prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För kommuner skall hänsyntas till skillnader i fråga om kostnader för barnomsorg, grundskola,gymnasieskola, äldreomsorg, kommunall bostadstillägg till folkpension,socialbidrag saml statskommunala bostadsbidrag. I fråga om landstingskommun och kommun vars folkmängdsenaste tioårsperioden har minskal skall tillägg göras för denbefolkningsminskning som överstiger . 6 §Landstingskommun och kommun får skatteutjämningsbidrag, om det egna skatteunderlaget understiger det garanterade skatteunderlaget. Bidra get motsvarar tillskottet av skatteunderlag multiplicerat med skattesatsen för bidragsåret i den mån denna inle överstiger för landstingskommun per skattekrona, för kommun som ingår i landstingskommun per skattekrona och för annan kommun per skattekrona. Regeringen får medge undanlag från tillämpningen avovan angivna högsta skattesatser i det fall att landstingskommunen ochkommunerna inom landstingsområdet kommer överens om en ändrad fördelning av densammanlagda landstings- och kommunalskatten, 7 § Regeringen får efter ansökanbevilja extra skatteutjämningsbidrag. Ansökan inges till senastden året före bidragsåret, 8 § Ändras rikels indelning i landstingskommunereller kommuner beräknas tillskott av skatleunderiag på grundval av denindelning som gäller vid bidragsårels ingång, 9 § fastställertillskott av skatteunderlag samt lämnar bidragsårellandstingskommun och kommun uppgift om tillskottets storlek. Till ledning för landstingskommuns och kommunsbudgetarbete skall länsskaltemyndigheten året förebidragsåret lämna landstingskommun och kommun uppgift om uppskattat tillskottav skatteunderlag, 10 § Statistiska centralbyrånfastställer medelskatlekraften året före bidragsåret. 11 § I fråga om utbetalning avskatteutjämningsbidrag under bidragsåret tillämpas bestämmelserna i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m, 12 § Landstingskommunen eller kommunenfår överklaga eller länsskallemyndighets beslulenligt denna lag hos regeringen. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om bidragsårel 1989, Genom lagen upphävs lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt i fråga omskatteutjämningsbidrag för och . Lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift Härigenom föreskrivs alt I och 3 §§ lagen (1987:561) omsärskild skatteutjämningsavgifl skall ha följande lydelse. Prop.1987/88:100 Bil. Landstingskommun och kommun skall erlägga särskild skatteutjämningsavgifl om antaletskattekronor enligt taxeringsnämndens beslul vid taxeringen till kommunalinkomstskatt föregående år överstiger vad som motsvarar avmedelskaltekraften. Landstingskommun och kommun skall erlägga särskild skatteutjämningsavgifl om antaletskallekronor enligt taxeringsnämndens beslut vid taxeringen till kommunalinkomstskatt föregående år överstiger vad som motsvarar avmedelskattekraften. Den särskilda skatteutjämnings-avgifien är per skattekrona till den delunderlaget överstiger vad som motsvarar 130 men inte överstiger vad sommotsvarar av medelskatlekraften, ,per skattekrona till den delunderlaget överstiger vad som motsvarar 135 men inte överstiger vad sommotsvarar av medelskatlekraften, per skattekrona till den del underlagetöverstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. Den särskilda skatteutjämningsavgiften är per skattekrona lill den del underlagetöverstiger vad som motsvarar 125 men inte överstiger vad som motsvarar 135procent av medelskatlekraften, per skattekrona till den del underlagetöverstiger vad som motsvarar 135 men inte överstiger vad som motsvarar 145 procentav medelskatlekraften, per skattekrona till den del underlagetöversfiger vad som motsvarar av medel-skattekraften men inteöverstiger vad som motsvarar av medelskattekraften, per skattekrona till den del underlagetöverstiger vad som motsvarar av medelskattekraften. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången i fråga omsärskild skatteutjämningsavgifl för . 3Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebiteringav skatt, m. m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m. m,' skall ha följande lydelse. I § Skattesatsen för kommuns och Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag av skatt annan menighels uttag av skall skall bestämmas i förhållande till skall bestämmas i förhållande lill det antal skattekronor och skatte- del antal skattekronor och skalte- ören, som enligt länsskattemyndig- ören, som enligt länsskattemyndig- beräkning kommer atl påfö- betens beräkning kommer alt påfö ras de skattskyldiga vid taxeringen ras de skattskyldiga vid laxeringen det år skattesatsen skall fastställas, del år skattesatsen skall fastställas, ökat med det antal skattekronor, ökat med del antal skallekronor, som staten uppskattas skola till- som staten uppskattas skola till skjuta enligt lagen (1979:362) om skjuta enligt lagen (1988:000) om skatteutjämningsbidrag. Om enligt 4 kap, 4 § andra stycket kommunallagen(1977:179) eller 6 kap, 4 § tredje stycket lagen (1982:1052) om församlingaroch kyrkliga samfälligheter annan skattesats slutligt fastställs än den som harbestämts tidigare, skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsynlill det antal skattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vidtaxeringen det år skattesatsen skall fastställas. Denna lag träder i kraft den . Intill den Ijanuari 1989 skall dock hänvisningen i I § första stycket avse lagen (1979:362)om skatteutjämningsbidrag. ' Lagen omtryckt 1973:437, Senaste lydelse av lagens rubrik 1977; 191, Senaste lydelse 1986:1315, 121 1987/88:100 Bii. Sammanfattningav tulldatautredningens betänkande (SOU1987:40) Datorisering av tullens export- och importrutiner - Förstudie Tulldataulredningen(TDU) har i uppdrag alt lämna förslag till hur rutiner ianslutning till export- och importkan datoriseras, I korthet innebär uppdraget att förslag skalllämnas till hur ADB-baserade rutiner i datautväxlingen mellan företagen ochtullen skall kunna ersätta nuvarandeblankeltbaserade rutiner. Vidare skall förslag lämnas om hur tullens hantering av uppgifterna kanautomatiseras med hjälp av modern datateknik, I direktiven sägs att utgångspunkter förutredningsarbetet skall vara en verksamhetsanalys av den nuvarandetullproceduren-både vad gäller tullverketinternt och förhållandel mellan och exportörer respektiveimportörer. Vidare skall en analys göras av den internationella utvecklingen-särskilt i EG- och EFTA-länderna-innefattande en beskrivning av de tullprocedurer nuvarande system för automatiseradinformationsöverföring bygger på, I direktiven understryks atl en datorisering avtullverksamheten kan komma attaktualisera ändringar i och trafikanternas rutiner i samband medinförsel av gods. Utformningen av kontrollstrategier kan bli så stora alt dekommer att medföra behov av förändringar såväl i själva tullproceduren som iandra föreskrifter som styr tullverksamhelen. I detta sammanhang betonas att utredaren bör uppmärksammade legala problem som kan vara förknippade med utväxling av information mellannäringslivet och medhjälp av ADB eller andra elektroniska metoder. I ett system med dokumentlösuppgiflsöverföring måste det finnas möjlighet all konstatera vem uppgiftslämnaren är dvs enidentifikationsmöjlighel som tjänar samma ändamål som namnunderskrifterna i denuvarande tulldeklarationerna. Till samtliga de alternativ som presenteras skallfogas kalkyler över kostnaderna för systemutveckling, investeringar och drift,Rationalise-ringspotenialen för vart och ett av alternativen skall beräknas. Eneffektbeskrivning skall fogas till varje alternativ, dvs deåterverkningar som varje angivet alternativger och vilka krav som kommer all ställas på de i systemet ingående intressenterna iorganisatoriskt, funktionellt och tekniskthänseende. För varje alternativ skall också anges i vad mån systemen kan anpassas lill förändringar i de inlernationella och svenska regelsystemen, tekniska förändringar etc. Slutligen skallanges hur ansvarsfördelningenmellan tullen och näringslivet bör vara vad gäller driften av systemens skilda delar och uppdateringen avinformation. På grundval av en sådangenomlysning skall en diskussion föras om sätten att finansiera systemen. utredningsarbetets bedrivande Prop. Utredningsarbetethar bedrivits med inriktningen alt den första rapporten ' ' skall ha ellinnehåll motsvarande vad som enligt gängse regler bör ingå i en förstudie förett stort daioriseringsprojekl. Rapporten avslulas med alt förslag lämnas tillde riktlinjer som regeringen bör fastställa för det fortsalla arbetet medtullens datorisering. Denallmänna inriktningen av rationaliserings- och datoriseringsarbetet inomstatsförvaltningen är att i berörd verksamhet öka effektivitet ochproduktivitet, atl förbättra servicen och atl sträva mol decentralisering iolika avseenden. En datorisering av tulladministrationen har, enligt TDU, godaförutsättningar alt leva upp tilldessa tre övergripande mål. Mot denna bakgrund preciserar utredningen syftenamed en datorisering av tullverksamheten. En datorisering av tullens verksamhet är i hög grad enfråga om att gå över från en pappersbaserad informationshantering, innefattandeårligen flera tiotals miljoner dokument, till informationshantering medutnyttjande av modern dalateknik. Den nuvarande verksamheten kännetecknas avflera av de karaktäristiska som talar för att en datorisering är en lämpligralionaliseringsåtgärd. Således förekommer i slor omfattning manuellaregistreringar, summeringar, avstämningar och sorteringar. Vidare hanterassamma uppgifter och omfattande fysisk transport och lagring avdokument förekommer. Mol denna bakgrund utgör en datorisering av tullen ettkontorsrationali-seringsprojekt som kan medverka till all hanteringen för berörda parter blir enklare, snabbare,säkrare och mer ekonomisk. Dessutom ger en datorisering möjlighet att lämnastöd till företagen och effektivisera kontrollen, bl, a, genom att systemet kangöra enkla, automatiska avstämningar och kontroller och tjäna som vägledningför den kontrollen till angelägna områden. Inom EG bedrivs ett intensivt utredningsarbete för atti slor omfattning ta i anspråk datorteknik för att förenkla och förbilliga tulladministrationen och företagens uppgiflslämnande tilltullen. Arbetet bedrivs inom del s k , En grundval för datoriseringen är den harmonisering av uppgifterna som åstadkoms med del sk enhetsdokumenlet. Med anslutning lill konventionerna mellan EG och EFTA-länderna om enhets dokumenlet och om en gemensam transileringsordning skapas förutsätt ningar för förenkling av formaliteterna vid export, Iransilering och import. Förutsättningar för en långtgående och samordnad datorisering av tullpro cedurerna i det europeiska frihandelsområdet föreligger därmed, I ett sådant perspektiv är det ett övergripande samhällsintresse all den svenska tullproceduren och datoriseringen av denna underlättar landets handelsut byte med andra länder. Det är därför av stor handelspolitisk vikt att utvecklingen på det lulladministraliva området i vårt land sker med så 123 långtmöjligt samma inriktning och i takt med motsvarande utveckling hos Prop,1987/88:100 våra största handelspartners. För företagen finns ett allmänt intresse av atlde höga kostnaderna för handelsprocedurer som sammanhänger med utrikeshandelkan reduceras. Härvid avses inte bara kostnader för att hantera handelsdokumentutan kanske än mer kostnader som beror på godsets omloppsfid. Procedureroch lidsfördröjningar som är avhängiga avjust lullförfarandel vid gränsöverskridandehandel utgör emellertid en mindre del av procedurkostnaderna i vid bemärkelse. Inte desto mindre är detviktigt att på detta område erbjudaföretagen i vårt land minst lika goda förutsättningar som deras konkurrenteri andra länder har eller kommer att få. Till saken hör också att företagen på handelsprocedurområdel kanskörda frukterna av datoriseradkommunikation, först när alla viktiga parter som medverkar i gränsöverskridande handelstransaktioner kan ta emotoch sända uppgifter i elektronisk form. För förelagen är det viktigt atl endatorisering av tullen kan medverkafill en enklare och snabbare tullhantering som kan ge ökad konkurtenskraft försvenskt näringsliv. Detta är ockå ett samhälleligt mål. För som statlig myndighet finns enskyldighet och ett intresse att minska kostnaderna och höjaproduktiviteten i sin verksamhet. En påtagligrationalisering av tullhanteringen förutsätter att del fysiska dokumentflödet inom tullen i väsentlig mån kanbegränsas. Det är också nödvändigt atl tullen kan nyttiggöra sig uppgifter imaskinläsbar form, uppgifter som tidigare registrerats av företagen.För är det också viktigt alt endatorisering främjar verkels möjligheter att fullgöra sin kontrollerandemyndighetsuppgift. Den kontrollen bör kunna inriktas mot kvalificerade kontroller.Konlrollmetetoder och kontrollstrategi förändras givetvis när ny tekniktas i anspråk. Härtill kommer att en datoriseringbör underlätta för tullen att erbjuda en förbättrad service till förelagen,allmänheten och andra myndigheter. Det är också önskvärt all ett tulldatasyslemutformas så att del kan ge underlag för att löpande öka effektiviteten i tullens resursanvändning. Medhänsyn fill de stora belopp i tull, annanskalt och avgifter som debiteras och redovisas, är det vidare nödvändigt atlsystemet utformas med beaktande av de höga krav på datasäkerhet somredovisningsrevisionen kan ställa. Sammanfattningsvis preciserar TDU följande syfteneller mål som bör främjas av en datorisering av rutiner och av enövergång tiH elektroniskuppgiflsöverföring från företagen till tullen.. Tulldatasystemel skall medge att debitering ochuppbörd av luHm. m. kan ske säkert och att tillfredsställande underlag tillhandelsstatistiken kan las fram snabbt. Tulldatasystemet bör erbjudamöjligheter till samverkan med motsvarande system hos våra viktigastehandelspartners. Tulldatasystemet ochtullprocedurerna bör främja ett snabbi godsflöde, Tulldatasystemel bör erbjudaförutsättningar för att företagens uppgiflslämnande kan förenklas ochförbilligas. Tulldatasystemet bör geförelag möjlighet atl lämna uppgifter på några olika sätt, beroende på förutsättningar. Tulldatasystemet bör skapaförutsättningar för tullen all lämna god Prop. 1987/88:100 service lill myndigheter och stöd fillförelagen. 7, Tulldatasystemel bör leda till ökadeffektivitet och lägre kostnader i administration. Tulldatasystemetoch tullprocedurerna skall erbjuda tillfredsställande kontrollmöjligheter för , 9, Tulldatasystemel skall fylla de kravpå datasäkerhet som uppbörden av tull, andra skatter och avgifter motiverar. Tulldatasystemel bör erbjiidatillfredsställande informationssäkerhet för företagen. Tulldatasystemel bör erbjudamöjligheter lill ökad delegering av ansvar ochbefogenheter inom . 12, Tulldatasystemet bör erbjudade anställda i goda arbetsmiljöförhållandenoch meningsfulla arbetsuppgifter, 13, Tulldatasystemel bör ha ensystemstruktur som erbjuder god driftsäkerhet samt underlättar ett etappvist genomförande och flexibel anpassning till framtida procedurer och metoder. Huvuddelen av systemet börvara i drift före utgången av . Detullförfaranden som används vid export och import bygger på atl flertaletarbetsmoment inom tullen utförs manuellt. I samband med en genomgripandedatorisering är det, enligt TDU, lämpligt att pröva om och hur moment i tullproceduren kan modifieras förall största möjliga nytta skall kunna dras av de möjligheter som datateknikenerbjuder, somtjänstemännens insatser koncentreras tilluppgifter där den mänskliga förmåganbäst kommer till sin rätt. Tullprocedurenvid import bör, enligt TDU, innehålla tvä dominerande förfaranden, nämligen stegvis förtullnlng ochdirektförtullning. Den slegvi-sa förlullningen bör ersätta hemtagningsanmälanmed efterföljande importanmälan. Uppgifter som lämnas i första stegel närgodset frigörs, skaH inte behövaupprepas i det andra steget, dvs i tulldeklarationen. som hanteras på tullupplag bör godsredovisas avupplaget på så sätt som anges av tullen. Varje sändning skall därvid åsältasett identitelsnummer. Motsvarandenummer tilldelas sändning av tullen när importgodset inte hanleras pä tullupplag. Detta identitetsnummerersätter nuvarande hemtagningsnummer,godsnummer och redovisningsnummer, I fråga om export föreslår TDU inle någraväsentliga modifieringar av tullproceduren.Dock skall även alla exporlsändningar tilldelas ell identitelsnummer. En del deklaranter bör i ett datasystem iframtiden kunna bygga upp deklarationen eller tullmeddelandet för direkförtullning eller stegvis för tullnlng, innan godset ankommer tilllandet, påpekar TDU. När godset finns vid gränsen eller skall tas ut från tullupplag, bör deklarationen för 125 direktförtullning ellersteg I anmälas för handläggning hos tullen. Del kan Prop. 1987/88:100 ävenövervägas alt tulldeklarationer i vissa fall skall kunna lämnas och Bil. 9eventuellt behandlas innan godset kommer tilllandet. Dessa möjligheter bör underlätta snabb gränspassage. Med anledning av bl.a, den nya västeuropeiska Iransileringsordningen börtullen, bl, a. genom atl tillämpa förenklade förfaranden, underiätla för förelagen atl i så slor utsträckning som möjligtimport- och exportklararera på annan plats än i direkt anslutning tillgränspassage. Transitering kan då, särskilt i fråga om enhetslaster, i så storutsträckning som möjligt påbörjas resp avslutas vid annan tullanstall änsådan som finns i direkt anslutning till gränspassage.Även delta bör öka förutsättningarna för alt gränspassage kan skesnabbt. TDU erinrar också om alt enligt konventionerna omenhetsdokumenlet och den gemensammatransileringordningen vissa exportörer och importörer av tullmyndighet kan auktoriseras all självautföra vissa klareringsål-gärder.TiUämpas detta förenklade förfarande kan transitering ske direkt från resp lill vissa svenska företags lager. Ävendetta kan främja en snabb och tidsmässigt säker transport, Kännetecknandeför posltullförfarandel är att tuUen officiallulllaxerar en slor del avinkommande postförsändelser. Den ordning som allmänt gällde i fråga omförtullningsförfarandet i vårt land dröjer sig således kvar på dettaområde. Detta innebär att tullen fyller i drygt en halv miljonposttullsedlar för brev och paket. För denna tjänst eriägger poslen inte någonersättning. som spedilör och ombud får därmed en kostnadsfördelgentemot andra ombud som svarar för import och export av motsvarandeförsändelser, TDU föreslår attdetta förfarande bör upphöra. Poslen bör i stället upprätta tulldeklarationersom lämnas till tullen för granskning. Därmed får poslen samma roll som övrigaombud. TDUföreslår följande riktlinjer för uppbyggandet av ett tulldatasyslem. Efter medgivande från tullen bör förelag få lämnauppgifter för importdeklarationer och exportanmälningar m m ielektronisk form till tullen. I första handbör uppgifterna överföras via telenätet. Styrkande handlingar såsom fakturor och ursprungsintyg behöver dånormall inte lämnas annat än efter anmodan av tullen i vaije särskiltfall. Företagen bör ha sin bokföring och arkivering ordnad så alt fakturor ochandra handlingar snabbt kan överlämnas lilltullen. Strävan skall vara atl snabbt nå fram lill en situation där en hög andel av de samladeuppgifterna överförs till tullen i elektroniskform. Förelag och personer som lämnar uppgifter ielektronisk form bör identi fieras med främst ett antaldatatekniska metoder så atl rättsligt bindande verkan nås. Genom tekniska metoderskall förebyggas atl vanställda med- 126 delanden tas emot. Kronologisk registrering av vilkameddelanden som Prop, 1987/88:100 faktiskt har lämnats och mottagits bör ocksåske. För atl tulluppgifter skall kunna överföras ielektronisk form måste företagen använda vissa standardiserade tekniskaprocedurer och vissa standardiserademeddelanden. Däremot skall någon skyldighet inle föreligga all använda särskilda försystem ellerkommunikationskanaler. De företag som önskar får fortsätta all lämnauppgifter med gängse blanketter, Isädana fall skall föreskrivna styrkande handlingar också överlämnas. Deklarationsuppgifter m. m,registreras i detta fall av tulltjänsteman som ärendethandläggs, Tulldatasystemel skall erbjuda deklaranter ochtulltjänsteman ett antal automatiskastödrutiner som kan medverka till att begränsa antalet felaktiga registreringar. Behovet av fördjupad kontrollav statistik- och uppbördsuppgifterefter den maskinella granskningen vid registreringen av uppgifterna i systemet, skall begränsas till ett minimum med ledning avde erfarenheter som successivt vinns. Med styrt och slumpmässigt urval fördelasimportsändningar på en grön, en guloch en röd kanal. Till grön kanal förs sändningar som kan lämnas ut utan ytteriigare kontroll. Sändningar som hamnar iröd kanal genomgår dokumentkontroll och kanske fysisk kontroll.Handlingar infordras då och skallav företagel snabbi översändas med t ex telefax. Uppgifter avseende sändningari gul kanal underkastas en rimlighetskontroll. När de sändningar somhamnat i gul och röd kanal granskats färdigt och ev åtgärder vidtagits, förs de av tulltjänsteman fill grön kanal. I fråga om exportsändningar bör del räcka med engrön och en röd kanal. Kontrollförfarandetbör i princip vara likartat det som gäller för importsändningar, med beaktande av alt det fiskalakontrollbehovel är litet. Tulldatasystemet skall genom urval och signalerkopplade till t, ex. statistiskanummer och länder ge stöd vid kontrollen av efterlevnaden av import- ochexporlbestämmelser. Underiag för utrikeshandelsslatistiken bör ävenfortsättningsvis utgöras av uppgifter som insamlas för tulladministrativaändamål, Tulldatasystemel bör medge så snabb rapportering att särskildauppgifter inle skall behöva insamlas för snabbstatisliken. Som en följd av datoriseringen av tullen, menarTDU, och som ell led i strävan atl förbättra kvaliteten på de uppgifter somföretagen lämnar till tullen, börtullen i ökad omfattning göra företagsbesök. Vid sådana besök skall information, slöd och utbildning lämnassamt kan framåtsysftande eftergranskninggöras. Frågor som därvid uppmärksammas kan vara hur företagens artikelnummeröversätts till statistiska nummer och hur fakturavärden omräknas till lullvärden. TDU har beaktat resursbehovet för enutökad verksamhet av detta slag. Tulldatasystemet skall innehållasäkerhetsanordningar och behörighets-syslemsom gör risken liten att obehöriga inom eller utom tullen får del avföretagsuppgifter som överförs lilltullen saml behandlas och lagras inom tullen.Rätt att utföra analyser och sammanställande bearbetningar förutsätteratt tulltjänstemannen har särskild behörighet. Dendatorisering som eftersträvas skall inledningsvis avse de volymmäs- 127 sigt stora tulladministrativaförfarandena. Det betyder alt rutiner i anslut- Prop. 1987/88:100 ning tillbl a import, export och transitering av gods samt vägtrafikbeskatt- Bil. 9 ning av utländska fordon bör datoriseras. Föralt dessa lillämpningssyslem skall fungera krävs atl ett antal viktigagemensamma syslem finns inom tullen, 1 ex system för tulltaxa och företagsregister.Vid sidan av dessa huvudsystembehövs successivt datoriserade rutiner också för volymmässigt mindretillämpningar och för en mängd stödsystem. Tulldatasystemelskall drivas i en datorstruktur med en bestämd teknisk uppbyggnad, TDU har prövat de olika kvalitativaoch ekonomiska förutsättningar somen centraliserad struktur, en regionaliserad struktur och en cenlral-lokalstruktur erbjuder. I utredningen diskuteras ett tjugotal kvalitativa faktorer som kan påverka valet. Därvid framkommeratt en regionaliserad strukturknappast framstår som fördelaktig ur någon aspekt. Detta beror bl a på attdenna struktur saknar förankring i den form för ärendehandläggning somtulldatasystemel skall stödja.