prop · GB03109 · 1987-12-31 00:00:00 — Fördelning av platserna mellan de olika kvotgrupperna Vid urvalet till varje utbildningslinje/ort avsätts tredjedel av platserna lill kvotgrupperna Dl och D2 (sökande med högst treår gamla betyg). Platserna fördelas proportionellt mellan sökande fråntre/fyraårig och tvåårig gymnasieskola. Därefter fördelas resterande platsermellan kvotgrupperna 1 -4 proportionellt efter antalet sökande i resp.kvotgrupp. En del sökande har behörighet i mer än en kvotgmpp. Sådanasökande konkurrerar i samtliga dessa grupper. Alla i kvotgmpperna Dl och D2ingår också i någon av kvotgrupperna 1 och 2. Man får delta i urvalet inom "direktkvoten" (Dloch D2) om man har ett avgångsbetyg som är utfärdat högst sju terminer före den termin man skall börja på högskolan. Vid antagningen till får betyget vara tidigast från . Man kan delta i "direktkvoten" ävenom man har arbetslivserfarenhet. Sökandemed avgångsbetyg från komvux får sedan höstterminen 1984 Prop. 1987/88:109inte delta i "direktkvoten". De som har avgångsbetyg från gymnasiesko- Bilaga 1 lan som är äldre än eller avgångsbetyg från komvux, kan i vissafall ändå få tillhöra "direklkvoten". Det gäller t. ex. dem som varitlångvarigt sjuka eller som har andra speciella skäl. Värdering av betyg i kvotgrupperna 1 och 2 Poäng för betyg ges för samtliga betyg i obligatoriskaämnen, oavsett i vilken årskurs ämnet avslutats. Bokstavsbetyg räknas om till sifferbetyg:A,a = 5, AB = 4, Ba = 3, B = 2, Be, C = 1. Betyg i frivilligt ämne (utökadstudiekurs) räknas med om det krävs för särskild behörighet. Om avgångsbetygetomfattar fler än tio betyg enligt detta sätt att räkna får de två lägstabetygen räknas bort. Betyg i ämnen som krävs för särskild behörighet får dockinte räknas bort: Betyg i idrott/gymnastik får räknas bort om det är lägre änmedelbetyget. Betyg i ämnen som kompletteras för behörighet kan sänka, men intehöja medelbetyget.,Poängen anges med en decimal. Värdering av studieomdöme i kvotgrupp 3 Studieomdömet från folkhögskolan omräknas tillsiffervärden enligt följande: Utmärkt = 4, Mycket god = 3, God = 2, Mindre god=1. Om det finns fler än ett studieomdöme i intyget frånfolkhögskolan, räknas medelvärdet av dem (med en decimal). Värdering av högskoleprovet i kvotgrupp 4 Högsta poäng för provet är 2,0. Man får delta i provet hurmånga gånger som helst. Det bästa resultatet räknas. Ett provresultat ärgiltigt vid anmälan till studier som börjar senast fyra terminer efter provet. För all få poäng måste man ha arbetat (minst på halvtid) isammanlagt 15 månader. (För den som är behörig enligt 25:4-regeln gäller inte 15-måna-derskravet. )Endast arbete efter fyllda räknas. Kortåre arbetsperiod än isamma anställning (med minst halvtid) räknas inte. Arbete parallellt medstudier i gymnasieskolan eller annan motsvarande skola får inte räknas. Den somstuderat i eller statlig vuxenutbildning eller vid folkhögskola fårdock räkna arbete parallellt med studier. Som arbetslivserfarenhet räknas bl. a. arbete ianställning, vård av barn (yngre än ) eller annan anhörig,värnpliktstjänstgöring, vapenfri tjänst, arbete i eget företag och praktik.Arbete utomlands får räknas enligt samma regler. För poängberäkningen gäller följande regler: Prop. D Arbete som krävs för behörighet ger aldrig poäng. D Deltid räknas om till motsvarande kortare lid på heltid(på halvtid motsvarar på heltid). All tid läggsihop, inte enbart n För tid upp fill 15 månaderges 0,2 poäng per tremånadersperiod. D För tid utöver 15 månader ges 0,1 poängper tremånadersperiod. Maximalt ges 1,7 poäng, vilket motsvarar arbete påheltid. (Om man t. ex. arbetat halvtid får man maximal poäng efter sex årsarbete.) Urval vid lika poängtal Om två eller flera sökande till ett utbildningsalternativhar samma poängsumma i en kvotgrupp avgörs rangordningen i första hand efter hurde har prioriterat alternativet. Den som har alternativet som sillförstahandsval (eller enda val) går alltså före den som valt alternativet iandra hand osv. Om de sökande inte kan skiljas ål genom den rangordning deangivit för alternativet i sin anmälan tillgrips lottning. Lottningsgaranti vid maximal poäng Till vissa mycket eftertraktade utbildningar kan del händaatl man inte blir anlagen trots att man har maximal poäng (antingen högstabetyg eller högsta poäng för betyg/studieomdöme/högskoleprov jämte arbetslivserfarenhet).Om man på detta sätt blir utan utbildningsplats ("bortlottad") vidtvå anmälningslillfällen lill samma utbildningslinje har man företräde vid dettredje anmälningstillfället. Man kan få företräde till utbildningsplats på grund avstarka medicinska eller sociala skäl eller på grund av annan synnerligomständighet. Sökande som har något av de stora invandrarspråken som modersmålkan få företräde fill utbildningslinjer som förbereder för yrkesverksamhet inomsamhällsfunktioner med särskilt behov av tvåspråkig personal. Utomnordiska gäststuderande antas enligt en särskildordning. Antag ningen samordnas med ansökan om uppehållsfillstånd för de gäststude rande som inte befinner sig i . Studierna börjar med en särskild preparandutbildning. reserveras 300 platser för utomnordiska gäststuderande. 2 Urvaltill utbildningslinjer enligt andra regler Prop. Urvalsreglerför de utbildningslinjer som inte följer "normalreglerna" för urvalbeslutas av den myndighet som fastställer utbildningsplanen, dvs. för flertaletallmänna utbildningslinjer av UHÄ. Exempel på sådana linjer är deyrkestekniska högskoleutbildningarna (YTH), djur-sjukvårdarlinjen,tandhygienistlinjen, handels- och kontorslärarlinjen och industri- ochhantverkslärarlinjen saml flertalet konstnärliga utbildningslinjer. 3 Urval till enstaka kurser Vidurvalet lill enstaka kurser får sökande antas med förtur efter en bedömning avvarje sökandes behov av utbildningen, tidigare utbildning och yrkesverksamhet.Omfattningen av förtursantagningen är inte begränsad. Desökande som inte antagits enligt förlursregeln fördelas på följande grupper: Grupp1 Sökande med minst tvåårig högskoleutbildning Grupp 2 Sökande som inte harminst tvåårig högskoleutbildning men som harminst 15 månaders arbetslivserfarenhet Grupp 3 Övriga sökande Deutbildningsplatser som inte tillsatts med företräde fördelas mellan grupperna 13i förhållande lill antalet sökande i varje grupp ("proportionellkvotering"). Urvalet inom varje grupp avgörs av hur den sökandeprioriterat utbildningsalternativet, dvs. i första hand antas förstahandssökande,sedan andrahandssökande etc. I sista hand tillgrips lottning. Sökandefår normall antas till kurser motsvarande högst 30 poäng per termin eller 60poäng per läsår. 1987/88:109 Bilaga 2 Sammanfattningav betänkandet (SOU 1985: 57) Tillträde till högskolan Kapitel3 Tillträdesfrågorna års reform och högskolor var ett uppmärksammat problem redan på 1950-och 1960-talen. Flertalet högskolor och institutioner skötte själva sinantagning, vilket medförde en mycket stor variation i fråga om urvalsregler.För en del utbildningar var det också svårt att fylla alla nybörjarplatser pågrund av att många antagna senare antogs till annan spärrad utbildning. Dettaledde till att det dåvarande universitetskanslersämbetet fick ansvaretför en central antagning till ett stort antal högskoleutbildningar. Innanmöjligheten till s.k. konkurrenskomplettering togs bort under 1960-talettvingades många ungdomar till studier innan de lyckades bli antagnatill önskad spärrad utbildning. var huvuddelen av utbildningen vidde filosofiska fakulteterna ospärrad, vilket medförde en stark ökning avantalet studerande vid dessa fakulteter. Detillträdesregler som infördes i samband med högskolereformen byggde påförslag från kompetensutredningen. Denna arbetade till år 1970.Dess förslag ledde till principbeslut av . På grundval avdetta beslut fortsatte utredningsarbetet inom kompetenskommittén, vars förslag lågtill grund 1975. Kapitel4 Efterfrågan på högskoleutbildning Efterfråganpå högskoleutbildning från de enskildas sida kan inte beräknas eller anges pånågot enkelt sätt, bl.a. beroende på att många människor har önskemål omutbildning som de av olika skäl inte kan förverkliga. Om förutsättningarnaändras, t.ex. genom ändringar av tillträdesregler, studiesociala villkor,lokalisering etc, kan antalet individer som söker högskoleutbildning ändras.Exempelvis ökade antalet äldre sökande när möjligheterna för äldre att antastill högskoleutbildning förbättrades . De höjda poängkrav som dettamedförde för de yngre ledde till att ungdomar numera i ökadutsträckning planerar ett eller förvärvsarbete före ansökan tillhögskolan. Förändringar av olika yngre åldersklassers storlek i befolkningen påverkarantalet sökande till högskolan. Av väsentligt större betydelse är dock gymnasieskolansdimensionering. Dimensioneringen av olika stu- dieförberedandelinjer i gymnasieskolan har stor betydelse för ungdo- Prop. 1987/88: 109 marsbehörighet för olika högskoleutbildningar och därmed också för Bilaga 2 derasbenägenhet att söka högskoleutbildning. Den naturvetenskapliga linjen har encentral ställning i detta avseende, dels genom att den ger behörighet för enmycket stor del av högskolans utbildningar, dels därför att elever från dennalinje i högre grad än elever från någon annan linje fortsätter till högskolan.En fortsatt minskning av antalet elever på naturvetenskapliga linjen kan tänkasmedföra problem för rekryteringen till bl.a. civilingenjörsutbildningarna. Arbetsmarknadenpå sikt för olika högskoleutbildade är svår att förutse. påverkaraktuella brist- och överskottstendenser i hög grad antalet sökande tillmotsvarande utbildningar. Härigenom föreligger stora risker för oönskadesvängningar i antalet sökande. kan en lågefterfrågan på många kategorier av högskoleutbildade verka återhållande påtillströmningen till högskolan. Stora pensionsavgångar av högskoleutbildadefödda kan emellertid leda till ett stort ersättningsbehov avhögskoleutbildade . Strukturella förändringar på arbetsmarknaden, t.ex.krav på en höjd kunskapsnivå för olika grupper, får konsekvenser för högskolansom är svåra att förutse. Detär inte möjligt att och mera precist förutse utvecklingen i fråga omantalet sökande till olika utbildningar. Utifrån hittillsvarande erfarenheterkan vi emellertid utgå från att såväl dimensioneringen som de enskildasefterfrågan kommer att ändras för många utbildningar. Det är angeläget atttillträdesreglerna utformas så att de fungerar även vid sådana förändringar.Täta ändringar av tillträdesreglerna bör undvikas med tanke på de sökande. Omen ändring görs för en utbildning får den som regel effekt först på längresikt. Detta måste ses i relation till att antalet sökande till olikautbildningar av och till kan förändras snabbt. Kapitel5 Erfarenheter av lillträdesreglerna Redaninnan vi började vårt arbete hade UHÄ påbörjat flera utvärderingar av de nyatillträdesreglerna. Vi har kunnat utnyttja UHÄ:s studier för vårt arbete. Vihar även kunnat bygga på ett flertal lokala undersökningar som belyst bl.a.sambanden mellan tillträdesreglerna och senare studieresultat. Detfinns ett stort antal undersökningar som påvisar tydliga samband mellan destuderandes förkunskaper och senare studieresultat i högskolan. Skillnaderna istudieresultat är dock som regel inte stora. Det beror dels på att allastuderande uppfyller de uppställda behörighetskraven och således skall kunnaklara utbildningen, dels på atl det finns många andra förhållanden som påverkarstudieresultaten. De senare förhållandena ändrade yrkesplaner, studiesocialaproblem m.m. "överskuggar" de samband som uppenbarligen finns mellanförkunskaper och studieresultat. Förnågra tiotal av högskolans totalt ca 120 allmänna utbildningslinjer har vitagit del av undersökningar som visar på problem med de stude- Problemen kan sättas i samband med deformella Prop. 1987/88: 109 behörighetskraven.Dessa problem rör i huvudsak bristande förkunska- Bilaga 2 per och färdigheter i svenska, engelska, matematik, fysikoch kemi. Studerande med betyg från komvux har i flera fall visatsig ha sämre kunskaper än studerande från gymnasieskolan med sammabetyg. studerande har i många fall klarat studierna bra och haftfördelar av sina yrkeserfarenheter.Äldre har å andra sidan oftare än de yngre haft problem i studierna genom bristande förkunskaper ellerdärför att de har ' haft svårt atl hinna med studierna på grund av arbete,familj, etc. Kunskaper i svenska och engelska ingår i den allmännabehörighet som i princip alla studerande skall ha. Nuvarande behörighetsreglerger emellertid formell behörighet även till studerande som har kunskaper isvenska och engelska som i praktiken är otillräckliga för högskolestudier. Dagens regler för urval bland behöriga sökande ärkrångliga atl förstå för de sökande och har tekniskt sett svåröverskådligaegenskaper. Detta gäller särskilt kvoleringssystemel med den proportionellakvoteringen. Sökande i kvotgrupper med få sökande får ingen chans att bliantagna oberoende av hur goda meriter de har. De nya tillträdesreglerna medförde att äldresökande premierades genom tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet och genomden särskilda kvotgruppen för s.k. 2S:4-behöriga. Detta medförde dels en ökadbetygskonkurrens bland yngre sökande, dels att medelåldern bland de antagnasteg. Det sistnämnda gällde främst utbildningar med hård konkurrens omplatserna, medan effekten var mindre för utbildningar med måttlig konkurrens. gjordes mot bl.a. denna bakgrund ettflertal mindre förändringar av urvalsreglerna. Dessa innebar bl.a. att minst entredjedel av platserna på varje utbildning skulle tilldelas sökande med gamla betyg från gymnasieskolan, att föreningsmeriter inte längretillgodoräknades och att den maximala poängen för arbetslivserfarenhetsänktes. Dessa förändringar har medverkat till att andelen yngre antagna harökat något. Genom att all grundläggande högskoleutbildning sedan 1979i princip har anlagningsbegränsning har gymnasiebetygen fått en störrebetydelse för möjligheterna att påbörja högskoleutbildning än de synes ha haftnågon gång tidigare. Detta har medfört en av många omvittnad betygshets inomgymnasieskolan. Behörighets- och urvalsreglerna kan också utnyttjas taktiskt avelever i gymnasieskolan så att de ökar sina chanser att bli antagna. Samtidigtfår de emellertid ofta en sämre förberedelse för den högskoleutbildning motvilken de siktar. Tillträdesreglerna fungerar således inte bra som signalsystemfrån högskolan till olika grupper av blivande sökande. Utjämningen av den sociala selektionen vid rekryteringentill högskolan upphörde kring . Selektionen har sedan ånyo skärptsnågot, åtminstone bland yngre nybörjare. Högskolereformen innebar i sig enbreddad rekrytering för högskolan som helhet. kvarstår emellertidstora skillnader mellan olika delar av högskolan i fråga om social och könsmässigrekrytering. 3 1987/88. Kapitel6 Betygen i gymnasieskolan och antagningen till högskolan Prop. 1987/88: 109 Bilaga2 Betygen kommer för överblickbar tid att vara viktiga vid urvalet. därförangeläget att betyg som är satta och vid olika skolor ärjämförbara. De nuvarande relativa betygen har stor jämförbarhet och relativtgod differentieringsförmåga, något som är fördelaktigt vid urvalet. Ett mera målrelateratbetygsystem där ett visst betyg står för en bestämd kunskapsnivå skulle ökamöjligheten att utforma högskolans behörighetskrav på ett ändamålsenligt sätt.Samtidigt skulle emellertid betygen riskera att bli mindre rättvisande frånurvalssynpunkt. Vår utgångspunkt för bedömningen av olika betygsystem har varitde krav som antagningen till högskolan ställer. Behovet att förändrabetygsystemet i gymnasieskolan kan givetvis inte bedömas enbart från dennautgångspunkt. Deerfarenheter av tillträdesreglerna som vunnits motiverar ensamlad översyn av reglerna. Denna måste naturligtvis göras inom ramen för de avriksdagen fastlagda målen för högskolereformen, av vilka ett var att utjämnaden sociala rekryteringen. Vi har emellertid nödgats konstatera atttillträdesreglerna har ett begränsat inflytande på den sociala rekryteringen tillhögskolan, eftersom huvuddelen av selektionen sker inför och i gymnasieskolan. Tillträdesreglernabestår i princip av tre delar: regler för behörighet, regler för urval och derent administrativa reglerna för antagningen. Vi har funnit att dennauppdelning är lämplig även i fortsättningen. Behörighetskraven skall gällaoberoende av om det är få eller många sökande, medan urvalsreglerna endastträder i funktion om antalet sökande överstiger antalet platser. Det ärväsentligt att både behörighetsregler och urvalsregler fungerar som"signaler" till dem som planerar att söka till högskolan. Utgångspunkternaför konstruktionen av ett nytt tillträdessystem innehåller mångamotsättningar: mellan önskan att gynna yngre resp. äldre sökande, mellanönskemål att beakta den sökandes intresse för en viss utbildning resp. att antade för varje utbildning lämpligaste sökande, etc. Som regel sammanfaller kravenför en viss utbildning med kraven för senare yrkesverksamhet, men även i dettaavseende kan motsättningar tänkas. Jämförtmed lillträdessystemen i andra länder är det svenska systemet ovanligt formaliserat,enhetligt och centraliserat. Detta anknyter lill svensk rättstradition. Även omsystemet har många fördelar anser vi att det är önskvärt att utveckla det iriktning mot större hänsyn till de enskilda sökandes kvalifikationer och tillolika utbildningars särart. Erfarenheterna från dagens system talar entydigtför att urvalsreglerna för olika utbildningar bör kunna variera mera än förnärvarande. Ett nytt generellt regelsystem bör ge utrymme, för variation ifråga om urvalsreglernas utformning. bör det vidare vara möjligt att utvecklaurvalsregler som i högre grad anknyter till kraven för olika utbildningar ochyrkesområden, t.ex. i form av särskilda prov, intervjuer Prop. 1987/88: 109 m.m.Normalt bör dock samma regler för behörighet och urval tillämpas Bilaga 2för en och samma utbildningslinje i hela landet. Destuderandes förkunskaper är väsentliga såväl för den enskildes studieresultatsom för kvaliteten i utbildningen. De utvärderingar som vi har tagit del av hartydligt visat att det i vissa fall är befogat att höja förkunskapskraven. Det ärnaturligt att på olika sätt stimulera att de treåriga studieförberedandelinjerna i gymnasieskolan utnyttjas som förberedelse för åtskilligahögskoleutbildningar. För högskolelinjer som främst rekryterar studerandefrån vissa tvååriga yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan är denna kopplingnaturlig även . Erfarenheternahar visat att det inte går att undvika elt taktiskt beteen de hos elever som är angelägna om att bli antagna till viss högskoleut bildning. Sådana taktiska val av linjer, tillvalsämnen, etc. i gymnasiesko lan som får negativa konsekvenser för den enskildes förberedelser för högskoleutbildningen bör motverkas. är det en svår balans gång att på en gång dels premiera de elever, som i skolan skaffat sig de bästa förutsättningarna för högskolestudier, dels inte försvåra för de elever som under eller efter gymnasieskolan ändrar studie- och yrkespla ner. Tillträdesreglerna bör utformas på ett sådant sätt att de stimulerar till från högskolans synpunkt positiva överväganden och beteenden frän de blivande studerandes sida. Detär angeläget att se över nuvarande administrativa ordning för alt söka finnabästa möjliga avvägning mellan lokala och centrala inslag. är delalltjämt angeläget att undvika att samma sökande kan antas till flerautbildningar. Det är också viktigt atl öka intresset för och inflytandet överantagningen hos dem som lokall är ansvariga för olika utbildningar. Tillträdessystemetbör utformas under så bred politisk enighet som möjligt, så att det kanförväntas i sina huvuddrag gälla , oberoende av bl.a.skiftningar i riksdagsmajoriteten. Härigenom kan en stabilitet uppnås som ärviktig för de enskildas möjligheter att förbereda sig för kommande högskoleutbildning. Kapitel8 Behörighet för högskoleutbildning Kravenför behörighet till en utbildning bör utformas så att alla antagna har godamöjligheter att fullfölja utbildningen. Vi föreslår att nuvarande uppdelning påallmän och särskild behörighet bibehålls, varvid kraven för allmän behörighetskall beslutas av statsmakterna, medan kraven för särskild behörighet skallfastställas i resp. utbildnings- eller kursplan. Nuvarandeprinciper för de allmänna behörighetskraven bör bibehållas. Alltjämt bör krävasminst tvåårig gymnasieskolutbildning eller rnot-svarande, t.ex. utbildning vidfolkhögskola. Likaså bör även fortsättningsvis de som är och har fyraårs arbetslivserfarenhet ha allmän behörighet under förutsättning att de harkunskaper i svenska och engelska. Förallmän behörighet krävs kunskaper i svenska och engelskamotsvarande minst två årskurser i gymnasieskolan. visat sig alt studerande med låga betyg i dessa ämnen harotillräckliga Prop. 1987/88: 109 färdigheter för högskolestudier. Vi föreslårdärför alt för allmän behö- Bilaga 2 righet skall krävas kunskaper sommotsvarar minst två årskurser i gymnasieskolan med betyget 3 i dessa ämnen.Dessa krav bör gälla för alla sökande, dvs. också för sökande som är behörigaenligt 25:4-regeln. Vissa sökande kan ha tillräckliga kunskaper i svenska ochengelska utan atl de uppfyller de formella kraven. Vi föreslår att dessasökande skall kunna dokumentera sina kunskaper genom behörighetsgivande prov isvenska och engelska. Dessa bör inriktas pä skriftlig framställning i svenskaoch läsförståelse i engelska. Det är inte rimligt för oss att gå in på vilka särskildabehörighetskrav som skall gälla för enskilda linjer i högskolan. Dessa kravmåste fortlöpande ses över av de ansvariga myndigheterna. Vi anser emellertidatt krav på tre årskurser i olika ämnen främst sådana som kan betecknas somkaraktärsämnen för resp. linje bör kunna införas i större utsträckning än vadsom är fallet . Detta gäller även krav i ämnena svenska och engelska. Försärskild behörighet bör alltid krävas minst betyget 3 i resp. ämne. Det finns etl betydande antal linjer där det för särskildbehörighet krävs allmän arbetslivserfarenhet eller särskilt värdefullyrkeslivserfarenhet. Även sädana krav bör kunna bli vanligare. Förvissa utbildningar bör även krav på fysiska förutsättningar och liknande kunnaförekomma. Vi föreslår vissa förändringar av den rätl som finnsför sökande med s.k. 25:4-behörighet att själva pröva sin behörighet vidantagning till enstaka kurs. Våra förslag innebär att antagningsmyndighetenskall besluta om när en sådan självprövningsrätt skall få tillämpas för en visskurs eller en viss studerandegrupp. Självprövningsrätt bör även kunna förekommanär det gäller kraven i svenska och engelska för allmän behörighet. Kapitel 9 Urval till utbildningslinjer Grunden för urval måste vara studiefärdigheten. Det mättsom visat sig bäst kunna förutsäga framgång i högre studier ärbetygen. är det starka beroende av betygen som urvalsinstrument, somvi har, olyckligt bl.a. genom att arbetssituationen i gymnasieskolanibland präglas av jakten på höga betyg. Det kan t.ex. leda till att studiernainriktas mot sådana kunskaper och färdigheter som lättast färgenomslag vidbetygsättningen. En persons studieförutsättningar är inte en gång för allagivna. De kan påverkas t.ex. genom fortsatta studier eller yrkesverksamhet. Detär därför viktigt att andra instrument, vid sidan av betygen, kan användas vidurvalet. Del instrument som på kort sikt är användbart som alternativ tillbetygen är det s.k. högskoleprovet, som har använts för urvalbland sökande med behörighet enligt 25:4-regeln. Provet mäter kunskaper ochfärdigheter som är viktiga för all högskoleutbildning. De studiefärdigheter somprovet mäter kan man påverka genom att skaffa sig bättre studiefärdighet,främst genom ytterligare studier. Denuvarande urvalsreglerna har ibland kritiserats för att vara alltför Prop.1987/88: 109 mekaniska och för att inte ge något utrymme för mera personligabedöm- Bilaga 2 ningar av de sökandes förutsättningar. är detangeläget atl inte tynga de formella reglerna med värdering av olika slag avmeriter.