prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — En grundläggande invändning mot hustrutillägget är såledesatt män och kvinnor behandlas olika genom att tillägg inte kan utges till män.Denna könsojämlikhet står uppenbart i strid med de pågående strävandena i'samhället mot ökad jämställdhet mellan könen. Mot hustrutillägget kan vidare riktasden invändningen att tillägget bygger på en äldre tids rollfördelning iäktenskapet, där mannen ensam var familjeförsörjare. Hustrutillägget står sålunda i mindre god överensstämmelsemed den samhällsutveckling och de förändringar i övrigt inom skilda fält somägt rum Detta kan förutsättas komma att accentueras ytterligare i Prop.1987/88:171 framtiden. Enligt min mening har de förändringar som skett iväsentliga avseenden ryckt undan grunden för socialförsäkringsförmåner av detslag som hustrutillägget representerar. Ytterligare vill jag erinra om att folkpensionerna varlåga när hustrutillägget infördes och att någon inkomstrelaterad allmäntilläggspension då inte fanns. är tillägget emellertid inte i alls lika höggrad som vid dess tillkomst av grundläggande betydelse för två makarsmöjligheter att erhålla en rimlig försörjning efter mannens pensionering. Genomhöjda folkpensioner samt genom införandet och den successiva utbyggnaden avpensionstillskotten och andra filläggsförmåner, såsom KBT, har den som uppbär ålders-ellerförtidspension fått en helt annan grundtrygghet än vad som var fallet närhustrutillägget infördes. Tillkomsten och utbyggnaden av ATP ger vidareflertalet pensionstagare en inkomst som, sedd i relation till försörjningsbördan,inte ställer dem långt efter de förvärvsarbetande i ekonomiskt hänseende. I detta sammanhang bör också erinras om att efterhustrutilläggets tillkomst möjligheterna för hustrun att själv bli berättigadtill förtids- eller ålderspension har utökats. Bl.a. genomfördes i början av1970-talet reformer med avseende på rätten till förtidspension, vilka medfördedels vidgade möjligheter för äldre arbetstagare att få förtidspension, dels enuppmjukning i vissa avseenden av kraven för att erhålla sådan pension även ifråga om andra försäkrade. Därefter har också reglerna för ålderspensionändrats genom sänkningen av den allmänna pensionsåldern och införandet av detnya systemet för rörlig pensionsålder. Dessa ger stort utrymme för den enskildeatt med hänsyn till de individuella förhållandena välja en lämplig tidpunkt föruttag av ålderspension. Mot bakgrund av bl.a. de nu redovisade övervägandenafinner jag liksom pensionsberedningen och remissinstanserna åtskilliga skältala för att hustrutillägget bör avvecklas som en särskild förmån inom denallmänna försäkringen. Ytterligare motiv härför har angetts ipensionsberedningens betänkande. Jag föreslår därför att hustrutillägget påsikt skall avskaffas som en fristående pensionsförmån. De stödbehov somframdeles kan finnas i fall där hustrutillägg nu utges bör enligt min meningtillgodoses på annan väg. I det begränsade antal fall då kvinnan intehar förvärvsarbete och mannens pension inte heller förslår till båda makarnasförsörjning, bör åtgärder sättas in på arbetsmarknadssidan. Av särskildbetydelse torde detta bli för kvinnor som är i sådan ålder att de kan gesrätt till hustrutillägg med stöd av dispensregeln. För äldre kvinnor kan i endel fall också förtidspension vara ett realistiskt alternativ. Detta gälleräven och inte minst i de situationer där hustrutillägg beviljaspå särskilda skäl med hänsyn till att kvinnans arbetsförmågaår nedsatt med minst hälften. Vid sådant förhållande föreligger regelmässigträtt till förfidspension. Åven ålderspension kan i viss utsträckning ses somett alternativ. Jag vill här avslutningsvis framhålla att mitt förslag omavveckling av hustrutillägget ligger i linje med de riktlinjer som -på grundval av den av socialpolitiska samordningsutredningen (SOU 1979:94)föreslagna principmodellen till en allmän socialförsäkring - dragit upp för detfortsatta arbetetmed att samordna och förenkla det socialpolitiska bidragssystemet. Förslagetinnebär alltså ett steg på vägen mot en förenkling och renodling avbidragssystemet. 7.3 Regler för en successiv avveckling Mittförslag: Avvecklingen av hustrutillägget påbörjas . Dekvinnor som då redan har rätt till hustrutillägg skall -oberoende av ålder - fåden fortsatta rätten härtill prövad enligt hittillsvarande regler. Åven andrakvinnor som vid ikraftträdandet av den nya lagstiftningen är eller äldre,dvs. födda eller tidigare, har kvar rätten till hustrutillägg enligt denu gällande reglerna. Beredningensförslag: s. 301-302). Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet Remissinstanserna:Förslaget lämnas utan erinran av remissinstanserna. RFV anser dock att hustrutilläggpå särskilda skäl inte bör kunna nybeviljas efter det att de nya bestämmelsernaträtt i kraft. Även Försäkringskasseförbundel ifrågasätter en skärpning avövergångsreglerna. Skälen för mttt förslag: Den föreslagna förändringen börträda i kraft som det föreslagna systemet för stöd åtefterlevande, dvs. När det gäller yngre kvinnor som inte uppbärhustrutillägg kan enligt min mening inte anses föreligga något hinder mot att fr.o.m.den tidpunkten avskaffa rätten till hustrutillägg. Härmed avser jag alltsåvissa fall där dispensregeln är tillämplig. Beträffande äldre kvinnor anser jag dock, liksom när detgäller änkepensioneringen, att det inte är möjligt att inom en så nära framtidpå en gäng avveckla hustrutillågget som förmånsform. Även vid en reform pådetta område måste beaktas situationen för de kvinnor som lever i äktenskap meden rollfördelning där mannen ensam svarar för familjens försörjning. Denföreslagna avvecklingen kan därför inte göras på en gång utan bör skesuccessivt. Det är nödvändigt att den förenas med vissa övergångsbestämmelser. Denna övergångsreglering bör enligt min mening utformasmot bakgrund av de nämnda övervägandena och enligt delvis samma principersom för reformeringen av efterlevandepensioneringen. Lagstiftningen bör såledesinte heller i detta avseende ges tillbakaverkande kraft. Detta innebär att dekvinnor som vid ikraftträdandet av de nya reglerna redan uppbär hustrutilläggbör - oberoende av ålder - få rätten härtill prövad enligt nu gällande reglerockså i fortsättningen. Åven andra kvinnor som generellt sett kan sägas vara ibehov av denna pensionsförmån bör därefter ges rätt till hustrutillägg enligtäldre regler. Vid avgränsningen av denna grupp bör liksom för reformen påefterlevandepensioneringens område fastställas en Endastde kvinnor som vid ikraftträdandet uppnått en viss Prop. 1987/88:171 ålderges därmed möjlighet att nybeviljas hustrutillägg. Avvecklingenav hustrutillägget bör enligt min mening kunna ske betydligt snabbare än vadsom är realistiskt när det gäller änkepensioneringen. En lämplig avvägningfinner jag vara att de äldre kvinnor som enligt nuvarande regler skulle kunnabeviljas hustrutillägg under bibehålls vid rätten tilldenna förmån. Jag föreslår därför att kvinnor som vid ikraftträdandet är 55 åreller äldre, dvs. födda eller tidigare, skall behålla rätten att fåhustrutillägg. De skall alltså, när de fyller , kunna beviljashustrutillägg enligt huvudregeln och, om förutsättningarna härför är uppfyllda,ha rätt till sådant fillägg på särskilda skäl . Kvinnor somvid ikraftträdandet är bör direkt omfattas av de nya reglerna,vilket betyder att de inte vidare bör kunna beviljas hustrutillägg. Det sagdamedför att dispensregeln efter ikraftträdandet kommer -med undantag för falldär tillägg beviljats - att ta sikte enbart på kvinnor som då är55 år eller äldre. Medden nu föreslagna övergångsregleringen kommer förmånen att vara i stort settavvecklad , dvs. Då kommer att återstå endast ett mindreantal hustrutillägg som sedan tiden uppburits av yngre kvinnor medstöd av dispensregeln. Barnfilläggär en särskild folkpensionsförmån som enligt 9 kap. 1 § AFL utges för varjebarn till en försäkrad förälder som uppbär ålders-ellerförtidspension. Något krav på vårdnad om eller sammanboende med barnet finnsnumera inte. Adoptivbarn likställs med biologiskt barn enligt den generellaregeln härom i 4 kap. 8 § . Har en av föräldrarna avlidit, haräven pensionsberättigad make till den efterlevande föräldern rätt tillbarntillägg, om den efterlevande har vårdnaden om den avlidnes barn under 16år. Till ålderspension som den försäkrade uppbär för tid före åldereller till pension som tillkommer någon som enligt bindande avtal har åtagitsig att till barnets underhåll utge visst belopp en gång för alla betalas inte barntillågg. Barntilläggetutgör för år räknat av basbeloppet, motsvarande . Om barnet är berättigat till barnpension från folkpensioneringen,utgör tillägget av basbeloppet. Utgår halv ålderspension eller partiellförtidspension, sker motsvarande reducering av barntillägget. Uppbärden försäkrade tilläggspension, minskas honom tillkommande barntillägg medhälften av tilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger halvabasbeloppet. I övrigt är barntillägget inte inkomstprövat. Fördet fall båda föräldrarna eller styvförälder jämte förälder är berättigadetill barntillägg för samma barn, utgår barntillägget till den pension varom Om sådan överenskommelse inte träffas eller ,-,, omsärskild begäran framställs härom, utgår barntillägget med halva beloppet tillvar och en av dem. I sådant fall skall avräkning mot samfidigt utgåendetilläggspension ske för var och en med en fjärdedel av filläggspensionen i denmån denna överstiger halva basbeloppet (10 kap. 5 § AFL). I december 1986utgick barntillägg för ca 23 000 barn, av vilka hade en föräldersom uppbar hel eller partiell förtidspension (eller sjukbidrag). Sammanlagtbortreducerades då på grund av regeln om avräkning mot ATP barntillägg om drygt110 milj. kr. Kostnaderna för barntillägg beräknas för /89utgöra 90 milj. kr. 8.2 Avveckling av barntillägget Mittförslag: Barntillägget avskaffas som särskild förmån inom den allmännapensioneringen fr.o.m. . De som då redan har rätt tillförmånen skall dock få behålla denna också för tiden därefter enligthittillsvarande regler. Beredningensförslag: s. 303-316). Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet Remissinstanserna: Alla som uttryckligt berör förslagettillstyrker det. Detta görs av försäkringsrätten för , RFV,statskontoret, LO och PRO. år positivt menifrågasätter från förenklingssynpunkt behovet av den föreslagnaövergångsregeln. Skälen för mitt förslag: Syftet med barntillägget är attdet skall bidra till den pensionerade förälderns kostnader för barnet. Förmåneni dess nuvarande utformning tillkom i samband med införandet av AFL och ersattedå de särskilda - inkomstprövade - barnbidrag som kunde utges tillpensionstagare med barn. Motivet för införandet av tillägget var främst attfolkpensionsförmånerna då inte ansågs tillräckliga för att täcka kostnadernaför barn till pensionstagaren. Barnfillägget gavs en selektiv inriktning genomatt det begränsades till fall där en förstärkning av folkpensionsförmånernaansågs vara särskilt motiverad. Detta åstadkoms genom reglerna om reduktion avbarntillägg mot förälderns ATP. Någon mer vittgående inkomstprövninggenomfördes dock inte. förutsattes dock att behovet av barntilläggskulle komma att minska framöver, eftersom de nya allmännapensionerna -bestående av folkpension och tilläggspension - var avsedda att geen god kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom eller ålderdom. Tankensynes således ha varit att behovet av barntillägg skulle minska successivt itakt med tilläggspensioneringens utbyggnad. Tilläggspensioneringen har varit i kraft under drygt 25är. Allt fler förvärvsarbetande har intjänat pensionspoäng somgaranterar dem en pensionsnivå som väsentligt överstiger folkpensionens. ATP-systemethar ännu inte nått fullfunktionsstadiet. På grund av de övergångregler somgäller för pensioneringens inledningsskede har dock försäkrade som är födda år1914 eller senare möjlighet att förvärva pension från tilläggspen- sioneringenutan minskning till följd av att de inte har kunnat uppnå Prop. 1987/88:171tillräckligt antal år för oreducerad pension. En annan omständighet som har varit ägnad att minskabarntilläggets betydelse är att grundnivån inom folkpensioneringen förstärktsbetydligt som AFL varit i kraft. Nivån för ålders- ochförtidspension från folkpensioneringen för ensamstående pensionstagare harsålunda höjts från motsvarande av basbeloppet (pensionsnivånuttrycktes ursprungligen i fast belopp) år av basbeloppet . Genom de införda pensionstillskotten, som sedan successivt byggtsut, har de folkpensionärer som saknar eller har låg ATP fått ytterligarestandardförbättringar. Fr.o.m. utges dubbelt pensionstillskotttill förtidspensionärer. Årsbeloppet för hel ålderspension inkl.pensionstillskott för ensamstående pensionär utgör därigenom avbasbeloppet och för hel förtidspension i motsvarande fall av basbeloppet.Också de kommunala bostadstilläggen har förbättrats och lämnas statsbidragtill kommunernas kostnader för dessa. Statsbidragsbestämmelserna har förändratsmed verkan från , vilket inneburit betydande höjningar avbostadstilläggen i många kommuner. Jag vill också understryka att pensionsförmånerna inte kanses isolerade från samhällets övriga sociala insatser på det familjepolitiskaområdet. efter barn tilläggets tillkomst har andra förmåner som tarsikte på barnfamiljer tillkommit eller förbättrats. Det allmänna barnbidragetuppgick till . och barn och har därefter höjtsvid ett flertal tillfällen fill att nu utgöra . För barn som fyllt 16år och som studerar vid utges förlängt barnbidrag med samma beloppsom det allmänna barnbidraget. Om barnet går i gymnasieskolan utbetalasstudiebidrag med motsvarande belopp. utges flerbarnstillägg tillfamiljer med tre eller flera barn. Som komplement till de allmänna barnbidragenutges inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer. För barn tillensamstående förälder kan utbetalas ekonomiskt stöd i form av bidragsförskotteller barnpension. Bidragsförskottet har sedan tillkomsten av barntilläggetförstärkts kraftigt och ett bidragsberättigat barn garanteras numera ettgenerellt ekonomiskt bidrag motsvarande av basbeloppet. Har en förälderavlidit garanteras barnet barnpension av i huvudsak samma storiek. Av det anförda framgår att de ekonomiska förhållandena förpensionstagare med barn numera förbättrats i sädan grad att det enligt minmening kan ifrågasättas om ett särskilt stöd åt dessa inom folkpensioneringenlängre kan anses påkallat. Även med beaktande av penningvärdeförändring ochstandardutveckling har pensions-, barnbidrags- och bostadsbidragshöjningarnagett en betydande förstärkning av ekonomin för barnfamiljer med en pensioneradförälder. Reglerna för barntillägget innebär att detta inkomstprövasendast mot den pensionerade förälderns ATP. Denne kan vid sidan härav ha andrainkomster som möjliggör en hög standard för barnet. Tillägget är således integenerellt inkomstprövat, vilket betyder att den berättigade föräldern kan hahöga inkomster av t.ex. kapital eller andra pensioner liksom av förmögenheteller förvärvsarbete utan att detta påverkar barntillägget. ten attbarntillägg utbetalas kan alltså inte tas till intäkt för aU eUreellt Prop. 1987/88:171 behov därav finns. Den utbyggnad som skett av samhällets generella förmånerhar lett till att selektiva barnstöd successivt avskaffats på andra områdeninom det socialpolitiska bidragssystemet. Sålunda slopades de särskildabarntilläggen till sjukpenning enligt AFL och lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring fr.o.m. . avveckladesbarntillägget som ersättningsform i arbetslöshetsförsäkringen. Barntillägg tillutbildningsbidrag för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning avskaffades isamband med att ett nytt bidragssystem infördes . Vidare harregeringen i prop. 1987/88:116 om studiemedel lagt fram förslag om attbarntillägg till studiemedel inte längre skall utges. Ett avskaffande av barntillägget även påfolkpensioneringens område skulle således ligga i linje med en allmän strävanatt renodla bidragen på det familjepolitiska området. En sådan reform skulleockså överensstämma med vad som förordats av socialpolitiskasamordningsutredningen och vunnit anslutning av . Åven på andra grunder kan kritik riktas mot nu gällandebestämmelser för barntillägg. Jag vill i detta avseende hänvisa tillpensionsberedningens betänkande (s. 311-316). Mot bakgrund av det anförda anser jag, liksompensionsberedningen och remissinstanserna, att barntillägget numera har spelatut sin roll och att det -liksom tidigare gjorts beträffande särskildabarntillägg till i princip alla andra sociala förmåner - nu bör avskaffas åvenpå folkpensioneringens område. Härför talar också den omständigheten att enavveckling av barntillägget skulle innebära en påtaglig förenkling frånadministrativ synpunkt. Det skulle vidare medföra att man lagtekniskt uppnårökad samordning mellan reglerna för folk- och tilläggspensioneringen. Jag föreslår därför att barntillägg inte längre skallutges som särskild förmån inom den allmänna försäkringen. Den föreslagna förändringen bör enligt min mening träda ikraft som reformen på efterlevandepensioneringens omräde,dvs. Mot bakgrund av de synpunkter som jag utvecklat i detföregående anser jag det inte längre motiverat att särbehandla pensioneradeföräldrar med minderåriga barn jämfört med övriga föräldrar som har sådanabarn. En avveckling av barntillägget bör därför kunna genomföras utan enalltför långtgående övergångsreglering. Jag anser dock att förslaget inte börmedföra försämrade pensionsförmåner för försäkrade som förikraftträdandet redan har rätt till barntillägg. För sådana försäkrade bördärför rätten till barntillägg övergångsvis kvarstå. Jag föreslår således attden som vid ikraftträdandet har rätt till barntillägg skall ha kvar rättendärtill enligt hittillsvarande regler också för tiden därefter. Förmånen kommerhärigenom att successivt utmönstras ur lagstiftningen och vara helt avveckladsenast , dvs. 12 1987/88. Detnya systemet för stöd åt efterlevande föreslås bli genomfört successivt ochkommer att nå fullfunktionsstadiet först åtskilliga år efter ikraftträdande.De i avsnitt 5 föreslagna övergångsbestämmelserna innebår att äldre regleralltjämt skall gälla om dödsfallet har inträffat före ikraftträdandet. Viddödsfall efter ikraftträdandet gäller de äldre reglerna fullt ut för kvinnorsom är födda eller tidigare medan de nya bestämmelserna gäller för allamän samt kvinnor som är födda eller . Denna grupp kvinnor kandock dessutom enligt särskilda regler få rätt till viss änkepension från folk-och tilläggspensioneringen. Kvinnor som är födda under något av åren 1930-1944har fortsatt rätt fill änkepension enligt hittillsvarande regler, men med visssamordning fr.o.m. . Till följd av mina förslag kommer två olikasystem för efterlevandepensionering att få tillämpas parallellt under lång tidframöver. Även på barnpensioneringens område sker ett successivt ikraftträdandeav de nya reglerna. Dettabetyder att utgiftseffekterna av de framlagda förslagen inte kan bedömas enbartpå grundval av utfallet för ikraftträdandeåret. Eftersom de nya reglerna fårfullt genomslag först är inte heller detta fullfunktionsstadiumtillräckligt belysande. För att få en rättvisande bild av effekterna bör dessabetraktas från ikraftträdandet till fullfunktionsstadiet.Utgifterna för den av mig föreslagna efterlevandepensioneringen får dåjämföras med de utgifter för familjepension som skulle bli följden vid olikatidpunkter framöver om de nu gällande reglerna för familjepension behöllsoförändrade. Bakomde redovisade beräkningarna ligger givetvis en mängd antaganden, som intenärmare har specificerats. Det ligger i sakens natur att olika faktorer ivarierande grad påverkar utfallet. Demografiska faktorer såsom dödlighet,fruktsamhet, migralion, giftermålsmönster m.m liksom utvecklingen av andraförhållanden såsom sysselsättning, reallöner och samspelet mellan ATP ochfolkpensioneringen (avräkning av pensionstillskott) kan nämnas som exempel. Medtanke dessutom på den tidsrymd som beräkningarna omfattar - - skalldessa uppfattas mer som en konsekvenskalkyl (under ett antal uppställdaförutsättningar) än som någon prognos i ordets egentliga mening. Utöverhär anförda förhållanden bör påpekas att några närmare beräk ningar om utgifterna för bostadsstöd (främst KBT) inte har utförts. Detta beror på att sådana beräkningar skulle vara tämligen meningslösa, eftersom det finns alltför många osäkra faktorer som påverkar utvecklingen av utgifterna för KBT, åtminstone sett i det tidsperspektiv som de här redovisade kalkylerna avser. Dessa faktorer verkar dessutom i olika riktningar. Eftersom det enligt förslaget inte skall utges efterlevande pension till efterlevande som är , kan å ena sidan förutses enviss ökning av kostnaderna för KBT till dessa efterlevandes egenpensionsförmå- ner (änkepension reducerar KBT härtill). Å andra sidan betyder 178 naturligtvis den tidsbegränsning som jag föreslårbeträffande efterlevandes- Prop. 1987/88:171 tödet för kvinnor i yrkesaktivålder att också KBT till sådan efterlevandepension kommer att successivtframöver minska väsentligt i omfattning och kostnader. Vidare innebär detförhållandet att allt fler kvinnor intjänar rätt till egenpension från ATP ochatt sådan pension också genomsnittligt ökar i storlek att det blir ett minskatbehov av bostadsstöd. Övriga förhållanden som påverkar kost naderna för KBT -och som är ytterst vanskliga att förutse - år bostadskostnadernas utveckling,utvecklingen av kommunernas grunder för KBT, framtida utformning av regler förstatsbidrag m.m. En ytterligare faktor är att bostadsstöd reduceras av ävenandra inkomster liksom avkastning av förmögenhet överstigande viss nivå. Detkan dock avslutningsvis nämnas att utgifterna för KBT till änkor medänkepension från folkpensioneringen var ca 75 milj. kr. (de totalautbetalningarna för KBT under var ca 4 400 milj. Kostnaderna förKBT till efterlevandepension enligt det nu föreslagna systemet kommer attväsentligt understiga detta belopp. I de kalkyler som redovisas i detta avsnitt har inteheller några beräkningar gjorts av det föreslagna nya systemets konsekvenser iskattehänseende. Den årliga kostnadsminskning för familjepensioneringen m.m.som kan påräknas fr.o.m. efter reformens ikraftträdande motverkas iviss utsträckning av en samtidig minskning av underlaget för inkomstskatt.Vidare kan överflyttningen av det ekonomiska stödet till efterlevande barn ochi många fall en uppdelning av detta på flera skilda skattesubjekt förutsättas geett visst bortfall av skatteintäkter för utgiven familjepension. Med anledning av de redovisade förslagen kan dessutomförväntas vissa överströmningseffekter till andra pensionsförmåner, främstförtidspension/ sjukbidrag, och till andra former av sociala förmåner. Bl.a.kan man förutse ett visst ökat ianspråktagande av bostadsbidrag tillbarnfamiljer. Även utgifterna för pensionstillskott och KBT till ålderspensionkan på någon sikt förväntas öka på grund av att efterlevandepension fråntilläggspensioneringen enligt de föreslagna reglerna ej kommer att utges efter65 års ålder. kommer till följd av mina förslag KBT till änkepensioninom folkpensioneringen att upphöra och i viss mindre utsträckningersättas av KBT till de nya efterlevandeförmåner som föreslås. Den sammantagnaeffekten av dessa utgiftsförändringar torde dock inte på något avgörande sättpåverka de redovisade utgiftsberäkningarna. Man kan också räkna med att efterlevande i ökadutsträckning tar i anspråk samhällets arbetsmarknads- och utbildningspolifiskaåtgärder och stödformer. En sådan överströmning är en utgångspunkt för minaförslag på efterievandepensioneringens område. Det är dock i detta hänseendeytterst vanskligt att ange några närmare uppgifter om kostnadseffekterna. 9.2 Redovisning av beräkningarna Prop. I tabell 9.1 redovisas en sammanställning av de beräknadeutgifterna framöver för efterlevandepension enligt de föreslagna reglerna.Beräkningarna har gjorts priser med användande av basbeloppet . Tabell 9.1 Utgifter för efterlevandepension enligtföreslagna regler. Ettårig omställningspension Folkpension 53