prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Olika regioner och högskoleenheter har iblandavvikit från de av statsmakterna föreskrivna dimensioneringstalen, oftastgenom att dimensione- Vid min beräkning av antalet årsstudieplatser Prop.1987/88: 100 har jag tagit hänsyn till den tidigare faktiska dimensioneringen.En sank- Bil. 10 ning har giorts vid alla universitet utom i och iUmeå. Universiteten i och i har som en anpassning till verkliga förhållanden fått en mindrehöjning av antalet årsstudieplatser. Anslaget för lokala och individuella linjer samtfristående kurser har spelat en stor roll vid uppbyggnaden av de mindre ochmedelstora högskolorna. fanns det 4500 studerande registrerade pålokala linjer och 58000 studerande på fristående kurser. Endast drygt 100studerande var registrerade på individuella linjer - i praktiken torde dockväsentligt flera studerande läsa med sikte på examen baserad på friståendekurser utan att formellt vara antagna till en individuell linje. beslut med anledning av prop, 1986/87: 127om fortsatt decentralisering inom högskolan (UbU 1987/88: 1, rskr. I) innebarbl.a, att regionstyrelserna, som har fördelat anslaget, upphör medutgången av /88 och att anslaget tills vidare skall fördelas direkt till universitet och högskolor. Regeringen uppdrog åt UHÄ att - under förbehåll avriksdagens godkännande av regeringens förslag lämna förslag om nödvändigaförändringar av berörda anslag fr, o,m, /89 i enlighet med vadsom sägs i propositionen. UHÄ redovisade sitt uppdrag , Denföreslagna fördelningen grundar sig på en noggrann genomgång av dengrundläggande högskoleutbildningens nuvarande fördelning och hur den framtidautformningen bör se ut för att på bästa sätt motsvara de av riksdag ochregering uppställda utbildningsmålen. Det är enligt min uppfattning angeläget attreformbeslutet om inriktning och utformning av den grundläggandehögskoleutbildningen planenligt följs. Den inom UHÄ utarbetade planen (De nyahögskolorna -en utbyggnadsplan, : 13) för hur den fortsattautbyggnaden av de mindre och medelstora högskolorna bör ske är härvid en värdefullutgångspunkt för den fortsatta utbyggnaden. Varje högskoleenhet skall ha ett kursutbud som svararmot det regionala behovet av fortbildning och vidareutbildning. Sådana kursermåste även ges för en vidare studeranderekrytering då högskolan i fråga har enkompetens som även motiverar kurser för en nationell rekrytering. Inom mångaområden är det vidare väsentligt med ett utbud av fristående kurser för att bl,a, säkerställa rekryteringen till forskarutbildningen inom motsvarandeforskningsområden. Det är nödvändigt att fristående kurser ges inom sådanaområden som inte är företrädda inom linjesystemet. För att möjliggöra förstuderande att skaffa sig utbildning vid sidan av den etablerade linjeindelningenbör även kurser på linjer i största möjliga utsträckning erbjudas somfristående kurser. Det nuvarande utbudet av fristående kurser är i höggrad koncentrerat till de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområdena, som svarar för av alla kursdeltagarna. Områdena teknik, naturvetenskap, medicin och vård samt det konstnärliga området är representerade av ett väsentligt mindre kursutbud. Utbudet av friståen- de kurser varierar mellan olika universitet och högskolor och så bör helt 289 19 1987/88. naturligtvara fallet även beroende bl, a, på att utbudet anpassas till den lokala utbildningsefterfrågan ochden egna kompetensen. Det är emellertidviktigt att högskolestyrelserna ser över kursutbudet mot bakgrundav vad jag här har anfört. Antaletårsstudieplatser och nybörjarplatser somjag har beräknat framgår avföljande översikt. 1987/88: 100 Bil. Högskoleenhet (motsv,) 1987/88' Högskolan för lärarutbildning i 'npl = nyböijarplatser åp =årsstudieplatser Under inledningen har jag anfört att en fortsattstrukturerad utbyggnad av högskolanär av stor betydelse. Jag föreslår mot denna bakgrund en omfattande satsningframför allt på fristående kurser (-). Medlen skall användas för att främja ochförstärka utbildningsutbudet på de mindre och medelstora högskolorna.Härvid skall särskilt behovet lokalt avfortbildning och vidareutbildning beaktas. Ett ökat utbud av decentraliserade kurser och ett bredare kursutbudbör eftersträ- Jag har ökatdimensioneringen för fristående kurser vid de Prop, 1987/88: 100 mindre och medelstora högskolorna med ca 500årsstudieplatser. Vid min fördelning av dessa medel har jag särskiltbeaktat behovet av att bygga ut vissa mindre och medelstora högskolor. Jag hardärvid utgått från högskolornasstorlek, rekryteringsområde och nuvarande volym av fristående kurser. Jag harockså beaktat de utbyggnader jag tidigare föreslagit under andra anslag. Vid min avvägning när det gäller medel tilluniversiteten har jag gjort vissaomprioriteringar till förmån föruniversiteten i och . Utbudet av fristående kurser spelar en betydanderoll för den regionala utvecklingen,men det finns många andra aspekter som måste vägas in vid en fördelning mellan högskoleenheter.Planeringsunderiaget behöver därför kompletteras och analyserasytteriigare och jag avser därför att ta initiativ i detta syfte. För det tekniska utbildningsområdet har jag underanslaget D 8. Utbildning för tekniska yrken föreslagit en omfattandeförsöksverksamhet med samordnadingenjörsutbildning. Jag utgår från att högskoleenheterna vid sin planering av verksamheten inom ramen förförevarande anslag beaktar möjligheternatill samverkan med denna försöksverksamhet. Vid elektronikcentrum i bör en resursuppbyggnad göras,detta för att åstadkomma fortbildning och vidareutbildning för yrkesverksammaoch påbyggnadsutbildning inom data- och elektronikområdet. Jag beräknar medelför detta ändamål (, för+ 40 årsstudieplatser). Jag föreslår vidare en särskild satsning påkvaliteten inom språkområdet.Språkutbildningens svåra situation bör avhjälpas genom en förstärkning avresurserna på dessa utbildningar. Jag beräknar medel under innevarandeanslag D 13, (-1-1 755 000 kr. Jag föreslår att medel för fristående kurseravseende högskoleutbildningberäknas under anslaget D 14, Bidrag till högskoleutbildning. Jagberäknar medel för detta (-,). Jag beräknar också medel förStockholms musikpedagogiska institut under anslaget D 14, Bidrag till kommunalhögskoleutbildning (,). Jag beräknar även medel för högskoleutbildning påGotland (-(-I ,) samt i , För högskoleutbildning i har jag beräknatmedel (-,) underförevarande anslag, anslagsposten Till regeringens disposition. Medel för vissingenjörsutbildning på har även /89 beräknats under anslagsposten Tekniska högskolan i , Vid min behandling av anslaget D11. Utbildning för undervisningsyrkenförordade jag att medel anvisas för fristående kurser inom barnkunskap, hemkunskap och idrott. Vid minberäkning av detta anslag har jagräknat med att i skall anvisas ,, universiteteti ,, i , samt högskolan iÖrebro 1 OOOOOO kr. Jag har vidare under detla anslag, anslagspostenHögskolan för lärarutbildning iStockholm beräknat . för fristående kurser vilka föreslås bli anordnade av centrum föridrottsforskning i , Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 486320000 kr.Härav bör , ställas till regeringens disposition. Från dennaanslagspost skall, liksom , bekostas utbildning för svenskastuderande vid Konservatorsskolen i och för utbildning i det s, k,Fyrstadsomrädet, Prop.1987/88: 100 Bil, 10 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, fastställa fördelning av årsstudieplatser enligt vad jag har föror dat, 2. till Lokala och individuella linjer samt fristående kurser för /89 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till högskoleutbildning m. m. 193 532000 184313000 200817000 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Detta anslag avser statsbidrag till kommuner och landstingskommuner för utbildning på allmännautbildningslinjer, påbyggnadslinjer och fristående kurser m, m. Anslaget avseräven statsbidrag till vissa enskilda sjuksköterskeskolor och bidrag tillEricastiftelsen, i , musiklärarutbildning i , Stiftelsen samt , Frågor om dimensionering och lokalisering m,m. avutbildning inom högskoleutbildning redovisas under resp,sektorsanslag. Yrkesutbildningssektorer m, m. Beräknadändring 1988/89 och sociala yrken Värdyrken' Bidrag till EricastiftelsenBidrag till I , Musikpedagogiska InstitutTill regeringens disposition -1- 52 000 ' Inklusive lokala och individuella linjer samt fristående kurser -Beloppet motsvarar av bidragsunderlaget. Anslagsframställningjämte komplettering har avgivits av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), UHÄ avger inte anslagsframställning förHandelshögskolan, Stiftelsen eller . Ändringsförslagenfördelade på ändamål innebär följande. Prop.1987/88: 100 Bil. Ändamål/högskoleenhet m.m. 2 Förändringar av anslagslek- 2.1 Medel förinternationalisering (har under innevarande budgetär anvisats under anslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m, m,) Värdyrken Konsekvenser av tidigare heslut Försöksverksamhet med ekvivaleringsgrupp för sjukgymnasters och arbetsterapeuters päbyggnadsutblld-ning, BP 85 Vårdyrken Överföring av 4 npl vardera till Kl och UL pårehabiliteringslinjen år 2 Vårdyrken Kostnad /89 (tkr.) Ändamål/högskoleenhet m.m.' (tkr,) Hälso- och sjukvårdslinjen samt hörselvårdsllnjen, teknisk förändring av planeringstalen Päbyggnadsllnjerna 1 anslutning till hälso- och sjukvårdslinjen (20 poäng) - 123 npl Påbyggnadslinjerna i anslutning till rehabiliteringslinjen (20 poäng) + 130 npl Påbyggnadslinjerna 1 anslutning till laboratorieassistentlinjen (2 poäng) - 7npl Utökade stödundervisningsmedel till laboratorieassistentlinjen Npl = nyböriarplatser, 1, planeringsramar fastställs ienlighet med vad UHÄ förordat, 2, UHÄ bemyndigas att besluta omdisposition av outnyttjade medel inom anslagsposten 2. 3, påbyggnadslinjen Utbildning ianestesisjukvård och intensivvård delas i två inriktningar, en motanestesisjukvård och en möt intensivvård, 4, under ett reservationsanslag D 14,Bidrag till högskoleutbildning m.m, för /89 anvisas177226519 kr, med av UHÄ angiven fördelning på anslagsposter. Jaghar beräknat konsekvenserna i enlighet med UHÄ:s förslag, ;. Jag beräknar under anslaget medel för bidrag tillallmänna utbildningslinjer och päbyggnadslinjer inom kommunalhögskoleutbildning, I fråga om utbildningens dimensionering och lokalisering m,m, hänvisar jag till vad jaghar anfört under respektive sektorsanslag. Min medelsberäkning under Prop.1987/88: 100 förevarande anslag utgår i huvudsak frän de planeringsramar somjag där Bil. 10 har angett för ifrågavarande utbildningar. Medel för lokala och individuella linjer samtfristående kurser inom högskoleutbildning anvisas fr.o, m, budgetåret1988/89 under detta anslag. Antalet årsstudieplatser perlandstingskommun (motsvarande) anges under anslaget Utbildning för vårdyrken.Jag har utgått frän att varje landstingskommun skall kunna disponera ettstatsbidrag som motsvarar av regionstyrelserna tidigare beslutaddimensionering för lokala linjer och enstaka kurser 1987/88, Statsbidrag tillkommuner och landsting skall beräknas med utgångspunkt i grunder som gäller förnärmast motsvarande utbildning på allmän utbildningslinje ellerpåbyggnadslinje. Regionstyrelserna kommer enligt riksdagsbeslut (prop.1986/87:127, UbU 1987/88: 1, rskr 1) att avskaffas fr.o. m. den ,Styrelserna fördelar nybörjarplatser mellanlandstingskommunerna, UHÄ föreslås få göra omfördelning av platser. Huvudmännen får själva fördela nybörjarplatser inom denram som finns i planeringsramstabellen för resp, landstingskommun. Sektornför administrativa, ekonomiska och sociala yrken Ienlighet med riksdagsbeslut (prop. 1985/86: 100, bil. 10, rskr 297) avvecklasADB-linjen i (-). Istället beräknar jag medel (-1-690000kr,) för 30 årsstudieplatser under anslaget D 13, Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser. Ytteriigare medel för 30 årsstudieplatserberäknas under anslaget D 9, Utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken (-f690000 kr,). På flera orter pågår överläggningar mellan kommunen ochden statliga högskoleenheten om inrättande av den nya statliga ADB-linjen m, m.För att genomförandet inte skall onödigtvis fördröjas bör regeringen få bemyndigandeatt efter gemensam framställning från kommunen och högskolan besluta omöverföring frän anslaget D 14. Bidrag tillkommunal högskoleutbildning m.m, till anslaget D 13, Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser. Sektornför utbildning för undervisningsyrken Jagberäknar medel för inusiklärarutbildning i med . Vidare harjag beräknat medel för ökning av statsbidraget till (-. för /89, varav200000 kr, för instrumentinköp. Jag beräknar bidraget till till , för /89, 294 1987/88: 100 Jagberäknar bidraget för nästa budgetår fill till . Bidragettill i beräknar jag för nästa budgetår tillsammanlagt , varav . som preliminärbidrag /89och I . som siutreglering av statsbidraget för /86enligt gällande avtal (jfr prop. 1978/79: 15, UbU 13, UbU 1982/83:25, rskr.291). I beloppet ingår även medel för utbildningsbidrag för doktorander med . För sammanhangets skull behandlar jag fr. o. m, dettabudgetår under anslaget även Stiftelsen , Jag beräknar medel förstiftelsen till . Sektornför utbildning för vårdyrken Jaghar fidigare under anslaget D 10, Utbildning för vårdyrken behandlat frågor omden . Bidrag (kr.) per är, linje och studerande Hälso- och sjukvårdslinjen 8 600 Påbyggnadslinje i klinisk cytologi Påbyggnadslinje i ortoptik 16200 Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, till Bidrag tUl kommunalhögskoleutbildning m. m. för /89 anvisa ett reservationsanslagav ,, 2, bemyndiga regeringen att besluta omöverföring mellan anslagen Bidrag till högskoleutbildning m. m. ochLokala och ' individuella linjer samt fristående kurser i enlighet med vad jaghar förordat, Forskningoch forskarutbildning Prop. 1987/88: lOO Riksdagenbeslutade på grundval av förslag i prop. 1986/87:80 om forskning omresursramar för de kommande tre budgetåren (UbU 26, rskr. För budgetåret1988/89 innebär detta för forskningen och forskarutbildningen inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde en resursförstärkning om 57,60milj. kr, som fördelar sig på följande ändamål. Ändamål (milj, kr,) - Kulturvetenskaper 2,76 Studiefinansiering 13,51 Forskningsråd 5,45 Professurer 3,70 Övrigt L65 I beloppet till förstärkta basresurser ingår även medelför forskarassistenttjänster och biblioteksändamål. forskningsproposition innebär att följande nyatjänster som professor inrättas Fakultet/Ämne Högskoleenhet' Nationalekonomi, särskilt utvärderandearbetsmarknadsforskning UUm Socialantropologi, särskilt utvecklingsforskning US Fysik, särskilt synkrotronljusforskning UL Styrsystem för industriella utrustningar KTH TemaBarn - 2 tjänster ULi ' Epidemiologi med särskild inriktning på kemiskahälsorisker ' US =universitetet I , KTH = tekniska högskolan i , DI = dramatiska institutet, SMH = i ,TH = i 296 ,UU = i , ULi = universiletet i , UL = i , UUm = I , Ienlighet med vad som anfördes i forskningspropositionen beräknar jag Prop.1987/88:100 för dessa tjänster medel motsvarande lönekostnaderna. 10 der i övrigt i samband med de nya tjänsterna bör bestridasinom ramen för basresursförstärkningarna eller genom omprioriteringarinom den befintliga organisationen. Mina förslag i det följande innebär bl. a. attinom befintliga ramar vissa ytterligare tjänster som professor inrättas. Med anledning av den treåriga forskningsramen iforskningspropositionen harmyndigheterna i regel inte lämnat förslag till ytterligare förändringarinför /89, Jag har i det föregående under rubriken redogjort för beräkningarna beträffande löne- och prisomräkningför sektors- och fakultetsanslagensamt anslaget till temaorienterad forskning. Jag beräknar en ökning av medlen förutbildningsbidrag för doktorander . Det innebär attutbildningsbidragen fr.o.m. kommer att utgå med . Forskningsråden skall enligt 1987 årsforskningsproposition fr. o. m. budgetåret1988/89 få kompensation för löne- och prisökningar enligt samma principer som gäller för anslagen tillhögskolan. Det innebär att rådsorganisationens anslag löne- och prisomräknas idet årliga budgetarbetet. För avtalsenligalöneökningar, som inte var kända i sådan tid att de kunde beaktas i detta sammanhang, utgår kompensationfrån det s. k. täckningsanslaget. Den kompensation som beräknas förhögskoleanslagen avser bl.a, löneökningarsom inträffat , Omräkningen som görs av forskningsrådens anslag kommer därförinte att helt överensstämma med omräkningen av högskoleanslagen. Även vissa sektorsforskningsorgan kommerfortsättningsvis att få kompensationför löneökningar på motsvarande sätt. Detta bör underlätta för högskolan att konsekvent tillämpa principen omfull kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet. Samordningsorgan inom biblioteksområdet m. m. Enligtriksdagens beslut i anledning av forskningsproposition skall delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) läggasned vid utgången av /88. En organisationskommitté tillsattesför att behandla vissa frågor i samband med nedläggningen av DFI och för att lämna förslag i fråga om denfortsatta samordningen mellan forskningsbiblioteken (Dir 1987:13). för samordning inombiblioteksområdet m. m. harredovisat sina förslag i rapporten för vetenskapoch teknik (SOU 1987:60). Kommittén föreslår att en ny myndighet med uppgiftatt svara för samordningen mellanforskningsbiblioteken inrättas. Myndigheten benämns statens råd förinformationsförsörjning, STRI. Kommittén indelar den. nya myndighetensverksamhet i fem program-, områden, nämligen ansvarsbibliotek,teknisk utveckling, FoU/information och utbildning, LIBRIS förvaltningoch drift samt förvaltning/planering, 297 Kommitténbedömer att det under åtminstone en inledande treårsperiod Prop.1987/88:100 kommer att erfordras sex handläggartjänster för verksamheten inomSTRI. 10 skall samordnas med universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), Medel för STRLs verksamhet föresläs anvisas underbåde utbildnings- och industridepartementens huvudtitlar. Kommitténförordar att myndighetens organisation och status tas upp till prövning . Kommittén har föreslagit en fördelning av DFLsnuvarande resurser på de olikaverksamhetsområdena, Kungl, (KB) resurser för LIBRIS- systemets drift föreslås överförda tillsamordningsorganet. Utredningen har samrått med UHÄ, KB, statenskulturråd och . UHÄ är starkt kritiskt mot det föreslagnasamordningsorganet och påpekar att ämbetet har möjlighet att ta detövergripande ansvaret på området.UHÄ kan även ansvara för samverkan med enheter utanför högskolan. KB anser att fler centrala nationella uppgifterkan knytas till KB. En beredningeller annan typ av samordningsorgan för högskolans biblioteksfrågorstår enligt KB inte i motsats till ett ökat utnyttjande av KB för centrala uppgifter, KB ser gärna att dess uppgiftsom nationalbibliotek utvidgas genom en nationellt inriktad planerings- ochutvecklingsenhet. , som muntligen samrått medkommittén, har i skrivelse till utvecklat sinasynpunkter. ' finner detsåledes angeläget att ett nytt och fungerande biblioteksorgan inrättas med ettövergripande ansvar för vissa frågor som rör den nationellainformationsförsöijningen samt med vissa uppgifter att verka för en bättre samordning mellan de olikabibliotekstyperna. ser en lösningmed en fristående myndighet utan samband med UHÄ men med en bred representation och tillräckliga resurser somden mest tilltalande lösningen. uttalar sig inte om förslagen tillorganisatorisk lösning för samordningsorganet utan begränsar sig fillatt framhålla vikten av att stödet tillforskningen inom området får ett tvärsektoriellt perspektiv. En snäv högskole- eller biblioteksintern inriktningpå det nya samordningsorganets verksamhet bör, enligt , undvikas. Ett stort antal myndigheter och.organisationerhar därutöver framfört synpunkter på kommitténs förslag. Flertalet ärnegativa till förslagen. Bl.a. DFI ochchefen för föreslår KB som lämplig myndighet attknyta en samrådsfunktion , I många yttranden framförs önskemål om attansvaret för LIBRIS i sin helhet skall läggas på KB, ser hur det bibliografiskaoch datatekniska samarbetet med KB blir avsevärt försvårat om det skulle blien ny huvudman för LIBRIS. , som utrett frågan omforskningsanknytning av biblio tekarielinjen (1986:1),har i skrivelse anfört att det vore olyckligt om kommitténs förslagskulle vara det huvudsakliga beslutsun derlaget vad gällerbiblioteksforskning. Statstjänstemannaförbundetansluter sig fill synpunkter. 1987/88:100 Förbundet förordar ett stöd till centrum förbiblioteksforskning i . Föregen del vill jag anföra följande. Riksdagenbeslutade , på grundval av förslag i prop. 1986/87:80 om forskning, att delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning skulle läggas ned i och med utgången av budgetåret1987/88. I forskningspropositionen framhölls att utvecklingen inom informationsförsörjningsområdet gjort det lämpligtatt varje berörd sektor nu tar etteget ansvar för dessa frågor. Någon särskild organisation för generellsamordning inom det vidare området informationsförsörjning skulle därför inte finnas sedan DFI lagts ned. Ipropositionen angavs också vissa allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetetmed uppgifter som åvilat DFI. Dessa riktlinjer innebar atthuvuddelen av DFLs uppgifter övertas avbefintliga organ och att endast en mer begränsad samordningsfunktion skullekvarstå. godkände vad som anfördes i proposifionen (UbU 26,rskr. Organisationskommitténhar utarbetat ett förslag som innebär att ett antaluppgifter med anknytning till forskningsbiblioteken samlas inom ramen för en ny myndighets ansvarsområde.Organisationskommitténs förslaginnebär i praktiken att det skulle inrättas ett nytt organ med uppgiftermycket snarlika DFLs. Vid en samlad bedömning av kommitténs förslag och de synpunkter som framförts frånfrämst centrala myndigheter har jag funnit att berörda uppgifter bör fördelaspä befintliga myndigheter. del av de resurser som DFI disponerat har ägnats forskning och utvecklingsarbete, I forskningspropositionenangavs som en möjlighet, att forskningsbibliotekensjälva i viss utsträckning skulle kunna svara för FoU-insatser, Vissa centralt planerade insatserkunde dock erfordras även ifortsättningen. En grundtanke i forskningspiopositionen var att sektoriel-la forskningsbehov i allt större utsträckningborde tillgodoses genom långsiktiga insatser inom högskolans ram. Dennagrundtanke avsåg självfallet ocksåforskningsinsatser inom området informationsförsörjning. () har fill uppgift attstödja forskning inom områden som ärangelägna från samhällets synpunkt. Nämnden har också ett särskilt ansvar för tvär- ochmångvetenskaplig forskning. Uppgiften att stödja forskning inom biblioteksområdet i vid bemärkelse ansluter enligtmin mening väl tillforskningsrådsnämndens ansvarsområde. Någon direkt koppling mellan uppgiftenatt dela ut stöd till forskning och uppgiften att svara för samordning mellanbiblioteken är inte nödvändig. FRN bör med fördel kunna ombesörja fördelningenav medel för forskning inom biblioteksområdet. Som nämnts var en grundtanke iforskningspropositionen att även sekto- riellt motiverad forskning inte enbart skulle bedrivas som projektverksam het utan i allt större utsträckningskulle ske i form av långsiktiga åtaganden inom högskolans ram. Även förbiblioteksforskning är det angeläget att finna mer permanenta former, som också ansluter till annan verksamhet 299 inom högskolan.Organisationskommitténs förslag ger, vilket också fram- Prop. 1987/88:100 hållits i fiera yttranden, inte tillräckligtunderiag för att ta ställning tillBil. 10 utformningen av detlångsiktiga forskningsstödet. Innan ett samlat ställningstagande kan göras är jag inte heller bereddatt, i enlighet med kommitténsförslag, föra över medel till högskolan för vissa forskningsprojekt, FRN bör få i uppdrag att i samråd med berördamyndigheter ytteriigare utreda dessa frågor. Chefen för industridepartementet kommer senareatt redogöra för stödet till teknisktutvecklingsarbete inom informationsförsörjningsområdet.