prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Kanslifunktionen ål styrelsen ombesörjs av kammarkollegiets fondbyrå. Denna förvaltar sedan gammall kyrkofon den och hanterar tillsammans med del kyrkliga '54 utjämningssystemetinom kanslifunktionens ram. I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil.15 s. 33) föreslår jag bl.a. aU fondbyrån fr. o. m. /88finansieras genom avgifter pä förvaltat stats-och fondkapital. Det utökadekansli som styrelsen behöver kommer främst att arbeta med frägor om denekonomiska utjämningen i . Dessa ärenden har nära samband medfondförvaltningen, innefattande placeringsverksamhel, bokföring, redovisning,kassa- och värdepappers-hantering samt budget och budgetuppföljning m. m.Kyrkofondsslyrelsens kansli bör därför enligl min mening även i fortsäUningenknytas lill kammarkollegiet. bör träffa avlal medkammarkollegiet om hur kanslifunktionerna skall fullgöras och hur ersättningför de därmed förenade kostnaderna skall utgå. Kyrkofondensvarar för vissa kostnader för de svenska utlandsförsamlingarna. Somexempel kan nämnas kostnaderna för löner m. m. till kyrkoherdar ochpastoralsadjunkler i de svenska utlandsförsamlingarna. Kyrkomötet (KUt 1987:1) hargodkänt ett förslag att i utlandet skall överta huvudmannaskapetför all verksamhet som har bland svenskar utomlands.Organisationsförändringen kommer att genomföras successivt och jag räknardärför med atl vissa kostnader för utlandsförsamlingarna tills vidare somhittills direkt skall belasta kyrkofonden. Kostnadernaför kyrkoherdarna för döva belalas nu ur det under trettonde huvudtitelnuppförda anslaget Fl. Domkapifien och sliftsnämnderna m. m. Dessa tjänster börsom jag föreslagit i avsnitt 3.4.3 föras över lill den rikskyrkligaorganisationen och avlönas av stiftelse för rikskyrkligverksamhel. Medelsbehovel för kyrkoherdarna för döva får beaktas när regeringenbeslutar om bidrag ur kyrkofonden till stiftelsen. finns en tjänst som stiftsadjunkt för ungerskspräkiga. Dennatjänst omfattar verksamhet även i andra stift. Jag föreslår därför allkostnaderna för tjänsten även i fortsättningen får belalas ur kyrkofonden. Ävenkostnaderna för andra prästtjänster, för vilka verksamhetsområdet omfattarflera stift, bör fä betalas ur kyrkofonden. Det bör ankomma på regeringen attmeddela närmare föreskrifter härom. Kostnadernaför personliga tjänster, som inrättas av arbetsvårdsskäl, bör också kunnabetalas ur kyrkofonden. Delta bör gälla säväl prästtjänster somkyrkomusikertjänster. bör ha rätt att inrättasädana tjänster till elt antal som, tillsammans med tidigare av regeringeninrättade sådana tjänster, motsvarar högst I % av det totala antaletprästtjänster i riket. Mitt förslag: Det allmännautjämningsbidragel skall bestå men skall i fortsättningen endasl utgä tillpastoral och samfälligheter. Vidare ändras skatlekraflsgarantin så allbesparingar uppnås, motsvarande den av beslutade minskningen avtransfereringarna lill de borgerliga kommunerna. förslag:Överensstämmer med mitt ulom i all utjäm- Prop. 1987/88: 31 ningsbidragenligl kommittén bör ulgå även lill församlingar i fierförsamlingspastoral.Kommittén förutsatte en anpassning fill ett reviderat borgerligt syslem enligtskatteuljämningskommitténs förslag (SOU 1985:61) med vissa undanlag(betänkandet del 1 s. 150-151, del 2 s. 73-74 och 173). Remissinstanserna:De flesta av remissinstanserna delar kommitténs uppfattning om betydelsen avdel kyrkliga utjämningssystemet öch anser atl det allmänna utjämningsbidragelulgör en av grundpelarna i detta. Vissa av remissinslanserna är kritiska molden föreslagna generella sänkningen av skatlekraflsgarantin och menar atl inleminsl de små och skatlesvaga enheterna kan komma all drabbas. Andraremissinstanser, som ligger inom områden där skatlekraflsgarantin med hänsyntill lokala förhållanden föreslås sänkt, ullalar även kritik häremot. Kammarkollegietföreslår en förenkling av systemet, som innebär alt uljämningsbidrag endaslskall ulgå lill pastorat och övriga samfälligheter. Skälenför mitt förslag: Enligt mitt tidigare redovisade förslag kommer de tyngreekonomiska åtagandena alt bäras av pastorat och samfälligheter. Församlingarnakommer däremot endast att svara för jämförelsevis ringa kostnaderi den totala kyrkokommunala budgeten. Mitt förslag till ändringar avansvarsfördelningen mellan pastoral och församling gär längre än kommitténs.Redan kommilléns förslag har föranlett kammarkollegiet atl föreslå attutjämningsbidrag i fortsättningen bara skall utgå till de kyrkokommuner som bärdet hell dominerande ekonomiska ansvaret, d. v. s. pastoral och samfälligheter.Jag anser mig med desto starkare skäl kunna ansluta mig lill kollegiets förslagi denna del, i synnerhet som den förändrade ansvarsfördelningen medför allförsamlingarnas skalleuldebi-tering måste minskas drastiskt.Härigenom skulle utjämningsbidragen till församlingarna i flertalet fallautomatiskt komma alt bli för- sumbart små genom systemets knylning bl.a. till kyrkokommunernas skattesats. Genom den föreslagna omläggningen uppnäsockså en väsentlig förenkling av skatteutjämningssyslemet. Kyrkomötet(KO 1987: 3 avsnitt 6.2) har ullalat att del allmänna utjämningsbidragel lillförsamlingarna skall bibehållas. Som motivering har bl. a. angetts attkyrkomötet avstyrkt ell överförande av folkbokföringen från kyrkan lill staten.Kyrkomötet räknar på grund av detta ställningstagande med atl kyrkan kommer attha kvar kostnader för folkbokföringen och uttalar farhågor för de mindreförsamlingarnas och pastoratens ekonomi om utjämningsbidraget tillförsamlingarna slopas. har emellertid beslutat om en ny organisationför folkbokföringen . Jag saknar därför anledningatt frångå regeringens förslag lill kyrkomötet alt skatteutjämningssyslemetfill de kyrkliga kommunerna skall förenklas genom att utjämningsbidragen lillförsamlingarna slopas.. Jag vill i dettasammanhang erinra om att kyrkomötet uppdragit åt centralstyrelsen atl fortlöpande i kontakt med regeringen bevaka frågor som sammanhänger med skatlekraflsgarantin. Del är natur ligt all man vid bevakningen av dessa frågor även ser på andra delar av skatteutjämningssyslemet och atl de totala effekterna av systemet beaktas. Jag räknar ocksä med atl kyrkofondens styrelse kommer all studera effek- 156 ternaav de beslutade ändringarna i skalleutjämningssystemet och att utvecklingen avekonomin för de flerförsamlingspastorat som har etl dåligt skalleunderlagdärvid särskilt kommer att observeras. Jag vill också framhållaatt församlingarna i flerförsamlingspastorat har möjlighet alt bilda totalaekonomiska samfälligheter och all uljämningsbidrag dä beräknas pä den sammanlagdautdebiteringen lill församlingarna och pastoratet. Del allmännautjämningsbidragel baseras pä att de kyrkliga kommunerna garanteras en vissskattekraft i procent av medelskattekraflen i rikel. Systemet överensstämmer iprincip med vad som gäller för borgerliga kommuner. Vid införandet av detkyrkliga utjämningssystemet förutsattes att man skulle anpassa detta till enframlida revision av del borgerligt kommunala systemet. Skatlekraflsgarantinför kyrkliga kommuner ligger nu under den för borgerligakommuner gällande skatlekraflsgarantin. Med hänsyn till den beslutademinskningen av transfereringarna lill de borgerliga kommunerna föreslär jag atlskatlekraflsgarantin för kyrkliga kommuner sänks med i genomsnitt ca 3procentenheter. Medtanke på att de kyrkliga kommunerna har en mycket god ekonomianser jag all en sädan sänkning av skattekraflsgaranlin inte skall behövainnebära alltför stora ölägenheter för pastoralen. Nuvarandenivåer för skatlekraflsgarantin och mina förslag redovisas i följandesammanställning. län utom Mörbylänga och Slorumans, och kommuner , , , och kommuner 110 : Bodens, , , , Piteåoch kommuner , , , , och kommuner. 3.6.4 Det särskilda utjämningsbidraget Mitt förslag: Det särskilda utjämningsbidragel slopas ochersätts av nya bidragsformer, säsom den i stiftsbidraget ingående s. k. strukturbidragsdelen (se avsnitt 3.6.2). förslag: Överensstämmer i huvudsak medmitt förslag (betänkandet del 1 s. 152). Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del.Domkapifiet i Karistad beklagar dock att full kompensation för det särskildautjämningsbidraget inte sker genom strukturbidraget; och stiflsnämndeni fillstyrker förslaget men vill understryka att det är viktigt aUglesbygdssliften genom de föreslagna strukturbidragen får tillräckligamöjligheter alt hjälpa de mest behövande kyrkokommunerna. Skälen förmitt förslag: Del särskilda utjämningsbidragets utformning liksombedömningsgrunderna för .detta är ett provisorium som endast var tänkt attfungera fram . Såsom kommillén redovisade i rapporten (SOU 1985:1) Församlingar i samverkan har bl. a. vid behandlingen av nuvarandeutjämningssystem i kyrkofondsutredningens betänkande (SOU 1981:88) Ekonomiskutjämning inom och i remissvaren på detta angetts atl detsärskilda utjämningsbidragel i dess framlida utformning borde innehålla merförfinade komponenter, som grundade sig på en närmare analys av de kyrkligakommunernas verkliga kostnader. avvisade tanken pä en sådanutredning med hänvisning till atl en tillförlifiig finansstatisfik saknas pådel kyrkliga området. Vidare menade kommittén alt en kostnadsanalys dessutomskulle ta alltför lång lid i anspråk för att rymmas inom kommitténs fidsplan.Jag delar kommitténs bedömning av svårigheten all göra en sädan utredning ochifrågasätter om detta överhuvudtaget är möjligl innan de kyrkliga kommunernainfört sinsemellan jämförbara bokföringsrutiner. Med hänsyn härtill finner jagdet lämpligt all -såsom kommillén föreslagit - det särskilda utjämningsbidragetlas bort från del ordinarie centrala utjämningssystemet och aU i stället stiftsstyrelsernafär fördela bidrag ur kyrkofonden till de pastorat och övrigasamfallighetei" som har särskilda ekonomiska behov, framför allt på grundav sin särskilda struktur. Kyrkomötet ochremissinstanserna har inle gjort nägon erinran mot en sådan föreslagen omläggning.Jag räknar med atl del nya strukturbidrag som jag har föreslagit(avsnitt 3.6.2) och del bidrag som jag föreslär för underhåll avförsamlingskyrkor (se avsnitt 3.6.6) bättre än nuvarande särskildautjämningsbidrag skall kunna riktas till de mest behövande pastoraten ochsamfälligheterna. Mittförslag: Det extra utjämningsbidragel behälls med oförändrad konstrukfion menbör i fortsättningen endast utgå lill pastorat och samfälligheter. Bidrageträknas upp beloppsmässigt sä atl kyrkofondens styrelse kan stärka den grundför utjämning som själva utjämningssystemet utgör och särskilt iövergångsskedet mildra oönskade effekter som kan uppstå vid förändringarna avutjämningssystemet. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom i atl utjämningsbidrag enligtkommittén även bör ulgå fill församlingar i flerförsamlingspastorat(betänkandet del I s. 152, del 2 s. 75 och 173-174). Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks i remissyttranden frän etl par domkapitel ochstiftsnämnder och lämnas i övrigt utan erinran. och stiflsnämndeni understryker att det extra utjämningsbidraget fär stor betydelseför glesbygdssliften. i anser atl sliflsstyrelsen pä någotsätt borde få medverka vid fördelningen av bidragen. Skälen för mitt förslag: Ilikhet med kommittén anser jag atl nuvarande extra uljämningsbidrag bör finnaskvar och förstärkas. Detta bidrag är systemelssäkerhetsventil. Del ger möjlighet att rätta fill oformligheler som kan drabbavissa enskilda kyrkokommuner. har i kyrkofondens budget lagils upp7 milj. kr. alt fördelas efter ansökan hos fondens styrelse som extrautjämningsbidrag. Sådana kan också ges av kyrkofondens styrelse utan särskildansökan och kan då beräknas genom maskinella rufiner. fördelas ca21 milj. kr. pä delta sätt som kompensation för utebliven skatt från juridiskapersoner. har räknat med att denna form av kompensationkommer all försvinna . Den generella sänkningenav skatlekraftsgarantin och slopandet av del särskilda utjämningsbidragelinnebär försämringar av utjämningseffekten. Å andra sidan kan en förbättradutjämningseffekt uppnås dels genom en ökad samverkan mellan de kyrkligakommunerna, dels genom bildandel av stiftssamfälligheter och dels genom deredan nämnda strukturbidragen. Som kommittén föreslagitbör det dock finnas en reserv för icke förutsedda övergångskostnader. Resurserbör därför finnas så att kyrkofondens styrelse - om den anser atl det behövs -kan stärka den grund för utjämning som själva utjämningssystemet utgör och iövergångsskedet ge della en ökad effekl genom extra bidragsgivning. Kommillénbedömde behovet av medel för eU sådanl övergångsvis beviljat extra bidrag lillca 60 milj. kr. ulöver det extra bidrag om 12 milj. kr. som kommitténkalkylerade med för är 1989. Jag finner bl. a. i jämförelse med nuvarandebelastning dessa kalkyler tilltagna i överkant och anser att del bör vara fulltfillräckligt att beräkna del extra utjämningsbidragel för är 1989 till 42 milj.kr. Somredan framgått av det tidigare anförda anscrjag alt fördelningen av extrautjämningsbidrag bör göras av kyrkofondens styrelse säsom den instans, som bästa totala överblicken över utjämningssystemets effekter för landetspastorat och samfälligheter. Domkapitletsi förslag alt sliflsstyrelsen på något sätt borde få medverka vidfördelningen av bidragen bör enligl min mening inle tillgodoses på annat sättän att kyrkofondens styrelse - när den finner behov därav - bör kunna inhämtayttranden från stiftsstyrelserna i vissa enskilda ärenden. 3.6.6Bidrag till visst underhåll av församlingskyrkor Mitt förslag:Kyrkofondens styrelse skall kunna dela ul bidrag lill mera kostnadskrävandeunderhåll av församlingskyrkor. Styrelsen bestämmer själv den årligabidragsramen. Bidragen fördelas efter ansökan till riksanfikvarieämbetet, somavger förslag till fördelning. förslag:Kommittén föreslår atl slalsbidragsmedd fill kyrkofonden - lill aU börja med 31milj. kr., motsvarande vad som ulgår i kompensafion för bortfall av skall frånjuridiska personer - skall kunna delas ut som bidrag till mera kostnadskrävandeunderhåll av kyrkobyggnader. Kommittén skisserar också en länkbarhandläggningsordning, enligt vilken kyrkofondens styrelse beslular om denåriiga bidragsramen. Efter ansökan och beredning inom en till kyrkofondenknuten kyrkobyggnadsnämnd beslutar kyrkofondens styrelse om bidrag(betänkandet del 1 s. 154-156, del 2 s. 75 och 174-175). Remissinstanserna: Deremissinstanser, som har berört detta förslag, fillstyrker det. Dock menarnågra att det föreslagna beloppet är för litet. i Karistad vill atlbidragsgivningen inte skall begränsas bara till kyrkobyggnader ulan ävenomfatta kulturhistoriskt värdefulla prästgårdar och miljöer. a. anser att det av kommillénskisserade ansöknings- och prövningsförfarandel ger intryck av elt alllförobearbetat förslag. Skälen för mitt förslag:Underhåll och restaurering av kyrkobyggnader är en tung post i denkyrkokommunala budgeten. Som ell led i utjämningssystemet bör kyrkofondensstyrelse ges möjlighet att bidra till mera kostnadskrävande underhäll avkulturhistoriskt värdefulla församlingskyrkor. Atl uppskatta delärliga behovet av bidrag ulan någon närmare inventering är inle möjligl. Delbör ankomma pä kyrkofondens styrelse all med beaktande av fondens ekonomibestämma den ärliga ramen för dessa bidrag. Dä det dock fär anlas altmeddslillgången för dessa ändamål kommer att vara mycket begränsad, bör bidragges efter ungefär samma principer som då regeringen fördelar bidrag lill underhållav domkyrkor, d.v.s. ell bidrag inom en ram av av de totala kostnaderna.Avgörande för storleken pä bidraget bör vara den bidragssökande kyrkokommunensekonomi. Jag är inle beredd atl utvidga bidragsgivningen till atl omfatta andrabyggnader än kyrkor. Liksom vissaremissinstanser anscrjag atl den av kommittén skisserade handläggningsordningenär alllför omständlig. bör efter samråd med centralstyrelse kunna lämna förslag till kyrkofondens styrelse omsädana bidrag. Därigenom åstadkoms på elt enklare säll än del kommitténföreslagit en allsidig belysning av bidragsbehoven. Kostnaderna för dennaberedning av ärendena bör belalas av medel inom den av kyrkofondsslyrdsenfastställda bidragsramen. Jag räknar med atl medeläven kan erfordras för förebyggande åtgärder, t.ex. i form av en förstärktrådgivning i syfte atl åstadkomma bättre kunskaper om kyrkobyggnadernasskötsel. Mittförslag: Den allmänna kyrkoavgiften som betalas av pastoraten behålls.Avgiftens slorlek skall anges i lag. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer i slorl med milt förslag (belänkandet del I s. 157,del 2 s. 73 och 172). Remissinstanserna:Den allmänna kyrkoavgiften accepteras av remissinslanserna som en avgrundpelarna i utjämningssystemet. Skälentill mitt förslag: Den allmänna kyrkoavgiften belalas av pastoraten. Jagdelar kommitténs uppfattning all det inle föreligger någol skäl alt ändra pädetta, eftersom pastoralen enligl förslaget ännu mera än tidigare kommer allbli de enheter som har hand om de lunga delarna av kyrkokommunens ekonomi.Betalningen av allmän kyrkoavgift är ell åläggande för pastoraten. Avkonstitutionella skäl bör därför enligt min mening storleken på denna iforlsällningen anges i lag och sålunda beslutas av . Som jag tidigareframhållit (avsnitt 3.6.1) räknar jag inte med någon åndring av den allmännakyrkoavgiften med anledning av de förslag som jag nu lägger fram. 11 1987/88. Mitt förslag: Densärskilda kyrkoavgiften, som pastoraten betalar i relation till sitt innehav avboställsegendom, skall behållas. Den skall dock i fortsättningen bestämmasårligen och beräknas på innehavet den I januari årel före bidragsäret.Avgiftssatserna skall fastställas i lag. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag (betänkandet dd 1 s.157-159, dd 2 s. 73 och 172-173). Remissinstanserna: Vissaremissinstanser föreslår alt den särskilda kyrkoavgiften hell eller delvisskall få disponeras av del egna stiftet. Andra är kritiska mol bäde nuvarandemelod och kommitténs förslag fill beräkning av avgiften och menar attavgiftssystemet bör ta större hänsyn till egendomens verkliga avkastning.Nägra ifrågasätter om den särskilda kyrkoavgiften bör användas som medel förstyrning av de olika formerna för placering av boställsegendomen. Skälen för mitt förslag:Pastorat som innehar löneboställe, präsllönefond, andel i prästlönejordsfondeller präsllönefondsfastighet skall betala särskild kyrkoavgift tillkyrkofonden. Den särskilda kyrkoavgiften beräknas efter viss procentsats pä delönelillgångar pastoraten hade . För fasl egendom beräknasavgiften pä taxeringsvärde. harföreslagit atl den särskilda kyrkoavgiften skall höjas genom att avgiften förår 1988 bestäms med utgångspunkt från vilka tillgångar pastoraten hade den 31december 1986. I samband därmed har vissa justeringar gjorts av avgifternasstoriek. a. har föreslagils att avgifterna på fasl egendom sänks för allmildra övergången lill aktuella taxeringsvärden. Regeringen uppdrog våren1986 ät kyrkofondens styrelse all närmare utreda vilkel förmögenhelsvärdeboställsegendomen representerade, vilken avkastning denna lämnar och omåtgärder bör vidtas i syfte att erhålla en bättre avkastning. Enligl vad jaghar inhämtat torde utredningen med hänsyn till sin omfattning dock inle kunnaväntas vara slutförd förrän under slulel av . Frågan om hur densärskilda kyrkoavgiften skall beräknas bör prövas pä nylt när utredningen ärklar. Av samma skäl som angetts för den allmänna kyrkoavgiften böravgiftssatserna bestämmas i lag. Kyrkokommitténhar föreslagit att den särskilda kyrkoavgiften för aktier och andelar iakfiefonder samt för obligationer, föriagsbevis och konverfibla skuldebrevskall beräknas pä anskaffningsvärdet. En sådan beräkningsmetod skulle innebäraslora orättvisor och jag föreslår därför all den särskilda kyrkoavgiften fördessa tillgångar beräknas på marknadsvärdet. Allsåsom vissa remissinstanser har föreslagit låta den särskilda kyrkoavgiftendisponeras inom del egna stiftet skulle i inte ringa män motverka systemelsutjämningseffekt. Jag finner därför inle skäl att ändra på nuvarande ordningall den särskilda kyrkoavgiften helt skall utgå till kyrkofonden. Avgiften bör ifortsättningen beräknas åriigen. Som en bieffekt av nämnda utredningsarbetefår kyrkofondens styrelse ett dalaregister över boställsegendomen. Genomrapporter lill delta register om förändringar i egendomsinnehavet bör registretkunna hållas aktuellt så alt det kan ligga till grund för åriiga beräkningarför uttaget av särskild kyrkoavgift. En lämplig tidpunkt attutgä frän vid bestämmande av avgiften bör vara innehavet andraärel före bidragsåret. 3.6.9Engångskostnader för genomförandet av reformen Min bedömning:Övergången till den nya organisationen medför vissa engångskostnader under år1988. Medel erfordras bl. a. för en inom tillsattarbetsgrupp, till vilken knyts representanter för olika kyrkliga organ. Medelerfordras ocksä för organisationskommittéer i de olika stiften. Till sfiftdse för rikskyrklig verksamhel bör bidrag utgä för viss rådgivningoch utbildning i samband med övergången till den föreslagna organisationen.Kostnader för dessa förberedelseåtgärder bör fä betalas ur kyrkofonden. Kyrkokommitténsbedömning: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. har dockinte räknat med någon central arbetsgrupp (betänkandet del 1 s. 189). Remissinstanserna:Flera remissinstanser understryker behovet av organisationskommittéer i varjestift för atl förbereda genomförande av den nya organisationen. Nägra föreslärockså att stiftssamfälligheternas obligatoriska uppgifter skall bekostas urkyrkofonden , eftersom stiftssamfälligheterna då inte uppbär någrauldebiterade medel. Skälen för min bedömning:Genomförandel av den nya organisationen förbereds av en arbetsgrupp inomcivildepartementet, till vilken knufits representanter för kammarkollegiet,biskoparna. , domkapitlen,sliftsnämnderna, Rikskommillén för stiftslingen och . Genomförandet bör ocksä förberedas avorganisationskommitlér i de olika stiften. För arbetsgruppen ochorganisationskommittéerna erfordras medel för alt betala sammanlrädeskoslnaderoch ersättning lill sekreterare m. m. Genomförandelav den nya organisationen innebär mycket stora förändringar pä lokal ochregional nivä. Jag räknar därför med atl del kommer all behövas en omfallanderådgivningsverksamhet till de kyrkliga kommunerna. stiftelseför rikskyrklig verksamhet kommer genom sin ochpastoralsförvallning atl svara för en sådan rådgivningsverksamhet. Kostnadernaför denna bör i första hand betalas av pastoralen. För utbildning av ell tillräckligtanlal kunniga rådgivare fordras emellertid vissa utbildningsinsatser, för vilkabidrag bör utgå ur kyrkofonden. Personalulvecklingsålgärderi form av bl. a. ett antal seminarier planeras fördepersoner som i de olika stiften har huvudansvaret för övergången lill Prop.1987/88: 31 medför kostnader för konsultmedverkan Kostnadernaför dessa förberedelseåtgärder har för kyrkofondens del beräknats lill ca 6milj. Jag finner del svårt atl närmare ange medelsbehovel men ulgår fränatt kostnaderna skall kunna täckas genom besparingar i fräga om andra ändamålsom betalas ur kyrkofonden. Sliflstingenkommer sannolikl atl finnas kvar för nuvarande uppgifter under ålminsloneförsta . Sliftslingsavgift kommer därför all på samma säll somhillills behöva erläggas för . Stiflslingen har möjlighet att genombidrag stödja verksamhelen i de nya sfiftssamfälligheterna. kan varamotiverat med hänsyn lill att någon utdebitering lill stiftssamfälligheternainle äger rum under är 1989. Stiftssamfälligheternas förvaltningskostnader förär 1989 bör i övrigt kunna läckas genom en friare disposition av stiftsbidragenunder detta är. Kostnadernaför uppbyggandet av de nya stiftskanslierna bör kunna nedbringas genom alt endel kontorsinventarier som finns hos de nuvarande slifisorganen får användas iden nya organisationen. Mittförslag: Sliftsnämnderna och boställsnämnderna avskaffas. För alt bl.a. fullgöraderas nuvarande uppgifter skall del i vatje stiftssamfällighet finnas enobligatorisk nämnd, egendomsnämnden.