prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För att skapa bättreförutsättningar för en sådan ökning och för att dämpa stegringen avproduktionspriserna har regeringen beslutat om begränsningar av annat byggandeän bostäder i Stockholms- och Göteborgsområdena även , Vidare begränsas ombyggnader av bosläderi storstadsområdena. Även i andra delar av landet gäller vissa ombygg-nadsrestriklionerunder är 1988, Bestämmelserna om beräkning av låneunderlag förbostäder m, m. har ändrats(prop. 1987/88:48, BoU 6, rskr 95). Räntebidragen för nya bostäder hardärigenom höjts generellt. En ny metod har införts för atl 1 1987/88. beakta regionala kostnadsskillnader,.Räntebidragen begränsas för höga Prop. 1987/88:100 markpriser och för dels.k, ingångsvärdet vid ombyggnad. 13 innebärförändringarna all kostnaderna för räntebidrag vid ny- och ombyggnad ökar med75 milj. kr, . Kostnaderna för räntebidrag beräknas öka frän 13300 milj, kr, /88 till 15 800 milj, kr, /89 medoförändrat syslem. Den större delenav ökningen förklaras av höjda räntor på bostadslån som har utbetalatsfrån statsbudgeten. Vissa ändringar i villkoren för räntebidragföresläs i syfte alt främja byggandet av mindre egnahem, I fråga om bostadslän behandlas förslag om vissaändringar som i huvudsak syftar lill att anpassa villkoren för lån som finansieras avStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag, , vad som gäller påkredilmarknaden i övrigt. harunder är 1987 beslutat (prop. 1986/87:48, prop, 1986/87:93, prop, 1986/87:100 bil, 13, BoU 20, rskr 248) om ändringar inom bostadsbidragssystemel som fr,o, m. bl. a. förstärker skyddet mot höga bostadskostnader, minskarmarginaleffekterna och öppnar möj ligheter att öka utrymmesstandarden för hushåll med flera barn, I budget propositionen föreslås vissaändringar med samma inriktning för är 1989. Både övre och nedrebostadskostnadsgränser höjs, ' ' Regeringen har efter beredning avboendeservicedelegationen beviljatca 40 milj. kr, till 35 projekt somsyftar lill utveckling av samordnad boendeservice för äldre, handikappade ochlångvarigt sjuka. Sammanlagt får ca 100 milj, kr, användas under enfemårig försöksperiod som upphör vid utgången av budgelårel 1989/90. Bostadsanpassningsbidrag för slandardhöjandeätgärder föreslås kunna lämnas med mer än , om det finns särskilda skäl. För ätgärder mot radon i egnahem föresläs ettbidrag av kostnaden, dockhögsl , per hus, fr, o. m, , Lokalhyreskommiitén (Bo 1984:02) har i september1987 lämnat sitt betänkande (SOU1987:47) Skäliga lokalhyror och trygghet i besittningen. Remisstiden går ut . (Bo 1986:01), som harlill uppgift att göra en allmän översyn av bostadsrätlslagen m, m.,beräknas lämna sina förslag , Den lagstiftning som syftar till alt motverkabristfällig fastighetsförvaltning samt bosladssaneringslagens (1973:531)regler om hyresgästinflylan-de viduppmstning av hyresfastigheter ses över inom . Plan- och byggfrågor m.m. Dennya (1987:10) och plan- och byggförordningen (1987:383) trädde i kraft den Ijuli1987. har bemyndigan de alt meddela verkställighets- ochandra föreskrifter till vissa av bestäm melserna i lagen. Verket harutarbetat ett förslag till nybyggnadsföreskrif- 2 Förslaget har underställtsregeringen och bereds inom Prop. 1987/88:100bostadsdepartementet. Inom planverket pågår arbete med ell förslag till Bil. En särskild arbetsgrupp underbostadsdepartementets ledning och med representanter för planverket,lantmäteriverket och Svenska kommunförbundethar genomfört informations- och utbildningsinsatser med anledning av , lagen(1987:11) om exploateringssamverkan,lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m, och följdlagstiftningen till dessa lagar. Gruppen kommer alt fortsätta med enfördjupad utbildning kring de trelagarna saml utarbeta ett system för återföring av erfarenheter fråntillämpningen av dem. En särskild utredare har fäll i uppdrag attöverväga hur ell system med s.k. parkeringsköplämpligen bör utformas (dir. 1987:49). Utredarens förslag till den lagstiftning som behövs på områdel bör enligt direktiven läggasfram före utgången av är 1988. Undervåren påbörjas en översyn av reglerna om tomtråttsavgäld. Ett förslag om att inarbeta bestämmelserna i lagen(1939:608) om enskilda vägar ianläggningslagen (1973:1179) har remitterats tillsammans med väghållningsutrednings betänkande (SOU1987:25 och 26) Ökat kommunalt väghållningsansvar. Lantmäteriverketföreslås få medel för att bygga upp en enhet för kartproduktion i . Antalet sysselsattaberäknas bli ca 20 personer. Bostadsstyrelsenoch statens planverk läggs samman till en myndighet, plan- och bostadsverket. En särskildutredare har fått i uppdrag attutforma detaljorganisationen, tillsätta tjänster m. m. Frågan om anslagtill verket avses tas upp i en särskild proposition, I avvaktan härpå föreslås att anslagen lillbostadsstyrelsen och planverket skall föras upp med oförändrade belopp. Inomramen för samarbetet inom FN:s Ekonomiska kommission för (ECE) har stått som värd för ettseminarium om ny teknik för atthantera och använda markdata. Seminariet ägde rum i . På svenskt initiativ pågår nu inom ECE ettprojekt som syftar till främjande avhandel med byggprodukter inom , Ett särskilt möte om detta projekt planeras äga rum i Sverigeunder hösten. Samarbetet inom rörande tätortsfrägorfortsätter under svenskt ordförandeskap. möte med arbetsgruppen förlälorlsfrågor planeras äga rum i ijuli. Arbetet med FN:s internationellaår för bostäder åt de hemlösa (lYSH) Departementet har tillsammansmed utrikesde- 3 partementets avdelning förinternationellt utvecklingssamarbete, SIDA Prop. 1987/88:100 och BITS bl.a.stött olika projekt i , , Mogambique, Bil. Anslagsförändringarna iförhållande till statsbudgeten förinnevarande budgetår framgår av följandesammanställning (milj. Anvisat 1987/88 Förslag 1988/89 A, m. m. B, Bostadsförsörjning m. m. ';418,l + 1,4 4-2892,5 0 - 35,6 + 13,6 -1-2943,1 Prop-1987/88: lOO 13 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1988 A. M.M. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Beräknad ändring 1988/89 Förvallningskoslnader (därav lönekostnader) 22844000 (20789000) -Hl 353000 (4-1342000) Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i det treåriga huvudförslag som fastladesinför /88 och som för /89 innebär en realminskning av utgifterna . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att tillBostadsdepartementet för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Reservation 2 491 751 Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . under nästa budgetår. Jaghemställer alt regeringen föreslår att tillUtredningar m. m. för budgelårel 1988/89 anvisa ett reservationsanslagom . Extra utgifter Prop. 1986/87Utgift 636405 , Reservation 4406 ' ' 1987/88Anslag 300000 1988/89Förslag 500000 Jagberäknar anslagsbehovet under nästa budgetår . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Extrautgifter för /89 anvisa ett reservaUonsanslag om . Bidrag till vissa internationella organisationerm.m. 1986/87Utgift 1531955 Reservation 464132 1987/88Anslag 1351000 1988/89Förslag 1227000 Frånanslaget betalas kostnader bl, a. för bidrag tillvissa internationella organisationeroch svenskt deltagande i det internationella samarbetet inomdepartementets verksamhetsoniråde. Jag beräknar anslaget för nästa budgetårtill I . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag tUl vissa internationella organisationer m. m. för /89 anvisa ell reservationsanslagom I . M. Prop. 13 Bostadsbyggande och bostadspolitik EnligtSCB påbörjades 25 100 nya bostäder under de tre första kvartalen 1987, en ökning jämfört med motsvarandeperiod föregående år. Ökningen avbyggandet koncentrerar sig just nu i huvudsak till storstadsområdena.Byggandet av både flerbostadshus och småhus ökar, men ökningen är störte för flerbosladshusen än försmåhusen. Andelen flerbostadshus i byggandet var . En grundläggandeorsak till att det nu äter är en brist på bostäder i många kommuner är den samhällsekonomiska utvecklingen. Sysselsättning och reallöner ökar, vilkel påverkar bådehushållsbildning och standardkrav.Under början av 1980-talet minskade t.ex. hushållsbildningen i åldrarna , vilket medverkar till atlungdomarnas bostadsefterfrågan nu ärså stark. innebär strävandena att minska institutionsboendet föräldre och handikappade att färre lägenheter blir lediga än vad som annars hadevarit fallet. Vidare ökar antalet flyktingar. Också dessa måstetillförsäkras en god bostad. Regeringen har beslutat om eller tagit initiativtill en rad ätgärder för att skapa förutsättningar för att ökabostadsbyggandet. Annat byggande än bostadsbyggande har begränsats iStockholms- och Göteborgsområdena. Vidare begränsas ombyggnader av bostäder istorstadsområdena. Även i ändra delar av landet gäller vissa ombyggnadsrestriktioner , Begränsningarna ärnödvändiga inle bara för att skapa utrymme för ett ökat bostadsbyggande på enöverhettad byggmarknad utan ocksåför att begränsa prisstegringarna i bostadsbyggandet, I storstadsområdena,där priserna ändå är höga, lämnas hyresrabatter för hus som påbörjas . Vidare har räntebidragen höjts generelltför nya bostäder. Fr, o,m. förstärks skyddet mot högabostadskostnader för de barnfamiljersom har bostadsbidrag. Vidare lämnas bostadsbidrag till unga med lågainkomster. Tillgången på hyresbostäder till självkostnad hargrundläggande betydelse för storabefolkningsgruppers bostadsförsörjning. Försäljningar av bostäder somtillhör allmännyttiga bostadsföretag motverkas genom nya regler för övertagande av lån med räntebidrag(prop. 1986/87:168, BoU 1987/88:3, rskr 94). En ny lag omkommunal bostadsanvisningsrätl träder i kraft (prop, 1987/88:35, BoU 4, rskr 93), Kommunerna kommer därigenom att kunna öka sin förmedling av ledigalägenheter. Samhällets ansvar för bostadspolitiken är sedanlänge delat mellan stat . Statens ansvar är ihuvudsak alt ge kommunerna ekonomis ka och legala fömtsättningar attgenomföra nödvändiga ätgärder för bo stadsförsörjningen. Denna ansvarsfördelning är ändamålsenlig och bör bestå. Det är alltså kommunernas ansvar att utnyttja de bostadspolitiska medel staten tillhandahåller pä detsätt som är lämpligt med hänsyn till fömtsättningarna i varje enskild kommun. Utvecklingen av bostadsbyg- 7 gandetoch avvägningen mellan olika bostadsförsörjningsåtgärder kommer ytterst attbero på hur kommunerna tar della ansvar, Samhällssubventionerna till bostadssektorn ökadekraftigt och . Ökningstaktenminskade därefter, både på grund av begränsningsåtgärder och ränteutvecklingen.År 1988 beräknas subventionerna öka igen, i första hand som en följd av attränteläget har stigit. 1987/88:100 Bil. Bostadssubventioneroch intäkter av fastighetsskatt och hyreshusavgift åren 1980 - 1988. Miljarderkr., löpande priser 19801981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Faslighelsskatt'' Hyreshusavgift 6,0 6,0 6,3 6,8 6,9 7,1 7,2 7,5 7,0 5,0 7,2 8,9 9,9 10,5 12,3 14,5 13,3 15,8 7,9 9,9 10,3 10,9 10,7 13,0 13,2 13,8 15,9 18,9 23,1 2:5,5 27,6 28,1 32,4 34,9 34,6 38,7 ----- 3,5 4,6 5,6 5,7 - 0,7 1,0 0,1 18,9 23,1 25,5 26,9 27,1 28,8 30,3 29,0 33,0 ' Avser både bostadsbidragen till barnfamiljerm,fl, och de kommunala bosladslill-läggen till folkpension, - Uppgiften avser det budgetår som börjar den 1 juliunder kalenderåret. Det särskildaräntebidrag som betalades ut vid fastighelsskaltens införande /85 men har har förts lill , - Uppgifterna avser inkomstår ochär faktiska , Beloppen är beräknade förfastigheter med underskott, varvid hänsyn lagils till schablonintäkt och extra avdragsamt antagen marginalskatt om , Källa: RRV, * Här redovisas intäkter under del kalenderår somskatten i huvudsak betalas in till statsverket, 1 statsbudgetens inkomstberäkningredovisas skallen under det år den bokförs på sin inkomstpost, dvs, ellår . Källa: RRV, Jag kommer senare att närmare redovisa utvecklingen ifråga om räntebidrag (anslaget B 4. Bostadsförhållanden Befolkning och hushåll Resultatenfrän folk- och bostadsräkning (FOB 1985) börjar nu redovisas. Folkmängden i riket var är 1985 8360000 personer, enökning med 151 000 . fanns det 3 670000 hushåll i riket, en ökningmed 345000 på tio är. Antalet hushåll med en och tvä boende har ökat starktmedan antalet störte hushåll har minskat. Hushåll med----------------- lii g Prop. följande antal är 1985, , Bil.13 3 498 - 64 4 493 - 115ellernera 203 - 34 Ävhushällen med en eller två boende bestod ca en tredjedel eller 831 000 hushållav enbart personer som var eller äldre. Av alla hushåll hade barnunder . Hushåll med Antal Förändring följande antal , , 1 446 - 37 2 378 - 34 3 102 - 16 4 eller flera 20 - 6 Andelen hushåll i olika åldrar som har egen bostad (des. k, hushållskvoterna) har ökat . Andel (%) med År1985 fanns del 3 863000 lägenheter i riket, en ökning med 333000 på tio år.Eftersom 490000 nya lägenheter färdigställdes kan alltså 157000lägenheter beräknas ha försvunnit genom sammanslagning, rivningeller annan avgång. Antalet stora lägenheter har ökat , medananlalel små har minskat. Lägenheter med Antal Förändring följande antal , . rum och kök 1 000-tal 1 000-tal 4- 25 -H03 -294 Anlalellägenheler enligl FOB 1985 var 193 000 större än antalet hushåll, Prop.1987/88:100 Huvuddelen av del överskjutande antalet lägenheter är inte ledigautan Bil. 13 utnyttjas för andra ändamål än permanent boende. har antalet bebodda lägenheter upplåtnamed äganderätt (vanligen egnahem) och bostadsrätt ökat mest. 1 000-lal 1 000-lal 4-237 4- 23 -H06 - 21 Skillnaderna i lägenhelsstorlek mellanupplåtelseformerna är stora. Ändelen stora lägenheter är hög i äganderätt,medan andelen små lägenheler är hög i hyres- och bostadsrätt. Skillnadernamellan upplåtelseformerna speglar i stort sett skillnaderna i lägenhelsstorlekmellan småhus och flerbostadshus. Upplåtelseform Andel (%) lägenheter med följandeantal rum och kök År1985 disponerade statistiskt sett varje boende 1,93 rum eller kök, en ökningmed 0,27 . Förändringen beror både på att den genomsnittligahushållsstorleken har minskat och pä att den genomsnittliga lägenhetsstorlekenhar ökat. Antalet boende per hushåll har minskal , samtidigtsom antalet rum eller kök per lägenhet har ökat . Hushåll med flera än två boende jjcr rum, kök och ettrum Oräknade, brukar i boendesiatistik betecknas som trångbodda. Antalet trångboddahushåll i denna mening var av det totala antalet hushåll eller 91000 hushåll, en minskning med 146000 . Trångbodda hushåll med följande antalbarn 1987/88:100 Bil. 2 3 4 eller flera Andelen Irångbodda inomresp. grupp är mycket liten utom för hushåll med tre eller flera barn. Hushållmed följande antal barn Förändringåren 1975-1985, procentenheter Den höga utrymmesstandarden framgår också av sambandetmellan hushållsstorlek och lägenhetsstorlek . Andel (%) hushåll FOB1985 visar på en fortsatt förbättring av bostädernas utrustningsstandard. Är1985 bodde av det totala antalet hushåll, dvs. 157000 hushåll, ihalvmoderna eller omoderna lägenheter, en minskning med 257 000 pä tio är. Sedanbörjan av 1980-talel har ombyggnadsverksamhelen ökat starkt, från i genomsnittca 11 000 påböijade lägenheler i flerbostadshus under åren 1975 - 1981till ca 28000 lägenheter enligt SCB:s moderniseringsstalistik.Påbörjandet de tre första kvartalen låg pä ungefär samma nivå som undermotsvarande period föregående år. Ombyggnadsverksamheten har förskjutits mot lägenhetersom redan före ombyggnaden var moderna. har andelen lägenhetssammanslagningari samband med ombyggnad minskat. Omfattningen av långivningen vid ombyggnadredovisas i avsnittet Län finansieradeav , . lämnas räntestödför annat underhåll än lägenhetsunderhållsamt för energisparåtgärder och reparationer i hyres- och bostadsrätts-hus. Räntestödet skall i princip motsvaraskattereduktionen för en egnahemsägare som tar upp lån för att genomföramotsvarande åtgärder. De godkändakostnaderna för olika bidragsändamål m.m. under de tre senaste budgetårenuppgår följande belopp. Inom ramen för en relalivt oförändrad totalkostnad för åtgärderna har andelen långfristiga åtgärder ökat markant.Andelen underhållsåtgärder har ökat någotmedan andelen energisparätgärder har minskat i motsvarande mån. Mer än hälften av energisparätgärdernaavser byggnadstekniska åtgärder som isolering av väggar, bjälklag ochfönster. SCBredovisar utvecklingen av genomsnittshyrorna inkl. bränsle. Hyresutvecklingen, uttryckt som den procentuellaförändringen av den genomsnittligamånadshyran angivet år till januari efterföljande år, i relation till prisutvecklingen (konsumentprisindex) motsvarandeperiod har hitUlls varit följande. 1980 1981 19821983 1984 1985 1986 Förändring (%) -1,1 -2,8 -0,9 -0,3 1987/88:100 Bil.13 Genomsnittlig årshyrai kr,/m vid ingången av och förändringen i hyra per lägenhet under år1986 för hus av olika ålder enligt SCB:s bostads-och hyresundersökning 1986 varföljande. Årshyra , kr,/m' Förändring av hyran perlägenhet ,% 4,6 5,1 5,7 6,2 6,0 6,3 5,2 4,7 Inflytlningshyror(avgifter) inkl. bränsle i nybyggda lägenheter på två resp. tre rum och kök detre har enligt SCB varit följande. gift kr./m- avgift kr./lgh Sälänge det finns lediga lägenheter beror förändringar av den totalabostadsefterfrågan, beräknad i antal lägenheter oavsett storlek, i huvudsak påförändringar av antalet hushåll. Dessa förändringar beror i sin tur påförändringar av folkmängden, inom riket och genom flyllningar över gränserna,befolkningens åldersfördelning samt på hushållskvoterna i olika Ombostadsbeståndet är fullt utnyttjat måste nya bostäder Prop. byggasför att antalet hushåll skall kunna öka. Även utan en ökning av Bil. antalet hushåll måste nyabostäder byggas för att ersätta avgången ur bostadsbeståndet genomsammanslagning, rivning, etc. Vidare förutsätter omflyttningar mellan olikaregioner också att nya bostäder byggs, även om resultatetblir att andra överges. () har påuppdrag av gjort en prognos för utvecklingen inom bygg-och anläggningssektorn. Prognosen, med Uteln Bostäder och byggande, harredovisats som bilaga 8 till långtidsutredning (LU 87). I fråga om nybyggnad av bostäder baseras SIB:s prognospå en prognos frän SCB för befolkningsutvecklingen. Enligt denna ökarfolkmängden med 4800 personer , förutsatt en nettoinvandringpå 7500 personer . Tillväxten i de åldersgmpper som främst står förhushållsbildningen beräknas i genomsnitt drygt 20000 personer per år.Nämnda tal kan jämföras med situationen då den årligafolkökningen var nära 60000 personer. På grundval av dessa förutsättningar beräknas antalethushåll öka med 10000-14000 . Detta skulle innebära mer änen halvering av ökningen av antalet hushåll i förhållande till . kan folkmängden beräknas ha ökat med 32000personer, den största ökningen , Nettoinvandringen kan, iförsta hand på grund av det stora antalet flyktingar, beräknas till 22000personer, jämfört med 7500 enligt prognosförutsättningarna. Antalet flyktingarår 1987 kan beräknas till ca 19000. Förändringar av nettoinvandringen är svåraatt förutse även pä kort sikt. torde dock nettoinvandringenbli betydligt störte än vad som antas i SIB:s prognos, Enligl SlB:s prognos beräknas avgången urbostadsbeståndet lill 22000-26000 lägenheter under slutet av 1980-talel,alltså avsevärt större än den avgång som kan beräknas för föregåendetioårsperiod, SIB:s totalprognos kan trots vad som har redovisats omden faktiska ökningen av antalet hushåll och avgången ur bostadsbeståndet vararimlig. Enligt denna blir behovet av nyproduktion 32000-40000 lägenheter per årde närmaste åren. Utfallet inom intervallet beror pä utvecklingen av samhällsekonomin. Förskjutningen mot en större andel en- ochtvåpersonshushåll bör enligt SIB medföra att nyproduktionen i motsvarande måninriktas på fler små lägenheter. Eftersom mindre lägenheter är vanligare iflerbostadshus än småhus, leder detta till att småhusandelen i nyproduktionenminskar. Bl.a.avregleringen av kapital- och kreditmarknaden har gjort det möjligt för de kreditakliebolag som är verksamma inom bostadssektorn, de s, k, bostadsinstiluten, att delta i finansieringen av bostadsbyggandet i en helt annan omfattning . Denna möjlighet har instituten också utnyttjat och den nya situationen 14 kan för bostadsbyggandets delsägas innebära attbyggnadskreditgivningen Prop. 1987/88:100 fungerarkanske bättre än någonsin . Atl bostadsinstituten i allt Bil. 13 högregrad svarar för finansieringen innebär också att avlyften tilllångfristiga fastighelslån kan ske betydligt snabbare . Delegationen för bostadsfinansiering, inom varskompetensområde ligger all träffa överenskommelser med bankerna om derasmedverkan i kreditgivningen till bostadsbyggandet, har mot denna bakgrund intefunnit anledning att överiägga med bankerna om byggnadskredilgivningen under år1987, Några sådana överläggningar planeras inte heller , Enligt vadjag har erfarit följer delegaUonen dock utvecklingen fortlöpande och är bereddatt vid behov ta nya initiativ. Lån flnansierade av StatensBostadsflnansieringsaktiebolag, Fr.o.m.den 1 juli 1985 finansieras bostadslån på marknadsmässiga länevillkor genomupplåning på kreditmarknaden av , (prop, 1983/84:90, BoU 28, rskr 303), Utlåningen sker därmed inte längre överstatsbudgeten. har medgivit att en statlig garanti på en miljard kr.ställs för SBÄB:s förpliktelser, tillhandahåller medel för bostadslån enligtnybyggnadslåneför-ordningen för bostäder (1986:692, ändrad senast 1987:1263)och ombygg-nadslåneförordningen för bostäder (1986:693, ändrad senast1987:1264) eller motsvarande äldre bestämmelser. Bostadslån lämnas i huvudsaktill ny- och ombyggnad av bostadshus. Lånets storlek är av ettlåneunderlag. Läneandelen beror pä vem som är låntagare. Bostadslånet årnormalt kombinerat med en s.k, underliggande kredit. Den är i princip avläneunderlaget och tas upp av låntagaren på den allmänna kreditmarknaden.Bestämmelser om låneunderlaget finns i förordningen (1978:384) om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån (omtryckt 1980:778, ändrad senast1987:1270). Bostadslån finansierade av löper med bunden räntasom fastställs med ledning av räntevillkoren för de obligationer som bolagetger ut. För bostadslån och underliggande krediter inom låneunderlagel lämnasräntebidrag enligt bestämmelser som redovisas under anslaget B 4. Amorteringstiderna för bostadslån är olika långa. Förnybyggnad av egnahem gäller . För nybyggda hyres- och bostadsrättshusbörjar amorteringen och amorteringstiden är därefter . Förombyggnadslån är amorteringstiden högsl eller, om huset saknar hiss efterombyggnaden, högst . Även vissa andra lån finansieras genom SBÄB:s försorg.Det gäller vissa förvärvslän, län för gatukostnadsersåtlning i vissa fall, s,k, särskilda lokallån och, övergångsvis, s, k, miljöbidragslån. Förvärvslånkan lämnas för förvärv av 1, egnahemsfastigheler som har inlösts enligt 56 a §arbetsmarknads kungörelsen (1966:368) eller som har avstyckats i samband med rationali sering av jordbruk, 15 2, sädana bostadsfastigheter förpermanent bruk som säljs av en statlig Prop. 1987/88:100 myndighet enligt förordningen (1971:727) omförsäljning av staten tillhörig Bil. fastegendom m.m,, 3, vissa fastigheter som harförköpts enligt förköpslagen (1967:868) och 4, egnahem som köps av vissaflerbarnsfamiljer. Bestämmelser om förvärvslån i de två förstafallen finns i förordningen (1976:257)om lån för förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall (ändrad senast 1986:713) resp, förordningen (1981:1123)om lån för förvärv från staten av bostadsfastigheter för permanent bruk (ändrad1985:459), Lånen lämnas i dessa falltill viss andel av köpeskillingenoch är inle förenade med räntebidrag. Bestämmelser om förvärvslän i det tredje falletfinns i förordningen (1984:614) omlån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen(ändrad senast 1987:1271). Lånen lämnas för förvärv av en-ellerivåbostadshus för permanent bruk i områden där efterfrågan på fritidshus är betydande. Lån kan bara lämnas tillkommunen eller den som stadigvarandeskall bebo fastigheten.