prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessutom bör ett varierat utbud av olika typer av servicebostäder finnasför äldre som behöver hjälp och tillsyn eller som önskar få den extra trygghet som en servicebostad kan ge. Service bostäderna skall förena högomvårdnads- och tillsynsnivå med god materiell standard. Statens bidrag till den sociala hemhjälpen syftar bl.a. till allunder lätta en utveckling i denna riktning. Ålderdomshemmenskall finnas kvar som en mellanform mellan eget bo- Prop. 1987/88:100 ende ochlångtidssjukvård. Nuvarande ålderdomshem uppfyller emellerfid Bil. 7 som regelinte de krav på standard, som i polifisk enighet beslutat skall gällavid ombyggnad av ålderdomshem. En fortsatt utveckling och förbättring avålderdomshemmen har därför enligt min mening hög prioritet. Jag vill betona atlombyggnaden av ålderdomshem måste ske med stor varsamhet och i samråd med deboende, I sammanhanget kan nämnas att en av ochbostadsslyrelsen genomförd enkät preliminärt visar att antalet platserpå ålderdomshem minskat med ca 11 400 platser ,främst genom ombyggnader. Samfidigt har antalet platser i ochservicebostäder ökat med ca 19 700. Kommunernas planer för 1988-89 visar sammautvecklingstendens. utgjorde bidraget per pensionär avstatsbidraget till den sociala hemhjälpen. Bidraget per pensionär - totalt ca436 milj. kr. - kan kommunerna fritt använda till den del av äldreomsorgen somkommunen prioriterar. Bidraget per årsarbetare utgår till kostnader förvårdbiträden inom den sociala hemhjälpen. När ålderdomshemmen byggs om ienlighet med beslut kan dels stafiiga lån med räntebidrag lillombyggnaden utgå, dels statsbidrag till personalkostnaderna för hemmetsfortsatta drift. Jag vill i detta sammanhang också erinra om de nyabestämmelser för kommunalt bostadstillägg (KBT), som trätt i kraft den 1januari 1988. Den övre gränsen för bostadskostnaden vid beräkning av KBT höjsdå till . för ensamstående och . Mellan berörda huvudmän, landstingskommuner ochkommuner, bör del finnas en sådan ansvarsfördelning och samordning avinsatserna för äldre, att den enskilde inte riskerar alt få ofillräckligservice och vård på grund av otydliga ansvarsförhållanden eller bristandesamarbete. Enligt min mening bör ansvaret för olika delar av äldreomsorgendärför preciseras och verksamheten samordnas bättre än . Utformningen av de statliga bidragen till kommunernasäldreomsorg och landstingens hälso- och sjukvård bör prövas mot bakgrund av denpågående utvecklingen mol allt mer öppna vård- och serviceformer och den därmedsammanhängande förskjutningen av uppgifter till primärkommunerna. De ökade möjligheterna för äldre alt bo kvar och vårdashemma kommer att ställa stora kvantitativa och kvalitativa krav på kommunernashemtjänst. har utvecklats kraffigl har ökat med 21 milj. timmar,vilket motsvarar 42 procents ökning. Samfidigt har organisafions- ochmetodutvecklingen inom området getts allt större uppmärksamhet. Enligt äldreberedningens beräkningar kan antalet äldresom behöver hemtjänst fram komma alt öka med omkring 100 000personer. Målet att äldre skall ges ökad valfrihet kommer sannolikt dessutomatt innebära alt allt fler med stora vårdbehov väljer att bo kvar hemma. Enligt äldreberedningens beräkningar behöver totaltomkring 10 000 vårdbiträden rekryteras fram fill . Detta medför enligt äldrebe redningen dels alt stora insatser behöver göras för alt främja rekryteringen av personal, dels behöver personalen ges den yrkesutbildning som krävs som 113 8 1987/88. 1 saml Nr 100 en följd av att fårnya och svårare uppgifter. Omkring hälften Prop. 1987/88:100 av vårdbiträdena inom saknar i dagadekvat yrkesutbildning. Med anledning av den rådande personalsituafionenhar regeringen gett socialstyrelseni uppdrag att komma med förslag fill insatser för att förbättra rekrytering av kompetent personal till hemtjänstenpå kort och lång sikt. Uppdragetskall genomföras i nära samarbete med berörda myndigheter och organisationer öch redovisas till regeringensenast , Samhället måste genom en väl utbyggd äldreomsorgsvara för att äldre får den trygghet,omvårdnad och praktiska hjälp som de behöver. Samhällets grundläggande ansvar får inte överlåtas påanhöriga eller andra närstående. Många människor vill emellertid göra omfattandeinsatser för närstående. Samhälletbör på olika sätt underlätta vid sådana insatser. Landstingskommuner och kommuner kan vid sidan avavlastning och andra stödinsatser också objektanställa närstående, som såönskar, främst vid mer långvarig vård i hemmet. Jag anser det därutöver synnerligen angeläget attförvärvsarbetande som , framför allt vid svårasjukdomstillstånd, vill vårda en närstående i dennes hem får en lagstadgad rättfill ledighet under denna period.För att ge rätten till ledighet ett reellt innehåll bör ledigheten förenas medrätt till ekonomisk ersättning. Ersättningen bör kompensera inkomstbortfallet och lämnas under maximalt 30 dagarsamt utgå efter samma principer somden fillfälliga föräldrapenningen. Regeringen avser att i den kommande äldrepolitiska propositionen lägga ettförslag med denna innebörd. Jagberäknar kostnaden för en sådan reform fill 35 milj. kr. Statsbidraget fill den sociala hemhjälpen bestårav två delar, dels ett belopp perårsarbetare inom hemhjälpen dels ett schablonbelopp per ålders-ochförfidspensionär. Fr.o.m, 1988 höjs beloppet per årsarbetare med , fill . Defta bidrar till aft ökamöjligheterna aft bygga ut ochförbättra . Samfidigt kommer sannolikt en avsevärd ökning avhemtjänstens volym att ske. Anslaget för statsbidrag till social hemhjälp, G 1. föreslås öka med ca 490 milj. kr. från 2 234till 2 724 milj. kr. I regeringens finansplan 1987 framhölls att det årangeläget atl finna en mer permanentlösning av kostnadsfördelningen mellan stat, landsfingskom-muner och kommuner i samband medomstruktureringen av vården. I avvaktanhärpå och som ett provisorium borde årsarbetarbidraget till social hemhjälp höjas med . fill 34 000kr. I finansplanen framhålls ävenatt ett liknande förfarande borde tillämpas . Som jag ovan redovisat genomförs den aviseradehöjningen av årsarbetarbidraget fill . Jag återkommer i samband med den äldrepoUtiskapropositionen till frågan om en långsiktig lösning avkostnadsfördelningen. Enligt min bedömning bör en höjning avstatsbidraget ske även 1989 i avvaktan på att en sådan långsiktig lösning kangenomföras. Schablonbeloppet perålders- och förtidspensionär bör därvid höjas från . fill ,, vilket motsvarar ungefär 275 milj, kr. Därmedkommer den del av statsbidraget som kan användas oberoende av verksamhetsformi kommunernas äldreomsorg att öka till ca en fjärdedel av det totala statsbidraget. Genomen höjning av schablonbeloppet blir statsbidraget starkare reläte- 114 rattill befolkningsstrukturen ochdärmed fill behoven i den enskilda kom- Delta bedömer jag somangeläget inte minst med tanke på behovet Prop. 1987/88:100 av utveckling och förbättring av ålderdomshemmen. Färdtjänsten är ett komplement till kollektivtrafikenoch av slor betydelse för människor som har väsentliga svårigheter atl förflyttasig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationer. Statsbidraget fillkommunernas färdtjänst är av stor vikt för att bibehålla och förstärka dennaservice. hade 360 000 människor färdljänslfillstånd. /89 beräknar jag att anslaget G 2. Bidrag till färdtjänst börökas med 37 milj. kr. från 460 till 497 milj, kr. Måletför handikappolifiken är ett samhälle som garanterar handikappade fulldelaktighet och jämUkhet. En av grundförutsättningarna för att detta mål skallkunna förverkhgas är att samhället i vid bemärkelse utformas så att det blirfillgängligt för alla medborgare. På uppdrag av genomförde regeringen underhösten 1986 och en uppföljning av det nationella handlingsprogram ihandikappfrågor (SOU 1982:46) som utarbetades i anslutning fill detinternafionella . Resultaten av uppföljningen har redovisats förriksdagen i en särskild skrivelse (skr. 1986/87:161). Skrivelsen har nyligenbehandlats av (SoU 1987/88:3, rskr, 26). I skrivelsen konstaterar regeringen att ett betydandeantal handikappolifiska reformer har kunnat genomföras , trots attmycken kraft har fått ägnas åt atl sanera landets ekonomi. Trots dessa insatserär bristerna i samhället alltjämt omfattande, framhåller regeringen.Regeringens sammanfattande bedömning är att politiken även måsteinriktas på en rättvis fördelning av samhällsresurserna, med målmedvetnaförstärkningar inom handikappområdet. Endast då kan målet om full delakfighetoch jämlikhet förverkligas. De förslag som regeringen lägger fram eller aviserar iårets budgetproposition präglas av en sådan rättvis fördelning avsamhällsresurserna med målmedvetna handikappolifiska förstärkningar. Enligtmin bedömning innebär ett genomförande av regeringens förslag att betydandesteg kan tas mot målet full delaktighet och jämlikhet. Låt mig här i punktformange huvuddragen i förslagen. I fjolårets budgetproposition underströk jag vikten avalt få fill stånd förbättringar av bilstödet till handikappade. Vid årsskiftet1986/87 överlämnades betänkandet (Ds S 1986:11) Bilstödet åt handikappade fillregeringen. Betänkandet har remissbehandlats . Jag har därefterhaft överläggningar med företrädare för () och avser att föreslå regeringen att för lägga framett förslag fill ett helt nytt och kraftigt förstärkt bilstöd. Avsikten är delsatl utvidga personkretsen inom bilstödel, dels all förbättra själva bidragsvillkoren.Totalt beräknas det nya bilstödel komma alt kosta 250 milj. kr. De handikappreformer som föreslås i budgetpropositionenför /89 berör flera huvudtitlar. nasförslag med syfte att förbättra situafionen för familjer med svårt bandi- Prop.1987/88:100 kappade barn. Föräldrarmed handikappade barn för vilka vårdbidrag utgår Bil. 7 drabbas ofta av svåra ekonomiskaomställningsproblem i de fall deras barn avUder. För att ge dessa familjer möjligheter fill nödvändigomställningstid, föreslås att vårdbidrag enligt vissa regler skall kunna utgåunder efter barnetsdödsfall. Samhällets stöd till familjer med handikappade eller svårt sjuka barn förbättras också i ett annatvikfigt avseende. Det maximala antalet dagar med rätt lill tillfälligföräldrapenning utökas från 60 till 90, Låt mig i detta sammanhang ocksåpåminna om den ytterligare nivå inom vårdbidraget som enhgt prop, 1987/88:46 föreslagits införd den 1 juh 1988.Sammantaget innebär dessa förslagatt samhällsstödet till familjer med handikappade barn kommer attförslärkas på väsentliga punkter. Vidare föreslås under socialhuvudtitelnytterligare ett antal förbättringar inom handikappområdet. Bidraget fill handikapporganisationernaförstärks med 5 milj, kr, utöver ordinarie uppräkning. Även de statligabidragen fill rikslolkljänslen ochfill Föreningen () för tidningsutgivning utökas kraftigt. Vidare föreslås attFöreningen fr.o.m. näsla budgetår skall erhålla stöd försin verksamhet via ett statligt bidrag över budgeten, samt att styrelsen förvårdartjänst skall ges medel tillviss personalförstärkning. I likhet med vad som skedde bör även förstärkning ske av bidragen tillSynskadades riksförbund (SRF) för vissövrig verksamhet samt till () för dess teckenspråksavdelning. Under arbetsmarknadshuvudfileln föreslås att desärskilt riktade medlen fill datorbaserade hjälpmedel fördubblas; från 10 milj,kr, fill 20 milj. kr. Vidarefiliförs arbetsmarknadsinsfituten 100 nya tjänster samt vissa ytterligare investeringsmedel. Arbetsfillfällena inomSamhallgruppen utökas. Ökningeninnebär att ytterligare ca 350 arbetshandikappade kan beredas arbete. Inom ramen för den föreslagna handikappolitiskasatsningen kommer vidare förslagatt lämnas om betydelsefulla handikappohfiska reformer inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Regeringen avser att under våren1988 föreslå att en permanentning och utveckling sker av verksamheten med taltidningsulgivning försynskadade. Utgångspunkten för detkommande regeringsförslaget är taltidningskommitténs betänkande - slutsatser och rekommendationer (Ds U 1987:6). Avsikten är att i proposifionen läggafast målet att utöka taltidningsutgivningen från nuvarande 15 fill 50 dagstidningar. Regeringen ämnar vidare att inomkort till lägga fram ettförslag om en ny kompelensinriklad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Därmed kommer en permanentningav särvux att ske, vilket ger utvidgade möjligheter lill vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda. När det gäller utbildningshuvudtiteln föreslås ifråga om datorstöd fill han dikappade elever i skolväsendel attspecialskolan tillförs 1 milj. kr. under /89 och särskolan 2milj, kr, under vart och ett av de två kom mande åren för inköp avdatorutrustning. Medel anvisas också till viss för söksverksamhet med datorn som pedagogiskt hjälpmedel i särskolan. dåre föreslås att statens insfitut för läromedel (SIL) gesutökade resurser fill Prop. 1987/88:100 tvånya tjänster för utveckling av läromedel inom dataområdet. Vad gäller Bil, 7reforminsatser inom skolområdet i övrigt anvisas 1 milj. kr. fill vissa informationsinsatser med anledning av den nyaläroplanen för särskolan. Vidare gesSIL förstärkta medel fill bl.a. läromedelsprodukfion och till inköp av utrustning. Inom specialskolan tillförs resursertill bl.a, inköp av texttelefoner och till förbättrad tolktjänst. Påvuxenulbildningsområdet föreslås att medlen fill studieförbundens handikappverksamhet förstärks med 2 milj. kr.Vidare anvisas medel till talboks- och punktskriflsbibUoteket (TPB) för produktionav högskolelitteratur för dyslektiker. Genom stöd ur allmänna arvsfonden kan varje årett betydande utvecklingsarbetegenomföras inom handikappområdet. har två större handikappolitiska satsningar om sammanlagt20 milj, kr, gjorts, vilka jagbedömer vara av stor vikt för . Belopp om 10 milj. kr. vardera har anvisats till försöksverksamhetdels med insatser för ökad sysselsättningbland handikappade, dels med insatser för alt förbättra handikappades möjhgheter till fritid och rekreation.Projektmedlen disponeras av respektive statenshandikappråd. Jag vill i det här sammanhanget också påminna omvad jag sagt om avsikten attföreslå att rätt till lagstadgad ledighet förenad med en rätt till ersättninginförs vid vård av närstående i hemmet. De insatser som görs av kommunerna inomsocialtjänsten och av hälso-och sjukvårdshuvudmännen inomhabiliteringen/rehabiliteringen är av grundläggandebetydelse för handikappades levnadsvillkor. har i synnerhet enrad frågor kring insatser på handikappområdet varit föremål för diskussion. Av ett antalundersökningar har bl.a, framkommitalt det finns mycket omfattande skillnader kommunerna emellan när det gällerstandarden på och avgiftssättningen för olika handikappinsatser. Det har också visat sig atl det finnsbrister i stödets utformning för olikagrupper, framförallt för personer med omfattande handikapp. Min bedömning är att det mot bl.a. denna bakgrundfinns anledning att närmare utreda frågan om de insatser som görs förhandikappade dels av kommunerna inom , dels av hälso- ochsjukvårdshuvudmännen inom habiliteringen/rehabilileringen.Utredningsarbetet beräknas kunna påbörjasunder och inriktas på i huvudsak sådana insatser inom socialtjänst ochhabilitering/rehabilitering som är av särskild vikt för personer med svåra handikapp och för handikappade barnoch ungdomar. Utredningen bör vidare ägna särskild uppmärksamhet åt sådana småoch mindre kända handikappgrupper, omvilkas situation det i många fall saknas nödvändig kunskap hos ansvariga samhällsorgan. En avutredningens uppgifter bör bli attbedöma hur dessa grupper skall kunna fillförsäkras ettfungerande samhällsstöd. Efter regeringens bemyndigande fillkallade jag år1986 en särskild utredningsman(Dir. 1986:31) med uppgift alt kartlägga och analysera situationen på hjälpmedelsområdet och att, om det ärmofiverat, föreslå olika åtgärder föratl få fill stånd en båltre fungerande och mer effektiv hjälpmedelsverksamhet sett ur både den enskildes och samhälletsperspektiv. mannen skall enligt sina direkfiv redovisa sitt arbete förregeringen senast Prop. 1987/88:100 . Under detta litieraavsnitt utges statliga medelfill handikappinsatser av flera olika slag. Under anslaget G 3. utges statsbidrag till vissaförskolekonsulenter och talpedagogerinom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda. Som en följd av vad jag sagt beträffande särvux för vuxnapsykiskt utvecklingsstörda, kommerkostnaderna för denna vuxenutbildning att fr.o.m, nästa budgetår beräknasunder huvudtitel. Genom anslaget G 4, lill styrelsen förvårdartjänst bedrivs verksamhet för vissahandikappade studerande. Verksamheten, som ökar svårt handikappade människors möjlighet alt studera vidhögskolor, folkhögskolor och gymnasieskolor, gäller dels boendeservice ochhabilitering åt svårt rörelsehindradegymnasieelever inom en försöksverksamhet i , dels boendeservice ål studerande vidfolkhögskolor, universitet och högskolor. Texttelefonen är en angelägen insats för dövasdelakfighet i samhället. Televerketsförmedlingstjänst för kommunikation mellan texttelefoner och vanliga telefonererbjuder service åt hörande och döva telefonabonnenter. För dessa ändamål beräknas medel under anslaget G5. Ersättning till för texttelefoner. Under anslaget G 6. utges ersättning fillpostverket för befordran av blindskriftsförsändelser. Från anslaget G 7. under detta avsnitt finansierasen rad särskilda insatser försynskadade och döva, saml bidrag till rikstolkljänsl, lill rekreafionsan-läggningar och till viss forskning. Fr.o.m. nästabudgetår föreslås all FöreningenRekryteringsgruppen skall erhålla ett särskilt statsbidrag över budgeten. Utbildningen av ledarhundar och vissatjänstehundar äger rum vid statens hundskolai . Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om atl förelägga enproposifion beträffande hundskolansframfida organisafion och finansiering. I avvaktan på dessa förslag beräknas nu ett oförändrat anslag under G 8.Statens hundskola. har till uppgift att verkaför förbättrade levnadsförhållandenför handikappade och främja samarbetet mellan ohka samhällsorgan på handikappområdet. Kostnaderna för rådetsverksamhet beräknas under anslaget G 9. Handikapprörelsen har en avgörande betydelse bådeför inriktningen och den konkreta utformningen av samhällets handikappålgärder.Organisationerna har ett omfattande samarbete med staten, landsfingskommunernaoch primärkommunerna. Statensekonomiska stöd avser riksorganisationernas verksamhet. Stödet fill handikapporganisationerna beräknas underanslaget G 10, och föreslåsväsentligt förstärkt även för nästa budgetår. Bidrag till socialhemhjälp Prop. 2 097 428 765 2 234 000 000 2 723 540 000 Från anslaget betalas statsbidrag till kommunernaskostnader för social hemhjälp tilläldre, handikappade och barnfamiljer. Statsbidraget består av två delar. Det är dels ett belopp per årsarbetareinom den sociala hemhjälpen, delseft belopp av lägst . per person i gruppen ålders-och förfidspensionärer. Statsbidragsbestämmelserna finns i förordningen(1983:944) om statsbidrag fillsocial hemhjälp. Bidragen betalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för /89 avser således bidragför verksamheten . Under anslaget anvisas dessutom särskilda medelför utveckling och förnyelse av den sociala hemhjälpen. Denökade satsningen på öppna former för vård och omsorg som pågår inom hälso- ochsjukvården, omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda och den sociala äldreomsorgen kräver en fortsatt ochintensifierad utbyggnad av den socialahemhjälpen. I takt med att antalet platser minskar vid ålderdomshem och hälso- och sjukvårdens insfitutioner ökarkraven på den sociala hemhjälpenvad gäller både antal årsarbetare och personalens kompetens. har det skett en förskjutning iålderssammansättningen hos dem somhar stöd av den sociala hemhjälpen. Andelen personer med social hemhjälp ökar ochdessa personer tar i anspråk betydligtmer av de samlade resurserna för social hemhjälp än vad deras andel av hjälptagarna motsvarar. av allapersoner som är eller äldre har social hemhjälp. Insatserna per hjälpt person inom den socialahemhjälpen kan förväntas öka successivt på grund av att personer med stortbehov av stödinsatser i ökande utsträckning bor kvar i sina egnabostäder. Ensträvan inom omsorgerna om äldre och handikappade är att de skall ges möjlighet att få service och vård i den egnabostaden. Kommunernas sociala hemtjänstär en vikfig förutsättning för att detta skall kunna uppnås. Omställningen inom socialsektorn mot ökat stöd ieget boende ger kom-' munernamerkostnader: Jag föreslår därför att bidraget per årsarbetare höjs från30 , fill . För att stimulera utvecklingsarbete inom densociala utgår ett särskilt stöd för lokaltutvecklings- och förnyelsearbete. Under de tre budgetår verksamheten nu varit igånghar regeringen beviljat stöd till ca 300 projekt, vilka fillsammans fått dela på ca 55 milj, kr. Vid fördelning av med len /89 bör projekt som rörpersonalutveckling, huvudmannaskaps- jo och ansvarsfördelningsfrågor samteffektivare resursanvändning prioriteras. Medelsbehovetför statsbidrag lill social hemhjälp beror dels på omfatt- Prop. 1987/88:100 ningen av de kommunala insatserna, dels påstorleken av bidragen per årsar- Bil. 7 betare och per ålders- ochförfidspensionär. Jag beräknar att medelsbehovet kommer att öka med 489 540 000kr. Jag har därvid utgått från en höjning av bidraget per årsarbetare men ett oförändrat bidrag per ålders- ochförtidspensionär. För bidrag till utveckhng av beräknar jag20 milj. kr. Enligt min bedömning bör en höjning avstatsbidraget ske även i avvaktanpå att en långsikfig lösning av kostnadsfördelningen mellan stat, landstingskommuner och kommuner kan genomföras.Schablonbeloppet per ålders- ochförtidspensionär bör därvid höjas från . fill , vilketmotsvarar ungefär 275 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Bidrag till social hemhjälp /89 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Från anslaget betalas statsbidrag tilllandstingskommuner och kommuner förfärdtjänst. Bidraget är av bruttodriftkostnaderna. Det får dock inte ökamed mer än ett belopp som står i visst förhållande till antalet personer som är samt utvecklingen avkonsumentprisindex. Bidragsbestämmelsernafinns i kungörelsen (1974:840) om statsbidrag till färdtjänst. Bidraget betalas för kalenderår i efterskott.Anslaget för /89 avser således bidrag 1988. Statsbidragetfill färdtjänst har slor betydelse för kommunernas möjligheter att utvecklafärdtjänsten. Det finns fortfarande stora skillnader mellan kommunerna i färdtjänstens utbyggnad och kvalitet.Under år 1986 fick 134 kommunerreducerat statsbidrag till följd avbegränsningsregeln för statsbidragetsutveckling. av kommunerna har fått minskat statsbidrag eller ligger under bidragstaket. Styrelsen harinlett en särskild utredning i syfte att beskriva och analysera skillnadernamellan kommunerna när det gäller den enskildes fillgång fill färdtjänst. föreslår att 15 milj, kr. inomramen för anslaget anvisas förutveckling och effekfivisering av färdtjänsten saml handikappanpassning avkollektivtrafiken. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 7 Färdtjänsten är ett komplement fillkollektivtrafiken för dem som inte kan Den kommunala färdtjänsten underlättar för den enskilde atl bo självständigt och ha kontakt med andra. Detökande antalet personer i åldrarnaöver föranleder behov av en fortsatt utbyggnad av färdtjänsten. har avlämnat engranskningsrapport med förslag tillförändringar i statsbidragssystemet. Rapporten bereds i regeringskansliel. Jag vill dock redan nuframhålla att börutveckla sin tillsyn och erfarenhetsförmedlande roll på området. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Bidrag till färdtjänst för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för viss omsorg om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. 1986/87 Utgift 19052 740' 1987/88 Anslag 37 990 000' 1988/89 Förslag 35 576 000 'Anslaget Kostnader för viss omsorg om handikappade.