prop · GB0391 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:91 om skatten på alkoholdrycker Regeringenföreslår atl anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolietden . Ipropositionen föreslås all skatten på spritdrycker och starköl höjs den 6 april1988 och att skatten på lättöl slopas. Föratt av alkoholpoliliska skäl underiätla introduktionen av alkoholsvagalättviner föreslås vidare att skatten på lätlviner med en alkoholstyrka omhögst 7 volymprocent sänks till samma nivå som för starkölet. 1 1987/88. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs att 10 och 11 §§ lagen (1977:306) omdryckesskatt' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatten på spritdrycker och vin Skatten på spritdrycker och vin utgår med en gmndavgifl och en utgår med en gmndavgiftoch en procentavgift. procentavgift, om annat inte sägs i Grundavgiften utgör per liter i fråga om 1, spritdrycker för I. spritdrycker för vaije hel volymprocent alkohol, varje hel volymprocent alkohol, 2, stark vin 17kronor , 2, starkvin , 3, lättvin7 kronor. 3. lättvin med en alkoholhalt över 7 volymprocent , 4. annat lättvin 50öre. Procenlavgiflen utgör för spritdrycker och förvin av detaljhandelspriset. Med detaljhandelspriset förstås det pris somdetaljhandelsbolaget till-lämpar vid försäljning över disk, exklusive beloppetav pant och skatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För lättvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocentutgår dock ingen procentavgift. Skallen på malt- och läskedrycker utgår per liter med 40öre för lagrat lättöl, för öl, för öl, för starköl, för starköl, för kolsyrad läskedryck, för kolsyrad läskedryck, för annan läskedryck. för annan läskedryck. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1984:158. 2 Senaste lydelse 1986:1381. 'Senaste lydelse 1986:1381. Lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) Härigenom föreskrivs atl 22 kap. tuUtaxelagen (1987:1068)'skall ha följande lydelse. Drycker, sprit och ättika Nuvarande Ivdelse Anm. För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i denordning som anges i 18 § 3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel meddrycker, utgår, om tullfrihet inte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdrycker enligt lulllaxenr 22.08 ........................... 180:- musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 vo lymprocent .............................................................. 56 Starköl .................................................................. // Tullsats som anges ovan tillämpas även när lullskyldighetföreligger enligt 81 eller 82 § tullagen (1987:1065). Anm. För spritdrycker, vin eller starköl, som införs i denordning som anges i 18 § 3, 4, 6 eller 7 lagen (1977:293) om handel meddrycker, utgår, om tullfrihet inte åtnjuts, tull med följande belopp per liter: Spritdrycker enligt lulllaxenr 22.08 ......................... 790.- musserande eller med en alkoholhalt överstigande 15 volym procent ................................................................. 56:- ej musserande, med en alkoholhalt överstigande 7 men inte 15 volymprocent ................................................... 28:- ej musserande, med en alkoholhalt om högst 7 volympro cent ....................................................................... 13:- Tullsats som anges ovan tillämpas även när tullskyldighetföreligger enligt 81 eller 82 § tullagen (1987:1065). Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1987:1186. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, samt statsråden , , , ,, S. , , , , R. , ,, , , , G. , , Proposition om skatten på alkoholdrycker 1 Inledning a. mellan spritdrycker, starkvin och lätlvin. Definitionerna ges ilagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m. m. (ändrad senast 1987:1193).Bestämmelserna om skatt på dessa drycker anknyter till definitionerna ochåterfinns i lagen (1977:306) om dryckesskatt (omtryckt 1984:158, ändrad senast1987:1240). EnligtlagsUftningen förstås med sprit vara som innehåller alkohol i en koncentrationav mer än 1,8 viktprocent. Vin eller maltdryck anses dock inte som sprit.Spritdryck år sprit avsedd atl förtäras som dryck. Med vin förstås dryck som ärframställd genom jäsning av saft från dmvor, bär, fmkt eller rabarber och sominnehåller mer än 1,8 viktprocent men högst 22 volymprocent alkohol. Manskiljer också mellan lättvin, som är vin med en alkoholhalt av högst 15volymprocent, och starkvin med alkoholstyrka över 15 men högst 22 volymprocent. Lagstiftningeninnehåller också definitioner på maltdrycker. Med maltdryck avses jäst,odestillerad dryck som är framställd med torkat eller roslat malt somhuvudsakligt exiraktgivande ämne. Bland maltdryckerna skiljs mellan lättöl, sominnehåller högst 1,8 viktprocent alkohol, öl, med en alkoholhalt över 1,8 menhögst 2,8 viktprocent, och starköl, med en alkoholhalt över 2,8 viktprocent. Dryckesskattenutgår såväl när det gäller spritdrycker som vin dels med en grundavgift med ettvisst belopp per liter dryck, dels med en procentavgift som beräknas på delpris tillämpar vid försäljning över disk exkl. pant ochmervärdeskatt. Grundavgiftenär för spritdrycker proportionell mot dryckens alkoholhalt och utgår med öre per volymprocent alkohol och liter. För vin finns dock endast tvågrundavgiftsnivåer, en för lätlvin med . per liter, och enför starkvin med . Procentavgiften är försåväl lättvin som starkvin , medan den för spritdrycker är . De härangivna skattesatserna har gällt sedan den . Förmalldrycker utgår endast gmndavgift med visst belopp per liter beroende påsorten. För starköl är gmndavgiflen . per liter, för öl 2kr. per liter och för lagrat lättöl per liter. Ingen skatt utgårpå lättöl som inte är lagrat. Huvudprinciperna för dennuvarande dryckesskatten har varit desamma sedan lång lid tillbaka. I stortsett har endast skallesatserna och t. ex. avvägningen mellan gmndavgifl och procenlavgifländrals. I skilda sammanhang har framförts synpunkler på skallens nuvarande konslruklionoch hävdals alt den borde ses över i olika avseenden. En sådan översyn harpåbörjats inom . Frågan är emellertid komplicerad och jag ärinte beredd att nu föreslå några ändringar av beskattningssystemet som sådant.Däremot erfordras enligt min mening atl vissa skattesals-er nu höjs. Det gällerskatten på spritdrycker och starköl. Vidare ämnar jag i det följande ta uppfrågan om alt slopa skatten på lagrat lättöl.och atl införa en särskildskatteklass för alkoholsvaga lätlviner. 2 Skatten på spritdrycker och maltdrycker Mittförslag: Skatten på spritdrycker höjs sa alt priset blir något högre än del somen anpassning Ull konsumentprisutvecklingen för varor och tjänster i allmänhetkräver. Det innebär att grundavgiften höjs från . 17 öreper volymprocent alkohol och liter. Härutöver föreslås att skallen på starkölhöjs från . Skatten på lätlöf slopashelt. Priset på de vanligaste spritdryckerna stiger som en följd härav medmindre än och priset på starköl med . Skälenför mitt förslag: Genom alkoholpolitiska beslut slogs fast att skatteinstrumentelskall användas som ett aktivt alkoholpolitiskl intm-ment. Priserna skall enligtdetta beslut vara höga och följa den allmänna prisutvecklingen. För attmotverka hamstring och undvika andra alkoholpolitiska olägenheter är delvidare önskvärt att prisändringarna görs relalivt ofta. Skatten påalkoholdrycker höjdes . Höjningen innebar dels attpriserna anpassades Ull konsumentprisutvecklingen för varor och tjänster iallmänhet , dels en viss ytteriigare prisökning. Konsumentprisindexunder har stigit med . Priset påAbsolut rent brännvin har stigit , starkvin med141 %, lättvin och starköl . Prisutvecklingen för viner ochstarköl har således markant överstigit prisutvecklingen för varor och tjänsteri allmänhet. Det är endast prisutvecklingen för spritdryckerna som släparefter. Statistikenöver alkoholförsäljningen för ulvisar en minskadförsäljningsvolym såväl när det gäller spritdrycker som vin. Däremot uppvisaröl och i synnerhet starköl i likhet med tidigare en fortsatt ökad försäljning.För starköl uppgick ökningen till jämfört med-motsvarande period 1986.Försäljningen av lagrat lättöl minskade däremot något.De preliminära försäljningssiffrorna uppvisar samma tendens. Förall prisutvecklingen på spritdrycker skall följa den allmänna prisutvecklingenbör skatten höjas. Detta kan ske genom att gmndavgiflen höjs från . per volymprocent alkohol och liter. Den förordadeskattehöjningen innebär atl priset på de vanligaste spritdryckerna stiger medmindre än , Försäljningspriset för en helbutelj rent brännvin stigerfrån , till . Med hänsyn att vin merän väl följt prisutvecklingen för andra varor, och med beaktande av altförsäljningen av vin minskat, anser jag atl del inte finns skälatt föreslå någon höjning av skatten på vin. Denunder senare tid kraftiga konsumlionsökningen för starköl bör dämpas. Starkölethar en särskild allrakUon för ungdomar och skapar hos dem ett särskilt dryckesmönsteroch en särskild dryckeskultur. Jag anser därför efter samråd med chefen försocialdepartementet alt skatten bör höjas även om prisutvecklingen annars inteskulle motivera detta. En prishöjning med bör eftersträvas. Deltainnebär att skatten bör höjas med . Ilikhet med vad som gällt vid tidigare skaltehöjningar bör det vanliga öletsbeskattning inte ändras. Lättölethar fått en minskad försäljning. Det är önskvärt alt dennatrend bryts. Jag anser därför att skatten på lättöl nu helt bör avskaffas. har i skrivelse till regeringen begärt all skatten påstarköl differentieras i tre klasser. Önskemålet innebär dels en sänkt skall påstarköl med alkoholslyrka om högst 3,5 viktprocent, dels alt ett starköl medhögre alkoholhalt än nuvarande starköl skall få försäljas med förhöjd skatt.För närvarande får starköl med högre alkoholhalt än 4,5 viktprocent säljasendast för export. Jag har efter samråd med chefen för socialdepartementetfunnit att det föreligger allvarliga risker för att de önskade åtgärderna lederUll en totalt sett ökad alkoholkonsumtion och kraftiga påfrestningar påSystembolaget genom ökade försäljningsvolymer. Som jag redan tidigareframhållit är den nuvarande utvecklingen för starkölsförsäljningen oroväckandeeftersom ölet har en stark attraktionskraft hos ungdomar. Det är med hänsynhärtill inte självklart atl ett svagare starköl än det nuvarande skulle köpaspå bekostnad av nuvarande starköl och att del extra starka starkölet skulleköpas på bekostnad av spritdrycker och viner. Det kan i stället bli så att manUll nuvarande konsumtion lägger också inköp av både svagare och starkarestarköl. Jag är därför inte nu beredd att tillmötesgå de önskemål som framförtsav bryggeriindustrin. 3 Skatten på alkoholsvaga lättviner Mittförslag: Skatten på alkoholsvaga lätlviner föreslås sänkt till samma skattesatssom för starköl. Sänkningen bör omfatta sådana lättviner som har en alkoholhaltom högst 7 volymprocent. Skälenför mitt förslag: Skatten på vin ger som den nu är utformad inget incitamenttill val av alkoholsvagare sorter, bortsett från all slarkvinsgmp-pen är högrebeskattad. För lättvinema, som i Systembolaget AB:s nuvarande sortiment har enalkoholslyrka som varierar inom intervallet 8,5 14,8 volymprocent, är gmndavgiflenlika, nämligen , per liter. Procentavgiften är inte relaterad till alkoholslyrkan,utan endast till försäljningspriset. De billigaste och mest sålda lättvinernahar vanligen alkoholhalter om ca 11 -12 volymprocent. Avalkoholpolitiska skäl finns anledning att försöka uppnå en övergång till alkoholsvagarelättviner dvs, till sådana med en alkoholhalt som väsentligt understiger densom de mest sålda vinerna har . Sådana viner förekommer redan nu utomlandsmen inte i . AB Vin & Spritcentralen bedriver ett utvecklingsarbeteför att få fram sådana alkoholsvagare vinsorter. För att dessa skall kunna bliett konkurtenskraftigt alternaUv de nuvarande lättvinema krävs dock Sådanaskatteregler att de svaga vinema kan få ett rimligt pris. Dealkoholsvaga viner som avses komma att säljas i beräknas få enalkoholstyrka som ungefär motsvarar starkölets. Ännu alkoholsvagare vinsorterkan komma att utvecklas. InternaUonellt hänförs till denna gmpp av lättvinerviner med en alkoholhalt om högst 7 volymprocent. Förframställning av sådana lättviner lämpar sig bäst viner som har ett något högrepris än vad som är vanligt för lågprisviner med normal alkoholstyrka. Därtillkommer de särskilda processkostnaderna och en viss ökning av kringkostnadema.Detta medför, med nuvarande skatteregler, att detaljhandelspriset för ett alkoholsvagtvin blir högre än för vanliga lättviner i de lägre prisgmpperaa. Enligtuppgifter från AB Vin & Spritcentralen kan det beräknas attförsäljningspriset för ett alkoholsvagt lättvin blir . per helbutelj med nuvarande skatteregler. Detta kan jämförasmed försäljningspriset för t. ex. franskt lantvin, med en alkoholstyrka om 12volymprocent, som är . per helbutelj eller . Enligtmin mening bör beskattningen ändras så att hänsyn kan tas till den nyavintypens lägre alkoholhalt och så att försäljningspriset kan bli konkurtenskraftigt.Med hänsyn att alkoholhalten avses bli ungefar densamma som för starkölförordar jag att skatten anpassas till den nivån. Det innebär en något högre gmndavgift,men i stället att procentavgiften slopas. En sådan ändring innebär attförsäljningspriset inte blir högre än för de billigaste vinema som förnärvarande finns i Systembolaget AB:s sortiment. Därmed torde de skatte- ochprismässiga fömtsättningarna finnas för en introduktion av alkoholsvaga viner. Mittförslag: Schablontullen på alkoholdrycker ändras i samma mån som skatten påprodukterna. Skälen för mitt förslag: Isamband med tidigare ändringar av skatten på Prop. 1987/88:91 alkoholdryckerhar en motsvarande ändring också gjorts av den s. k. schablontullen som tas utpå dessa varor vid bl. a. resandes införsel. Efter samråd med statsrådet jag att så sker även . Konsumtionenav spritdrycker har med .vissa undantagden stadigt minskat.Erfarenheterna visar att konsumtionen långsiktigt minskar efter enskattehöjning. Jag anser det därför befogal all räkna med all höjningen avskallen på spritdrycker och starköl ger en ökning av skatteintäkterna medknappt 200 milj. kr. Slopandet av skatten på lagrat lättölmedför en minskning av skatteintäkten om ca 40 milj. kr. räknat.Totaleffekten blir då en inkomstökning på ca 150 milj. kr. räknat.Det är ännu för tidigt atl bedöma vilka inläktsminskning-ar som kan bli följdenav de nya skattereglerna för alkoholsvaga lättviner. Denya skattesatserna bör träda i kraft . Detta kan ske den 6april 1988, Medhänsyn till frågornas beskaffenhet anser jag atl lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068): Detunder 2 angivna lagförslaget har upprättats i samråd med statsrådet . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.