prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag är också av denuppfattningen atl del inte heller nu finns fillräckligt starka skäl atl medgelöntagarfondstyrelsema rätt alt förvärva utländska aktier. 3.3.3 Definitionen av riskkapitalinstrument 3.3.3.1 Allmänt om handel med optioner Sedan den nya börslagstiflningen trädde i kraft den 1januari 1980 har den svenska aktiemarknaden genomgått betydande förändringar.Handeln med börsregistrerade aktier har ökat myckel snabbi. Till delta kommeralt ell antal nya lyper av instmment har kommil lill användning, t. ex. ohkaslags opfioner och konvertibla skuldebrev. En liknande utveckling har ägt rumpå de inlernaliondla riskkapitalmarknaderna. Med en option menas elt kontrakt som ger dess innehavarerätten, men inle skyldigheten all genomföra en viss transaktion. I fråga om aktieop tioner innebär delta all innehavaren har räll all när som helst inom en bestämd tid, löptiden, köpa dier sälja aktier lill ett pris som har bestämts i förväg, det så kallade lösenpriset. En option som ger innehavaren rätt all köpa aktier kallas för köpopfion och en opfion som medför rätl atl sälja akfier kallas för säljoption. Den som äger aktier har således möjlighet all utfärda (d. v. s. sälja) en köpoption på aktierna. Detta innebär atl akfieäga- 21 renunder optionens löplid är skyldig att sälja aktierna om oplionshavaren /88: 11 önskar detta. När del gäller de optioner som förekommer på densvenska marknaden kan försäljning påkallas när som helst . Föroptionen får utfärdaren (säljaren) ersättning av köparen i form av s. k.premium. I fräga om säljoptioner gäller samma förhållanden som jag harbeskrivit, fast omvänt. Den som har köpt en säljoption på aktier har rätl meninte skyldighet alt när som helst sälja de underiiggandeaktierna till utfärdaren av optionen för del i förväg bestämda lösenpriset.För säljoptionen har köparen fått erlägga premium till utfärdaren. Delkan i sammanhanget finnas anledning atl klargöra skillnaden mellan begreppenaktieoptioner (som alltså avser befintliga akfier) och opfionsrätter.Optionsrätter utfärdas av ell aktiebolag på bolagels egna aktier. De avseraktier som i framliden kommer atl ges ul av bolaget. Vid inlösen avoptionsrätterna kommer antalet aktier i bolaget således atl öka. Aklieop-lionerdäremot utfärdas av exempelvis en aktieägare. De avser redan befintliga aktieroch medför inte nägon ökning av anlalet aktier i bolaget. Föratt göra handeln med bland annal aktieoptioner effeklivare har man efter handutvecklat standardiserade kontrakt. Särskilda marknader för handel med sådanakontrakt har organiserats på mänga häll runt om i världen. I startadeen handel med standardiserade köpoptioner . Handeln sker genom ettfondkommissionsbolag, (). Som fondkommissionsbolag slår OM under bankinspektionens tillsyn. Efterhand har OM också etablerat handel med standardiserade säljopfioner avseendeaktier, ränleoplioner, indexoplioner samt indexterminer. öppnadesytterligare en marknadsplats i , Opfions and Futures ExchangeAktiebolag (SOFE). Verksamheten omfattade inledningsvis endasl handel medstandardiserade indexoplioner men har senare utökats med handel medstandardiserade indexfulures och standardiserade aktieoptioner. Enoptionsaffär kan avvecklas genom s.k. kvittning, lösen, stängning ellerförfall. Kvittning är den vanligaste metoden och innebär all den som harutfärdat optionen till gällande kurs köper en opfion som är identisk med denhan utfärdade. För innehavaren av en opfion innebär kvittning all han utfärdaren exakt likadan option som den han köpte och säljer den till gällande kurs.Lösen innebär alt innehavaren utnylQar sin rätt enligl op-fionsavialet ochförvärvar den underliggande egendomen (t. ex. en aktie) fill lösenpriset.Stängning är en kontantavräkning som medför all optionsinnehavaren tillgodogörsig optionens reala värde utan atl det sker någon leverans av den underliggandeegendomen (aktierna). Förfall, slutligen, innebär atl optionen inte utnyttjas.Optionen har därmed helt förlorat sill tidigare värde. Densom utfärdar en köpoption avseende aktier förväntar sig i regel en oförändrad eller nägot sjunkande prisutveckling för den underliggande aktien. Skälen lill alt han utfärdar en option kan vara all han vill öka avkastningen eller kompensera sig för ett mindre kursfall eller alt fixera en acceptabel säljkurs. Om värdet pä den underliggande aktien stiger kommer oplionsinnehavaren atl ulnylQa sin rättighet och utfärdaren tvingas sälja 22 Detta innebär för ulfärdaren en utebliven vinst. Prop.1987/88: 11 Denna kan dock komma altkompenseras av det premium som han erhållit. Den som köper en köpoptionförväntar sig i regel en kursuppgång på den underliggande aktien.Skälet lill att man förvärvar en köpoption kan vara all man vill utnytQa denså kallade hävslängseffekten. Med detta förstås all mankan få högre avkastning på salsal kapilal genom optionen än genom all köpa den underliggandeaktien. När man förvärvar en köpoption är risken alltid känd.Förlusten kan aldrig bli större än del premium man har Om värdet på denunderliggande aktien faller under lösenpriset kommeroptionen nämligen inte all utnyttjas, varför endasl premium går Ulfärdarenav en säljoption förväntar sig i regel elt sfillastäende eller stigande pris påden underliggande aktien. Skälet till all man utfärdar en säljoption är att manvill öka sin avkastning. Om aktiekursen under optionens löptid kommer allligga över lösenpriset kommer förvärvaren av säljoptionen inle all sälja sinaaktier och ulfärdaren har dä Qänat premium. Faller aktiekursen underlösenpriset kommer utfärdaren alt tvingas köpa de underliggande aktierna förlösenpriset, även om dessa skulle bli värdelösa. Den maximala föriuslen ärsåledes begränsad till lösenpriset minskat med del premium som ulfärdarenerhållit. Den som förvärvar en säljoption förväntar sig atl priset pä denunderliggande aktien skall sjunka. Skälet lill förvärvet kan vara all han villförsäkra sig mol prisfall i den underliggande aktien. Om priset på aktienstiger över lösenpriset kommer optionen inte all UtnylQas och innehavarenförlorar del premium som han har erlagt. Om priset i stället sjunker underlösenpriset kan innehavaren ulnylQa optionen. Förutomstandardiserade köp- och säljoptioner avseende akfier förekommer del, som jagnämnt, sedan en lid ocksä bl.a. standardiserade indexopfioner avseendeaklifondsanddar. Indexoptionerna är inle knutna till en speciell aklie ulan äri slället relaterade till etl aktieindex, som utgör en matematisk sammanvägningav priserna på etl anlal av de mesl omsatta aktierna vid fondbörs.Ulländska indexoplioner saknar en fysisk underiiggande vara. Orsaken lill atlman i använder sig av aktiefondsandelar som underliggande vara fördessa optioner torde vara atl det i bankrörelselagen och fondkommissionslageninle finns någon bestämmelse som anger all banker och fondkommissionsbolag fårbedriva handel med ell aktieindex. Däremot är del enligl dessa lagar tillätetall handla med andelar i aktiefonder. Närdel slutligen gäller ränleoplioner utgörs den underliggande varan för optionenav obligationer eller andra räntebärande papper. I introduceradesränleoplioner av OM på svenska slalens riksobligalioner . Oplionshandelnsförespråkare brukar göra gällande all optionerna ger en placerare större valfrihet vad gäller avkastning och risknivå än vad som är möjligl genom handel med endast aktier. Del anses därvid bl. a. alt möjlig heten lill riskbegränsning ökar. En försiktig placerare kan således avsäga sig en del av avkastningen i utbyte mot ökad säkerhet. Å andra sidan kan optioner ocksä användas av sådana placerare som är beredda all la mycket 23 slorarisker för all uppnå hög avkastning. 3.3.3.2Fondstyrelsernas handel med riskkapitalinstrumenl Mitt förslag:Fjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema skall ha rätl all placera demedel som styrelserna förvallar ocksä i standardiserade köp- och säljoptioneravseende aktier. Fjärdefondstyrelsens förslag: Under hänvisning till atl del genom marknadsutvecklingenhar skapats nya placeringsinstmment sedan APR tillkom, t. ex. aktieoptioneroch opfionsrätter, finner fondstyrelsen del önskvärt all reglementet larhänsyn till denna ulveckling. Motsvarande synpunkter har framförts avriksrevisionsverkel i verkets utlåtande över Qärde fondstyrelsens ochlöntagarfondslyrelsernas medcisförvaltning. Ocksä näringsulskoll haruttalat det önskvärda i all del skapas slörsla möjliga klarhet omfondstyrelsernas placeringsmöjligheter (NU 1986/87:38, rskr. Remissinstanserna: Nästansamtliga remissinstanser har lillslyrkl förslaget all del i APR skall angesvilka riskkapitalinslmmenl som är tillåtna placeringsobjekt förfondstyrelserna. Bankinspektionen föreslår all man avvaktar resultatet av denpågående optionsulredningen innan nägra bestämmelser införs.Riksrevisionsverket anför atl handel med standardiserade köpopfionerteoretiskt borde kunna bedrivas ulan all man gett avkall pä intentionerna i 34§ APR. Enligl verkels mening föreligger del dock en skillnad mellan alt ställaut köpopfioner och all köpa köpoptioner. Verket ställer sig därvid tveksamttill om en placering i form av köp av köpoptioner är förenligt med APR. Handelmed indexopfioner avlägsnar sig som verket ser del alltför myckel från syftetmed fonden. När del slutligen gäller ränleoplioner menar verkel all dessanärmast är all betrakta som penningmarknadsinstrumenl, eftersom underliggandevärdepapper utgörs av obligafioner o. d. Verkel föreslär som alternativ lillell delaljreglerande reglemente all del inrättas en särskild nämnd med uppgiftall pä begäran av en fondstyrelse, fondrevisor eller utvärderande organ laställning lill om ell visst handlande är förenligt med intentionerna bakom APR(se vidare avsnill 2.4 i bilaga 6.) Skälenför mitt förslag: Jag har pä uppdrag av regeringen i början av della ärtillkallat en särskild utredare med uppdrag all se över handeln med opfionerm.m. (Fi 1987:01). I direkfiven lill utredaren (1987:1) har angivits bl.a. all denne bör kartlägga och beskriva handeln med optioner och andra liknandefinansiella instmment saml sälla in denna form av handel i ellsamhällsekonomiskt perspektiv. Utredaren bör dessutom lämna förslag på hurmarknaden för optioner m. m. skall vara organiserad och vilka regler som skall gällaför handeln där. Arbetet bör enligl direktiven vara slutfört före utgången avår 1987. Innan del bestämts hur marknaden skall vara organiserad och vilkaregler som skall gälla för handeln saknas del enligl min mening anledning altlåta fondstyrelserna placera medel i samtliga de instmment som förekommer påriskkapitalmarknaden. Del kan för övrigt starkt ifrågasättas om vissa av dessaöver huvudlaget kan länkas komma i fråga med hänsyn lill de intentioner som bärupp APR. Eftersomfondstyrelserna emellertid i sä slor utsträckning som möjligt Prop. 1987/88: 11bör ha samma fömtsättningar för sin verksamhet som alla andra placerare bördock 35 och 36 §§ APR kompletteras med regler som klargör all del är möjliglför Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema all placera de medel somfondstyrelserna förvallar ocksä i standardiserade köp- och säljopfionerbelräffande aktier. Framställningen som föranlett mitt ställningslagandekommer ursprungligen från Qärde fondstyrelsen. Med hänsyn lill all APR i dettasammanhang är likalydande för Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsernaär det emellertid enligt min mening naturligt atl ocksä löntagarfondstyrelsemabereds en sådan möjhghet. Huvudsyftet med fondstyrelsernas engagemang ioptionshandeln bör därvid givetvis vara au begränsa riskerna. Instrumenten färsåledes inte användas på etl sådant sätt all risknivån på fondstyrelsernasplaceringar ökar. Isammanhanget vill jag också beröra förslaget från riksrevisionsverkel om attinrätta en särskild nämnd med uppgift all på begäran av en fondstyrelse,fondrevisor eller utvärderande organ la ställning lill om ell visst handlandeär förenligt med intentionerna bakom APR saml i övrigt vara normgivande inomfondstyrelsernas verksamhetsområden. Detta förslag framförderiksrevisionsverket i sitt remissyttrande över framställningen från Qärdefondstyrelsen (se bilaga 6, avsnitt 2.4 och 2.7.2). Som skäl för sitt förslaganför verkel i huvudsak all del finns elt behov av klargöranden, bl. a. lillföljd av all nya placeringsallernaliv har tillkommit efter del all APR trädde ikraft. Verket anför vidare atl en sådan nämnd skulle kunna bidra lill allfondstyrelsernas redovisning utformas pä etl enhetligt sätt sä all jämförbarastorheter kan summeras. Isill ullålande över fondstyrelsernas verksamhel återgerriksrevisionsverket vad man anförde i remissvaret. Härutöver framhåller verketatl del nuvarande systemet för granskning och utvärdering av fondstyrelsernasverksamhel skulle kunna ses över för den händelse en särskild nämnd inrättas. Avremissvaren angående utlåtande avseende verksamhetsåret1986 framgär all endast femte löntagarfondslyrdsen tillstyrker förslaget om ensärskild nämnd. Fjärde fondstyrelsen samt första och tredje löntagarfondstyrelsemahar var för sig direkl avstyrkt förslaget, medan de övriga fondstyrelserna inlehar ullalat sig i frågan. Tilldetta vill jag anföra följande. Jag har redogjort för vilka regler somgäller belräffande utvärdering och granskning av fondstyrelsernasverksamhel. Jag har vidare lagl fram etl förslag om atl denna granskning skallutökas pä så sätl all också fär möjlighet atl ta ställning lilllöntagarfondstyrelsemas verksamhet. Härutöver harjag föreslagit alt APR skallkompletteras med regler om i vilka riskkapitalinslmmenl Qärde fondstyrelsenoch löntagarfondstyrelserna skall ha möjlighet alt placera medel. Förulsätlningarna förfondstyrelsernas verksamhet bör i första hand framgå av de regler som finns intagna i APR. Med min grundläggande uppfattning alt fondstyrelserna - inom den ram som APR anger - skall ha samma möjlighet som alla andra att placera de medel som anförtrotts dem, anser jag att det inte finns anledning att tillskapa ytterligare ett granskande 25 organ beträffandefondstyrelsernas verksamhel. När del gäller frågan om en fondstyrelseshandlande i visst hänseende kan anses förenligt med APR menar jag alt del redani dag är väl sörjt för atl denna blir ordentligt genomlyst. Sådana frågor omredovisningsprinciper och liknande som inle är reglerade i APR bör i förstahand lösas av fondstyrelsernas revisorer. Eftersom fondstyrelsernas verksamhetbör prövas pä samma säll som verksamhelen hos andra placerare påriskkapilalmarknaden, finns redan ell antal granskningsorgan som är gemensammaför hela marknaden alt tillgå. Jag vill i sammanhanget erinra om, atl denkommitté som har fått i uppdrag alt göra en översyn av värdepappersmarknadenenligl sina direktiv (Dir. 1987:11) skall belysa vilken ställning somAktiemarknadsnämnden, Näringslivets börskommillé och Föreningen () bör ha när det gäller normbildning och konlroll avseendevärdepappersmarknaden. Jag kan därför inte finna alt del i delta sammanhangbehövs någol organ med speciell uppgift atl granska fondstyrelsernasverksamhet. 3.3.4Rätt att förvärva andelar i kommanditbolag Mitt förslag:Fjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema skall ha räll all placera demedel som styrelserna förvallar också som riskkapital i svenska kommanditbolag.AP-fonden får dock aldrig vara komplementär i etl sådant bolag. Fondstyrelsens förslag:Överensstämmer med mitt förslag såvitt gäller Qärde fondstyrelsen. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som har uttalat sig i denna del har lillslyrklframställningen. Riksrevisionsverkel har påpekat alt fondstyrelserna bör fåvara delaktiga i ell kommanditbolag endasl som kommanditdelägare och inle somkomplementärer. (Se vidare avsnitt 2.5 i bilaga 6). Skälen för mitt förslag:Enligt framställningen kan en fondstyrelse delta i exempelvisutvecklingsprojekt, där verksamheten är organiserad i form av kommanditbolag.Fondstyrelsernas medverkan sker då genom elt aktiebolag som mellanhand ochandelsägare i kommanditbolaget. Förden händelse placering av medel i ett visst kommanditbolag skulle bedömas varatill nytta för svensk produktion och sysselsättning samt också i övrigtuppfylla de allmänna krav som är uppställda i 34 § APR finns del enligt minmening skäl att i APR införa en bestämmelse som gör del möjligl för enfondstyrelse all placera medel också i elt kommanditbolag. Del får dock aldrigbli fråga om all AP-fonden ingår som delägare i etl kommanditbolag i egenskapav komplementär, dvs. ell delägarskap där man ansvarar för bolagelsförbindelser med hela sin förmögenhet. Fondens engagemang mäste i ställetinskränka sig lill alt avse del som följer med alt man är kommanditdelägare,dvs. ett delägarskap där bolagsmannen inte svarar för bolagelsförbindelser med mera än vad han har satt in eller åtagit sig alt sälta in ibolaget. Ocksä i della hänseendebör reglementet utformas på ell sätl som gör verksamhetsförutsätlningarnalikartade för Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema. I enlighet medvad jag har sagt innebär denna komplettering inle någon direkt utvidgningav fondstyrelsernas möjligheter alt placera de medel som anförtrolls dem. Detär snarare fråga om alt APR ges en utformning som på etl mer klargörande sättuttrycker en möjlighet som finns . 1987/88: 11 3.3.5Senaste datum för förvaltningsberättelse Mitt förslag:Varje fondstyrelse skall före redovisa för sinförvaltning under föregående räkenskapsår genom alt lämnaförvaltningsberättelse med resultaträkning saml balansräkning avseendeställningen vid årets utgäng. Revisorerna skall överlämna sinrevisionsberättelse fill fondstyrelserna efter det atlförvaltningsberättelsen har kommit dem lill hända. Fondstyrelsens förslag:Överensstämmer med milt förslag såvitt gäller tidpunkten för när Qärdefondstyrelsen skall avge sin förvaltningsberättelse. Remissinstanserna:Samfiiga remissinstanser som har uttalat sig i frågan har tillstyrktframställningen. har därvid angivit dels all del bör skeen samordning med de regler som gäller för löntagarfondstyrelsema dels all denföreslagna ändringen bör få lill följd all tidpunkten förriksförsäkringsverkels och utlåtanden senareläggs med en månad.Riksrevisionsverket har för sin del anfört att det bör kunna räcka med Qortondagars senareläggning. Fjärde och femte löntagarfond-styrelserna anser alltidpunkten för när fondstyrelserna skall vara klara med sinaförvaltningsberättelser skall bestämmas lill . Skälen för mitt förslag:Av såväl framställningen som yttrandena från tredje, Qärde och femtelöntagarfondstyrelsema framgår det all den nuvarande ordningen innebärpraktiska svårigheter för styrelserna all leva upp lill de krav som äruppställda i reglementet. Tredje löntagarfondstyrelsen menar alt det är svårtatl inom den lidrymd som gäller göra erforderliga analyser och avge enförvallningsberälldse som är tillräckligt fyllig i sin utformning. Fjärde ochfemte löntagarfondstyrelsema åberopar hög arbetsbelastning för de fä personersom är anställda vid fondkanslierna och vidare de praktiska svårigheter somföreligger alt erhålla depäförteck-ningar och annal arbetsmaterial fränstyrelsernas affärskontakter. Även om skälen för de olika styrelsernasståndpunkter således varierar någol finns det enligl min mening ändå anledningatl la fasla på del förslag som Qärde fondstyrelsen har lagl fram. Med hänsyntill det lidsschema som är uppställt i APR är det emellertid inle möjligt meden tidsförskjutning på det sätt som har föreslagitsav Qärde och femte löntagarfondstyrelsema. Jag föreslår därför alt 16 § andrastycket APR ändras i linje med vad Qärde fondstyrelsen har föreslagit.Bestämmelsen i sin nuvarande lydelse är gemensam för de nio fondstyrelserna.Delta innebär alt den föreslagna ändringen kommer all beröra samtligafondstyrelser. Som jag har framhållittidigare är det önskvärt atl hinner behandla regeringens skrivelseangående fondförvaltningen före sill som-mamppehåll (se avsnitt 3.2). Om deltaöver huvudlaget skall kunna ske är det inte möjligt atl ocksä ändra tidpunktenför när och skall avge sina ärligautlåtanden. För att i någon män underlätta för dessa myndigheter att inomangiven tidsfrist hinna lämna sina utlåtanden föreslår jag dock atl dettidsutrymme som enligt 24 § första stycket APR gäller för revisorernas arbeteförkortas från en månad lill Qorton dagar. Prop.1987/88: 11 3.4 Framställningen från första - tredjeAP-fondstyrelserna 3.4.1Direktlån till bolag och ekonomiska föreningar Mitt förslag:Första-tredje fondstyrelserna skall få möjlighet atl lämna direkllån lill bolagoch föreningar ulan borgensförbindelse av slalen, en kommun eller därmed jämförligsamfällighet. Sådan utlåning får inle översliga avanskaffningsvärdet av de fillgångar som varje fondstyrelse förvallar. Fondstyrelsernasförslag: Överensstämmer med mitt förslag. , , ochKonungariket Stadshypotekskassa har avstyrkt framställningen medanövriga remissinstanser har fillstyrkt den eller lämnat den utan erinran.Bankföreningen anser bl. a. atl de olika förelag som i första hand skulle kommai fräga för AP-fondens direkllån inle har några svårigheter alt skaffaerforderligt kapilal på länemarkanden som den ser ul . Föreningenmenar vidare atl de föreslagna direkfiånen för fondstyrelserna skulle medföraökade kostnader i AP-fonden för bland annat kredilbedömning,säkerhelsprövning, läckande av förlustrisker m. m. Föreningen ullalar ocksäfarhågor för all fondstyrelserna myckel snabbi skulle även med denbegränsning i kreditgivningen som är föreslagen - bli myckel dominerande närdet gäller den inslitutio-nella kreditgivningen lill näringslivel (se avsnill2.2.4 i bilaga 8). anser alt fondstyrelserna inte kanförväntas förmedla krediler lill näringslivel på ett mer effektivt sätl än vadbankerna gör . Stadshypolek, slutligen, påpekar all endirektlångivning från förstatredje fondstyrelserna skulle fä lill följd altAP-fondens ställning på kreditmarknaden i ell slag skulle komma all stärkasmycket kraftigt. Man framhåller bl.a. all just de få men slora lån somStadshypolek och de andra kredilinslilulen kan ge är en viktig förutsättningför effektiviteten och de låga kostnadsmarginalerna hos dessa institut. Omsådana län i stället kommer attlämnas av fondstyrelserna skulle detta enligt Stadshypoleks uppfatt- Prop.1987/88: 11 ning medföra negativa effekter för övriga kvarvarande låntagare.Stadshypolek föreslår atl frågan i vart fall får vila i avvaktan pä denövergripande prövning som ändå måste ske när kreditmarknadskommitténsbelänkande skall behandlas (se avsnitt 2.2.10 i bilaga 8). Deremissinstanser som tillstyrkt framställningen har framfört vissa synpunkter pädenna. Fullmäktige i riksbank framhåller att det av molivlexlen klartmåsle framgå all direktlänen inte är avsedda all ersätta denbostadsfinansiering som sker via bostadsinstituten. Likaså bör det enligtfullmäktiges mening fastslås i motiven att sädana lån som mellanhandsinstiluteni dag kanaliserar lill mindre och medelstora företag inle faller in under dekriterier som skulle gälla för fondstyrelsernas direktlän. Fullmäktige anförslutligen atl kvoten om för enkelhetens skull bör appliceras pä detsammanlagda värdet av de medel som varje styrelse förvaltar, dvs. utan avdragför placeringar i fastigheter (se avsnill 2.2.2 i bilaga 8). Fullmäktige iriksgäldskontoret anser att det torde vara möjligl för fondstyrelserna allerhålla en högre avkastning på deras medel om de fick möjlighet all gespecialkonstruerade län till kunder som i sig skulle ha möjlighet alt ge ulobligationslän, men som av affärsmässiga skäl föredrar andralånekonstruktioner. Enligt fullmäkfiges mening måste dock säkerhetskravenställas mycket högt, bl.a. för all man inle skall behöva bygga upp en alltförstor administrativ organisation för fondförvaltningen. Det bör vidare råda enordning där del krävs bankgaranli eller annan jämförbar garanti för att fondenskall få lämna direktlån (se avsnitt 2.2.3 i bilaga 8).