prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — med halv förtidspension kommer däremot att kunnautgå halv efterlevandepension. Detta skulle kunna bli aktuellt omden förtidspensions-berättigades förvärvsmöjligheter är ytterligare nedsattagenom dödsfallet utan att rätt därför föreligger till förhöjning avförtidspensionen. Som påpekats av försäkringsöverdomstolen torde det dock blisällan eller om ens någonsin som denna situation kan bli aktuell med hänsyntill nuvarande praxis beträffande beviljande av förtidspension. Vad som härsagts skall på motsvarande sätt gälla beträffande sjukpenning och egenlivräntaenligt LAF m.m. Förutom omställningspension - som berörts i kommentarentill 6 § - tar bestämmelsen i andra stycket sikte på hel eller halvålderspension som utgår efter förtida uttag. Att särskild efterlevandepension iandra fall inte kan utges till en ålderspensionär följer av attefterlevandepensionen inte kan utbetalas efter uppnådda . Hänvisningen i tredje stycket till 5 § andra stycketinnebär att rätten till särskild efterlevandepension bortfaller - definitivt -vid omgifte eller inledande av samboendeförhållande som enligt nämndabestämmelse är att jämställa med äktenskap. I första stycket anges att särskild efterlevandepensionkan begränsas till . Här ges också föreskrifter om regelbundenomprövning av penionsrät-ten. Vid bedömningen av rätten till särskildefterlevandepension och av graderingen av denna får man ta som utgångspunkt detarbete som den efterlevande redan har eller kan erbjudas . Somframhållits i avsnitt Prop. 4.4 krävs att den efterlevande har en stabil ställning påarbetsmarknaden för att han eller hon skall undantas från rätten till pension.Har den efterlevande en tillfällig anställning vid just den tidpunkt dåprövningen görs, skall detta alltså inte utgöra grund för att vägra den efterlevandepension. skall pension kunna beviljas men innehållasunder den tid och till den del som försörjningen tillgodoses genom arbetet. vilande helt eller delvis . Bestämmelsehärom har tagits in i 16 kap. 7 a §. Om den efterlevande står utan arbete eller har arbeteenbart i begränsad omfattning, skall enligt en regel i 16kap. 3 § i föreslagen lydelse undersöka möjligheterna att vidta åtgärder föratt förbättra den efterlevandes förvärvsmöjligheter. Vilka åtgärder som härvidkan komma i fråga är beroende av en rad omständigheter. Bedöms utsikterna förden efterlevande vara goda att, efter t.ex. utbildning eller flyttning, få ettstadigvarande arbete bör detta påverka rätten till särskild efterlevandepension.I sådana fall skall dock finnas möjlighet att inledningsvis bevilja pension medbortseende härifrån. Är situationen den att omskolning e.d. först efter en visstidsutdräkt kan leda till stadigvarande arbete, skulle i annat fall denefterlevande riskera att ställas utan möjlighet till försörjning under mellanfi-den.När nämnda insatser lett till förbättring av förvärvsmöjligheterna böremellertid ske en omprövning av rätten till särskild efterlevandepension. efterlevande påbörjat utbildning e.d. som kan förväntas leda tillförbättrade förvärvsmöjligheter, skall efterievandepension därför kunnabegränsas till . Begränsning av särskild efterlevandepension till viss tidbör således förekomma främst då pensionen knyts till viss utbildning e.d. Isådant fall får vid utgången av på nytt tas upp frågan omefterlevandepension skall utgå och med vilken andel en eventuell pension skallutbetalas. Tiden kan inte överstiga . Som framgår av paragrafen skallpensionsrätten alltid omprövas minst en gång . Att omprövningen inte får leda till höjning av pensionenframgår av andra stycket. Motivering för detta förslag har lämnats i avsnitt4.4. Denna regel avser endast omprövning enligt den nu aktuella paragrafen. Vidsådan omprövning av försäkringskassa som avses i 20 kap. 10 § eller vid ändringav ett beslut enligt 20 kap. 10 a § är regeln givetvis inte tillämplig. Paragrafen anger nivån för omställningspension enligt 4och 5 §§ samt för hel särskild efterlevandepension. Övervägandena i dessaavseenden har redovisats i avsnitten 4.3.3 och 4,4.3. Partiell särskild efterlevandepension från folkpensioneringenutgör för år räknat hälften resp. två tredjedelar av hel sådan pension. 12 § Prop. I paragrafen ges ytterligare bestämmelser om samordningenmed andra förmåner som kan komma en efterlevande med särskildefterlevandepension till del. Regler om sådan samordning finns dessutom i 9 §samt i 3 kap. 3 och 8§§. Den i förevarande paragraf föreskrivna samordningeninnebär att särskild efterlevandepension utbetalas endast i den rhån denöverstiger en i paragrafen uppräknad annan förmån. Avräkning skall dock skeendast i den mån den andra förmånen tar sikte på samma nedsättning avförvärvsmöjligheterna som den särskilda efterlevandepensionen. Är den efterlevande på grund av nedsättningen av sinaförvärvsmöjligheter berättigad till såväl ersättning från arbetslöshetskassaresp. kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) som särskild efterlevandepension, utgårsålunda efterlevandepensionen endast i den mån den överstiger den andraersättningen. Mot utbildningsbidrag i form av dagpenning som utgår vidarbetsmarknadsutbildning, vid utredning om förutsättningarna för sådanutbildning eller vid yrkesinriktad rehabilitering skall avräkning ske påmotsvarande sätt. Detsamma gäller i fråga om vuxenstudiebidrag enligtstudiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. Avräkning görs också mot timersättning vid grundutbildning förvuxna (grundvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux)och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare. Mina förslag innebär på några punkter utvidgningar iförhållande till pensionsberedningens förslag. Dessa föranleds bl.a. avpåpekanden av RFV samt av förslagen i prop. 1987/88:113 om kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. Frågan i vad månändring också bör göras i 11 kap. 2 § AFL såvitt gäller pensionsgrundandeinkomst av anställning bör övervägas ytterligare och får tas upp i ett annatsammanhang. Minskning enligt paragrafen skall göras också mot delpensionsom uppbärs av den efterlevande. Eftersom rätt till delpension kräver aktuellanknytning till arbetsmarknaden torde det i princip inte bli aktuellt attbevilja särskild efterlevandepension åt den som uppbär delpension. Skullesituationen emellertid vara sådan att den delpensionsberättigade hade blivitarbetslös före makens död och inte kunnat få arbete före omställningstidensutgång, skall särskild efterlevandepension inte vara utesluten. I sådant fallkan den efterlevande få behålla delpensionen också efter arbetslöshetensinträde. Det skall dock inte kunna komma i fråga att genom efterlevandepensiontäcka den inkomstförlust som delpensionen tar sikte på. I situationer av dettaslag utbetalas efterlevandepensionen därför endast i den mån den överstigerbeloppet för delpensionen. Även mot arbetslöshetsersättning som kan utgå tillden efterlevande vid sidan av delpensionen görs avräkning på efterlevandepensionen. Uppräkningen i paragrafen är uttömmande. Utanförsamordningsbestämmelserna faller alltså bl.a. studiemedel enligtstudiestödslagen. Detta skall ses mot bakgrund av att studiemedlen till störstadelen utgörs av återbetalningspliktiga lån och är inkomstprövade. Inte heller föräldrapenning skall samordnas med särskild efterlevandepen- 7q Den som avstår från förvärvsarbete för att vårdaminderårigt barn kan Prop. 1987/88:171 inte på denna grund beviljas särskildefterlevandepension. Har den efterlevande däremot en gång beviljats sådanpension med hänsyn till svårigheter på arbetsmarknaden e.d., kan denne senareuppbära föräldrapenning utan att detta reducerar efterlevandepensionen, sålänge försörjningssvårigheterna fill följd av nedsatt hälsa, arbetsmarknadsskäle.d. I dessa fall kan i princip utgå föräldrapenning endast pågarantinivån (jfr förslaget till ändring av 3 kap. 5 § första stycket b). Ärden efterlevande berättigad till högre föräldrapenning än på garantinivån, ärdet på grund av sådan anknytning till arbetsmarknaden att rätt i regel inteföreligger till särskild efterlevandepension. I den mån föräldrapenningenbaseras på inkomst av deltidsarbete avser den att kompensera bortfallet härav,dvs. ett annat bortfall än det som skall täckas genom efterlevandepensionen. Vad nu sagts beträffande efterlevande med föräldrapenninggäller även en efterlevande som vårdar handikappat barn och som till följdhärav är berättigad till vårdbidrag från folkpensioneringen. Vårdbidraget avseratt täcka både extra vårdinsatser och merkostnader på grund av barnetshandikapp. Skulle bristen på förvärvsarbete för föräldern ha sin grund i arbetsmarknadsmässigaeller andra sådana skäl som anges i 6 § första stycket, skall särskildefterlevandepension kunna beviljas. En förutsättning härför är dock att denefterlevande står till arbetsmarknadens förfogande och år beredd att ta ettanvisat arbete, dvs. följer de föreskrifter som kan meddelas med stöd av 16kap. Om den efterlevande däremot avstår från förvärvsarbete enbart för attvårda barn utgör detta i sig inte skäl att bevilja sårskildefterlevandepension. Att den efterlevande kan göra anspråk på socialbidragutgör givetvis inte anledning att förvägra honom eller henne särskildefterlevandepension. Avräkning enligt förevarande paragraf skall göras intebara mot sådana förmåner som faktiskt uppbärs av den efterlevande utan även moten förmån vartill rätt föreligger men den efterlevande av någon anledning inteansökt om. Sådan avräkning bör dock göras endast i uppenbara fall. Det kan intekomma i fråga att företar någon mer omfattande utredning ochprövning av i vad mån den efterlevande uppfyller förutsättningarna för rätttill en förmån som administreras av en annan myndighet. I regel bör kassankunna inskränka sig till att kräva att den efterlevande gör en ansökan om enförmån av nu aktuellt slag, om den efterlevande kan förmodas ha rätt tillförmånen. 9 kap. Om särskilda folkpensionsförmåner Paragrafen, som behandlar rätten till barntillägg ochbarntilläggets storlek föreslås upphörd till följd av förslaget i avsnitt 8 omavveckling av barntillägget. Särskilda bestämmelser om folkpension Prop. Ändringarna i 2 § tredje stycket och 3 § andra stycket ärföranledda av förslaget i avsnitt 8 att barntillägget skall avvecklas. I detförstnämnda stycket har dessutom gjorts vissa rent redakfionella ändringar. Bestämmelserna i första stycket tar sikte på sådanomställningspension från folkpensioneringen som utges för av ett årefter dödsfallet. Enligt förslaget upphör sådan pension inte att utgå om denefterlevande ingår äktenskap eller börjar sammanbo medannan. I undantagsfall skulle den efterlevande alltså, om den nya maken (ellerdärmed jämställd) skulle avlida , kunna bliberättigad till omställningspension också efter denne och således till tvåsådana pensioner . I ett sådant fall skall enligt bestämmelsen utgesbara en pension. I regel kommer pensionerna i dessa situationer att vara likastora, eftersom det nya systemet inte innehåller någon motsvarighet tillnuvarande femtondelsreduktion i vissa fall av änkepension. Med hänsyn tillregeln i 5 kap. 2 § om rätt till folkpension vid bosättning utomlands kan docki vissa fall utges trettiondelsreducerad folkpension. Är detta aktuellt får denefterlevande uppbära den största omställningspensionen. Något behov av motsvarande regler för förlängdomställningspension eller för särskild efterlevandepension föreligger inte.Dessa pensioner skall nämligen definitivt dras in om den efterievande gifter omsig eller - under vissa förutsättningar - börjar sammanbo med annan (jfr.förslaget till 8 kap. 5 § andra stycket och 9 § tredje stycket). Enefterlevande kan därför inte vara berättigad till sådan pension eftermer än en avliden. I andra stycket i paragrafen har regeln om samordningmellan änkepension, hustrutillägg och vissa andra förmåner tagits bort. Någonsamordning mellan å ena sidan omställningspension och å andra sidan barnpensioneller förtidspensionär inte påkallad med hänsyn till omställningspensionenssyfte. Likaså skall den efterlevande kunna uppbära uttagenålderspension vid sidan av omställningspensionen. Samordningen mellan särskildefterlevandepension och förtidspension från folkpensioneringen regleras i 8kap. Att särskild efterlevandepension utgår med barnpensiontorde inte kunna inträffa. På grund av det sagda fordras samordning enbartmellan barnpension och förtidspension. Nuvarande regel härom kvarstår oförändrad. Någon reglering av rätten till efterlevandepension i falldå en avliden man efterlämnar mer än en hustru finns inte i AFL.Inte heller i övrigt är den svenska lagstiftningen anpassad till polygamaäktenskap. Om ett sådant äktenskap har ingåtts utom och är giltigt iden stat där det ingicks, kan det emellertid - enligt lagen (1904:26 s. 1) omvissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap -vara giltigt till formen även här i landet och således ge upphov tillrättsverkningar i . Även äktenskap som ingåtts i strid med tvegiftesförbudet i är inte automatiskt ogilfiga, utanrättsverkningar uppkom- Prop. 1987/88:171 mer på grund av äktenskapen. Frågan om efterlevandeskyddet i fall då en invandrad manvid sin död efterlämnar mer än en hustru har behandlats av familjelagssakkunnigai betänkandet (SOU 1987:18) Internationella familjerättsfrågor. Familjelagssakkunnigahar därvid funnit att det inte är lämpligt att för dessa fall föreslå någrabestämmelser inom den familjerättsliga lagstiftningen utan har i stället pekatpå hur några situationer kan lösas i det prakfiska rättslivet. När det gäller efterlevandepensioneringen förutsätterenligt förslaget rätten till omställningspension och särskildefterlevandepension att den efterlevande stadigvarande sammanbodde med sin makevid dennes bortgång. De problem som kan uppstå i pensionshänseende då en makei ett polygamt äktenskap avlider får därför än mer begränsad betydelse förframtiden. Med hänsyn härtill och till familjelagssakkunnigas överväganden idet nämnda betänkandet beträffande bodelnings- och arvsfrågor i internationellaförhållanden är jag inte beredd att nu - innan beredningen av detta betänkandeavslutats - gå närmare in på frågan om verkan av ett polygamt äktenskap i vadavser efterlevandepensioneringen eller arbetsskadeförsäkringens efterlevandeskydd. Denna paragraf, som innehåller bestämmelser för det fallatt flera försäkrade är berättigade till barntillägg för samma barn enligt 9kap. 1 §, föreslås avskaffad till följd av förslaget i avsnitt 8 attbarntillägg skall avvecklas som särskild folkpensionsförmån. 14 kap. Om efterlevandepension Som anmärkts under 8 kap. har i rubriken fill kapifietordet familjepension ändrats till efterlevandepension. Första stycket motsvarar nuvarande 1 §. Andra stycket, som saknar motsvarighet , anger deolika former i vilka efterlevandepension från tilläggspensioneringen kan utgå. Som en nyhet för tilläggspensioneringen har i tredjestycket tagits in en regel som med efterlevande make likställer vissa gruppericke gifta samboende. Bestämmelsen grundar sig på förslag i avsnitt 4.2.Likställighetsregeln överensstämmer med den regel som föreslås gälla inomfolkpensioneringen och har kommenterats under 8 kap. 1 §. 14 1987/88.1 saml. Paragrafenbehandlar rätten till barnpension fråii tilläggspensioneringen och motsvararnuvarande 4 § första stycket. Liksom i fråga om folkpensioneringen har ikapitlet reglerna för barnpension flyttats fram före bestämmelserna om pensiontill vuxna efterlevande för att markera barnpensionens centrala ställning inomden reformerade efterlevandepensioneringen. Redan av 1 § framgår att barnetskall vara barn till den avlidne försäkrade för att barnpension skall utgå. Åldersgränsernaför rätt till barnpension från ATP är identiska med de som avses gälla förbarnpension från folkpensioneringen. De har kommenterats närmare under 8 kap.2 §. Även i övrigt kan i fråga om rätten till barnpension från ATP hänvisastill motiveringen till den paragrafen. Paragrafenupptar regler om kompensationsgrad för barnpension från tilläggspensioneringen.Den har motsvarighet i nuvarande 5 §. Eftersom bestämmelserna om barnpension ikapitlet satts före reglerna om pension fill efterlevande make har tillparagrafen förts delar av nuvarande 3 § angående underlaget för beräkning avefterlevandepensionens storlek. Bestämmelsernas innehåll har behandlats iavsnitt 3.4.2. Iparagrafens första stycke behandlas villkoreri för rått till tilläggspension iform av omställningspension för av efter dödsfallet och förförlängd tid. Eftersom villkoren avses överensstämma till alla delar med de somuppställts för rätten till motsvarande förmåner inom folkpensioneringen harstycket fått formen av en hänvisning till 8 kap. 4 och 5 §§. Det kanbeträffande motiveringen hänvisas till avsnitt 4.3. Hänvisningeni andra stycket till 10 kap. 4 § kommer i praktiken att beröra enbart ettårigomställningspension och innebär att, om rätt fill sädan pension föreliggerefter mer än en avliden, bara en av pensionerna skall utges. Bestämmelsen harkommenterats under den nämnda paragrafen. Paragrafenreglerar förutsättningarna för rätten till särskild efterlevandepension inomATP och hänvisar till vad som avses gälla för folkpensioneringens del enligt 8kap. Paragrafenreglerar storieken av omställningspension och särskild efterle vandepension från tilläggspensioneringen. Den grundar sig på förslag i avsnitten 4.3.3 och 4.4.3. Omställningspension och hel särskild efterievandepension motsvarar för 210 år räknat av den avlidnes egenpension, om barnpensionsamtidigt utges Prop. 1987/88:171 efter denne, och annars av egenpensionen., Parfiell särskild efterlevandepension utgör för år räknat,om den avlidne efterlämnar barn med rätt till pension, (halv pension)resp. 13 1/(två tredjedels pension) av den avlidnes egenpension. I annatfall utgör, partiell efterlevandepension resp. 26 2/av denna egenpension.. Den lägre kompensationsgraden för omställningspension ochsärskild efterlevandepension i fall då också barnpension utgår efter denförsäkrade gäller även i den situafionen att den efterlevande maken och barneteller barnen bor åtskilda. Om barnpension upphör att utgå efter den avlidne uppräknasomställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen från dentidpunkten till den högre kompensationsgraden. Hänvisningen till 8 kap. 12 § innebär att samordning skallske mellan tilläggspension i form av särskild efterlevandepension och vissaandra ersättningar på samma sätt som föreskrivs för folkpensioneringens del.Har den efterlevande rätt till särskild efterlevandepension från både folk- ochtilläggspensioneringen skall avräkningen i första hand göras på tilläggspensionenoch först därefter på folkpensionen. I paragrafen har tagits in en begränsningsregel i enlighetmed vad som föreslagits i avsnitt 3.4.2. Efterlevandepension från ATP skallalltså inte kunna utges med högre sammanlagt belopp ån vad som motsvarar denavlidnes egenpension beräknad enligt 3 §. Den nedsättning av barnpensioner ochomställningspension eller särskild efterlevandepension som kan komma i frågamed tillämpning av begränsningsregeln skall ske pä de olika pensionerna iförhållande till deras resp. storlek. Om särskild efterlevandepension utgårefter den avlidne, beaktas härvid denna före sådan samordning som avses i 7 §(jfr 8 kap. 12 §). Om den avlidne efterlämnar en pensionsberättigad vuxenefterlevande med rätt till omställningspension och fem barn med rätt tillbarnpension, skulle enligt huvudreglerna i 3 och 6 §§ pensionen till änkaneller änklingen utgå av egenpensionen och till barnen med tillsammans(30 -I- 20 -I- 20 -f 20 -h 20) eller fillhopa av egenpensionen. Dåefterlevandepensionerna enligt den nu behandlade regeln begränsas tillsammanlagt av egenpensionen, kommer pensionen till änkan eller änklingenatt sättas ned till och barnpensionen åt vart och ett av barnen från 22till av den avlidnes egenpension. Dennedsättning som sålunda görs av efterlevandepensionerna med tillämpning av begränsningsregeln kommer inte att bestå,för hela den tid varunder pension kan utgå efter den avlidne. Om pensionen till den vuxne efterlevande upphör att utbetalas ökas barnpensionerna, fortfarande med begränsningen att de tillsammans får utgöra högst av egenpensionen. I det angivna exemplet höjs alltså barnpensionerna fråndenna tidpunkt till Prop. av egenpensionen för vart och ett av barnen. barnen passera åldersgränsen för rätt till barnpensionuppräknas pensionen till de andra barnen ytterligare så att vart och ett avdem får den barnpension som följer av huvudregeln i 3 §, dvs. (30 -I- 20 --I-20 H- 20):4 = av den avlidne förälderns egenpension. 16 kap. Om utgivande av pension m.m. Tillägget i tredje stycket skall ses i samband med den i 8kap. &10 § (jfr. 14 kap. 5 §) givna möjligheten att begränsa särskildefterlevandepension till . På motsvarande sätt som gällerbeträffande sjukbidrag, handikappersättning och vårdbidrag får den tid undervilken den särskilda efterlevandepensionen skall utgå förlängas utan särskildansökan därom. I femte stycket har bestämmelserna om rätt till ersättningför kostnader för läkarundersökning o.d. utvidgats till att innefatta ävenundersökningar som en efterlevande genomgår i anledning av ansökan om särskildefterlevandepension. Som framhållits i avsnitt 4.4.2 är avsikten att det vidprövning av en ansökan om särskild efterlevandepension först skall tasställning till om rätt föreligger till förtidspension (eller sjukbidrag).Fjärde stycket av nu förevarande paragraf öppnar möjlighet att göra sådanprövning även om den efterlevande inte skulle särskilt ansöka om förtidspension(eller sjukbidrag), under förutsättning att regeringen förordnar därom. Jagavser att senare återkomma till regeringen i frågan om möjlighet härtill böröppnas. I paragrafen har tagits in en bestämmelse om möjlighet attsom villkor för rätt till särskild efterlevandepension föreskriva att denefterlevande genomgår undersökning av viss läkare e.d. Bestämmelsen fårsjälvfallet betydelse endast då nedsättningen av den efterlevandesförsörjningsmöjligheter till i vart fall någon del har sin grund i medicinskafaktorer. Genom första stycket i paragrafen åläggs försäkringskassanatt, om skäl därtill föreligger, se till att åtgärder vidtas för att förbättraen efterlevandes förvärvsmöjligheter innan definitivt beslut meddelas om rätttill särskild efterlevandepension. Åtgärder som avses i paragrafen kan vara avsåväl medicinsk som arbetsmarknadspolitisk art. Till sådana åtgärder kan knytasvillkor om läkarundersökning m.m. (2 §) eller genomgående av en viss utbildninge.d. (andra stycket). Kan en undersökning av här avsett slag dra ut ,kan i förekommande fall med stöd av 20 kap. 2 a § meddelas interimistisktbeslut om pension i avvaktan på att slutlig prövning kan ske. Härigenom kanundvikas att den efterlevande ställs utan stöd och drabbas avförsörjningssvårigheter under tiden fråndet omställningspensionen upphör att utgå fram till dess frågan om Prop.1987/88:171 särskild efterlevandepension har avgjorts. Av stor vikt är att i sådana ärenden somavses i paragrafen nära samarbetar med andra organ såsom arbetsmarknads- ochutbildningsmyndigheter samt även med sjukvården och . Med stöd av20 kap. 9 § kan inhämtas yttrande av länsarbetsnämnd eller annan myndighet om t.ex.den efterlevandes möjligheter till förvärvsarbete. De i andra stycket nämnda villkoren kan uppställas inteenbart då rätten till pension prövas första gången utan även senare under dentid då den efterlevande uppbär särskild efterlevandepension, bl.a. vid omprövningav pensionsrätten. Villkor av detta slag bör av naturliga skäl meddelas eftersamråd med arbetsmarknadsmyndighet e.d. Innebörden av begreppet lämpligt arbete har utvecklats ikommentaren fill 8 kap. 7 och 8 §§. Vid tolkningen kan ledning hämtas ocksåfrån vad som gäller i fråga om arbetslöshetsersättning enligt 5 § lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och 5 § lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd.