prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — samt medel för vissa förvaltningskostnader (+30000 kr. För att möjliggöra katalogiseringav studielitteratur framställd i punktskriftbör medel motsvarande kostnaderna för en kvarts biblioteka- 485 riefiänst överföras från den nämnda anslagsposten tillförevarande Prop, 1987/88:100 anslag (+47000 kr,). 8, För punktskriftsnämndensexpanderande verksamhet begär medel motsvarande kostnadernaför en kvarts handläggartjänst (+47000 kr. 9, TPB begär medel för utökningav lokaler i konsekvens medbegäran om ökade personalresurser (+71 000 kr,). Jaghar beräknat , i pris- och löneomräkning för talboks- och (TPB) förvaltningskostnader. En minskning av utgifterna för /89bör tas ut enligt det treåriga huvudförslag som fastlades inför budgetåret1986/87, Besparingen för nästa budgetår (,) bör liksom tidigare tas utunder produktionskostnadsanslag, (1) Jag ansluter mig till förslag om personalförstärkning och anseratt lönemedel motsvarande två assistentfiånster, ,, samt medel för vissa förvaltningskostnader, ,,bör föras över från biblioteketsproduktionskostnadsanslag till förevarande anslag: (2, 4) Chefen för har i detföregående, under anslaget E 8.Bidrag till vissa studiesociala ändamål, anfört att han är beredd att fillstyrka TPB:s förslag om att ge dyslektikertillgång till talböcker som studielitteratur. I konsekvens härmed har jag isamråd med honom beräknat medel för kostnaderna för den handläggartjänst ochför vissa förvaltningskostnader som begärt. I överensstämmelse med vad chefen förutbildningsdepartementet vidare har anfört under det nämndaanslaget har jag beräknat medel för denkvarts fiänst som bibliotekarie som begärt för att möjliggöra katalogisering av studielitteratur framställdi punktskrift. TPB:s framställning i övrigt föranleder ingaförslag från min sida. (3,5, 8,9) Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Talboks- och punktskriflsbibUoteket:Förvaltningskostnader för budgetåret1988/89 anvisa eft förslagsanslag av . Talboks- och punktskriftsbibHoteket: Produktionskostnader 1986/87Utgift 34833029 Reservation 2422258 1987/88Anslag 33 205 000 1988/89Förslag 33936000 Från anslaget bekostas talboks- ochpunktskriftsbibliotekets (TPB) pro duktion av talböcker och punktskriftsböcker samt kataloger och annat 486 Underen period av fr. o,m, Prop, 1987/88:100 utbetalasfrån anslaget statsbidrag för länsbibliotekens inköp av talböcker. 10Från anslaget utgår också bidrag tillSveriges dövas riksförbund (SDR) för produktion av videogram för döva. 1, Produktionskostnader förtalböcker, punktskriftsböcker, informations material m. m, 2, Produktionskostnaderför punktskriftsböcker för försäljning 3, Bidrag förinköp av talböcker till länsbibliotek 4, Bidrag tillSveriges dövas riksförbundför produktion av videogram för döva Beräknad ändring 1988/89 /87 förvärvade totalt 2906 titlar, varav 682 titlarfrån utomstående talboksproducenter. Produktionen av punktskriftsböckeruppgick till 525 titlar, TPB:s anslagsframställning innebär i övrigt i huvudsakföljande, 1, Antalet egenproduceradetalbokstitlar bör höjas med 300 (+1 800000 kr,), 2, I konsekvens med sitt förslag omökat titelantal begär TPB medel för ökade kostnader för mera omfattandekataloger (+115 000 kr,), 3, Försäljningen av punktskriftsböckertill svartskriftspris bör utökas (+263000 kr,), 4, Särskilda medel begärs för att dennya psalmboken skall produceras i punktskrift och säljas till svartskriftspris(+1 165000 kr,), 5, TPB begär medel för framställningav en reviderad handledning i svensk punktskrift (+315000 kr,), 6, TPB begär bemyndigande /89 få lägga ut beställningar av talböcker, punktskriftsböckeroch informationsmaterial som belastar /90 upp till ett beloppav 8 milj, kr, 7, Vid prisomräkningen av bidragettill SDR bör särskild hänsyn tas till den höjning av löneläget som förbundetbeslutat om fr, o. m, /87. Vidare begärs särskilda medel förframställning av en grundkatalog över videogram på teckenspråk (+40000 kr. 8, TPB bör ersättas för depersonalkostnader som följer med administrationen av anslagsposten 3, Bidragtill för produktion av videogram för döva. Dettainnebär för innevarande budgetår . 9, I ensärskild skrivelse begär SDR medel för en teckenspråkstolk för Prop,1987/88:100 nyanställda hörande vid videoavdelningen(+185000 kr,). Huvudförslagetbör enligt min mening inte tillämpas för förevarande anslag. Däremot bör den besparing om ,, somberäknats under biblioteketsförvaltningskostnadsanslag, tas ut under förevarande anslag, budgetproposition (prop. 1983/84:100bil, 10) föreslogs att den försöksverksamhetmed försäljning av punktskriftsböcker, som då pågick vid rikscentralen förpedagogiska hjälpmedel för synskadade, skulle permanentas och överföras till TPB fr, o, m, /85. godkände förslaget (KrU 1983/84:21, rskr, 354),Punktskriftsläsarna erbjuds attköpa ett urval punktskriftstitlar till ett kraftigt subventionerat pris som motsvarar de tryckta böckernas. Den tekniskautvecklingen har inneburit att betydligt fler titlar kanerbjudas än vad som var möjligttidigare. Den stora efteriVågan på dessa böcker har inneburit att medlen för verksamheten under de två senastebudgetåren förbrukats långt före budgetårensslut. Mot denna bakgrund och med tanke på den framgång som verksamheten uppenbarligen rönt föreslårjag en viss realför-stärkning av verksamheten utöver prisomräkning.Anslagsposten 2, Produktionskostnader för punktskriftsböcker för försäljningbör tillföras sammanlagt . TPB har även begärt särskilda medel för attproducera den nya psalmboken ipunktskrift för försäljning. Därefter har TPB i en skrivelse anmält alt redan underinnevarande budgetår kommer att producera ett hundratal psalmböcker ipunktskrift för försäljning.Finansieringen härav sker inom ramen för befintliga resurser under förevarande anslag. Med tanke på dels att behovetär svårbedömt, dels att inom givna ramar redan nu sökeråstadkomma en så stor upplaga är jag inteberedd att föreslå särskilda medel för denna produktion. Om den upplaga som nu gör skulle visasig vara otillräcklig, bör behovetäven i fortsättningen kunna tillgodoses inom ramen för anslaget, (4) TPB bör i likhet ges ettbemyndigande att under /89 få lägga ut beställningar avtalböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som kommer att belastaanslaget /90. Jagföreslår att bemyndigandet får avse ett belopp om högst 8 milj. kr, (6) Som jag berört under föregående anslag anserjag att medel för personalförstärkningsamt medel för vissa med fiänsterna sammanhängande förvaltningskostnader,sammanlagt ,, bör överföras från förevarande anslag tillbibliotekets anslag för förvaltningskostnader. beslöt (prop. 1985/86:100 bil. 10s, 518 - 522, KrU 20, rskr, 329) att staten skulleta det ekonomiska huvudansvaret för dövas riksförbunds (SDR) framtida videoproduktion för döva. Regeringen uppdrog den 23 januari1986 åt TPB att efter samråd med SDR utarbeta en plan för investeringar iteknisk utrustning för förbundets video- gramproduktion samt en plan för ökningen av produktionen. skulleäven beakta frågan om information om videogram på teckenspråk Prop.1987/88:100 och TPB:s behov av resurserför detta samt frågan om statlig insyn i Bil. verksamheten,budgetproposition (prop, 1986/87:100 bil, 10 s. 482) redovisades TPB:s förslagfill hur stor andel av SDR:s medel som underen femårsperiod skulle få avse investeringar. minmening vara flexibel och möjlig att justera med tanke på bl, a, de ständigtpågående förändringarna på teknikens område. ankommapå regeringen att pröva behovet av förändringar i planen under förutsättningatt investeringsnivån i sin helhet inte överstiger den som redovisats. godkände förslaget (KrU 1986/87:17,rskr, 209), För information villjag nu upplysa om attSDR i sin anslagsframställning preciserat förbundets investeringsbehov /89, Investeringarna ryms inom den ram som angavs i TPB har i anslutning till sin anslagsframställningredovisat uppdraget i övrigt. Detta innebär bl.a. att TPB anser att biblioteketbör ta på sig ett samlat ansvar för katalogisering och information om videogrampå teckenspråk till folkbiblioteken. Innevarande budgetår får högst 33 OOÖ kr,av bidraget till SDR:s videoverksamhet användas för TPB:s personalkostna- . deri samband med information om och katalogisering av videogram på teckenspråksamt för det administrativa arbetet. Även för /89 bör en del avbidraget till SDR:s videoverksamhet få användas för information ochkatalogisering av såväl SDR:s söm andra producenters videogram i enlighet meddet av TPB redovisade uppdraget samt för det administrativa arbetet. Det börankomma på regeringen att efter förslag från TPB ange högsta belopp förändamålet. TPB: s framställning i övrigt föranleder inga åtgärderfrån min sida. (1,2, 5,7) SDR har i en särskild skrivelse begärt medel för enteckenspråkstolk vid videoavdelningen för att nyanställda hörande skall kunnakommunicera med döva inom avdelningen. Förbundet konstaterar att debestämmelser som reglerar handikappades rätt tillarbetsbiträde inte är tillämpliga på personer som saknar funktionsnedsättning.Som jag anfört räknades fr.o, m, /87 bidraget till SDR upp med 5 milj. kr. Enligt den nämnda femåriga investerings- och produktionsplanen,som godkänts av , sjunker investeringskostnaderna successivt underperioden, medan utrymmet för produktionen ökar. Enligt min bedömningbör denna plan göra det möjligt för förbundet att inom anvisade ramartillgodose även andra behov som uppkommer och som är av betydelse förproduktionen utan att denna riskerar att minska. Jag är mot denna bakgrund inteberedd att föreslå en ökning av bidraget till SDR utöver sedvanligprisomräkning, (9) Vid min medelsberäkning i övrigt har jag räknat med enviss kompensafion för prisutvecklingen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att 489 1. medgeatt regeringen lämnar talboks- och punktskriftsbibliote ket det beställningsbemyndigande om 8 milj. kr. för /90 somjag har förordat, 2. till Talboks- och : Produktionskostnader för /89 anvisa ettreservationsanslag av . 1987/88:100 Bil. G 19, Bidrag till 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Frånanslaget utgår bidrag till löner för föreståndare och fem forskningsassistenter vid nämndens sekretariat. Vidare utgårbidrag till vissa kostnader för lokaler och expenser samt projektetTerminologiskt utvecklingsarbete påinvandrarspråk. Övriga kostnader täcks av anslag från olika fonder,prenumerationsavgifter för . m. 2, Bidrag till lokal- och kontorskostnader 3, Terminologisktutvecklingsarbete pii invandrarspråk Beräknad ändring 1988/89 1, Huvudförslag , Språknämndenanför att en minskning av bidraget inte kan åstadkommas genom en sänkning av lönekostnader na. För /88 beräknar nämnden en besparing med 2,, vilken tas ut på anslagsposterna för bidragtill lokal- och kontorskostnader samt terminologisktutvecklingsarbete på invandrarspråk. 3, Språknämndenföreslår att hela personalen ges statligt reglerade fiäns ter. I1985 års budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 554) redovi sades att hade förklaratsig villig att lämna en redogörelse om det är möjligt att hålla kostnaderna för projektet ut vecklingsarbete på invandrarspråknere genom att införa avgifter på ut skrifter från systemet. har i en särskild skrivelse anfört att det b\. a. kan ligga en risk iatt ta ut avgifter för ordlistor som väsentligt översfiger de renatryckerikostnaderna. Nämnden avser emellertid att återkomma fill regeringen i dennafråga när erfarenheter vunnits om hur de första ordlistorna som framställtsinom ramen för projektet har tagits emot av avnämarna. Föredragandens överväganden Prop. Förnästa budgetår bör . anvisas till kostnader för löner,lokaler ' ' och expenser. Vid beräkningen av detta belopp har ettbegränsat ettårigt huvudförslag tillämpats. Anslaget har därutöver tillförtsmedel genom omprioriteringar inom medieområdet. För projektetTerminologiskt utvecklingsarbete på invandrarspråk har jag beräknat , Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Bidrag till för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Ra(och television Prop. 1987/88: lOO 10 m. m. Denuvarande riktlinjerna för verksamhet lades fast av (prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr.337) samt ändrades och kompletterades genom beslut av (prop.1985/86:99, KrU 21, rskr. Verksamheten regleras främst genom radiolagen(1966:755, omtryckt 1986:1209) samt radioansvarighetslagen (1966:756),förordningen (1967:226) om tillämpningen avradioansvarighetslagen och förordningen (1978:482) med instruktion för radionämnden. Av betydelse i sammanhanget är också lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisionsmottagare. Sändningsrätt enligt radiolagen tillkommer förnärvarande de fyra programföretagen , , ochSveriges , Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter beträffandesändningsrätten och programverksamheten finns i de avtal som träffades mellanstaten och programföretagen , 1 avtal som träffadesmellan staten och regleras dels detta bolags uppgifter sommoderbolag i en koncern i vilken de nämnda programföretagen ingår, delskoncernens verksamhet under krigeller vid krigsfara. Samtliga avtal omfattar perioden t.o.m. den 30juni1992. övervakar genom efterhandsgranskningatt programföretagen iakttar föreskrifterna i radiolag och avtal. drifts- och investeringskostnader finansieras huvudsakligenmed mottagaravgifter. Även de utgifter har för att kunna distribuera Radio-koncernensprogram finansieras på detta sätt.Medel för programverksamheten för utlandet och distributionen av dessa program anvisas dock över statsbudgetenunder utrikesdepartementetshuvudtitel, anslaget Riksradios programverksamhet för utlandet.Också radionämndens verksamhet finansierasmed mottagaravgifter. har haft ansvaret för uppbörden avmottagaravgifter. Avgiftsuppbörden är samordnad med inkasseringen avtelefonavgifter. Riksgäldskontoretförvaltar överskjutande avgiftsmedel. Dessa redovisas på ett särskilträntebärande konto under statsskulden, den s.k, radiofonden. disponerar enrörlig kredit för rundradioverksamhetensbehov hos . Bokslut för rundradiorörelsen upprättasgenom försorg. Kostnader för /87 för den avgiftsfinansieradeverksamheten m.m. Förljudradio- och televisionsverksamheten logs 2789,6 milj. kr. av av giftsmedel i anspråk under /87. disponerade 2363,1 milj. kr. förprogramverksamheten i sin helhet med Prop. 1987/88:100 undantag av utlandsprogramverksamheten, vilken finansierades över Bil. utnytfiade totalt 412,5milj. kr., varav 307,1 milj, kr, för programdistribution ochavgiftsuppbörd samt 105,4 milj, kr. för avskrivningav investeringar..Kostnaderna för radionämndens verksamhet var 2,0 milj.kr. Ränteutgifterna uppgick fill 12,0 milj. kr. Under /87 uppgick de totalaintäkterna i form av mottagaravgifteroch räntor på dessa samt medel återförda till fonden av till2 810,7 milj.kr., vilket i förhållande fill de avgiftsmedel som togs i anspråk innebär en behållning på 21,1milj, kr. Underskottet i radiofonden per var 103,4milj. Den allmänna mottagaravgiften är . per årsedan den 1 juli 1987 ochtilläggsavgiften för färg-TV är . Antalet allmänna avgifter uppgick till nästan 3,3 miljoneroch antalet tilläggsavgifter för färg-TV till nästan 3,1 miljoner. Den röriiga krediten hos fårunder /88 uppgå till högst 80 milj. kr. konstaterar i sin anslagsframställning att svensk radio och television har en mycket stark ställning hosden egna publiken. Publikensanvändning av dessa resp. medier har sammantaget varit tämligen . Tillgången på kabel-TVoch närradio har inte påverkat detgenerella publikmönstret utan är att se som komplement, TV-konsumfionen bland barn och ungdomar har ökatavsevärt i ka-bel-TV-områden som undersökts. Dagspressen uppvisar en tämligenkonstant relation till publiken. Kombinationen av satellit- och kabelteknik ärmycket effektiv..Hitfills har programutbudet där varit av huvudsakligenengelskspråkigt ursprung. Under merparten av dygnets timmar dominerar deutländska kanalerna eller är ensamma isändning i kabelnäten. Därtill kommer att den svenska televisionen harbetydande inslag av ufiändska program, . Samverkan med såväl nordiskaoch andra public serviceorganisationer i är en avförutsättningarna för att bevara och stärka konkurrenskraften på ett medieområde som alltmera påverkas avkommersiella multinationella krafter. Mediemiljön kommer sannolikt att förändrassnabbare under 1990- talet än , Den svenska andelen avdet samlade TV-utbudet kommer attminska. Det är därför motiverat att göra en mera utförlig analys av troligakonsekvenser av sådana förändringar. Därvid bör anges med vilken ambitions- ochresursnivå planeringen bör ske för att svensk radio och television skallkunna stärkas. Public service-verksamheten måstekunna bevara en stark och respekterad ställning hos publiken. kommer att utforma en sådanstudie som utgångs punkt för anslagsframställningen /90. Utbyggnadenav radio- och TV-verksamheten enligt beslut år "'' ' 1978har pågått i tio budgetår. Reformprogrammet skall vara genomfört vid utgångenav /89, har i sin anslagsframställningredovisat att programmet i löpande priser krävt 447 milj, kr. Reformprogrammets regionaliseringsmål\\ar enligtSveriges i praktiken uppnåtts. har insatserna på detta områdeunder perioden kostat 175 milj, kr., vilket motsvarar av reformmedlen. Enligt riksdagsbeslut skall andelen regionaltproducerade riksprogram stiga till . Detta mål har nuuppnåtts. Riksradion har ökat distriktens riksprogramproduktion från 62 till 95timmar , dvs, en ökning . Televisionens distriktplaneras under innevarande budgetår producera riksprogram, vilket ärmer än de som regionaliseringsmålet ursprungligen motsvarade. Landets fyra sydligaste distrikt har fått egnaregional-TV- sändningar (Sydnytt, Västnytt, , Östnytt) medan de sexövriga distrikten samarbetar parvis (, Mittnytt resp. Nordnytt).Regionala nyhetssändningar över och (ABC-nytt) startarunder , Lokalradion har gjort väsentliga insatser för attkonsolidera verksamheten och genomföra utvecklingsplanerna, vilka äventillgodoser kvalitetsförbättringsmålet. Detta har bl, a. inneburit enväsentlig decentralisering av verksamheten, Samfiiga lokalradiostationer har numinst en lokalredaktion utanför huvudredaktionen. Sändningstiden har igenomsnitt ökat från 15 till , P3-fönstren motsvarade föregående budgetår av lokalradions sändningstid.Resterande kunde komma till stånd genom utnytfiande av extrasändare.Under /88 böljar FM-4-näi:et tas i anspråk. Vad som återstår av reformprogrammet är främstfortsatta åtgärder för kvalitetsförbältringar i programverksamheten. Sammanlagthar över åren 191 milj, kr, använts för detta ändamål vilket motsvarar avreformmedlen. Sedan regionaliseringsåtgärderna i och med utgången /84 i huvudsak avslutades för televisionens och riksradions delhar programmedlen och medlen för utomståendes medverkan kunnat öka. Såvälprogrammedlen som medverkandekostnaderna ligger nu på en nivå som motsvarar densom gällde för /83, Utbudet av s, k, tung produktion i televisionen harökat /80 fill /82 menhar därefter minskat till planerade under innevarande budgetår. Ettpermanent samarbete har etablerats med Operan, ochdansteatrarna. Riksradion har ökat sändningstiden för levande musikfrån så att den nu uppgår . Berwaldhallens fillkomst har därvid varit avväsentlig betydelse. Inomreformprogrammets ekonomiska ramar är åtgärderna för vissa publikgrupperi praktiken genomförda. Riksradionssändningstider för minoritetsspråken har mer än fördubb- Bil. 10 lats underperioden. Riks- och lokalradion har sändningar på åttaminoritetsspråk och televisionen på sju. Sändningar på spanska, estniska och polska liksom sändningar för denassyrisk- syrianska befolkningsgruppen i har startat underperioden. TV har ökat de textade programmen förhörselhandikappade. Text-TV-redaktionenhar byggts ut. sänds 225 informafionssidor, varav hälftenförnyas minst en gång per dag. För att tillgodose bl, a, de skiftarbetandesbehov skall TV- reprisernas omfattningöka underreformperioden. Reprisvolymen uppgick föregående budgetår till 16 timmarper vecka. Hurresurstillskottet (milj, kr, i löpande priser) har fördelats på de olika ändamålen och påprogramföretagen framgår av följande sammanställning. Minoritetsspråk m, m. Utbildningsradion omfattades inte av 1978 årsreformprogram. Utbildningsradion tillfördes dock medel förreformåtgärder för budgetåren 1979/80 och1980/81, Medlen användes för regional utbyggnad och förstärkta insatser på invandrarområdet. Undersenare år har riksutbudet för vuxnafått en tydligare utbildningskaraktär i form av baskurser eller distanskurser. Verksamheten 1987/88 1991/92. 1986års riksdagsbeslut om verksamhet m. m. innebär att 1978 årsreformbeslut skall fullföljas i och med utgången av /89, Koncernen kan fram till dess räkna med ett årligt medelspåslag på 2,, Riksdagsbeslutet innebär också att koncernenåläggs ett sammanlagt rafionaliseringskrav på för perioden /87 -1988/89, För de därpå följande åren av avtalsperioden,1989/90 - 1991/92, förutsätts ingetreformpåslag. De medel, som frigörs i det fortsatta rationaliseringsarbetetoch genom de strukturella förändringar som koncernen kan initiera, skalldock tillföras koncernen. Dessa planeringsförutsättningar har gjort detmöjligt att förbättra plane ringssituationen för programföretagen. En preliminär medelsfördelning 495 görsnu före det nya verksamhetsåret medan det formella beslu- Prop.1987/88:100 tet tas i anslutning tillriksdagsbeslutet. Om ställningstagande i Bil. 10 fortsättningen kan avse kalenderår i stället för budgetår skulleplaneringssituationen förbättras ytterligare. Moderbolaget kommer även fortsättningsvis attutforma rationaliseringsmål för olika delar av koncernen, bl.a, isyfte att minska de fasta utgifternaså att programverksamheten kan ges ökade resurser, I likhet med anvisasprogramföretagen medel i form avdels en fast medelsram, dels engångsmedel. De sistnämnda kan inteanvändas för att skapa nya fasta resurser i form av fiänster eller lokaler. Denna form för medelsfördelning syftartill att höja andelen rörliga programmedel. Programföretagen har hittillsfått särskilda medel för liivesteringar i form av engångsanvisningar. Fr, o, m, innevarande budgetår kommer investeringskostnaderna i stället att bestridas inomramen för driftsmedlen. till avskrivningenligt plan. Detta innebär att investeringskostnaderna inte behöverbetalas i sin helhet utan i ställetuppkommer årliga kostnader för avskrivning och räntor. Systemet medgeratt investeringsutgifterna på ett annat sätt än tidigare kan vägas mot andra driftsutgifter och att de tekniskaskälen för en investering kan stämmas av mot programpolitiska synpunkter,Ateranskaffningsbehoven kan också prövas lika förutsättningslöst som behoven avnyanskaffning. Det nya systemet får till följd att den övergripande granskningen av de rullandeinvesteringsplanerna fränrist får till syfte att säkerställa att möjligheterna till samordning tnellan programföretagen och möjligheterna till gemensamt resursutnytfiande tas tillvara. En konsekvens av det ändrade systemetför investeringsfinansiering är vidare att utbildningsradion nu får pröva omden vinst som kan uppstå vid en avveckling av de nuvarande teknikresursernauppväger eventuella nackdelar. Moderbolaget och har träffatavtal om övertagande av de lokalerutanför och som ägt och upplåtit till koncernen. Avtalet godkändes avregeringen ,Förhandlingar pågår vad gäller radio- och i . Övertagandet av fastigheterna har gjort det möjligtför att inleda ett utvecklingsarbete vad gäller rundradionsfastighetsbestånd. Dessa lokaler år med nuvarande ordning frianytfigheter. Målet är att programföretagen skall betala marknadsmässig hyraäven för egna lokaler, vilket skulle främjaett ekonomiskt synsätt på lokalanvändningen. Det skulle också ge merlikartade villkor för de olika programföretagen som i olika stor utsträckning är beroende av förhyrningar.