prop · GB03166 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:166 om inrättande av högskola i Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Genom högskolereformen fick högskolan en enhetligorganisation med högskoleenheter i flertalet län. Sedermera har nyahögskoleenheter inrättats i och . Därefter är det endast Gotlandoch som saknar egna högskoleenheter. Förslag om en fortsatt utbyggnad av högskolan harpresenterats i utredningen (DsU 1987:11) Fortsatt högskoleutbildning. Ibudgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100, bilaga 10. s. 33) föreslås att medelför högskoleutbildning på anslås fr. o. m. /89. 1 propositionen föresläs inrättande av en ny högskola iBlekinge fr. o. m. /90, i vilken skall ingå denhögskoleutbildning som bedrivs inom länet av andra högskoleenheter.Utbildning kommer att bedrivas på tlera orter inom länet. Därmed kommersamtliga län att ha en egen organisation för högskoleutbildning. I 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars1988 ,, , . , , R. , , ,. Proposition om inrättande av högskola i 1Bakgrund Spridning av högskoleutbildningen var ett viktigt inslag i1977 års högskolereform. Nya högskolor inrättades för att högskoleutbildningenskulle komma inom rimligt reseavstånd för ett större antal människor och därmedskapa rättvisa mellan individer och god tillgång till högskoleutbildningoavsett bostadsort. Två län saknar emellertid fortfarande egna högskolor. Med anledning av ett uppdrag från regeringen i september1986 redovisade universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ijanuari 1987 ettförslag om hur ytterligare högskoleutbildning skulle etableras i ochatt, eftersom olika högskoleenheter skulle svara för utbildningen,för /högskoleregion skulle svära för samordningen avutbildningsinsatserna. På grundval av propositionen om fortsatt decentraliseringinom högskolan (prop. 1986/87:127, UbU 1987/88: i, rskr. 1) har riksdagenbeslutat att medel för lokala och individuella linjer samt fristående kurserskall anvisas direkt till berörda högskoleenheter och att i konsekvens härmedregionstyrelserna avskaffas. Varje högskoleenhet förutsätts härvid svara förutbildningsutbudet i det egna länet. Problemet med att och Blekingesaknar egna högskoleenheter har därmed aktualiserats. 1 propositionentillkännagav jag därför också min avsikt att föreslå utredning om hur enenhetlig ledning av högskoleutbildningen i skulle åstadkommas.Utredningen har redovisats i rapporten 1987:11 Utbyggd högskoleutbildning.En sammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. 1 budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100, bilaga 10, s.33) harjag föreslagit att medel fr. o. m. /89 skall anvisas förhögskoleutbildning på , varvid en särskild högskolekommitté knuten tilllänsstyrelsen skall svara för planeringen av utbildningen. Därmed kommer detatt finnas en fast organisation för högskoleutbildning i samtliga län utomBlekinge. 2Inrättandet av en högskola i Mitt förslag: En högskoleenhet i inrättas den 1juli 1989. Utredarens förslag överensstämmer med mitt. Skälen för mitt förslag: Högskoleutbildning i form avkurser har anordnats länge i . Omfattningen av utbildningsutbudet ärinnevarande läsår 439 årsstudieplatser och antalet årsstudieplatser kommer att ytterligareöka till följd av redan fattade beslut. /78 anordnasyrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) i med 30 platser. 1 Svängstaanordnas /86 utbildning på en lokal linje, nämligen linjenför elektronik med datainriktning med 16 platser. För båda dessa utbildningarsvarar i . Som ett resultat av det tidigare nämndautredningsuppdraget till UHÄ startade /88 utbildning på linjen föradministrativ databehandling med 30 platser i , decentraliserad frånhögskolan i och, frän högskolan i ,, driftteknikerlinjen med 15platser i och verkstadsingenjörs-linjen med 16 platser i . Av min beskrivning framgår också hur splittrat ansvaret ärför den utbildning som bedrivs i länet. och tre högskolorsvarar för utbildningen. Ingen av dem har ansvar för att det sammantaget finnsett sådant utbud av högskoleutbildning i länet som svarar mot länets ochindividernas behov. Jag har i den tidigare nämnda propositionen om decentraliseringinom högskolan (prop. 1986/87: 127) framhållit att högskoleenheten ellerhögskoleenheterna inom varje län bör ansvara för högskoleutbildningen i länet.Blekinge är med undantag för det enda län som inte haregen högskola. I årets budgetproposition har jag beräknat kostnaderna förlinjen för industriell teknik (tidigare verkstadsindustrilinjen) samt förförsöksverksamheten med samordnad ingenjörsutbildning under anslagetUtbildning för tekniska yrken, anslagsposten Högskoleutbildning i Blekinge.Kostnaden för den lokala linjen elektronik med datainriktning saml för vissafristående kurser harjag beräknat under anslaget Lokala och individuella linjeroch fristående kurser, anslagsposten Högskoleutbildning i . För linjerna för administrativ databehandling (Vä.xjö).driftteknikerlinjen och verkstadsingenjörslinjen () belastar kostnadernafram t.o.m. /90. förutom högskolan i vad. avserdriftteknikerlinjen, anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m.,anslagsposten Teknik och kunskapsspridning under tolfte huvudtiteln. Ocksåvissa fristående kurser bekostas ur detta anslag. Liksom varje högskola har sin egen profil fmns ocksåförutsättningar för att högskolan i utöver utbildning som har sinmotsvarighet på andra håll - och där det är viktigt att ingen sektor tillåtsbli helt dominerande - skall kunna finna ett eget specialområde. Detta kanförutses komma alt ligga pä området för utveckling av programvara för densnabbt växande datoriseringen inom alla delar av näringslivet. Utvecklingen avprogramvaruområdet inom datatekniken sker med lika stor snabbhet som när detgäller utvecklingen av den elektroniska utrustningen. Högskolani bör inle bli en förminskad variant av de tekniska Prop. 1987/88:166högskolorna eller universitetens tekniska fakulteter, där utveckling avelektronik och dess fysiska komponenter utgör en naturlig huvuduppgift. Genomstatliga insatser, initierade av industridepartementet i kombination medkommunala och privata investeringar har i soft center skapats en unikanläggning, där ett 25-tal företag och offentliga institutioner samtidigtutvecklar och praktiskt tillämpar datateknik särskilt lämpad för i första handmindre och medelstora företag, men också med hög användbarhet för andra typerav organisationer. och högskolor uppstår i som iandra länder utvecklingsföretag av olika slag, ofta samlade i s. k.forskarbyar. Vad som är speciellt för är att sådana utvecklingscentrai form av det förut nämnda soft center samt Verkstadstekniskt center (VTC-syd)i och teknikcentrum i föregått inrättande av en högskoleenhet.Utbildningen på de inrättade linjerna i bedrivs delvis medutnyttjande av resurserna vid dessa centra. Full effekt av denna samverkan kanemellertid inte uppnås förrän högskoleutbildningen i länet fått en enhetligledning. Kostnaderna för lokaler och utrustning för större delen avutbildningen i betalas av kommuner i länet. Företag finansierarockså delvis utbildnings- och utrustningskostnader. Utredaren har beräknat kostnaderna för enförvaltningsorganisation vid högskolan i till 1,45 milj. /89 samt till ytterligare 0.35 milj. kr. påföljande budgetår.Utredaren har vidare föreslagit att förberedelsearbetet för att inrättahögskolan skall påbörjas och ledas av en interimsstyrelse. Jaghar beräknat kostnaderna för denna nästa budgetår under anslaget Lokala och individuellalinjer och fristående kurser, anslagsposten Högskoleutbildning i . Det ankommer på regeringen att besluta om interimsstyrelsenoch dess uppgifter liksom också att besluta om namnet på högskoleenheten.Enligt min uppfattning är lämpligt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att besluta om inrättande av en högskola i fr. o.m. den Ijuli 1989. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom propositionen föreslå att anta det förslag somföredraganden har lagt fram. Sammanfattningav delbetänkandet (Ds U 1987:11) Prop. 1987/88:166 Utbyggdhögskoleutbildning Bakgrund samt uppläggning av utredningsarbetet I regeringens proposition 1986/87:127 om fortsattdecentralisering inom högskolan anförde föredragande statsråd att ochGotlands län, vilka ännu saknar högskoleenhet, bör få en permanent organisationför högskoleutbildningen inom länet. Med anledning av propositionen väcktes motioner som togupp frågan om den framtida organisationen av högskoleutbildningen även iFyrstadsområdet (, , och ) samt i södradelen av . ansåg därför vid sin behandlingav propositionen ""att en förutsättningslös utredning bör göras avfrågan om den framtida högskoleutbildningen i och samt i"" och i den södra delen av "". har beslutat i enlighet med utskottets förslag. har uppdragit ät undertecknadeatt som sakkunniga inom departementet svara för denna utredning. Med hänsyntill omfattningen av utredningsuppdraget redovisas arbetet i etapper. Vi redovisarhär förslag rörande den framtida högskoleutbildningen i och Blekingelän. 1 avsnittet 4.2 belyses bl.a. den ogynnsammanäringsstrukturen på . Vi redovisar även att gymnasieeleverna påGotland har en betydligt lägre andel som påbörjar högskoleutbildning än vad somgäller för övriga län. a. dessa faktorer talar för en förstärkning avhögskoleutbildningen på . Detta gäller såväl utbildningens omfattningsom lednings- och ansvarsfunktionerna. Av väsentlig betydelse för den framtidahögskoleutbildningen på är det Utvecklingscentrum (UCG) somnyligen etablerats. Kring detta resurscentrum bör högskoleutbildningen byggasupp. Den utbildning som vi föreslär förläggas till böri första hand ta sikte på att stärka det gotländska näringslivet. Det är docksamtidigt viktigt att utbildningen blir riksrekryterande. att en lokal linje inom ekonomiområdet om 80 poäng och medhögst 24 platser anordnas fr. o. m. 1988/89; alt en lokal linje inom ADB-området om 60-80 poäng och medhögst 24 platseranordnasfr. 1988/89: att ett sammanhållet utbud av enstaka kurser inomturismområdet anordnas fr. o.m. 1989/90 samt atl en successiv förstärkning sker av utbudet av enstakakurser avsedda för såväl fort- och vidareutbildning som för ett mer allmäntbildningsbehov. a. bör eftersträvas en förstärkning av utbildningen inomdet kulturvetenskapliga området. Härutöver föreslär vi i enlighet med den s. k. SlM-gruppensförslag Prop. all enlokal linje om 80 poäng samt en påbyggnadsutbildning om 40 poäng kommer att anordnas 1988/89 som ett resultat av regeringenssträvan att stärka ingenjörsutbildningen på mellannivå. Utbildningsvolymcn för hela den föreslagnahögskoleutbildningen blir drygt 200 årsstudieplatser /89 och omkring 285 årsstudieplatser1989/ 90. Antalet antagningsplatser blir 1988/89 omkring 300. Vi anser det viktigt att besluten om vilkenhögskoleutbildning som skall anordnas på i större utsträckning skallkunna påverkas av de direkt berörda. Det bör därför skapas en lokal högskoleorganisatonpå med ansvar för utbildningsresurserna. Vi föreslår an ansvaret förhögskoleutbildningens planering på fr. o. m. 89 läggs på en till knuten högskolekommitté:alt det ankommer på högskolekommittcn att fördela disponibla resurser till resp. högskoleenheter i den omfattning dessa kommeratt svara för utbildningen på samt uti till högskolekommitténknyts ett mindre kansli. iiii de närmaste årens erfarenheter av våra förslag böravvaktas innan slutlig ställning tas till frågan om en självständig högskola påGotland. För att öka det gotländska näringslivets möjligheter attfä tillgång till den forsknings- och utvecklingskompetens som finns inomhögskoleområdet föreslär vi all en tjänst som kontaktsekrelerare inrättas vid högskoleutbildningenpå fr. o.m. 1988/89. Kostnaderna för den högskoleverksamhet på Golland. som vinu föreslår, beräknar vi /89 till ca 3.8 milj. kr. (exkl. lokalkostnader).Härav avser de direkta utbildningskostnaderna ca 2.7 milj. kr., vilket arenökning med . i f. h.t. /90 beräknarvi de totala kostnaderna till ca .s milj. kr. Vi redovisar inledningsvis de problem som finns inom länetmed en ogynnsam närings- och företagsstruktur. Pä grund häiav, i avsaknad avhögskola inom länet, samt för att underlätta teknik- och kunskapsspridning hari ett antal resurscentra byggts upp. Flertalet av dessa har en tekniskinriktning, lill de olika centra har knutits högskoleutbildningar medvarierande inriktning. Högskoleutbildningen i är redan relativtomfattande. Förutom reguljärt finansierad utbildning har startatett antal utbildningslinjer som skall finansieras medsärskilda regionalpolitiska medel. För dessa linjer ansvarar olikahögskoleenheter inom högskoleregionen. Betydande insatser görs även av olikamyndigheter, företag m. fl. Läsåret1988/89 räknar vi med Prop. alt följande utbildningslinjer kommer att anordnas i : - Driftteknikerlinjen.80 poäng. - YTH-verkstadsindustrilinjen.60 poäng, med 30 platser pä vardera inriktningen mot produktion och elektronik: - Linjen föradministrativ databehandling, 60 poäng, 30 platser; - Verkstadsingenjörslinjen,80 poäng, 16 platser samt - Linjen förelektronik med datainriktning, 80 poäng, 16 platser. alt enlokal linje om 80 poäng inom ekonomiområdet med inriktning mot de små och medelstora företagens behov inrättas samt atlen successiv förstärkning sker av utbudet av enstaka kurser. bör härvid beaktas behovet av bl.a. humanistisk,ekonomisk, juridisk och allmän samhällsvetenskaplig utbildning. Slutligen föreslår vi i enlighet med den s. k. SlM-gruppensförslag alt en mellaningenjörsutbildning om 80 poäng och med drygt100 platser startar som ett led i arbetet med att förstärkaingenjörsutbildningen på Den totala utbildningsvolymen i kommer, med dennasenare utbildning medräknad, att omfatta drygt 400 årsstudieplatser /89 ochca 600 årsstudieplatser /90. Antalet antagningsplatser /89 blir totaltomkring 500. Med den omfattning högskoleutbildningen nu får i Blekingeanser vi att en fastare organisation i form av en högskola är motiverad. Avpraktiska skäl anser vi det dock inte möjligt att inrätta en självständig högskoleehetredan frän . Vi föreslär därför: att en statlig högskoleenhet skall inrättas i Blekingesenast ; att förberedelsearbetet för att inrätta högskolan skallledas av en interimsstyrelse fr. o. m. Ijuli 1988 samt att enhögskoleförvaltning byggs upp /89. Med hänsyn till den betydelse den decentraliserademodellen har för högskoleutbildningen i anser vi alt högskoleenhetens namn bör vara . att högskolestyrelse, rektor och de centralakansliresurserna bör lokaliseras till . De totala statliga kostnaderna för den högskoleverksamhet,som interimsstyrelsen i /89 kommer att ansvara för, beräknar vitill ca 4.3 milj. kr. (exkl. lokalkostnader). Härav avser ca 2,6 milj. kr.direkta utbildningskostnader. /90 kan kostnaderna uppskattas tillomkring 5 milj. kr. Härtill kommer ca 2,5 milj. kr. per budgetär för denutbildning som olika högskoleenheter svarar för med hjälp av regional politiskamedel.