underårig föreikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1988såvitt avser 27 § Prop. 1987/88:54 1 mom. och i övrigt. I övergångsbestämmelserna har tagits in föreskrifter omatt på dem som frikallats eller undantagits frän tjänstgöringsskyldighet enligtäldre bestämmelser skall efter ikraftträdandet tillämpas de nya föreskrifternai 4 § första stycket 1 och 2 samt, i fräga om den som undantagits, äventidsbegränsningsregeln i 4 § andra stycket. Vidare skall äldre bestämmelser alltjämt gälla för den somhar inskrivits som underårig före ikraftträdandet. 4.2 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) 7 kap. 12 § Sekretess gäller i ärende om inskrivning avvärnpliktig för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antasatt den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.Motsvarande sekretess gäller i ärende som angår antagning till utbildning vidförsvarsmakten, befrielse frän värnpliktstjänstgöring pä grund av nedsättningav prestationsförmågan eller särskild risk för detta, anstånd medvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. Sekretessen gäller dock intebeslut i ärende som avses i detta stycke. Sekretess gäller inom försvarsmaktens personalvård medavseende pä värnpliktiga för uppgift som hänför sig till psykologiskundersökning och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos konsulenteller annan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med rådoch hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst femtio är. Lagrådet har pekat pä att den ändrade terminologin iförslagets 4 § i värnpliktslagen bör föranleda ändring i 7 kap. 12 § förstastycket andra meningen sekretesslagen (1980:100). a. om sekretess i ärende om frikallelse från värnplikt och undantagandefrån tjänstgöringsskyldighet. Detta motsvarar i förslaget till ny 4 § ivärnpliktslagen befrielse enligt punkterna I och 2. I sekretesslagen hardärför tagits in bestämmelser om sekretess i ärenden om befrielse enligtnämnda punkter. Någon förändring i sak innebär detta inte. Andra och tredjestyckena ändras inte. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att anta 1. förslaget till lag om ändring ivärnpliktslagen (1941:967), 2. förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980:100). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. 3 1987/88. VK 83 :s sammanfattning av betänkandet I värnpliktslagens första paragraf anges att "Svensk man är värnpliktig från och med detkalenderår under vilket han fyller aderton är till och med det år under vilket hanfyller fyrtiosju är". Värnpliktslagens tredje paragraf föreskriver dockatt "Den som till följd av lyte, stadigvarande sjukdom,bestående kroppslig svaghet eller annan dylik orsak är oduglig tillkrigstjänst skall frikallas från värnpliktens fullgörande". Frän den allmännavärnplikten finns det alltså undantag. 1 värnpliktslagen och dess följdförfattningaranges att värnpliktig under olika förutsättningar kan bli frikallad, undantageneller befriad. Han kan ocksä fä anstånd eller uppskov. Den värnpliktige kanockså omfattas av regler som säger att han inte skall kallas in eller att haninte får kallas in. Därutöver finns ytterligare regler vars effekt för denenskilde värnpliktige ytterst är densamma nämligen att han omfattas av ettundantag från den allmänna värnpliktens huvudregel att han är skyldig attfullgöra värnpliktstjänstgöring. Den gällande värnpliktslagens ursprung år . Olikaregler har tillkommit eller ändrats. Det totala regelsystemetangående värnpliktsförhållanden fyller grundkrav på rättssäkerhet. Det ärstabilt och klart för dem som regelbundet arbetar med det. På ett regelverk, som har sä stor betydelse för så mängasom värnpliktslagen och dess följdförfattningar, anser vi dock att man ävenskall kunna ställa det kravet att hela systemet skall vara så tydligt att detkan förstås och accepteras av de flesta. Den gällande värnpliktslagen motsvarar inte det kravet. Kritikhar riktats mot i första hand frikallelseparagrafen. Kritiken har främst gällthur denna tolkas och hur systemen är uppbyggda för att bedöma frikallelseärendensom grundas på psykiska skäl. Attdet "rätt" individer somfrikallas har inte ifrågasatts. Vi har tagit del av författningarna, praxis och administrativarutiner. Vi har inte funnit belägg för att berörda myndigheter skulle hahandlat felaktigt eller att systemet skulle ha missbrukats. Vi finner detemellertid olyckligt att detta regelsystem inte uppfyller kraven på tydlighet m.m. och att systemet därmed ger upphov till debatt och blir föremål för kritik. Vi anser att denna situation huvudsakligen uppkommit pågrund av att värnpliktslagens centrala paragrafer efter 40 är i nuvarandelydelse blivit omoderna. har en omfattande utveckling skett inompsykologin och psykiatrin. Inskrivningsverksamheten härunder genomgåttstora förändringar. Förutsättningarna för arbetet med enskilda värnpliktsärendenute på utbildningsförbanden har förändrats avsevärt. Detta gäller både utbildningsförutsättningarnaoch resurserna för psyko-socialt arbete med enskilda. praxis har på motsvarande såttutvecklats i takt med den övriga samhällsutvecklingen. Därigenom har det blivit allt svårare att 34 utanspecialkunskaper inom området överblicka sambandet mellan lagtext Prop.1987/88:54 och de följdförfattningar,administrativa regler m. m. som slutligt utgör Vi har under tidigare faser av värt arbete lagt fram ettantal förslag till förändringar i olika delar av värnpliktslagen och dess följdförfattningar.Vi föreslår nu att värnpliktslagen i sin helhet skall omarbetas och moderniseras.Vi föreslär att de nuvarande begreppen frikallelse, undantagande, befrielse,anstånd, uppskov m. m. skall samordnas i det enda begreppet befrielse.Beslut om befrielse skall kunna avse tills vidare, eller visst slag avtjänstgöring. Att skriva om hela värnpliktslagen och dess följdförfattningarär ett tidskrävande arbete. Vi föreslär därför att arbetet skall ske i tvästeg. I ett första steg bör värnpliktslagens nuvarande tredje och fjärdeparagrafer angående frikallelse och undantagande, så snart detta kan ske,ändras för att lösa de problem vi pekat på. Övriga ändringar bör göras i ettandra steg. Med förslagen till omedelbar lagändring vill vi uppnå alt lagen moderniseras till att bättre motsvara en i sak riktigpraxis, attdet skall bli administrativt möjligt att befria (frikalla)vissa värnpliktiga utan att dessa, genom användande av medicinsk diagnos,stämplas som psykiskt sjuka utan att vara det i vedertagen "civil"bemärkelse och att skapa bättre förutsättningar för att tillämpa enhelhetssyn pä den värnpliktige och hans situation för att pä sä sätt förbäUramöjligheterna att hjälpa dem som bedöms få eller fått problem medvärnpliktstjänstgöringen. För att betona vikten av att arbetet sker utifrån enhelhetssyn pä individen föreslär vi också att alla ändringar under pågåendeutbildning av en enskilds värnplikts- och tjänstgöringsförhällanden skallbehandlas i förbandets granskningsnämnd. Våra förslag innebär inte några ändringar av vilka somskall befrias (frikallas eller undantagas) och inte heller några ställningstagandentill hur många (eller hur stor andel) av de värnpliktiga som skall befrias. Bilaga 2 Prop. VK 83 :s lagförslag Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs i fräga om värnpliktslagen(1941:967)' dels att 15 § skall upphöra att gälla, debatt 2 5 samt 12, 19 och 29 §§ skall ha följande lydelse. Yngling, som enligi 15 § inskrivits såsom underårig. ärvärnpliktig även innan han uppnått värnpliktsåldern. eller omedelbar krigsfara kvarstår värnplikten för den som inkallats tilltjänstgöring, så länge behovet det kräver. Den som tillföljd av lyte, stadigvarande sjukdom,bestående kroppslig svaghet eller annan dylik orsak är oduglig till krigstjänstskall frikallas från värnpliktens fullgörande. Regeringenmå förordna, att de som sålunda frikallats skola underkastas läkarundersökningoch psykologisk undersökning saml, om de därvid befinnas dugliga till krigstjänst,vara skyldiga fullgöra värnplikt. Den som är värnpliktig är skyldig att fullgöravärnpliktstjänstgöring. 1. grundutbildning. 2. repetitionsutbildning. 3. beredskapsövning och 4. krigstjänslgöring. 4§ Från skyldigheten att fullgöravärnpliktstjänstgöring skall den befrias som 1. på grund a v sjukdom eller av nå gon annan orsak har sin fysiska eller psykiska prestationsförmåga nedsatt i sådan grad att han inte kan fullgöra tjänstgöringen. 2. löper allvarlig risk att genom tjänstgöringen få en sådan nedsätt ning av prestationsförmågan som avses under I. Lagen omtryckt 1969:378. Setwste lydelse av 15 ! -Senastelydelse 1975:555. Den som på grund av övergående sjukdom, försenad ellerotillräcklig kroppsutveckling eller annan dylik anledning tillfälligl äroduglig till krigstjänst skall undantagas från tjänstgöringsskyldighet undererforderlig tid. Finnes vid inskrivning av värnpliktig, vilken ej kananses oduglig till krigstjänst, skäl antaga, att hans förutsättningar Jörfullgörande av tjänstgöring kunna säkrare bedömas , varelag samma. Avgörande om sådan värnpliktigs krigsduglighet skall dock träffassenast det år den värnpliktige fyller tjugoett år. Från värnpliktstjänstgöring må helt eller delvis befrias: a) den som genom naturalisation.upptages till svensk medborgare det kalenderår då han fyller ellersenare; b) den som styrker, att han i utlandetgjort militärtjänst; c) den som på grund av långvarigvistelse utom riket ej fullgjort honom åliggande tjänstgöringsskyldighet och,då han återvänder till riket, uppnått en ålder av ; samt d) den som. utan alt fall, varom ovan i denna paragraf sägs, är for handen visar synnerliga skäl för så dan befrielse. 3. genom naturalisation upptas tillsvensk medborgare del kalenderår då han Jyller eller . 4. styrker att han i utlandet genomgåttmilitär utbildning som i huvudsak kan Jämställas med grundutbildning enligtdenna lag, 5. på grund av långvarig vistelseutomlands inte har fullgjort sin tjänslgöringsskyldighet och har fyllt dåhan återvänder till riket eller, 6. visar andra, synnerliga skäl förbefrielse. Befrielse får avse eller visst slag avtjänstgöring. Beslut om befrielse får omprövas. Senaste lydelse 1969:378. 'Senaste Ivdelse 1975:555. 4 1987/88. Underde villkor regeringen bestämmer må anståndmedgivasmed tjänstgöring enligt 27 § 1 mom. Regeringen meddelar bestämmelserom anstånd med annan värnpliktstjänstgöring. Om det vid inskrivningen av en värnpliktig finns anledningatt anta att hans förutsättningar att fullgöra värnpliktstjänstgöring kanbedömas avsevärt säkrare , jår den värnpliktige befriasfrån tjänstgöringsskyldighet för den tid som behövs. Den värnpliktiges förmågaatt fullgöra tjänstgöring skall dock bestämmas senast under det år då han fvller21 år. beslutaom frikallelse av värnpliktiga enligt 3 § första stycket och om undanlagandefrån tjänstgöringsskyldighet enligt 4 §, beslutaom inskrivning av värnpliktiga som ej blivit frikallade enligt 3 § förstastycket, besluta om uttagning av värnpliktiga för utbildningenligt 6 §, besluta om värnpliktigas tillhörighet till militärområde,flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. /.besluta om befrielse från värnpliktsijänsigöring enligt 4 § 1 och 2 samt 5 §. 2. besluta om inskrivning av värnpliktigai övriga fall, 3. besluta om uttagning av värnpliktigaför utbildning enligt 6 §, 4. besluta om värnpliktigas tillhörighettill militärområde, flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. Värnpliklsverketeller myndighet som värnpliktsverket bestämmer handlägger ärende som avses i 12§. om ärendet ej avgöres vid inskriv-ning.sförrätlning. Ärendenom befrielse som inte avgörs vid inskrivningsförrättningen saml ärenden omanstånd skall avgöras av värnpliklsverket eller av den myndighet inomförsvarsmakten som värnpliklsverket bestämmer. ' Senaste lydelse 1976:307. Senaste lydelse 1969:378. Ärendeom befrielse från värnpliktstjänstgöring enligt 5 § första stycket och om anståndmed tjänstgöring enligt 27 § 1 mom. prövas efter ansökan av den värnpliktigeav chefen för värnpliktsverket eller, enligt hans bestämmande, av annan Iruppregistreringsmyndighei. Talan motbeslut i ärende som avses i första stycket föres hos värnpliktsnämnden genombesvär som skola ha inkommit frän den dag klaganden fick del avbeslutet. Lämnasansökan om anstånd med alt påbörja tjänstgöring ulan bifall skall denvärnpliktige inställa sig till tjänstgöring oaktat han för talan mot beslutet. Mot värnpliklsnämndens beslut må talan icke föras. Ärenden ombefrielse från värnpliktstjänstgöring enligt 4§ 36 och om anstånd medtjänstgöring prövas efter ansökan av den värnpliktige. Beslut i ärenden enligt 12 och 19 §§ får överklagas tillvärnplikts-nämnden inom tvä veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet. Om en ansökan om befrielse eller anstånd har avslagils,skall den värnpliktige inställa sig till tjänstgöring även om beslutetöverklagats. beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . I fråga om den som har frikallats eller undantagits fräntjänstgöringsskyldighet enligt äldre bestämmelser skall efter ikraftträdandetföreskrifterna om befrielse enligt 4§ första stycket I och 2 samt 5 § i den nyalydelsen tillämpas. 1 frägaom den som har inskrivits som underårig före ikraftträdandet tillämpas äldrebestämmelser. ' Senastelydelse 1976:307. Bilaga 3 Prop. 1987/88:54 Sammanställning avremissyttrandena 1 Synpunkter på förslaget om en allmän översyn avvärnpliktsförfattningarna överbefälhavaren biträder förslaget om en översyn avvärnpliktslagen. Chefen för armén delar uppfattningen att regelverket skallvara sä tydligt att det kan förstås och accepteras av de flesta. a. härav biträder chefen för armén vad som föreslagits i fråga om ändring ivärnpliktslagen i ett andra steg. finner det motiverat med en saklig ochspråklig översyn av värnpliktsförfattningarna och delar delvis uppfattningenatt dessa i vissa fall är svåra att tolka för allmänheten. Verket anser dockatt författningskomplexet är både funktionellt och administrativt fullttillfredsställande vad rör myndighetens eget ansvar och behov. tillstyrker utredningensförslag att värnpliktslagen i sin helhet omarbetas och moderniseras. delar uppfattningen att regelsystemetbör vara utformat så tydligt, att det kan förstås och accepteras av dem somberörs av det. Hovrätten för har inte något att invändamot att hela värnpliktslagen blir föremål för en samlad översyn. Kammarrätten i anför att värnpliktslagen präglasav sin tid vad gäller både disposition och språkdräkt. Kammarrätten anserdärför att lagen är i stort behov av en översyn och beklagar att man inte förtarbetet vidare och presenterat ett fullständigt utkast till värnpliktslag.Kammarrätten framhåller vidare att en fullständig lagteknisk genomgång börföretas innan utredningens nu framlagda förslag läggs till grund förlagstiftning. ansluter sig till uppfattningen attvärnpliktslagen behöver omarbetas och moderniseras. Styrelsen för psykologiskt försvar har inget att erinramot att värnpliktslagen i sin helhet omarbetas och moderniseras. delar bedömningen attlagstiftningen på området är svårbegriplig för allmänheten och atttillämpningen av bestämmelserna har anpassats till en förändrad verklighetutan att lagstiftningen har förändrats. Förslagen till åtgärder är enligtnämnden i huvudsak bra. biträder uppfattningenatt värnpliktslagen blivit föråldrad och behöver moderniseras. centrala värnpliktsråd tillstyrker förslaget omen översyn av värnpliktsförfattningarna. överbefälhavaren delar utredningens uppfattning att det ärväsentligt med en helhetssyn på den värnpliktige vid bedömning av hans förhällan- 0 En förenklad begreppsapparat och en nedtoning avbehovet av medi- Prop. 1987/88:54 cinsk diagnos bör enligtöverbefälhavaren kunna bidra till denna helhetssyn. Överbefälhavaren anservidare att det principiellt sett är "rätt individer" som frikallaseller undantas. Chefen för armén ansluter sig till uppfattningen att detbör skapas bättre förutsättningar för att tillämpa en helhetssyn på denvärnpliktige och hans situation. har inte något att erinra mot en ensningav bestämmelserna om detta innebär en bättre helhetssyn på den värnpliktigesproblem. Bristen på helhetssyn som i betänkandet exemplifieras med handläggningenav ärenden rörande värnpliktiga med sociala och ekonomiska problem är,framhåller verket, kanske rätt vad gäller tillämpningen men absolut fel vadgäller de föreskrifter som reglerar handläggningen. Vidare konstaterar värnpliktsverket att utredningen inteberör frågan hur psykiska tjänstbarhetsbedömningar skall ske under beredskapoch krig.