prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — För alt driva finansieringsverksamhel, i vilken nettovärdet av tillgångarna överstiger 10 milj. kr. skall krävas särskilt tillstånd lill (auktorisation). Auklorisationen kommer alltså all ersätta det nuvarande enkla regislreringsförfarandet i FiL och skall ulgöra en prövning av både formell och kvalitativ art. Som ell kvalitativt krav föreslås också att i lagen tas in ett krav på ell minsta aktiekapital om 10 milj. kr. Med hänsyn lill bl. a. de skyddsinlressen som får anses föreligga i finansieringsverksamhet riktad mot hushåll, bör sådan verksamhet få bedrivas endast av auktoriserade institut pä marknaden. Detta krav uppställs således oavsett omfattningen av denna typ av verksamhet, dvs. kravel gäller även företag vars verksamhet inle når en sådan omfattning att nellolill-gångarna uppgär lill 10 milj. kr. I I § FiL ges en definition av vad som enligl lagen förslås med finansieringsverksamhet. Denna definition föreslås bli vidgad till all omfatta andra finansieringsformer, l.ex. Vidare föreslås vissa kompletteringar och ändringar i FiL:s lillsynsbe-stämmdser. Slutligen har del ansetts motiverat all komplettera FiL:s upplånings-rättsregel med en bestämmelse som innebär alt det från finansbolagets egel kapital skall avräknas det bokförda värdet av vad bolaget såsom aktiekapital eller i annan form tillskjuiit till annal in- eller utländskt företag som driver finansieringsverksamhel. Sammanfattning Prop.1987/88:149 av förslaget i Bilaga1 Förslaget fill lag Prop. 1987/88: 149 om ändring ilagen Bilaga 2 (1980: 2) om finansbolag i promemorian Lag om ändring i lagen (1980:2) om finansbolag 1 § Med finansieringsverksamhet försläs i denna lag, medde undantag som anges i andra stycket, näringsverksamhet som har lill ändamål all lämna kredit eller ställa garantiför kredit eller på annat sätt medverka till finansiering. Förvärv av fondpapper eller förmedling av kredit lillannan än konsument är inte finansieringsverksamhel enligl denna lag. 2 § Denna lag gäller med undantag som anges i 3 § förelagsom driver finansieringserksamhet, om 1. företaget helteller delvis ägs av ett svenskt eller utländskt bankinslilul eller dotterbolagtill sådant institut, eller 2. företagetdriver finansieringsverksamhel riktad mot konsument, eller 3. nettovärdet avtillgångarna i verksamheten enligt fastställd balansräkning för det senasteräkenskapsåret har utgjort och det inle finnsanledning antaga atl värdet därefter har nedgått under detta belopp, eller 4. det eljest äruppenbart all nettovärdet av tillgångarna i verksamheten överstiger tiomiljoner kronor. I nettovärdet skall inte räknas in värdet av fillgångarnai finansieringsverksamhel som anges i 3 § första stycket. 3 § Lagen gäller inte företag som avses i 2 § förstastycket 2 och 4, om finansieringsverksamheten. 1. avserfinansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds ellervaror som framställs eller säljs av företagel, eller 2. avserfinansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds ellervaror som framställs eller säljs av annal företag i samma koncern eller medannat nära samband som anges i 4 § andra stycket och medel för verksamheteninte anskaffats från allmänheten, eller 3. tillgodoserfinansieringsbehov endast inom en grupp näringsidkare med ekonomiskintressegemenskap och medel för verksamheten inte anskaffats frän allmänheten. Lagen gäller inte heller företag som omfattas av annanlagstiftning om särskild tillsyn. 4 § Finns nära samband mellan två eller flera företag,skall vid tillämp ningen av 2 § första stycket 3 och 4 hänsyn lagas lill del sammanlagda nellovärdel av tillgångarna i finanseringsverksamhelen. Nära samband skall anses föreligga om företagen leds av samma eller i huvudsak samma personer eller om vinslen av företagens verksamhet helt eller till betydan de del skall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i huvudsak samma 45 personer. 1987/88: 149 5 § Företag, för vilket lagen enligt 2-4 § § gäller,skall vara aktiebolag, B''äSa 2 sådant bolag kallas finansbolag. Finansbolag får driva finansieringsverksamhet endast eftersärskilt tillstånd av bankinspektionen. Tillstånd får meddelas om 1. bolagsordningen inle strider mot lag eller annanförfattning 2. verksamheten kan antas ej bli till skada förväseniUga allmänna intressen, och 3. bolaget uppfykller de villkor som i övrigt anges idenna lag. Ansökan om tillstånd får göras innan bolaget registrerats. ansökan gjorts från stiftelseurkundensundertecknande räknas den i 2 kap 9 § första stycket aktiebolagslagen(1975:1385) föreskrivna tiden från tillståndsbesluiet. 6 § Bankinspektionen godkänner finansbolagelsbolagsordning i sam band med atl tillstånd meddelas bolaget. Till bolagsordningen skall vara fogad en plan för den tilhänkia verksamheten. Beslut om ändring av finansbolagets bolagsordning skallockså godkän-rias av bankinspektionen. 7 § Aktiekapitaleti ett finansbolag skall vara . 8 § Annan änfinansbolag får ej i sin firma eller annars vid beteckning av verksamhetanvända ordet finansbolag eller finansaktiebolag. 9 § Förfinansbolag gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om annatej följer av denna lag. Vid tillämpning av bestämmelserna i 10 kap. 4 § förstastycket 4 aktiebolagslagen (1975:1385) i fråga om finansbolag skall medlåneskuld och annan där angiven förpliktelse jämställas förvärv av fordringaroch upplåtelse av egendom som avses i 1 §. 10 § Aktier i ell finansbolag får genom teckningeller överiåtelse förvär vas endast av 1. svenska medborgare, 2. svenska bolagoch föreningar som inle är konlrollsubjekt enligt lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska förelag m. m. 3. andra svenskasamfälligheter, 4. fondbolag tillaktiefonder enligt akliefondslagen (1974:931). Har aktieförvärv skett på annat sätt än genom teckningeller överiåtelse skall vad nu föreskrivits inle i något fall medföra hinderför aktieägaren att förvärva ylleriigare aktier om del sker med stöd av denföreträdesrätt lill teckning eller erhållande av nya aktier som är förenad medde redan förvärvade aktierna enligl aktiebolagslagen (1975:1385) eller denbolagsordning som gällde vid förvärvet. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen kan medge undanlag från första stycket. Förvärv av aktier som skett i strid med innehållet iförsta stycket är ogiltigt. 11 § Finansbolag fär högst låna upp medel med delselt belopp som svarar mol bolagets kassa och mol vad som innestår hos , riksgäldskonloret, bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kre ditakliebolag, hypoleksinstitul och postgirot eller utlånats lill annal finans- bolag,dels etl belopp som svarar mol det egna Prop.1987/88: 149 kapitalet. Om särskilda skäl föreligger kan bankinspektionen medgehögre Bilaga 2 upplåning, dock högst lill tjugo gånger det egna kapitalet. Som upplåning anses inte vad som motsvarar avfinansbolaget utfärdade skuldförbindelser, som för långivaren medför rätt lillbetalning först efter bolagets egna övriga borgenärer eller som har garanteratsav staten, bankaktiebolag, sparbank eller central föreningsbank. Tillupplåningen skall läggas ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden påkapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för bolaget. Garantiförbindelserskall las upp lill sitt nominella belopp. Delsamma gäller andra åtaganden, ominte regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen i föreskriftangivit ell lägre belopp. Med eget kapital avses aktiebolag, reservfond,disposilionsfond och av bolagsstämman fastställd vinstbalans. Med eget kapitalfår likställas 1. garanlifond,som bildals genom tillskoll av aktieägare i finansbolaget eller förbindelserutfärdade av bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank eller annan sombankinspekfionen godkänt, intill etl belopp motsvarande fem gånger bolagetsaktiekapital, 2. fyrtio procentav ell belopp, som svarar mol sådana bolagels reserver som avses i 2 kap. 9 §bankrörelselagen (1987:617), intill ell belopp motsvarande bolagets egelkapital saml 3. kapital, somtillförts bolaget mot av bolaget utfärdade skuldförbindelser som medför rälllill betalning först efter bolagels övriga borgenärer, intill elt beloppmotsvarande bolagels egel kapital. Om det mellan finansbolag råder sådant nära samband somanges i 4 §, kan bankinspektionen i del särskilda fallet föreskriva attupplåningsrätt skall beräknas gemensamt för bolagen. Från finansbolagets eget kapital skall avräknas delbokförda värdet av vad bolaget såsom aktiekapital eller annan form tillskjuiittill annal indier utländskt företag som driver finansieringsverksamhet. 12 § I finansbolag skall minst en av bolagsstämman utseddrevisor vara auktoriserad revisor eller akloriserat revisionsbolag. 13 § Finansbolag stär under tillsyn avbankinspektionen. Bankinspektionen skall övervaka all finansbolag följer denna lag och annan författning, som reglerar finansbolags verksamhet,föreskrift som har meddelats med stöd av lag eller bolagsordningen och delbeslut som med slöd av lag eller bolagsordningen har meddelats av bolagsstämmaneller styrelsen. Del åligger bankinspektionen atl även i övrigt meduppmärksamhet följa finansbolags finansieringsverksamhel i den mån del behövsför kännedom om de förhållanden som kan inverka på bolagels säkerhet eller iövrigt är av betydelse för en sund utveckling av finansieringsverksamheten. Bankinspektionen är ej skyldig alt vaka över atl sådanabestämmelser iakttas som gäller rätligheier och skyldigheter för aktieägare ifinansbolag i förhållande till bolaget eller lill annan aktieägare eller sädanabestämmelser som angår bolagels inre angelägenheter. 14 8 Bankinspektionen utövar tillsyn med ledning avhandlingar, som finansbolag enligt denna lag skall lämna till inspektionen, och upplysningar som inspektionen inhämtar vid undersökning hos bolaget eller på annat Undersökning hos finansbolag skall äga rum när bankinspektionenanser Prop. 1987/88: 149 del behövligt eller när regeringen beslutar om det. 15 § Finansbolags lillslånd alt drivafinansieringsverksamhet kan åter kallas av bankinspekionen, om 1. finansbolag genom atl överträda denna lag elleruppenbart åsidosät ta kunds intresse eller på annat sätt visar sig olämpligt atl utöva finansie ringsverksamhet, 2. verksamheten annars prövas vara till skada förväsentliga allmänna intressen. 16 § Råder förhållande som anges i 15 §, får bankinspektionenmeddela finansbolaget skriftlig erinran i stället för att återkalla bolagets tillstånd, om det kan antas att bolaget låter sig rättas av detta. Inspektionen far även meddela ett finansbolag skriftlig erinran, om bolaget annars ej följer i 13 andra stycket angivna stadganden och beslut eller om annat förhållan de råder som menUgt inverkar på bolagels säkerhet eller som kan äventyra en sund utveckling av bolagets finansieringsverksamhet. Skriftlig erinran får förenas med föreskrift om rättelse. Föreligger missförhållanden hos finansbolag i annat fallän som anges i första stycket, får bankinspektionen i särskilt beslut göraanmärkning om det. Har finansbolag fattat beslut som strider mol denna lageller annan författning, som reglerar finansbolags verksamhet, mot föreskriftsom har meddelats med stöd av denna lag eller mol bolagsordningen, får bankinspektionenförbjuda all beslutet verkställs. Har beslutet verkställts, får inspektionenförelägga bolaget all göra rättelse, om det kan ske. 17 § Bankinspektionen skall, om ej särskilda skäl talardäremot, förord na en revisor att med övriga revisorer delta i revisionen av finansbolag. Inspektionen kan när som helst återkalla sådant förordnande och i slället utse ny revisor. _ Har tillstånd för finansbolag atl drivafinansieringsverksamhet återkallats, gäUer förordnandet för den avbankinspektionen utsedde revisorn till dess finansieringsverksamheten haravvecklats och revisorn till bankinspektionen har avlämnat en berättelse överavvecklingen. Finansbolaget skall lill revisor, som har förordnatsenligt första stycket, utge ersättning med belopp som bankinspektionenbestämmer. 18 §Bankinspektionen får kalla fill sammanträde med finansbolags styrelse ellerbegära att styrelsen kallar till extra bolagsstämma. Har styrelsen ejefterkommit sädan begäran, får inspektionen kalla lill extra bolagsstämma.Företrädare för inspektionen får närvara vid styrelsesammanträde, sominspektionen har utlyst, och vid bolagsstämma samt deltaga i överläggningarna. 19 § Regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer far meddela föreskrifter om hur finansbolagsräkenskaper skall föras och hur värdehandlingar skall förvaras och inventeras. 20 § Finansbolag skall på lid och sätt som bankinspektionen bestämmer 1. hålla bolagetskassa, övriga tillgängar, räkenskapsmaierial och andra handlingar tillgängligaför granskning av inspektionen, 2. upprätta ochtill inspektionen lämna översikt som visar bolagets tillgångar och skulder, 48 3. tillinspektionen lämna årsredovisning och i förekommande fall kon- Prop.1987/88: 149 cernredovisning samt revisionsberättelse och protokoll vidordinarie bo- Bilaga 2 lagsslämma, 4. i övrigt lämnainspektionen de upplysningar och uppgifter som inspektionen anser behövligaför tillämpningen av denna lag. 21 §Bankinspektionen skall föra en förteckning över de finansbolag som innehartillstånd att driva finansieringsverksamhel. 22 § För all läckakostnaden för bankinspektionens tillsynsverksamhet skall finansbolag årligenbetala bidrag enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen.Bidraget får ej översliga två hundradels procent av nettovärdet av tillgångarnai bolagels finasieringsverksamhet närmast föregående räkenskapsår. 23 § Om det kanantas alt elt företag driver sädan finansieringsverksamhet alt denna lag ärtillämplig, fär bankinspektionen förelägga förelaget alt lill inspektionenlämna de upplysningar om sin verksamhet som behövs för alt bedöma om lagen ärtillämplig. 25 § Bankinspektionens beslut enligl denna lag överklagashos regering en. Inspektionens beslut har omedelbar verkan, om ej annal beslutas. 26 § Den som är eller har varil verksam hos finansbolagfär ej obehörigen röja vad han därvid har fått veta om annans affärsförhållanden eller per sonliga förhållanden. 27 § Den som uppsätligen driver finansieringsverksamhetulan tillstånd, där sådant krävs enligt denna lag, döms till böter eller fängelse i högst . Styrelseledamot eller befattningshavare hos finansbolagsom uppsätligen eller av oaktsamhet genom oriklig bokföring eller på annalsätt lämnar bankinspektionen felaktiga upplysningar om verksamheten döms, omgärningen ej är ringa, till böter eller fängelse i högst ell år. Den som bryter mot 8 § döms lill böter. Denna lagträder i kraft den . somvid lagens ikraftträdande driver finansieringsverksamhel i enlighet med äldrebestämmelser fär utan lillslånd enligt 5 § fortsätta verksamheten enligt deäldre bestämmelserna till den . Om ell företag senast den I november1988 har ansökt om tillstånd enligt 5 § får dock verksamheten fortgå även efterden , dock längst efter det att ansökningen slutligtprövats. Har elt förelagsom avses i 2 inle senast den ansökt om tillstånd enligt 5 §, fårförelaget därefter inte göra några nya kreditåtaganden gentemot konsument. Ett förelag somavses i 2 fär, i fråga om kreditåtaganden som förelaget gjort innan riksdagenantagit denna lag, fortsätta sin verksamhet ulan tillstånd enligt 5 § även efter den . 4 1987/88. Finansbolag som vidikraftträdandet inte uppfyller del föreskrivna kapitalkravel får ulan hinder avdelta och under förutsättning av lämnat tillstånd alt drivafinasieringsverksamhel fortsälla verksamhelen fill utgången av maj månad 1989. Förteckning över remissinstanserna och Prop- 1987/88:149 sammanställning av yttrandena ' Efter remiss har yttrande över departementspromemorian (DsFi 1987:13) Auktorisation av finansbolag m. m., avgells av bankinspektionen,hovrätten för Nedre , , försäkringsinspektionen,näringsfrihelsombuds-mannen (NO), patent- och registreringsverket, fullmäktigei riksband. med instämmande av PKbanken ,, ,i (LO), (),. Föreningen (), SvenskaRevisorsamfundet (SRS), krediimarknadskommiltén (Fi 1983:06), . (), och . Därjämte har yttranden ingivits av förekonomisk frigörelse. Fria Kulturfonden, Svenska kreditförsäkringsakliebolaget,, , , , , , och . Till yttrandet från fullmäktige i har fogats enreservation av . Av remissyttrandena från LO, TCO och framgår ihuvudsak endast att de i departementspromemorian framlagda förslagentillstyrks. Övriga remissinstanser har i huvudsak anfört följande. 1 Allmänt och om auktorisation I promemorian har behandlats frägor som departementetanser all det är särskilt angelägel alt snabbt få lösta. Förslagsställarensambition har därvid varil alt göra så få ingrepp i lagen (1980:2) om finansbolag(FiL) som möjligt och vidare all förslagen skall ligga i Hnje med de störrestrukturella förändringar som kreditmarknadskommittén enligl uppgift kommeratt föreslå. De angivna utgångspunkterna för förslagen anserbankinspektionen vikliga. Bankinspektionen tillstyrker i allt väsentligt genomför förslagen, som bygger på de lösningar som diskuterats ikrediimarknadskommiltén. Nedan berör bankinspektionen huvudpunkterna iförslagen. / Behov av lagstiftning Bankinspektionen redovisade i skrivelse 1982 tillregeringen sina dittillsvarande erfarenheter av finansbolagen. Inspektionen konstaterade alt tillsynen avfinans bolagen rymde problem som var svåra alt lösa och framförde vissa förslag om ändringar i finansbolagslagen. Eftersom en auktorisation diskuterades när lagen infördes ville bankinspektionen inte då aktualisera auktorisalionsmöjligheten utan föreslog andra vägar alt förbättra förutsättningarna för tillsynsarbetet.En stor del av de förslag bankinspektionen framförde medförde ändringar i finans bolagslagen. Som departementet anger i promemorian är delbankinspektionens uppfäll- Prop. 1987/88: 149 ning atl förhållandena är istort sett likartade med dem som redovisades i Bilaga 3 skrivelsen 1982. Ellproblem i sig för inspektionen är naturligtvis det kraftigt ökade antaletfinansbolag. uppgår antalet lill 277 varav 36 bankägda och 241 ickebankägda. Antalet koncerner utgörs av 6 inom banksektorn omfattande 24 bolagoch 32 utanför banksektorn omfattande 138 bolag. Antalet bolag utanförkoncerner utgörs av 12 bankägda och 103 icke bankägda. Uttalandet i skrivelsenfrån 1982 är alltjämt giltigt all en del finansbolag inle skulle ha erhållittillstånd att bedriva finansbolagsverksamhel, om lagen innehållit ett auktorisalionssyslemav det slag som gäller för t. ex. banker eller fondkommissionsbolag. Det finns problem för bankinspektionen all få undertillsyn alla sådana företag som skall slå under tillsyn. Företag som bedriverfinansieringsverksamhet långt över tiomiljonersgränsen anmäler sig inle lillinspektionen när de rätteligen borde göra det. I en del fall harrefinansieringen skett hos finansbolag som står under inspektionens tillsyn.Problemet med företag som driver verksamhet strax under tiomiljonersgränsenkvarstår. I många fall sker sådan verksamhet i mer eller mindre nära samarbetemed finansbolag som står under bankinspektionens tillsyn. Verksamhelen har ien del fall varit sädan atl bankinspektionen sett sig föranlåten atl i generellskriftlig rekommendation (etikmeddelande nr 53) avråda finansbolag från allöverta krediter som varil förenade med sådana villkor räntor, avgifter,uppsägning o. a. att del skulle strida mol god sed om finansbolaget självtskulle ha beviljat krediten. Det finns som framgår ovan problem också med definansbolag som slår under bankinspektionens tillsyn. Flera bolag kan inleuppfylla de lagstadgade kraven på kapilalläckning. antal bolag underlåteratl sända in rapporter som skall ulgöra underlag för bedömning av bolagen.Kvaliteten på kredilportföljerna skiftar ibland i en oroväckande grad. Av derapporter om engagemang på en hand som finansbolagen sänder in tillbankinspektionen kan utläsas att vissa finansbolag får allt störreenhandsengagemang mol ell generellt sett osäkrare be-låningsunderlag/objekl somär svårare all bedöma del långsiktiga värdet av. Kredilportföljerna har fåttett allt mindre inslag av den traditionella facloringen och leasingen och ettallt större inslag av värdepapperskrediter. För mindre kapitalstarka finansbolagkan enstaka kreditförluster slå hårt. Ett auktorisationstvång med därtill hörande bestämmelserom återkallande, möjlighet att meddela skriftlig erinran m. m. ochstraffbestämmelse skulle ge eii helt annan stadga ål tillsynsarbetet.Bankinspektionen anser därför atl den auktorisation som föreslås i promemorianär synnerligen angelägen. Även om kredil-marknadskommilténs belänkande kanförväntas kan del fortsalla lagstiftningsarbelet remissbehandling, propositionsarbete, riksdagsbehandling medföra att etllagförslag skulle träda i kraft först Om ett och elt halvt till . Det ären att avvakta med hänsyn lill de brister hosfinansbolagen som bankinspektionen kunnat konstatera. Promemorieförslaget bördärför genomföras . Bankinspektionen instämmer i uppfattningen att det börställas höga kvalitativa krav på de institut som skalll få vara verksamma påkredilmarknaden. delarbankinspektionen bedömningen atl behovsprövning bör avvisas. Prov- Prop.1987/88: 149 ningen bör inriktas på en kvalitativ prövning. De organisatoriska förhållandena under vilka verksamhetenskall drivas bör, som promemorian framhåller, uppmärksammas. En prövning måstenaturligtvis ske av den personliga lämpligheten hos den verkställande ledningenoch ägarna. Del uppställs som en förutsättning för tillstånd att elt sådantbolag inte bryter mot t.ex. skattelagstiftning, konsumentlagsliflning,kreditpolitisk lagstiftning eller valuialagsiiflning. Vidare bör verksamhelenbedrivas så all del föreligger en betryggande marginal mellan det faktiskahandlandet och de yttersta gränserna för tillåtet handlande som dras upp i bl.a. nyssnämnd lagstiftning. Promemorian upplyser också att denna inställning byggerpå en tradition som redan finns inom bankväsendel och att den med hänsyn tillkreditmarknadens utveckling och finansbolagens i flera fall breddade verksamhetbör utsträckas även till finansbolagens verksamhet. Bankinspektionen instämmer i promemorians beskrivning avvilka kvalitativa krav som bör gälla för alt få tillstånd att vara finansbolag.Del är enligt bankinspektionens uppfattning av stor vikt atl dessa kriteriersammanfattas också i en specialmotivering som erhåller uttryckligt stöd av departementschefen. Bankinspektionen avser alt i sin prövning utnyttja sinahittillsvarande erfarenheter av de bolag som redan slår under tillsyn. Vidarekommer bankinspektionen att inhämla erfarenheter som andra myndigheter gjortom sökandens standard beträffande t. ex. tillämpning av konsumentlagsliflningm. Det kan diskuteras om del starka stöd för prövningen somföreslås i promemorian får ell riktigt uttryck i lagtexten. Den innehåller atttillstånd får meddelas om "verksamhelen kan antas ej bli till skada förväsentliga allmänna intressen". Enligl bankinspekfionens uppfattning kandet hävdas all denna formulering ger ell svagare slöd för prövningen änfondkommissionslagens "rörelsen kan antagas ej bli till skada för delallmänna". Bankinspektionen föreslår för sin del att samma uttryckssättsom i fondkommissionslagen används. Under alla förhållanden bör relationenmellan de båda uitryckssällen klarläggas under del fortsattalagstiftningsarbetet. I promemorian understryks betydelsen avupplåningsrätlsregdn i den nu gällande finansbolagslagen. Det är av vikt atlfinansbolagen liksom andra kreditinstitut har god soliditet. Bankinspektionen tillstyrker atl det föreslagna kravel påökat aktiekapital genomförs. I promemorian anges visserligen atl avde nuvarande finansbolagen skulle få höja sill aktiekapital om förslagetgenomförs. Åtskilliga av de bolag som har myckel lågt aktiekapital ingåremellertid i en koncern där kravet på ökat aktiekapital i varje enskilt bolag utanstörre besvär kan genomföras genom en omdisponering inom koncernen.