prop · GB0364 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag återkommer därför senare (bil, 5) tillmedelsfrä-gan. Övriga berörda kommuner är redan inplacerade i stödområde, 82 milj, kr, till kompetensutveckling. Inomindustridepartementets om råde föreslås sammanlagt 35 milj, kr, för stöd till teknikspridningsprojekt, till stiftelsen i samt till vissa forsknings- och utveck lingsinsatser. Inom område föresläs 47 milj,kr, till en bred satsning som berör flertalet utbildningsformer. Bl, a,föreslås resurser för förnyelse av teknisk utrustning inom gymnasieskolan,medel till utökad vuxenutbildning och till högskoleutbildning, bl, a,i form av decentraliserad utbildning och distansundervisning. Bergslagsdelegationenbör kunna spela en aktiv roll i planeringen av utbildningen, som pä lämpligtsätt bör anknytas till det pågående Bergslagsprogrammet, bl, a, projektet, Vidare föreslås att medel anvisas för civilingenjörsutbildningi materialteknik, att basorganisationen vid högskolan i /Borlängeförstärks och att medel anvisas för förstärkning av kontaktverksamheten m, m,vid högskolorna i regionen, 3 milj, kr,till en försöksverksamhet med lokal och regional kulturutveckling. 53 milj, kr,till förbättrade kommunikationer. Medel föresläs till tvä vägprojekt,"" i kommun och "" i Ljusnarsbergskommun. Vidare föreslås medel för vissa investeringar i järnvägensinfrastruktur, nämligen upprustning av bansträckan samtvissa broombyggnader på sträckan , 17 milj, kr,till regionalt utvecklingsarbete. Det konkreta utvecklingsarbetet bör ihuvudsak bedrivas och samordnas på regional nivå. Medel bör därför ställas tilllänsstyrelsens i läns förfogande för fortsatt samordning ochprioritering av de projekt som bedrivs med anledning av förändringarna inom , Beträffandede delar av de föreslagna insatserna som anknyter till pågå ende Bergslagsprogram bör Bergslagsdelegationen ha en samordnande roll. För detta arbete bör delegationen anvisas vissa medel, 11 3 Norra inland Prop, 1987/88:64 NorraSveriges inland har alltsedan regionalpolitiken introducerades i mitten av1960-talet tillhört de högst prioriterade områdena. Det gäller t, ex, i frågaom villkoren för stöd till näringslivet, men ocksä i en rad andra avseenden.Systemet med skatteutjämning ger regionens kommuner ochlandstingskommuner förutsättningar att upprätthålla en god offentlig service.Även i fräga om vissa riktade statsbidrag innebär hänsyn till det geografiskaläget att norra inland prioriteras. Regionensnäringsliv kännetecknas av den stora betydelse som jord- och skogsbruket härförsysselsättningen. Industrin har stark råvaruanknytning och låg förädlingsgrad.Företagens närmarknad är liten och avstånden till de större avsäUningsmarknadernaär långa. De länga avstånden innebär problem beträffande marknadskontakter,tillgänglighet till kvalificerade service- och underhällstjänster etc. Denglesa ortsstrukturen innebär bl, a, att tillgängligheten till olika utbildningarär begränsad och att det kan vara svårt att etablera och underhålla olikaformer av nätverk. Det leder till problem att rekrytera kvalificeradarbetskraft och till att t, ex, introduktion av ny teknik och upprätthållandeav kompetens försvåras. Trotsdessa allmänna problem finns en lång rad exempel pä att företag har etableratsoch utvecklats pä ett sätt som gör dem konkurrenskraftiga. Detta har ofta underiättatsgenom aktiva insatser från regionala myndigheter och organ, från kommuner m,fl,i samverkan med idéer och initiativ från enskilda personer. Detär angeläget att bygga vidare på de erfarenheter och förutsättningar som finnsi regionen, men också att öka förutsättningarna för en gynnsam utveckling genominsatser som bl. a, förbättrar regionens infrastruktur, I propositionenredovisas förslag med denna inriktning. Innan jag går närmare in på de olikaförslagen vill jag erinra om de olika insatser som i övrigt görs i regionen, Regionalpolitisktföretagsstöd har sedan den lämnats enligt följande i stödområdena Aoch B Beviljat stöd (milj. lokaliseringsbidrag m, m, lokaliseringslån Underde har således regionalpolitiskt företagsstöd för , huvudsakligen i form av lokaliseringsstöd, medverkat till 12 att ca 5000 nya arbetstillfällen beräknats tillkomma i demest prioriterade Prop, 1987/88: 64 stödområdena. Härtill kommer attsysselsättningsstöd har lämnats , som intesamtidigt erhållit lokaliseringsstöd, för ca I 000 nya årsarbeten. Särskilt stor betydelse har företagsstödet haft för bl, a,turistnäringens snabba expansion i Häijedals-, Jämtlands- och Västerbottensijällensamt för mänga mindre sågverks utveckling i skogsbygderna, I övrigt kan blandstörre investeringar som genomförs med regionalpolitiskt stöd under senare årnämnas bl, a, ett torvbrytningsprojekt i , som beräknas ge direktsysselsättning ät ca 120 personer, en ny fabrik för tillverkning av möbler av lamineradeträskivor i , som beräknas fä ca 60 anställda samt en ny anläggningför prefabricerade fabriksväggar och isoleringsmaterial m, m, i därca 50 nya arbetstillfällen beräknas tillkomma. Regeringen har ocksä utnyttjat sin möjlighetatt i särskilda fall bevilja högre lokaliseringsbidrag än normalt till attstödja ett flertal industriprojekt i kommun. Ett fattat regeringsbeslut gör det också möjligtatt genomföra ett stort turistprojekt i , Ett sammanhängande längd-och turäk-ningssystem för skidåkare skall skapas i västra delen av landskapet. Länsstyrelserna i norra har under de senaste årenerhållit kraftigt ökade medel för regionala utvecklingsinsatser. Regeringenhar också föreskrivit att länsstyrelserna vid fördelning av dessa medel inomlänen och mellan olika ändamål skall beakta bl, a, behovet av ökade insatser istödområdena A och B, Medlen kan användas för bl, a, företagsstöd, glesbygdsstödoch projektverksamhet. För skogslänen sammantagna har medlen ökat frän 213,6milj, kr, /83 till 505 milj, kr, innevarande budgetår. Uppgifterför de enskilda länen framgår av tabellen nedan. Medel för regionala utvecklingsinsatser m. m. i skogslänenb.å. 1982/83 och 1987/88 1982/83 1987/88 Skogslänen totalt 213,6 505,0 Med anledning av beslut om nedläggning avgruvbrytningen i Stekenjokk i kommun och personalminskningar vidgruvverksamheten i i kommun redovisade regeringen planer för ett antal åtgärder för att möta de negativa konsekvensernaav dessa beslut. Åtgärderna omfattar sammanlagt 100 milj, kr, enligt följande, - 20 milj, kr, har ställts till länsarbetsnämndens iVästerbottens län förfo gande för arbetsmarknadspolitiska insatser, 13 - Statentillför 25 milj, kr, som kapitaltillskoU till investmentbolaget ,1987/88: 64 invest AB under förutsättning att bolaget inriktar sin verksamhet på bl,a, inland, - Län pä 4 milj, kr, medfördelaktiga villkor har beviljats till det nybildade investmentbolaget i , Bolaget kommer att verka för småföretagssatsningar i södraLappland, - För företagsledarutbildning iVästerbottens läns inland anslås 5 milj, kr, för en treårsperiod, - Till högskoleutbildning inomekonomi och teknik vid lokala studiecentra i , och Storumananslås 5 milj, kr, - För stöd till upprustning avflygfält och till driftbidrag för reguljär flygtrafik i och Lyckselebidrar regeringen med 15 milj, kr, - För utvecklings- ochmarknadsföringsinsatser för turistnäringen i Klimpfjäll-Frostvikenområdena har1 milj, kr, anvisats, - För etablering av enkartproduktionsenhet inom lantmäteriverket i anvisas 1 milj, kr, - Lokaliseringsstöd med cirka 12milj, kr, har beviljats för utbyggnad av Stiftelsen Industricentrasanläggning i , - För ett antalinvesteringsprojekt i och kommuner fiar lokaliseringsstödlämnats med sammanlagt ca 12 milj, kr. Jagåterkommer senare (bil, 5) till förslag om finansieringen av vissa av dessaåtgärder. Denstatliga Stiftelsen Industricentra tillhandahåller industrilokaler föruthyrning i flera från regionalpolitisk synpunkt strategiskt belägna orter i norraSveriges inland. Fördelat pä orterna , , , ochLycksele har stiftelsen 60000 m' för uthyrning, 1 dessa lokaler finns förnärvarande ett femtiotal hyresföretag med ca 350 anställda, Inorra inland, liksom i många andra regioner med ett svagt utvecklatnäringsliv, saknas bl, a, nödvändigt riskkapital och ledningskunnande för attmånga företag skall kunna utvecklas positivt. Staten har i syfte att undanröjadessa brister underlättat bildandet av privata regionala investmentbolag, Päsenare tid har lån på fördelaktiga villkor lämnats till bl, a, medhuvudsaklig verksamhet i och tidigare nämnda , Regeringenhar vidare i förslag om tilläggsbudet I till statsbudgeten för innevarandebudgetår begärt godkännande att få använda 25 milj, kr, avsärskilda medel, som anvisats på anslaget C2, Lokaliseringsbidrag m, m, somkapitaltillskott till tidigare nämnda (prop, 1987/88: 25), Underde två senaste budgetåren har regeringen tillfört de regionala utvecklingsfondernai stödområdeslänen sammanlagt 20 milj, kr, av regionalpolitiska medel. Vidfördelningen av medlen inom länen och mellan olika ändamål skall utvecklingsfondernasärskilt beakta behovet av ökade insatser för företagsutveckling i stödområdenaA och B, Förutom direkt stöd tillföretag i samband med investeringar har behovet av förbättring av infrastrukturen i dessa områden uppmärksammats i ökad utsträckning . Inom industridepartementets ansvarsområde kan härvid särskilt nämnas insatser för teknikspridning. Bl, a, har regional politiskt stöd lämnats till vissa teknikspridningsåtgärder i och till ' i (ZENIT) iÖstersund. 1987/88: 64 ett treårigt teknikspridningsprojekt iJämtlands län, har lämnats 7 milj, kr, som stöd. Vidare har TräteknikCentrum i Skellefteåerhållit regionalpolitiskt stöd för att genomföra ett utvecklingsprogram förden trämekaniska industrin i norra , Programmet är av stor betydelse förbl. a, sågverk i inlandet. Jag vill i detta sammanhang ocksä nämna att det statligt ägdabolaget i fortsättningsvis skall koncentrera sinverksamhet till de fyra nordligaste länen. Bolagets uppgift blir att medlandets universitet och högskolor som teknologibas identifiera och analyseraresultat av forsknings- och utvecklingsprojekt samt medverka till att därpåbaserade produkter och tjänster tillverkas och marknadsförs av företag i defyra nordligaste länen. En del av bolagets kapital fär användas för attfinansiera minoritetsandelar i projekt som inte kommer till stånd utan Temu Interactorsfinansiella medverkan. En förutsättning för att nå ett bra resultat är attbolaget samverkar med de olika organ som verkar inom angränsande områden. Detkan gälla t, ex, styrelsen för teknisk utveckling, de regionala utvecklingsfonderna.Norrlandsfonden, Industrifonden och , Gruv- och mineralindustrin har stor ekonomisk betydelse inorra , För att på kunna upprätthälla och utvecklaproduktionen ur våra inhemska mineralråvaror är det nödvändigt att råvarubasenutökas och breddas. Betydande stadiga resurser satsas därför på nyckelområdet prospekteringefter metaller och . Sammanlagt ca 169 milj, kr, av statliga medel har underåren 1983-1987 satsats pä prospekteringsprojekt i norra inland(exklusive ). Beloppet omfattar dels den prospektering som skergenom () och dels det prospekteringsstöd somlämnats från det särskilda statliga programmet för utökad prospektering m, m,pä 300 milj, kr,, som inrättades är 1983 (prop, 1982/83: 50 bil, 6, NU 18, rskr,111), Programmet, som avser hela landet, har senare förlängts med ochutökats med 96 milj, kr, (prop, 1986/87: 74, NU 32, rskr, 370), På kommunikationsområdet har anvisats särskilda medel förbärighets-höjande åtgärder på huvudvägnätet, dvs, riksvägar och primäralänsvägar. Huvuddelen av insatserna avser skogslänen, I dessa län har medelavsatts också för länsvägnätet i övrigt samt för vissa enskilda vägar. Förinnevarande budgetår har sammanlagt 575 milj, kr, anvisats som en första etappi ett tioårigt program. har i samråd med näringslivet utarbetatett program för det första årets åtgärder. Programmet har inriktats påbroförstärkningar. Av totalt 160 broförstärkningar avser 116 skogslänen.Återstoden av tioårsprogrammet kommer att läggas fast av isamverkan med näringslivet. Åtgärdernaär av stor regionalpolitisk betydelse. Inte minst kommer skogsbruket och skogsindustrin i norra att dra nytta av åtgärderna. Även i övrigt bidrar åtgärderna till att skapa gynnsamma förutsättningar för en positiv utveckling av näringslivet i skogslänen, 15 Skogsbruketär av väsentlig betydelse för en levande landsbygd i norra , 1987/88: 64 Sverigesinland. Trots den fortgående omfattande rationaliseringen av avverkningarnabehåller näringen sin betydelse som bas för sysselsättning och service i deflesta glesbygdskommunerna. Denna betydelse i kombination med önskemålet om enså långt möjligt inhemsk råvaruförsörjning för den svenska skogsindustrin ärmotivet för det särskilda statliga stödet till långsiktiga investeringar iinlandets skogsbruk. Inom ett särskilt stödområde lämnas sålunda statsbidragtill skogsplantering. Särskilt förmånliga regler gäller dessutom för annatstatligt stöd till skogsbruket i detta område. Tilljordbruksföretag i norra lämnas ett prisstöd för vissa jordbruksprodukter,främst mjölk, till ett sammanlagt belopp av 510 milj, kr, för budgetåret1987/88, /88 har därutöver 100 milj, kr, anvisats i särskilda medel förett treårigt åtgärdsprogram för jordbruket i norra , Medlen, som främstskall användas för att stimulera tillkomst av verksamheter som kan kompletterajord- och skogsbruk som försörjningskälla har anvisats utöver de 30 milj, kr,som anvisats för i första hand regionalt rationaliseringsstöd till jordbruket.Bestämmelserna för det regionala stödet till jordbruket har samordnats medglesbygdsstödets. Härigenom kan glesbygdsinsatserna ytterligare förstärkas.Under /87 lämnades glesbygdsstöd med 125 milj, kr, i de sjuskogslänen. Härav avsåg 76 milj, kr, stöd till småföretag för investeringar. Genomen ändring i jordförvärvslagen skall fr,o.m, regionalpolitiskasträvanden främjas vid tillståndsprövning enligt lagen. Detkommunala skatteutjämningssystemet, vars primära syfte är att skapaförutsättningar för en jämbördig standard för den kommunala servicen i alladelar av landet, är av särskilt stor betydelse i norra inland. Deordinarie skatteutjämningsbidragen uppgår till totalt ca 13miljarder kronor varav nära tillfaller de fyra nordligastelänen. Flertalet inlandskommuner i dessa län tillförsäkras genomskatteutjämningssystemet en skattekraft som motsvarar avrikets skattekraft. Det innebär att ca en tredjedel av dessa kommunersskatteintäkter tillförs i form av skatteutjämningsbidrag. Inomregeringskansliet pågår fin. en översyn av skatteutjämningssystemet som syftartill att ytterligare betona de regionalpolitiska aspekterna. Jagvill avslutningsvis också erinra om att regeringen föreslagh attriksdagen bemyndigar regeringen att ställa en ekonomisk garanti om ca 1,6miljarder kr, för anordnande av i ochÅre under förutsättning att beslutarförlägga spelen till dessa orter (prop, 1987/88: 24), skullesjälvfallet betyda mycket även för den långsiktiga utvecklingen, inte minst vadgäller turism i detta område, Skrivelsermed förslag till åtgärder för att främja utvecklingen i norra Sverigesinland har inkommit från kommuner, regionala myndigheter m, fl, 16 De förslag till åtgärder som redovisas i det följandesyftar främst till att Prop, 1987/88: 64 ge effekter pä längre sikt.Åtgärderna har tvä huvudinriktningar. Den ena huvudinriktningen innebär att medel föreslås förutbildningsinsatser pä olika nivåer samt för teknik- och kompetensspridning.Genom att utbildningarna skall kunna bedrivas i delvis nya former och i samverkanmellan olika utbildningsanordnare ökar såväl tillgången som tillgänglighetentill utbildning för regionens befolkning. Vissa orter i norra inlandpräglas av en könsmässig snedfördelning bl. a, beroende på att framför allt deunga kvinnorna väljer att flytta från orter där de har svårigheter att fåarbete. Aktiva insatser på t, ex, utbildningsområdet kan bidra till att breddakvinnornas yrkesval och härigenom förbättra deras möjligheter påarbetsmarknaden. För regionens näringsliv innebär satsningarna påutbildning att rekryteringen av kompetent arbetskraft underiättas. Tillsammansmed de resurser för teknik- och kompetensspridning som föreslås, förbättrar detbefintliga företags möjligheter att introducera och tillämpa ny teknik. Det görföretagen mindre sårbara och ökar deras konkurrenskraft. Dessa åtgärder förbättrarockså förutsättningarna för att starta och utveckla nya företag. Den andra huvudinriktningen avser åtgärder för attunderlätta utvecklingen av näringar som har stor betydelse i regionen. Detgäller främst skogsbruket och den förädlingsindustri som är kopplad till detta.Genom åtgärder som syftar till att förbättra råvarutillgången och till ökadförädlingsgrad i sågverks- och trämanufakturindustrin bör det enligt min meningvara möjligt att ytterligare utveckla verksamheter som har naturliga förutsättningaroch läng tradition i regionen. Härutöver föreslås åtgärder på kommunikationsområdet samtinsatser inom bl, a, vattenbruk, turism och kultursektorn. Förslagen berör ett stort antal orter i norra . I vissa fall berörs även stödjepunkter utanför denna region. Det gällerfrämst på utbildningsområdet där i och högskolan iSundsvall/ föresläs tillföras vissa resurser. Även dessa är dock ihuvudsak avsedda för insatser som bör gagna inlandet. Jag skall här kortfattat redogöra för huvuddragen iförslagen. För kompetensutveckling föresläs insatser om sammanlagt78,5 milj, kr. Härav föreslås inom område 69 milj,kr, för insatser som berör flertalet utbildningsformer. Bl, a, föreslåsresurser för förnyelse av teknisk utrustning inom gymnasieskolan, medel förutökad vuxenutbildning och för högskoleutbildning, huvudsakligen iform av decentraliserad utbildning och distansundervisning. Vidare föreslås att medel anvisas för förstärkning avbasresurserna vid högskolan i , för förstärkning avkontaktverksamheten m, m, vid högskolorna i och /Härnösandsamt för förstärkning av forskningsresurserna inom informationsteknologiområdetvid . Inom industridepartementet föresläs 9,5 milj, kr, för bl,a, tekniksprid ning. Insatserna bör vara särskilt anpassade till förhållandena i inlandet. Samordning med vissa av de föreslagna utbildningsinsatserna bör kunna ske. Vissa medel föreslås vidare för forsknings- och utvecklingsverksam- 17 het, 2 1987188. För utvecklingsinsatserinom skogsbruket samt sågverks- och trämanu- Prop. 1987/88: 64 fakturindustrinföreslås sammanlagt 44 milj, kr. Insatserna består av: - Ett treårsprogram förintensifierat skogsbruk i läns inland. Programmet syftar tillökad sysselsättning främst i glesbygd som skogsindustrin kantillföras mer råvara, - Ett utvecklingsprogram försågverks- och trämanufakturindustrin i , ochVästerbottens län. Åtgärderna innefattar bl, a, utbildning, kvalitets- ochproduktutveckling, forskning och utveckling samt exportfrämjande insatser, - Utbyggnad av i för att möjliggöra utbildning av flerskogstekniker, Päkommunikationsområdet föresläs 35 milj, kr, för investeringar i flygplatsersom är av stor regionalpolitisk betydelse. Föratt stärka turistnäringen i föreslås 7 milj, kr, för Qällparksprojekteti . En utredning om förutsättningarna för en utbyggnad av turistnäringeni /Stekenjokkomrädet har överlämnats tillindustridepartementet. Under förutsättning att det visar sig möjligt attrealisera ett ekonomiskt bärkraftigt projekt är jag beredd att senare föreslåregeringen att bevilja upp till 25 milj. kr, i lokaliseringsbidrag från nudisponibla medel för att genomföra projektet, Pämineralområdet föresläs 3,5 milj, kr, för inrättandet av ett centralt nationelltborrkärnearkiv i , Föratt främja utvecklingen inom vattenbruksnäringen i norra föreslås 3milj, kr, till insatser vid försöksstation i , Förstöd till lokala kulturprojekt föreslås 4 milj, kr. Medlen avser insatser iJämtlands och . Sammantagetinnebär de föreslagna åtgärderna mycket betydelsefulla infrastrukturinsatseroch näringslivsutvecklande aktiviteter i norra inland, Jaghar i det föregående redovisat förslag till insatser i delar av Bergslagen ochnorra inland. Problem och förutsättningar i de båda regionerna ärolika, med i huvudsak långsiktigt svag utveckling i norra inland ochstora, i tiden koncentrerade, sysselsättningsförändringar i Bergslagen, Detsenare innebär att särskilda resurser måste avsättas för att hjälpa och stödjade enskilda människor som berörs av strukturförändringar, Iövrigt föreligger betydande likheter i insatserna. Gemensamt är att aktivainsatser görs inom flera politikområden för att genom infrastrukturförbättringaroch andra åtgärder skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigtbärkraftigt och differentierat näringsliv. Jagvill avsluta framställningen med att sammanfatta förslagen om ytterligaremedel till insatser i berörda regioner så som de faller inom berörda departementsområden. milj,kr, Prop, 1987/88:64 Därutöverkommer de insatser som berör läns inland med anledning av Stekenjokkgruvansnedläggning. StatsrådenHulterström, , , , , och härefter sina förslag och utvecklar närmare de åtgärder som hör till vederbörandesansvarsområde. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen för resp,departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag att regeringeni proposirion föreläggerriksdagen vad jag och övriga föredragande har anfört förde åtgärder eller de ändamål som föredragandena har hemställt Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagor enligt följande. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Hulterström Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde innefattar transporter, meteorologi och hydrologi, geotekniksamt post- och telekommunikationer. Transporteroch kommunikationer har stor betydelse för den regionala utvecklingen. Inomregeringskansliet förbereds en trafikpolitisk proposition. Enav utgångspunkterna för detta arbete är att trafikpolitiken skall bidra tillregional balans, I avvaktan på den trafikpolitiska propositionen redovisas idet följande förslag till vissa särskilda insatser som har stor betydelse förden regionala utvecklingen i de aktuella delarna av landet. B 3.Byggande av statliga vägar Väg233, den s.k, "" är och norra delen av vägförbindelse mot och /, Vägen har storbetydelse för de industri- och turistsatsningar som görs inom Ljusnarsbergskommun. Den sträckan mellan och vidRamnäs har en bra standard bortsett frän ett avsnitt pä mellan , som är grusväg. Denna del har förutom att den inte är belagd dåligbärighet, vilket innebär att vägen är svårframkomligoch under vissa perioder avstängd för tyngre transporter. Från regionalpolitisksynpunkt är det därför enligt min mening angeläget att väg 233 på delen Norra Finnfall-Kölsjönsnarast kan byggas om. Kostnaden för detta har beräknats till 8,0 milj, kr, Väg709, den s, k, "" mellan och är den genastevägförbindelsen mellan och , Större delen av vägen har lågstandard och bärighet. Grusvägssträckorna är under tjällossningsperiodenavstängda för tung trafik då tillåten fordonsvikt är nedsatt till . Jaganser att vägen bör byggas om till en belagd väg med god bärighet året runt. Ensådan ombyggnad är i första hand angelägen för att förbättra Hälleforsbornas möjligheteratt nå en alternativ arbetsmarknad i Karlskoga-Degerforsomrädet samt för att underiättatunga transporter mellan industrierna i och , Ombyggnad av väg 709 päavsnittet Loka brunn-Kedjeåsen har kostnadsberäknats till 45 milj, kr, i 1987års prisnivå. Jag anser att 25 milj, kr. bör avsättas för ombyggnad av enförsta etapp av detta avsnitt. Sammantaget anser jagsåledes att för /88 33 milj. kr, bör tillföras anslaget Byggandeav statliga vägar för att stärka de regionalpolitiska insatserna i Bergslagen, Medhänsyn till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår