prop · GB0345 · 1987-12-31 00:00:00 — 1kommitténs behandling av ärendet har deltagit kommitténs ledamöter, sakkunnigaoch experter. Det avlämnande förslaget är enhälligt. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987: 000) Härigenomföreskrivs i fråga om bankrörelselagen (1987:000) atl 2 kap. 10 § skall haföljande lydelse. 10 § Kapitalkravel bestäms i förhål- Kapitalkravet bestäms i förhål lande till bankens tillgångar och in- lande fill bankens tillgångar, in gångna garantiförbindelser (place- gångna garantiförbindelser och ringar). För en central förenings- andra åtaganden (placeringar). För bank med anslutna lokala för- en central föreningsbank med an- eningsbanker bestäms kapital- slutna lokala föreningsbanker be- kravet gemensamt. Vid beräkning- stäms kapitalkravet gemensamt, en av kapitalkravet indelas place- Vid beräkningen av kapitalkravet ringarna i följande fyra gmpper, indelas placeringarna i följande fyra nämligen grupper, nämligen inneliggande kassa, checkar, poslremissväxlar samt fordringar hos riksbankenoch , 2. skattkammarväxlaroch obligafioner som utfärdats av staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel, bankaktiebolag, sparbank, central för eningsbank, allmän kassa eller inrättning vars reglemente fastställts av regeringen, kreditaktiebolag eller Nordiska investeringsbanken, 3. andra fordringar för vilkastaten, kommun eller därmed jämföriig samfällighet, bankaktiebolag, sparbank,central föreningsbank eller annan under A 1 eller 2 avsedd kassa ellerinrättning, kreditaktiebolag, sådant bankägi aktiebolag som enligt regeringensmedgivande får jämställas med kreditakliebolag vid tillämpningen av dettastycke eller försäkringsföretag med svensk koncession svarar, 4. fordringar för vilka säkerhetenutgörs av värdehandling eller fordran, som anges under A I -3, 5. garantiförbindelserför vilka 5. garantiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i värde- åtaganden för vilka banken erhållit handling eller fordran, som anges säkerhet i värdehandling eller ford under A 1 -4. ran som anges under A I -4. andrafullgoda obligationer än de som anges under A 2, 2. fordringar för vilka utländskt bainkföretageller annat försäkringsföretag än som avses under A 3 eller samfällighetsföreningsvarar, därvid fordringar för vilka utländskt bankföretag svarar skall tas upp fillen och en halv gånger fordringarnas belopp, 3. fordringar för vilka säkerhetenutgörs av värdehandling eller fordran, som anges under B 1 eller 2, ellerpanträtt i jordbruks-, affärs- eller bostadsfastighet eller tomträtt till sådanfaslighet inom av del uppskattade värdet av den fastaegendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hör till tomträtten, 4. garantiförbindelserför vilka 4. garanfiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i värde- åtaganden för vilka banken erhållit handling eller fordran, som anges säkerhet i värdehandling eller ford- under B 1-3. ran, som anges under B 1-3. c 1. för vilka säkerheten utgörs av Prop. 1987/88: 45 a. panträtt i jordbruksfastighet i bostadsfastighet meden- eller tväfa miljshus eller med flerfamiljshus för vilkel bostadslån enligt statliga be stämmelser utgår eller i tomträtt till sådan fastighet, om pantvärdet ligger mellan sjuttiofem och av det uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hör till tomt rätten, b. panträtt i fastighet som helt eller delvis ärinrättad för industriell verksamhet eller i tomträtt till sådan fasfighet inom av det uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad och annan egendom som hör fill tomträtten, eller c. förlagsbevis eller aktie, som är inregistrerad vidStockholms fond börs, 2. garantiförbindelser för vilka 2. garantiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i form av åtaganden för vilkabanken erhållit värdehandling eller fordran, som säkerhet i form av värdehandling anges under C 1, eller fordran, som anges under C 1, D. övriga tillgångar och garanfi- D. övriga tillgångar, garanliför- förbindelser utom sådana som en- bindelser och andra åtaganden ligt 9 § Qärde och femte styckena utom sådana som enligt 9 § Qärde skall avräknas från egel kapital och och femte styckena skall avräknas egna fonder. från eget kapital och egna fonder. För placeringar som anges under A gäller inle någotkapitalkrav. I övrigt uppgår kapitalkravel till lägst eltbelopp som motsvarar sammanlagt en procent av summan av placeringar som angesunder B, av summan av placeringar som anges under C och åttaprocent av summan av placeringar som anges under D. Placeringar skall tas upp till följande värden, nämligen 1. fordringar, förvilka reserver 1. fordringar, för vilka reserversom avses i 9 § andra slyckel av- som avses i 9 § andra stycket av-salts, tillsitt bruttovärde, satts, lill sill bruttovärde, 2. övrigatillgångar till sitt net- 2.övriga tillgångar lill sitt nettovärde, lovärde om inle annat bestämts i föreskrift som avses i sista stycket 3. garantiförbindelser, som är 3. garantiförbindelser, som är knutna till kreditgivning, till sitt no- knutna till kreditgivning, till sillno minella belopp samt minella belopp, 4. övriga garantiförbindelser till 4. övriga garantiförbindelser till halva sitt nominella belopp. halva sill nominella belopp samt 5. andra åtaganden lill sitt nominella belopp om inle annalbeslämts iföreskrift som avses i sisla stycket. Med uppskattat värde i första stycket B 3 och C 1 avsesdel värde, som banken bestämt på grundval av särskild värdering. Har enligtgällande statliga bestämmelser om bostadslån till främjande av bostadsbyggandetsådanl lån beviljats till uppförande av viss byggnad, skall till grund förbedömandet i stället för uppskatlningsvärdel läggas det enligl nämndabestämmelser fastställda pantvärdet för byggnaden eller den fastighet där dennauppförs om inte särskilda skäl föranleder annal. Närmare föreskrifter i fråga om kapdalkrav får meddelas av rege ringen eller den myndighet rege ringen bestämmer. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1980: 2) om finansbolag Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1980: 2) om finansbolag att 7 § skall ha följandelydelse. 7§ Finansbolag får högst låna upp medel med dels ett belopp som svarar motbolagets kassa och mot vad som innestår hos , ,bankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbmkskredit, kreditakliebolagoch postgirot eller utlånas till annal finansbolag, dels elt belopp som svararmot det egna kapitalet. Om särskilda skäl föreliggerkan bankinspektionen medge högre upplåning, dock högst lill tjugo gånger detegna kapitalet. Som upplåning anses inte vad Som upplåning anses inte vad som motsvarar av finansbolaget ut- som motsvarar av finansbolaget ut färdade skuldförbindelser, som för färdade skuldförbindelser, som för långivaren medför rätt fill betalning långivaren medför rätt till betalning först efter bolagets övriga borgenä- först efter bolagets övriga borgenär rer eller som har garanterats av sta- eller som har garanterats av staten, ten, bankaktiebolag, sparbank eller bankaktiebolag, sparbank eller centralkassa för jordbrukskredit. centralkassa för jordbrukskredit. Till upplåningen skall läggas belöp- Till upplåningen skall läggas belop pet av de garantiförpliktelser bola- pet av de garantiförpliktelser bola get iklätt sig. get iklätt sig samt andra av bolaget gjorda åtaganden därvid dock regeringen eller den myndighet regeringenbeslämmer får medge all inte någon eller endast viss del av åtagandel skall läggastill upplåningen. Medeget kapilal avses aktiekapital, reservfond, disposilionsfond och av bolagsstämmanfastställd vinslbalans. Med egel kapilal får likställas, 1. garantifond, som bildals genomtillskott av aktieägare i finansbolaget eller förbindelser utfärdade avbankaktiebolag, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit eller annan sombankinspektionen godkänt, intill ett belopp motsvarande fem gånger bolagetsaktiekapital, 2. av ett belopp,som svarar mot sådana bolagels reserver som avses i 2 kap. 9 § bankrörelselagen(1987:000), intill ett belopp motsvarande bolagets eget kapital samt 3. kapital, som tillförts bolagetmot av bolaget utfärdade skuldförbindelser som medför räll fill betalningförst efter bolagets övriga borgenärer, infill ett belopp motsvarande bolagetseget kapital. Omdet mellan finansbolag råder sådant nära samband som anges i 4 §, kanbankinspektionen i del särskilda fallet föreskriva att upplåningsrätt skallberäknas gemensamt för bolagen. Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenomföreskrivs i fråga om fondkommissionslagen (1979:748) att 18 § skall haföljande lydelse. Fondkommissionsbolagskall till uppdragsgivarnas skydd ha eget kapital till visst lägsta belopp somär betryggande i förhållande till bolagets tillgångar och till garantiförbindelsersom bolaget har ingått (placeringar). Det egna kapitalet anses betryggande, omdet uppgär till lägst ett belopp som motsvarar sammanlagt tjugo procent avvärdet av aktier, emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantag av sådanaaktier som innehas som ett led i organisationen av bolagets verksamhet saml sexprocent av värdet av övriga placeringar med de undantag som anges i andra stycket.Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje stycket har avsatts, skallsåvitt avser aktier lagas upp till sitt marknadsvärde och såvitt avserutlåning, garantiförbindelser, ufiändska valutor och obligationer till sittbruttovärde. Övriga placeringar skall tagas upp fill sitt nettovärde. Fondkommissionsbolagskall lill uppdragsgivarnas skydd ha eget kapital till visst lägsta belopp somär betryggande i förhållande till bolagets tillgångar, ingångna garantiförbindelseroch andra åtaganden (placeringar). Det egna kapitalet anses betryggande, om detuppgår till lägst etl belopp som motsvarar sammanlagt tjugo procent av värdet avaktier, emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantag av sädana aktiersom innehas som elt led i organisationen av bolagets verksamhet samt sexprocent av värdet av övriga placeringar med de undantag som anges i andra stycket.Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje stycket har avsatts, skallsåvitt avser aktier lagas upp till sitt marknadsvärde och såvitt avserutlåning, garantiförbindelser, utländska valutor och obligationer till sittbruttovärde. Övriga placeringar skall tagas upp till sitt nettovärde om inle annalbeslämts i föreskrift som avses i sisla slyckel. Eget kapilal krävs ej förinneliggande kassa, checkar och poslremissväxlar eller för obligationer ochandra fordringar för vilka svarar staten, kommun, bankinslilul,kreditaktiebolag eller försäkringsbolag. Eget kapital krävs ej heller förfordran hos annat fondkommissionsbolag på likvid för utförd värdepappersaffär. Som eget kapilal skall vidtillämpning av första stycket anses vad som enligt 2 kap. 9 § bankrörelselagen(1987:000) gäller som eget kapital. I fråga om fondkommlssionsbolags reserverför aktier får vidare med eget kapital likställas av skillnadenmellan aktiernas marknadsvärde och deras nettovärde. Från det egna kapitalelskall avräknas nettovärdet av sådana aktier eller andelar i ekonomisk föreningsom fondkommissionsbolaget har förvärvat med stöd av tillstånd enligt 15 §andra stycket. Om särskilda skälföreligger, kan bankinspektionen medge att fondkommlssionsbolagseget kapital får uppgå till ett lägre belopp än som anges i första stycket. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 Närmare föreskrifter i fråga om kapilalkrav får meddelasav regeringen eller den myndighel regeringen beslämmer. Idenna promemoria behandlar kommittén de instrument som i allmänhet förekommerpå penning- och kapitalmarknaderna och som för deltagarna på marknaden kaninnebära förpliktelser eller grunda krav av olika slag. Kommittén har gjort enbedömning av den risk som instrumenten kan antas motsvara. Denna risk harrelaterats till risken som är förenad med en kredit - utan atl hänsyn lagilstill kredittagaren - eller med annan placering. Bedömningen avser såledesenbart kreditrisken även om andra lyper av risker, såsom likviditetsrisk,affärsrisk och administrativa risker, i vissa situationer kan ha lika storbetydelse. En särskild typ av risk som inte enbart gäller för poster utanförbalansräkningen är ränterisken. Denna risk behandlas under avsnitt 6. 2.Anledningar till marknadens uppkomst och utveckling Detkan med viss rätt sägas att marknaden bökade skapas redan i och med Eurovalulamarknadensuppkomst i börian av . Vissa nya instrument såg då dagen. Ulvecklingenvar dock inle särskilt snabb och det dröjde en bit in innanmarknaden på allvar utvecklades. En starkt bidragande orsak lill en snabbareutveckling var det budgetunderskott som fanns i många länder och som bidrog tillulvecklingen av en penningmarknad, där olika typer av de nya instrumenten lättkunde omsättas. Några olika skäl som bidragit till en utveckling av marknadenskall här nämnas. Kapitaltäckningen i bankerna.Inflationen har för bankerna bl.a. inneburit att balansomslutningen ökat i snabbaretakt än det egna kapitalel. En ökande risk i bankens kreditportfölj t.ex.i fordringar på betalningssvaga länder har medfört krav på alt relationenmellan kapitalbasen och balansomslutningen eller kreditportföljen skulle förbäliras.Detta krav har man sökt tillmötesgå genom att öka kapitalbasen och/eller minskakreditporlföljen. I del senare fallet har etl alternativ varil att genom nya typerav låneinslrument kunna tillhandahålla krediler i andra former än de traditionellakrediterna t. ex. genom omsättningsbara värdepapper. Kredittagaren har också haft etlintresse av alt en ny möjlighet alt ta upp kredit erbjudits. Genom de nyalåneinstrumenten kunde i vissa fall kredittagaren bättre anpassa sin upplåningoch också göra den till elt lägre pris. Marknaden byggdeinledningsvis i hög grad på all banker kunde garantera likvidileten i marknadengenom åtaganden alt i vissa situationer själva förvärva instrumenten. Även placerarna hade etlintresse av instrumenten, då de innebar en alternativ placeringsmöjlighel somkunde vara fördelaktigare än andra alternativ. 3.Olika instrument pa marknaden Ibilaga I har katalogiserats elt anlal instrument som innebär olika grader avrisker för banker eller andra som tar emol etl sådant instrument. En kortfattadbeskrivning av instrumentets funktion har gjorts för sådana som innebären likartad risk som en kredit eller annan placering, medan instru- Prop.1987/88: 45 ment som kan sägas vara förenade med en lägre risk endasl harräknats upp. Till instrumenten, vilka alla kan förekomma såväl på den inhemska sominternationella marknaden, kan läggas ell par som huvudsakligen förekommer inomlandet. Etl sådant instrument är standardiserade terminskontrakt som innebäratt avtal tecknas om priset för en s. k. kontraktsobligation vid viss framtidatidpunkt. Obligationen behöver inte innehas eller levereras och instrumentetkan användas för att skydda en ränteexponering i andra instrument. annatinstrument är leveransförbindelse, som innebär att en säljare av ettvärdepapper förbinder sig att leverera på gmnd av atthan inte disponerat över instrumentet då leverans bort ske. Ettförsök fill riskbedömning av de olika instrumenten har gjorts på så sätt att varieinstrument har jämförts med risken i en kredit. Därvid har instrumentenklassats som innebärande full risk, vilket motsvarar samma risk som en kreditpå samma belopp, halv risk, vilkel i princip innebär samma risk som i enentreprenadgaranti samt låg risk, innebärande en lägre riskgrad än de tidigarenämnda. Avde i bilagan uppräknade instrumenten är de båda första garantier och accepter- redan nu inkluderade i kapitaltäckningsreglerna. De tidigare nämndaleveransförbindelserna bör nämnas i samband härmed. Dessa förbindelser kankomma till användning vid försäljning av värdepapper. Om säljaren på fikviddageninte har de sålda värdepapperen tillgängliga t. ex. på grund av att de skalluthämtas ur valv, som endast är tillgängligt , lämnas enleveransförbindelse som köparen erlägger likvid. En sådan förbindelseanses innebära lika stor risk som om köparen beviljat en kredit på samma belopptill säljaren. Leveransförbindelser förekommer i avsevärd omfattning påmarknaden. En karlläggning visar alt totalt ca250 leveransförbindelser mottagils av de institut som är verksamma på marknaden.Av dessa leveransförbindelser hade ca 230 mottagits från bank och 20 från fondkommissionsbolag.Det totala beloppet för dessa leveransförbindelser uppgick fill ca 6 miljarderkronor. Förbindelserna är i regel mycket kortfristiga (). Sådanaleveransförbindelser som avser fordran på bank kräver ej kapitaltäckning varesig enligt banklagen eller fondkommissionslagen. Leveransförbindelser som avserfordran på fondkommissionsbolag kräver kapital enligt banklagen och 6procent kapital enligt fondkommissionslagen. Sistnämnda slag av förbindelserär såsom framgått fåtaliga. Det har också framgått alt det belopp somförekommer i form av leveransförbindelser är myckel stort och det torde varaen fråga för bankinspektionen att med olika åtgärder söka nedbringa della. Transaktionermed avtal om återköp förekommer på den svenska mark naden huvudsakligen i form av transporllån. Sådana har förekommit sär skilt i tider av kredilrestriktioner då bank som nått gränsen för sin kredit- kapacitet sålt över vissa lån till annan bank som har utrymme disponibelt. Olikaformer har tillämpats för sådana tillfälliga överlåtelser, men oftast Prop.1987/88:45 harförekommit att avtal träffals om att kreditrisken skall ligga kvar hos Denna kreditrisk torde endasl ha redovisats hos denöverlåtande banken om ansvaret kommit till uttryck genom utfärdande Om kreditrisken ligger kvar hos den överlåtande banken skall dennarisk under alla omständigheter redovisas. Ifråga om odisponerade remburser är risken olika beroende på om den avser exporteller import, om den är återkallelig eller ej eller om den är bekräftad ellerobekräftad. En med kredit likartad risk anses föreligga i fråga omoåterkalleliga importremburser och bekräftade exportremburser. Då emellertid remburserär genom internationella överenskommelser noga reglerade instmment som avserkorta tider kan del anses motiverat att jämställa risken med den som är förenadmed en entreprenadgarant, dvs. den behöver i kapitalläckningsavseende endasltas upp fill halva beloppet. Vad här sagts gäller för finansbolagens deloåterkalleliga utfästelser i samband med confirming. Andratyper av förpliktelser har indelats i oåterkalleliga och återkalleli-ga. Avsärskilt intresse i detta avseende är åtaganden om framtida köp (placeringar),lånelöften och emissionsansvar för vissa instrument. Terminsledeti avtal om framtida förvärv (repurchase agreement = repo) har stora likhetermed terminsköp. Utmärkande för båda dessa typer av avtal är att parternaöverenskommit att mol betalning leverera/mottaga ettvisst värdepapper. Om motparten inte uppfyller sin del av avtalet förfalleravtalet i övrigt. Därav följer alt någon kreditrisk inte uppkommer t. ex. ommotparten går i konkurs. Däremot uppkommer en risk om del värdepapper somförvärvet avser faller i värde eller blir värdelöst. Köparen är därvid bundenalt fullfölja sin del av avtalet, dvs. erlägga likvid och därefter ta emotleveransen. Med hänsyn till att merparten av de värdepapper som kan bli föremålför handel inte torde innebära den kreditrisk som ovan beskrivits anses inle kapitaltäckningskravbehöva läggas på hela denna typ av aktiviteter. En bank kan nämligen ha försåltsamma papper vidare och har då elimineral kreditrisken. Det är sålunda endastöppna positioner som skall täckas med kapital och kapital skall ställas försådana kommande innehav som fordrar kapilal om de ingår i bankensbalansräkning. Olikaformer av lånelöften förekommer på marknaden. Den icke utnyttjade delen av encheckräkningskredit och samma del av en övertrasse-ringsrätt är exempel påsådana löften. En utfästelse i skriftlig form att vid en framtida tidpunktbevilja en kredit är också ett påtagligt åtagande från en kreditgivares sida, isynnerhet om den presumtive låntagaren får betala en avgift för löftet. Dessa företeelser är intenya på marknaden ulan torde väl alltid ha förekommit. Även om åtagandena kan anses vara förenade med en viss risk, synes det inte tidigare ha diskuterats att kräva kapitaltäckning för dem. Åtagandena torde inte heller under alla förhållanden vara bindande. En inträffad konkurs hos den, fill vilken löfte givits, medför att avtalet förfaller. Enligt kommitténs mening bör därför inte krav på kapitaltäckning uppställas för lånelöften. Ansvaret föremissionsprogram iir mera långtgående och långsiktiga än Prop. 1987/88: 45 dehittills behandlade åtagandena. Sådana program innehåller också instrument somär typiska för den art av åtaganden som diskuteras i denna PM. Det äremellertid en väsentlig variafion i åtaganden som kan vara förenad medemissionerna. Påde inlernationella kredilmarknaderna förekommer Note Issuance Facilities, s. k.NIF:s, och Revolving Underwriting Facilities, s. k. RUF:s, vilka är exempel på låneinslrumentgenom vilka låntagare kan skaffa sig medelfristig finansiering. En eller flerabanker hjälper låntagaren att placera instrumenten på marknaden, eller lar demi egen portfölj. Ofta garanterar bankerna låntagaren atl denne underlåneprogrammets löptid skall kunna ta upp kredit till en förutbestämd ränta,vanligtvis knuten lill en intemationell räntebas, t. ex. . Påden svenska kredilmarknaden motsvaras nämnda instrument av företagscertifikat-,marknadsbevis- eller annat inhemskt låneprogram. Tendensen vad avser svenska certifikatprogramhar gått mol en lägre grad av direkta kreditåtaganden från bankers och fondkommlssionsbolagssida att placera certifikat i egen portfölj. Åtagandena har också gjorts merakortsiktiga. 1de fall ett bindande åtagande gäller vid såväl internationella som svenskalåneprogram att ta en viss del av krediten i egen portfölj bör kapitaltäckningskravställas härför Detta krav bör dock kunna begränsas till avåtagandet. har på senare fid i växande utsträckning erbjudit tjänsteri form av likviditelsför\altning. 1 vissa fall går åtagandet ut på attgarantera en viss minimiavkaslning på förvallningsdepåns kapital och givetvisen återbetalning av kapitalet. De placeringar som göres i samband med sådanaåtaganden bör fordra kapital på samma säll som om de gjorts inombalansräkningen. Enmyckel betydande off-balance-sheel exposure ligger i olika redovisningsrutiner.Denna problematik är emellertid under utredning i en särskild arbetsgrupp, lillsatlpå initiativ av bankinspektionen. Gruppen samråder med bokföringsnämnden.Föreningen och andra intressenter. Kapitaltäckningskravför åtaganden i form av NIF:s och RUF:s har redan rests av myndigheter i fleraländer. 1England skall ;)av sådana åtaganden medlas iberäkningen av kapilalläckning. 1Holland gäller delsamma . 1Japan måste vissa medel- och långfristiga åtaganden, typ NlF:s, medtas till 30procent fr. o. m. . IUSA föreslog myndigheterna i börian av 1986 krav på kapitaltäckning för 30procent av bindande åtagande av lyp NIF:s. Nya bestämmelser har dock ej trätt ikraft . jämförs oåterkalleliga åtaganden genom NIF:s med 32 garantier, och alltsedan30 krävs kapitaltäckning för Prop. 1987/88: 45 avsådana förbindelser. Iflera andra länder pågår utredningar om behovet av kapilalläckning för åtagandenai fråga. Iett kreditinstituts balansräkning, men också i dess nettoterminsköp av värdehandlingar,kan finnas belydande ränteexponeringar. Sådana kan även föreligga i ettinstituts åtaganden i form av räntegarantier för kommande perioder, för vilkaej täckningsaffärer gjorts. För nedskrivningsbehov av tillgångar ochmotsvarande nedvärdering av framtida åtaganden kan elt krav på kapilalläckningmåhända anses vara riktigt. Det torde emellertid i första hand vara entillsynsuppgift att tillse att institut under fillsyn har en tillfredsställandeorganisation för att följa utvecklingen av dessa risker och hålla exponeringeninom acceptabla gränser. Någol kapitaltäckningskrav anses därför inle böraställas upp för sådana exponering-