prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag anser att det vid utformningen avföreskrifter bör tas rimlig hänsyn till dessa faktorer och alt en vissområdesvis differentiering följaktligen är befogad. Utgångspunkten bör dockvara atl grödornas fosforbehov inte överskrids vid tillförseln av stallgödsel. Enprövning av djurtätheten för varje jordbruksföretag anscrjag av flera skäl intevara lämplig. Dels skulle en sådan ordning skapa stora administrativa problem,dels skulle djurhållningen med dess behov av långsiktig planering bli avhängigväxtodlingsinriktningen, som mycket väl kan ändras redan i ett kortaretidsperspektiv. Motdenna bakgrund förordar jag att generella föreskrifter bör utfärdas fördjurtätheten. Utgångspunkten bör vara de gränser som föreslagits iaktionsplanen mot havsföroreningar. Där föreslås att antalet djurenheter skallbegränsas till en djurenhet per hektar när det gäller svin och höns och en ochen halv djurenhet när det gäller nötkreatur. Föreskrifterna bör omfatta företagmed flera än tio djurenheter i hela landet. Kraven bör vara uppfyllda senastden . Lantbruksstyrelsen bör ges i uppdrag att utfärdaföreskrifterna efter samråd med . Vidutformningen av föreskrifterna bör hänsyn tas fill möjlighetema för denenskilde jordbrukaren att trygga en tillräcklig spridningsareal genom avtal medandra markägare, s.k. spridningskontrakt. I samband med ny-eller fillbyggnad avdjurslallar är det av särskild vikt alt tillgång på spridningsareal kantryggas genom avtal. I vissa områden, t.ex. i särskilt djurtäta områden, kansärskilda anläggningar för torkning eller annan förädling av stallgödsel utgöraintressanta alternafiv. Det finns redan exempel på anläggningar av detta slag.Sädan alternativ användning bör kunna likställas med spridningskontrakt. Enligtlantbruksstyrelsens bedömning berörs ca 9000 jordbruksföretag av förslaget om en övre gräns för djurtätheten. Som jag framhållit bör stallgödselspridning kunna ske även på mark som brukas av annan, förut satt att denna rätt styrks i avtal. Detta innebär att flertalet berörda företag bör kunna finna tillräckligt arealunderlag för att hålla tillförseln avstallgöd sel inom den föreslagna gränsen. Totalt sett råder det med några enstaka undantag - inte någon brist på spridningsareal i kommunerna. Undanta gen utgörs av några kommuner i , främst och 21 Antalet företagsom inte heller med spridningskontrakt inom kommunen kan förväntas klaragränsen har av lantbruksstyrelsen uppskattats till maximalt I 000. Som ettalternativ till minskad djurhållning kan för dessa längre transport ellerförädling av stallgödsel bli aktuell. Incitamenten för detta blir beroende avflera faktorer, bl. a. det ekonomiska värdet av stallgödselnsväxtnäringsinnehåll. Enligt aktionsplanen mothavsföroreningar beräknas avlastningseffekten av en minskad djurtäthet ikombination med planerad gödsling uppgå lill ca kväve/år för . För vissa företag kan enanpassning genom neddragning av djurantalet bli aktuell, vilket skulle leda fillinläktsföriuster. Storleken av dessa förlus-ler och förmågan att klara dem blirberoende av det enskilda företagets situation. Mitt förslag:Regeringen eller den myndighet regeringen föreskriver skall ges bemyndigandealt utfärda generella föreskrifter angående begränsning av tiden för spridningav stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte atl minska utlakningenav närsalter. Föreskrifterna bör även syfta till att minska ammoniakavgången tillluften i samband med spridning. Utredningensförslag: Förslagen i aktionsplanen mot havsföroreningar överensstämmer ihuvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Aktionsplanens förslag tillstyrks i stort, dock ofta med tillägget attföreskrifterna bör anpassas efter förhållanden på regional nivå. Lantbruksstyrdsenanser att restriktionerna för stallgödselspridning bör begränsas tillBlekinge, och samt kustområdena från t.o.m. Stockholmsskärgård, och Gofiand inräknade. Denna avgränsning skulle skapa viss paralldliletmed de krav på kvävereduktion som ställs beträffande reningsverken.Lantbruksnämnden i anser däremot att höslspridning bör tillåtaspå lerjordar, eftersom vårspridning inte är möjlig. Liknande synpunkter framförsfrån lantbruksnämnden i län, som dessutom förordar dispensmöjlighetför vårspridning med tidigt vårbruk. LRF ansluter sig i stort tillprincipen om att spridning bör ske så att uUakningsrisken minimeras, menavstyrker generella föreskrifter om spridningsförbud, under bestämda perioder.Sveriges anser atl mängden spridd stallgödsel per arealenhelhar större betydelse än spridningstidpunkten. En styrning av spridningen tillvåren anses innebära risk för atl stora mängder gödsel sprids på alltför småarealer. Skälen för mitt förslag:Tidig höstspridning av stallgödsel innebär stor risk för nitralutlakning.Risken blir dock mindre om spridningen åtföljs av höstsådd gröda. Senhöstspridning minskar utlakningsrisken något pä grund av att den biologiskaaktiviteten avtar vid lägre temperatur. ningav stallgödsel vinterlid - då nedbrukning normall inte kan ske - Prop.1987/88:128 innebär främst risk för förorening av ytvatten genom ytavrinningtill följd av nederbörd och snösmältning. Med stor ytavrinning ökar särskiltfosforförlusterna. Enanpassning av spridningslidpunkten för stallgödsel är viktig för atl begränsa utlakningenav växtnäringsämnen från åkermarken. Jag anser att höstspridning på obevuxenmark därför bör begränsas i största möjliga utsträckning. Spridning bör docktillåtas i växande gröda eller före sådd av höstgröda. Del kan vara befogat atltillåta spridning , under förutsättning att nedbrukning sker sammadag. En viss regional anpassning av föreskrifterna bör ske med hänsyn lillklimat och produktionsförhållanden i övrigt. Iaktionsplanen föreslås ett generellt spridningsförbud i hela landet underperioden den I december-den 28 februari om inte nedbrukning kan ske samma dag.Jag stödjer utredningens förslag på denna punkt. Därutöver föresläs för södraSverige alt spridning endast skall få ske i växande gröda eller före höstsåddunder perioden den I augusti-den 30 november. Jaganser att föreskrifterna rörande höstspridning främst bör omfatta ,och samt kustområdena från t. o. m. skärgärd,och inräknade. De bör dock kunna utvidgas till alt gällasärskilt känsliga områden även i övriga delar av landet. Lantbruksstyrelsen börfå i uppdrag att i samråd med naturvärdsverket utreda i vilka övrigaföroreningskänsliga områden motsvarande restriktioner bör aktualiseras.Reglerna rörande vinterspridning bör träda 1989. Restriktioner för höslspridningbör träda i kraft först när förelagens lagringskapacitet är utbyggd, docksenast . Restriktionerför höst- och vinterspridning medför för många företag ett behov av ökadlagringskapacitet för stallgödsel. Utbyggnadstakten för gödselvårdsanläggningarkommer därför atl styra den tidpunkt när restriktionerna kan träda i kraft.Jag föreslår en omställningsperiod fram för utbyggnad avlagringskapaciteten. Jag återkommer lill denna fråga i del följande. Enligtaktionsplanen mot havsföroreningar utgör restriktioner beträffandespridningstidpunkt för stallgödsel den viktigaste enskilda åtgärden för atlminska utlakningen av kväve från åkermarken. Effekten beräknas bli en minskningmotsvarande ca , dvs. mer än hälften av den sammantagna effektenför samtliga föreslagna åtgärder i aktionsplanen. Ensärskild fråga av intresse i sammanhanget är problemet med ammo-niakavgång frånstallgödsel till luften. Där anges att en betydande del av ammoniakförlusternasker i samband med spridning av stallgödsel. Jag anser att föreskrifterna börutvidgas med regler om nedbrukning av stallgödseln för atl minska ammoniakavgångentill luften. Idetta sammanhang vill jag också beröra frägan om hantering av slam från avloppsreningsverk för jordbruksändamål. De allmänna avloppsre ningsverken producerar sammanlagt ca 200000 lon slam, räknat som torrsubstans. Förutom alt det kan användas som gödselmedel i jord bruket kan det även läggas i upplag eller användas vid anläggning av park- och grönytor. För alt förlusterna av växtnäring frän jordbruket till omgiv- 23 ningenskall kunna minimeras krävs att kretsloppen i naturen för dessa ämnen sluts istörsta möjliga utsträckning. Slammet med sitt växtnäringsinnehåll måstealltså enligt min mening betraktas som en resurs och återföras lill åkermarkenmed iakttagande av samma noggrannhet och försiktighet som gäller för spridningav stallgödsel. Beroende på slammets innehåll av bl. a. metallsaller och olikaorganiska föreningar kan dock användningen av slammet för jordbruksändamål idagsläget vara förknippad med vissa risker. Enligt min mening är detytterst angeläget att del slam som sprids på inte innehåller metallereller andra ämnen och föreningar som kan misstänkas påverka åkermarkenslångsiktiga produktionsförmåga eller livsmedlens kvalitet i negafiv riktning. Slammetbör därför vara innehålls-deklarerat på ett tillfredsställande sätt. har beslutat om nya allmänna råd för hantering avslam från avloppsreningsverk. I råden presenteras riktvärden och gränsvärdenför metaller i slam för jordbruksanvändning. Enligl vad jag har erfarit kommerchefen för miljö- och att begära en utredning av statens naturvårdsverkom behov av att komplettera de allmänna råden, framför allt vad gäller slammetsinnehåll av organiska föreningar. 1 avvaktan på denna komplettering av deallmänna råden bör spridning av slam på följas med uppmärksamhet avberörda myndigheter. En anledning till alt slammeti vissa fall innehåller för höga halter av metaller och organiska föreningarför att vara tjänligt som gödselmedel är att tätorternas hushållsavlopp blandasmed industriavlopp. Jag vill också, liksom chefen för miljö- ochenergidepartementet, i detta sammanhang påminna om kommunernas möjlighet att, iegenskap av huvudmän, ställa krav på anslutna industrier och därigenom begränsatillförseln av sådant avloppsvatten som påverkar reningsverkens drift och slammetssammansättning i negativ riktning. Mittförslag: Regeringen eller den myndighet regeringen föreskriver bemyndigas attutfärda generella föreskrifter för lagring av stallgödsel. Bidragskall lämnas till utbyggnad av lagringskapaciteten för stallgödsel. Bidragetskall uppgå till av investeringen, dock maximalt , under perioden1988/89-1990/91 i , , och län samtkustområdena från t. o. m. , inbegripet och Gofiand. Mittställningstagande: Lagringskapaciteten skall vara utbyggd i enlighet medföreskrifterna hos företag med flera än 10djurenheter. Utredningens förslag:Överensstämmer i stort med mitt förslag. tionsplanenföreslås dock att de generella föreskrifterna skall omfatta Prop.1987/88:128 och slättbygder. Remissinstanserna:LRF anser att lagringskapaciteten får bedömas individuellt med utgångspunkt istallperiodens längd, jordart, växlodlingsin-riktning och spridningstider.Lantbruksstyrelsen tillstyrker förslaget i princip, men vill begränsaomfattningen fill de fyra sydligaste länen samt kustområdena med undantag förnorrlandskusten. Bidrag om av investeringskostnaden föreslås under de femförsta åren i syfte alt påskynda en utbyggnad. Flertalet lantbruksnämnderanser alt bidrag är nödvändiga eller önskvärda. Viss regional differentieringav reglerna föreslås. anser alt företag medmindre än 20 djurenheter bör undantas från kraven. Skälenför mitt förslag och ställningstagande: Jag har i del föregående redogjort förmitt förslag angående begränsningen av fiden för stallgödselspridning.Övergång lill i huvudsak vårspridning anses vara en av de mest verkningsfullaåtgärderna för att minska växtnäringsläckaget. Restriktioner beträffande spridningstidpunktenmedför behov av utökad lagringskapacitet för stallgödsel. Iaktionsplanen mot havsföroreningar anges att lagringsutrymmet bör motsvara 8-10månaders gödselproduktion, varav den lägre gränsen avser grovfoderbaseradnötkreaturshållning. Härigenom ges företagen möjlighet alt välja en fränmiljösynpunkt bästa tid för spridning. Min bedömning är att den angivnalagringskapaciteten är rimlig, särskilt i områden som är särskilt känsliga fränutlakningssynpunkt. Krav med denna innebörd bör ställas i föreskrifter förjordbruket i , och samt i kustområdena från t.o.m.Stockholms skärgård, inbegripet och hos företag med flera än 10djurenheter. Prioriteringen av de nämnda områdena innebär även att jämförbarhetskapas mellan jordbruket och de kommunala avloppsreningsverken som föroreningskällor.I övriga delar av landet bör de skärpta kraven endast gälla förelag med fler än100 djurenheter. Kraven bör vara uppfyllda . Deangivna riktvärdena har i praktiken redan tillämpats vid tillständs-prövning isödra . gällande generella riktlinjer anger en lagringskapacitetmotsvarande sex månaders stallgödselproduktion. Någon fullständig kartläggningav dagens gödselvårdsanläggningar finns inte. Del är dock känt att en deljordbruksförelag ännu inte uppfyller riktlinjerna trots alt dessa gällt . Enligtlantbruksstyrelsens beräkningar medför det ovan redovisade förslaget omutbyggd lagringskapacitet elt totalt investeringsbehov på . idet område som avses. Beräkningarna avser utbyggnad från sex månaderslagringskapacitet för den genomsnittliga besättningsstorleken inom resp.djurslag. Den årliga nettokostnaden, dvs. efter justering för den intäkt somuppkommer på grund av förbättrat slallgödselutnytljande, kan uppskattas lill ca150 milj. kr. (ca 17000 företag). Investeringsbehovetför del enskilda företaget varierar normalt i in tervallet . För flertalet företag kan investeringen beräknas uppgå till ca , vilket ger en årlig nettokostnad på ca . I praktiken kan dock de ekonomiska konsekvenserna 25 variera avsevärt mellanenskilda förelag beroende bl. a. på besättningsstorlek och på de tekniskaförutsättningarna för utbyggnad av lagringskapaciteten. Variationer i t. ex.likviditeten medför ocksä atl företagen har olika förutsättningar att klarainvesteringarna. Förslaget om en omställningsperiod fram lill syftartill atl underlätta jordbruksföretagens ekonomiska planering. Utbyggnaden avlagringskapaciteten för stallgödsel är en av de viktigaste åtgärderna för attåstadkomma miljöförbättringar i jordbruket. Jag föreslår därför att ett bidragom av investeringen, dock maximalt , skall lämnas till utbyggnadav lagringskapaciteten. Bidraget syftar till att påskynda anpassningsålgärdernaoch därmed lill alt möjligt bidra till en minskad föroreningsbelastning.Bidragen bör utgå /89-1990/91 i de områden som omfattas avföreskrifterna. Det bör ankomma på lantbruksstyrelsen att administrera bidragenoch att närmare utforma de regler som bör gälla härför. Enligt aktionsplanen mothavsföroreningar beräknas värspridning av all stallgödsel leda lill enminskning av kväveullakningen med drygt . Med den nu föreslagnageografiska omfattningen av åtgärden kan effekten antas bli något lägre. Pålängre sikt bör strävan vara att inkludera ytterligare områden, i första handsådana som är särskilt känsliga från utlakningssynpunkt, vilket kommer atl ledatill ytterligare avlastningsef: fekter. Jagberäknar kostnaderna för det nu föreslagna bidragssystemet till ca 200 milj.kr. /89-1990/91. Jagåterkommer i del följande till anslagsfrågan. Mittställningstagande: Del är angeläget med en utökad växtodlings-ochgödslingsplanering hos de enskilda jordbruksföretagen. En be-hovsanpassadtillförsel av växtnäring bör i första hand åstadkommas med hjälp av rådgivning. Utredningens förslag: Iaktionsplanen mot havsföroreningar föresläs en utökad växtodlings- och gödslingsplanering.Intensitetsutredningen föreslår att särskilda resurser ställs lilllantbruksstyrelsens förfogande för försöks- och utvecklingsprojekt inom växtnäringsområdelsom ytterligare underbyggnad för rådgivningen. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser anser att rådgivning lill stöd för utökadväxtodlings- och gödslingsplanering är motiverad. Planering av detta slag medutgångspunkt i den enskilda gårdens förutsättningar möjliggör en bättre behovsanpassadgödsling. Lantbruksstyrelsen anser sig med de föreslagna resurserna kunna nåden ambifionsnivå som anges i aktionsplanen mot havsföroreningar.Riksrevisionsverket anser dock att ökad miljöinriktad rådgivning bör kunnafinansieras genom omfördelning av befintliga resurser. Skälen för mittställningstagande: Det är angeläget alt åstadkomma en behovsanpassad tillförselav växtnäring i jordbruket, särskilt vid företag med animalieproduktion ellervid användning av rötslam. En behovsanpassad gödsling förutsätter att givornaberäknas med utgångspunkt i förhållandena vid det enskilda företaget, vilkel isin tur medför att rådgivningen måste ske individuellt. I min anmälan tillårets budgetproposition harjag i enlighet med akfionsplanens förslag och lanlbruksstyrdsensanslagsframställning föreslagit att ytterligare 5,3 milj. kr. anvisas somökade resurser till miljöinriktad rådgivning, m. m. Med den i aktionsplanenföreslagna inriktningen beräknas individuell rådgivning kunna lämnas inom en 4-årsperiodtill samtliga företag med fler än 25 djurenheter samt merparten av de företagsom tar emot rölslam, totalt ca 20000 företag. Jag anser att en behovsanpassadtillförsel av växtnäring i första hand bör åstadkommas med hjälp av rådgivning.Denna form av anpassning ligger dessutom i jordbrukarens eget intresse. Rådgivningen bör grundaspä kartering av markens växtnäringsinnehåll. Tillgängliga uppgifter beträffandemarkkarteringens omfattning visar aft stora åkerarealer ännu inte harundersökts med avseende på fosfor- och kaliuminnehåll samt pH-värde. Fränprincipiell synpunkt anser jag att varje jordbruksföretag borde utföra markkarteringför atl bättre kunna bedöma grödornas yäxtnäringsbehov. Detta är inte bara angelägetfrån miljösynpunkt utan bör även vara en företagsekonomiskt lönsam åtgärd.Redan i dag finns metoder för atl analysera såväl markens som stallgödselnskväveinnehåll, vilket ytterligare ökar möjligheterna för den enskilde jordbrukarenatt åstadkomma en behovsanpassad gödsling. Ikombination med en anpassning av djurtätheten förväntas åtgärderna rörande markkarteringsaml växtodlings- och gödslingsplanering leda till en minskning av kvävdäckagetmed . Mittställningstagande: Lantbruksstyrdsen bör ges i uppdrag att i samråd mednaturvårdsverket utreda vilka krav som bör ställas på gödselspridare. Vidarebör förslag lämnas till när och hur typgodkännande kan införas. Uppdraget böromfatta såväl stallgödsel som handelsgödsel. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt ställningstagande. I utredningarna sägs också attutveckling av ny teknik är angelägen. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser stöder förslaget. I flera fall påpekas behovet avutvecklingsarbete, särskilt för stallgödsdspridare. Sverigeslantbruksuniversitet förordar kravspecifikationer i stället för typgodkännande,eftersom det annars finns risk för att utvecklingen läses vid minimivärden.Leverantörsföreningen för lantbruksmaskiner anser atl förbättrad precision igödselspridningen kombinerad med kunskaper om fal- tens näringstillstånd (markkartering)snabbi kan minska utlakningsriskerna med måttliga ekonomiska insatser. Skälen för mittställningstagande: Dagens spridare, särskilt för stallgödsel, möjliggör inteen tillräckligt jämn och mängdanpassad spridning. En förbättrad precision ärangelägen och skulle få positiva effekter såväl från miljö- som frånföretagsekonomisk synpunkt. Ny teknik behöver utvecklas för . spridning, menockså för andra moment i hanteringen av stallgödsel Jag kommer i del följandeföreslå ökat stöd till försök och utveckling på delta område. I takt medförbättringar av delta slag blir det allt mer angelägel för jordbruksföretagenatt också kunna analysera stallgödselns växtnäringsinnehåll. Jag vill särskiltframhålla att det framstår som ytterst viktigt att se över helahanteringskedjan för ett bättre utnyttjande av tillgänglig växtnäring. Medtidigare nämnda ätgärder som markkartering och utökad växtodlings- ochgödslingsplanering i kombination med bättre spridningsprecision ges bättreförutsättningar för detta. Spridningstekniken framstår som en svag länk i hanleringskedjan.Det är därför viktigt att ställa ökade krav pä såväl stallgödsel- som handdsgödsdspridare.Jag återkommer senare till denna fräga. 5.1.6Minskad användning av handelsgödselmedel Mittförslag: Miljöavgiften på gödselmedel höjs med per kg kväve och 60 öreper kg fosfor fr. o. m. dvs. Mittställningstagande: Av hänsyn till miljön bör användningen av handelsgödselkväveminska ytterligare. Målet bör vara en minskning av kväveförbrukningen med 20%till sekelskiftet. Del är även angeläget att stallgödseln värderas högre.Förbrukningen av handelsgödselkväve bör följas kontinuerligt. Om utvecklingentyder på att målet inte kan uppnås kommer ytterligare avgiftshöjning övervägas. Utredningarnasförslag: Enligl akfionsplanen mot havsföroreningar måste en sänkning avintensiteten i jordbruket ingå som en komponent i diskussionen om hurhavsmiljöproblemet skall lösas. Elt av de mest verksamma medlen att nå minskadmiljöbelastning både anges vara att minskakvävegödslingen, bäde med handels- och stallgödsel. I intensitetsulredningenframhålls att en måtfiigt reducerad kvävegödsling endast i mindre grad tordeleda till minskad utlakning de närmast efterföljande åren. Däremot bör utlakningenpå sikt icke oväsenfiigt sjunka, som odlingsjordens bundna förråd avkväve minskar. Priset på handelsgödselkväve bör enligt utredningen ökas ytterhgaregenom avgifter för atl ge incitament fill bättre hushållning med växtnäringen. Remissinstanserna:Lantbruksstyrelsen tillstyrker en höjning av miljöavgifter på kväve ochbekämpningsmedel under förutsättning att influtna medel används förmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, rådgivning och forskning.Statens jordbruksnämnd har inget atl erinra mot atl miljöavgif- Prop.1987/88:128 ten på handelsgödsel höjs enligt förslaget och att de medel som tasin används för atl stimulera miljövårdande åtgärder i jordbruket. Jordbruksnämndenframhåller dock atl kraftiga avgiftshöjningar ger motsvarande negativa effektersom uppkommer vid höjning av prisregleringsavgiften. framhålleratt om, som en följd av en höjd avgifl, risken är stor att kombinerade skogs-och jordbruksföretag drabbas hårt med omfattande nedläggningar till följd bördifferentierade avgifter övervägas. Gödselmedel avsedda för skogsbruk bör intebelastas med höjda avgifter. konsumentdelegation anför attmiljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör kunna användas till atlfinansiera olika miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. En höjning avavgifterna får övervägas när kostnaderna för de miljöförbättrande åtgärdernahar beräknats. Konsumentdelegationen anför vidare att man ser det som enbrist atl utredningen i alltför hög grad inriktat sig på avgifter påinsatsvaror som ett styrmedel för alt påverka intensiteten i jordbruket. Enligtkonsumentdelegationen borde, som etl alternativt styrmedel, effekterna av enprissänkning på spannmål på intensiteten ha analyserats. menar att förslaget om enviss avgiftshöjning för att begränsa kväveullakningen och somfinansieringskälla för forskning, rådgivning och olika stimulansåtgärder ärmycket tveksamt och orättfärdigt. anser denföreslagna generella minskningen av användningen av handelsgödselkväve vara omofiverad,bl. a. mot bakgrund av den pågående nedgången i kväveanvändningen.LRF tar bestämt avstånd från eventuella höjningar av miljöavgifter ochprisregleringsavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. I ställetförordas en ökad satsning på rådgivning och försöksverksamhet samt åtgärdersom direkt riktas mot de regionall avgränsade problemområdena. avvisar förslaget om ytterligare höjning av miljöavgifterna påhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. finner det mernaturligt att dessa avgifter avskaffas. i avstyrkerutredningens förslag om en höjning av miljöavgifterna för kväve och kemiskabekämpningsmedel. Kemikontoret avvisar bestämt en ytterligare höjning avmiljöavgifter på växtskyddsmedd och handelsgödsel. Om någon ändring i dessaavgifter skall vidtas bör åtgärden syfta till att avskaffa dessa avgifter. avvisar förslagen lillhöjda avgifter.