prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — När spararen begär atl få ul bonusräntan - eller om enutbetalning på grund av dödsfall eller ianspråktagande av lånerätl aktualiserasföre utgången av det år spararen fyller - kontrollerar banken omvillkoren för utbetalning är uppfyllda. Finner banken alt kontot varil anslutetlill ungdomsbosparandet i minsl tre är och atl de ackumulerade neltoinsällningarnapå kontot uppgår lill . eller mer då utbetalningbegärs eller annars aktualiseras, skall banken resp. sparkassan verkställautbetalning av bonusränla. I fråga om bank sker delta lämpligen genom atlbanken lyfter ränlebeloppet från checkräkning i riksbankenoch, allt efter betalningsmottagarens önskemål, för beloppet till spararenskonto eller betalar ut del kontant. När utbetalning sker avförs kontotsamtidigt från bankens eget register över konton anslutna till ungdomsbosparandet.Insättningar som gjorts efter del alt utbetalning av bonusränla aktualiseratspåverkar inle bonusränlans slorlek. Banken bevakar alt ell konto inle slår kvarsom anslutet lill ungdomsbosparandet längre än tillålel. Om bonusränla ärtillgänglig för lyftning vid utgången av det år då spararen fyllt 28 är skallbanken kreditera kontot ränlebeloppet och därvid tillämpa de rutiner som nyssangivils. Vad gäller sparkassorna, vilka saknar dragningsrätt i ,får särskilda rutiner utarbetas för likvidöverföring från riksgälds-kontoret. Bankernaredovisar i sina månadsrapporleringar till riksgåldskontoret de utbetalningarav bonusränla som skett. Kontoret stämmer av uppgifterna med sitt egetregister. Felaktiga utbetalningar älerrapporleras och korrigeras enligl reglersom riksgäldskonloret bestämmer i samråd med de konloförande instituten. Överföringav konlouppgifler lill och hanteringen där av dessa uppgifterförutsätter ett cenlrall dataregister. För ell sådant personregister kommer riksgäldskonloretatt bli registeransvarig enligl dalalagen (1973:289). Jag erinrar om all beslulenligl datalagen måsle fattas om registrets inrättande innan ungdomsbosparandetkan ta sin början. Ungdomsbosparandetstillkomst föranleder särskilda insatser. Inte minsl är del angelägel alt kunskap sprids om den nya sparformen. Kostna der för de informationsinsatser som kan behövas vid sidan av bankernas marknadsföring bör enligl min mening kunna läckas med medel ur del anslag som regeringen i budgetpropositionen föreslagit lill Sparfrämjande åtgärder. Arbetet med ulveckling och drift av dalaregister och administra tiva rutiner för ungdomsbosparandet föranleder emellertid särskilda kost nader. För detta ändamål bör, utöver vad som tidigare föreslagits. I milj. kr. anvisas under anslaget för /89. ut vecklings- och driftskostnader bör få belasta detta anslag. Statensdirekta kostnader för bonusränla uppkommer först efter ungdomsbosparandetsinförande. Kostnaderna blir beroende av hur den nya sparformen förmår atlintressera banker och sparare. Den framlida utgiflsvolymen är därmed svär atluppskatta. Statens årliga utgifterför ungdomsbosparandet, dä della är fullt utbyggt, kan, med ulgångspunkli vad som gäller belräffande ungdomars dellagande i allemanssparandel,beräknas till.knappt 100 milj. kr. uttryckt i dagens penningvärde. Om ungdomsbosparandet,vilket dock är mindre sannolikt, skulle få sädan framgång alt hälflen av allade ungdomar som är berättigade atl della sparade . under i slortsett hela den tillåtna liden om tretton är skulle de statsfinansiella kostnadernastiga lill knappt 800 milj. kr. I labdl I anges kostnaderna under olikagivna förutsättningar. Det kan här anmärkas atl den som sparar maximalt, dvs.800 kr. under = , blir berättigad till bonusränlamotsvarande ca . Tabell 1 Årliga statsfinansiella kostnader i ett fulltutbyggt system () 1987/88: 150 Bilaga3 Denföreslagna nya sparformen föranleder en särskild lag om ungdomsbosparande.Inledningsvis definieras några för lagen väsentliga begrepp (1 §). Del angessedan för vilka åldersgrupper sparformen står öppen (2§). De regler som iövrigt gäller för sparande är fördelade på sju paragrafer (3-9§§). Vidareföreskrivs alt spararna är tillförsäkrade en viss lägsta inlåningsränta (10 §).Därefter behandlas de övriga förmåner som är knutna lill ungdomsbosparandet. Bestämmelserom en av slalen bekostad bonusränla (1I-I4§§) följs av regler om spariån (15och 16§§). Slutligen anges att administration och kontroll av ungdomsbosparandethandhas av riksgäldskonloret (17 §). Reglerom skatlelättnader för den statliga bonusräntan har fogals lill de motsvarandebestämmelser som gäller i fräga om allemanssparandel. Den nuvarande lagen(1983:891) om skatlelättnader för allemanssparande ersätts med en ny lag omskattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. Dennya lagen om skallelättnader föranleder ändrade hänvisningar i 1 § lagen(1983:890) om allemanssparande och 37 § 8 mom. taxeringslagen (1956:623). 2 1987/88. Förslaget till lag om ungdomsbosparande Prop. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ungdomsbosparande. I lagen avses med 1. ungdomsbosparande den särskildasparform som är förenad med skattelättnader enligt 3§ lagen (1988:000) om skallelällnader för alle manssparande och ungdomsbosparande, 2. bank en svensk bank ellersparkassa, och 3. bosparkonto etl sparkonto i bankeller sparkassa, avsett för sparande som är knutet till en lurordning för bosladsförvärv. Ungdomsbosparandet kännetecknas främst av atl lill dennasärskilda sparform är knuten en bonusränla som bekostas av slaten. Bonusräntanskall, som nämnts i den allmänna motiveringen, inte inkomslbeskatlas. Skatlelältnadernahänför sig endasl lill bonusräntan. Ränleavkastning i övrigt utgör skattepliktiginkomst av kapital. I andra slyckel 3 finns en definition av bosparkonto.Härmed avses konton för sparande med vilket följer en turordning förtilldelning av, vanligtvis, bostadsrältslägenheler. Sådant målsparande i störreomfattning sker i HSB:s Sparkassa, i Svenska viasamarbetande sparbanker (RiksBoSpar) och i vissa andra banker. harSveriges Bostadsrättsföreningars i samarbete med SvenskaHandelsbanken salt i gång ell riksomfattande bosparande med köordning förförvärv av bosladsrätlslägenheler (SBC BO). bosparsystem bygger påsparande i aktiefond och kan därför inte knytas till ungdomsbosparandet som enligl3 § förutsätter sparande på räntebärande räkning. Ullryckel bostadsförvärv fär här anses läcka in all lagligåtkomst av en bostad. Sparande på bosparkonto kan således vara inriktat päförvärv även av en kooperativ hyresrätt, sådan som avses i lagen (1986: 1242)om försöksverksamhel med kooperativ hyresrätt. Till ungdomsbosparandet kan anslutas även andra konton än bosparkonton.Men för bosparkonton enligt den nu givna definitionen gäller vissa särregler. Enligl3 § andra slyckel får endasl bosparkonton anslutas med ingående behållning.Särskilda regler om spariån gäller enligt 15 § andra stycket. 2 § Var och en som är kyrkobokförd här i landet fär börjaspara i ung domsbosparandet frän och med det kalenderår dä han fyller . Ingen får börja spara på ell konto i ungdomsbosparandet efter utgången av del kalenderår då han fyllt . Belräffande åldersgränser för deltagande i ungdomsbosparandethänvisas lill den allmänna motiveringen. 3 § Sparmedlen skall sättas in i bank, på räntebärandekonto anslutet till ungdomsbosparandet. Till sparandel får anslutas bosparkonton och andra sparkonton av sådant slag som banken erbjuder kunder i allmänhet, dock ej allemanssparkonton och vinslsparkonton. En sparare får inte samlidigl spara pä mer än två konton. Inga andra konton än bosparkonton får vid anslutning lill ungdomsbo- Prop. 1987/88: 150 sparandel visa nägol tillgodohavande för spararen. Konton av viss lyp fär anslutas lill ungdomsbosparandetefter anmälan från banken till riksgäldskonloret. Ungdomsbosparande kan ske endasl på särskilt anslutnakonton. Ett konto som öppnas direkt för ungdomsbosparande ansluts i och med atldel läggs upp. Äldre konton - del kan endasl röra sig om bosparkonton med ellerulan behållning och andra konton med nollsaldo - ansluts särskill av banken enliglrutiner som riksgäldskonloret anvisar. 4 § konto upphör alt vara anslutet till ungdomsbosparandetvid ut gången av det kalenderår då spararen fyller . Etl konto upphör automatiskt alt vara anslutet till ungdomsbosparandetvid utgången av del år spararen fyller 28 är. De särskilda reglerna om insältningsbegränsningar,uttagsavgift etc. är då inte längre gällande för kontot. Detta kan ifortsättningen användas fritt enligl de villkor som avtalals mellan spararenoch del konloförande institutet. Om spararen då han når 28-årsgränsen har räll all få ul bonusränlaskall denna enligl 12 S andra slyckel kredileras kontot. Om däremot de ackumuleradeneltoinsällningarna inle uppgår lill . fryser den under sparli-denlagrade bonusräntan inne. Del senare följder av 14 §. 5 § Om rätten till sparmedlen på ett konto genom överiåtelseeller pä annat sätl övergår lill någon annan eller om spararen pantsätter sin fordran upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. De särskilda sparstimulanserna i ungdomsbosparandet ärknutna till etl personligt sparande. När rätlen lill de sparade medlen övergår lillnågon annan, genom förvärv av fordran, arv eller på annat sätl, upphör kontotautomatiskt all vara anslutet lill ungdomsbosparandet. Delsamma gäller då pantsätlningav tillgodohavandet på kontot sker. Huvudregeln enligt 14 § är den atl rättentill bonusränla - och därmed lill spariån - förfaller när elt konto avförs frånungdomsbosparandet. I fall av spararens död skulle del dock vara obilligl omtillgänglig bonusränla inte fick komma de efterievande lill godo. Enspecialregel finns dätför intagen, i 13 §, om alt bonusräntan i sådant fallskall betalas ut lill dödsboet. För utbetalning till dödsboet krävs allspararen vid dödsfallet haft rätl enligl 11 § all lyfta bonusräntan. 6 § Varje sparare får sälla in sammanlagt högst 800 kronori månaden på konton anslutna till ungdomsbosparandet. fär sältas in i ungdomsbosparandet.Beloppet får fritt fördelas på högst två konton. Insältningsbegräns-ningengäller etl bruttobelopp. Större månadsinsätlningar än . får alltså inteske även om ullag görs . Begränsningsregeln gäller bara insättningar som gjortsefter det atl kontot anslutils lill ungdomsbosparandet. Behållningen på ell bosparkonto räknas inle som insättning då kontot ansluts lill ungdomsbosparandet.Inle Prop. 1987/88: 150 heller ränta som påförs kontot räknas som insättning. 7 § Vid ullag skall spararen lill banken betala enuttagsavgift motsvaran de en procent av del uttagna beloppet, dock . Någon avgifl enligt första slyckel skall inte betalas föruttag som sker i samband med atl bonusräntan enligt 11 § tas i anspråk. En överföring enligl 8 § av sparmedel mellan två konton i ungdomsbosparandetanses inte som ullag enligt denna paragraf. När bonusräntan tas i anspråk kan det oftast anlas ske förell finansieringsändamål som ungdomsbosparandet är tänkt all främja. Om uttagfrån kontot sker som bonusräntan kommer spararen lill del finns dt inleskäl atl belasta honom med uttagsavgift. 8 § En sparare fär överföra hela behållningen av vad hansatt in pä etl konto enligl 6§ till elt annal konto som är anslutet till ungdomsbosparan det. Det konto från vilket överföring sker upphör genom överföringen atl vara anslutet till ungdomsbosparandet. Banken är berättigad lill ersättning med högst 100 kronorav spararen för sina kostnader för en överföring. Överföringsfallet har närmare kommenterats i den allmännamotiveringen. Endasl behållningen av vad som satts in efter del kontotanslutils till ungdomsbosparandet får föras över lill annal konto. Medbehållning avses i detta sammanhang behållna nettoinsätlningar jämteinlåningsränta på dessa insättningar samt ackumulerad bonusränla. Någonuttagsavgift enligt 7 § skall inte betalas för en överföring. Däremot färbanken tillgodogöra sig ersättning för sina kostnader med överföringen. För allinte höga överföringsavgifter skall avhålla spararen från atl byta konto,maximeras avgiften i lagen till , samma belopp som gäller i fråga omöverföringar inom allemanssparandel. 9 § Om en sparare överskrider de begränsningar som gäller enligl3 eller 6§ skall de oriktigt insatta sparmedlen betalas ul till honom. Om riksgäldskonloret vid sin kontroll finner atl spararenöverskridit de begränsningar som gäller i fråga om antal konton och månadsinsätlningarskall felaktigt inbetalda belopp återbetalas. I den allmänna motiveringen hartagits upp frägan om vilkel konto som skall avslutas och frän vilkel kontoutbetalning skall ske. Det bör stä vederbörande bank fritt att bestämma omränta skall betalas för de oriktigt inbetalda sparmedlen. 10 §På de medel som står inne på ett konto anslutet lill ungdomsbospa randet skall banken betala årlig ränta efter en viss lägsta procentsats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar före skrifter om vilken lägsta räntesals som skall gälla. I denallmänna motiveringen har nämnts att minimiräntan i princip bör sältas attmotsvara räntan för långsiktigt sparande i bank. Mindre fluktuationer i räntelägetskall dock inle behöva föranleda justering av minimirän- lan.Del böra andra sidan, i vart fall kvartalsvis, slammas av om ränlelägel Prop.1987/88: 150 förändrats så alt en korrigering av minimiräntan är påkallad. 11 §Om etl konto är anslutet till ungdomsbosparandet sedan minsl och de behållna insättningarna enligt 6§ pä kontot uppgår lill minsl har spararen rätt atl få en särskild bonusränla. Bonusräntanmotsvarar ärlig ränta på behållningen den sista i av deinsättningar som gjorts pä kontot enligt 6§. Vidtillämpning av första stycket skall konton mellan vilka överföring skell enligt8 § anses som elt enda konto. Dennaparagraf innehäller bestämmelser om bonusränla. I den allmänna motiveringen harbehandlats under vilka förutsättningar bonusränla fär lyftas och hur den räknasfram. Enligtandra stycket skall bonusräntan beräknas pä den insatta nettobehållning somslår inne på kontot den sista i . Denna ordning har förordats avriksgäldskontoret för all kontoredovisningarna skall kunna begränsas till attavse månadssaldon. I praktiken innebär metoden all kontohavaren tillgodoräknas bonusränlapå sparmedel först för månaden efter det atl de satts in. Bonusräntanberäknas för varje konto särskill. Om överföring av sparmedel skett inom ungdomsbosparandetenligl 8§, anses konton mellan vilka överföring skell som etl enda konto. Iinga andra fall än då överföring skell är det möjligt all lägga sammaninsättningar som gjorts på skilda konton till etl enda beräkningsunderlag för bonusränla. 12 §Bonusräntan enligl 11 § bekostas av staten och betalas ul av riks gäldskonloret. Utbetalning skall ske när spararen begär det eller när han erhåller lån enligt 15 §. När bonusräntan på ell konto betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Harbonusräntan pä elt konto inle tagils i anspråk vid utgången av del kalenderårdå spararen fyllt skall bonusräntan då påföras kontot. Paragrafeninnehåller bestämmelser om hur och när utbetalning av bonusränla skall ske. Närspararen begär atl fä lyfta den bonusränla han är berättigad all få ul försparande på elt konto avhänder han sig därmed möjligheten all göra vidare insättningari ungdomsbosparandet på del kontot. Dess anslutning lill ungdomsbosparandetupphör då. Denrätl lill spariån som gäller enligl 15 § kan inte tas i anspråk av spararen medmindre han har rätl att lyfta bonusränla. När spararen beviljas spariån skall bonusräntanautomatiskt betalas ul. avförs kontot från ungdomsbosparandet. Iandra slyckel anges alt bonusränla obligatoriskt skall krediteras ell konto vidutgången av del år spararen fyllt . Utan en sådan bestämmelse skulle,till följd av 4 och 14 §§, rätten till bonusränla ha förfallit. 13 §Om spararen dör och del vid dödsfallet föreligger rätt lill bonusränla enligl 11 § skall bonusräntan betalas ul lill dödsboet. 14 § Rätlen lill bonusräntaenligt 11 § förfaller, utom ifall som sägsi 13 §, Prop.1987/88:150 när kontots anslutning lill ungdomsbosparandet upphör. Omrätlen lill sparmedlen övergår från spararen till någon annan upphör, enligt 5 §,kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Så sker bl. a. i det fall spararendör. Om spararen vid dödsfallet varit berättigad alt lyfta bonusränla skalldenna betalas ut till dödsboet. I andra fall då kontots anslutning till ungdomsbosparandetupphör, på grund av alt rätten till sparmedlen frångått kontohavaren, påspararens egen begäran eller pä annan grund, förfaller rätten lill bonusränla. 15 §En sparare som har räll lill bonusränla enligt 11 § har också rätt att fä län för förvärv av bostad och för bosättning i övrigt. Länet lämnas eller förmedlas av den kontoförande banken efter sedvanlig krediiprövning. Lånerätlen avser etl belopp motsvarande behållningen av de insättningar som gjorts på kontot enligl 6 §. Skersparandet på etl bosparkonto och har banken åtagit sig att lämna spararen lån endaslför förvärv av en nyproducerad bostadsrättslägenhet, är banken inte skyldig attsvara för lån som sägs i första stycket annat än för bostadsrällsförvärv enliglåtagandet. 16 §Den bank som svarar för lån enligl 15 § bestämmer de närmare villkoren och beslutar om lån. Vidbankens prövning av ansökan om län gäller de föreskrifter som harmeddelat med slöd av lagen (1974: 922) om kreditpoliliska medel och deföreskrifter i övrigt som gäller för banken. allmänna motiveringen har redovisats under vilka förutsättningar konloförandeinstitut skall lämna spariån. Bestämmelserna ger inle någon rätt ellerskyldighet för en bank all åsidosätta sedvanlig prövning av den lånesökandes kredilvärdighel.Spariån i ungdomsbosparandet omfattas av generella kreditpoliliskarestriktioner. 17 §Riksgäldskonloret svarar för administration och kontroll av ung domsbosparandet. Riksgäldskontorethar det övergripande administrationsansvaret för kontroll av ungdomsbosparandet.Kontoret har alt inom ramen för sitt uppdrag utarbeta rutiner för bl. a.anmälan av kontoanslutning (3 §), utbetalning av bonusränla ochuppgiftsrapportering i allmänhet. Vidde överläggningar som förekommit vid ärendets beredning i finansdepartementethar från såväl riksgäldskonlorets som bankernas sida upp-givits alt arbetet medatt förbereda ungdomsbosparandets igångsättande kan beräknas kräva minsl fyramånader räknat från det att beslut föreligger. Jag anser detangeläget att den nya sparformen möjligt ställs till spararnasförfogande och föreslår alt bestämmelser om ungdomsbosparande träder i kraftden . 1.5 Upprättadelagförslag Prop. 1987/88: 150 Bilaga 3 Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag 1. lag om ändring i lagen (1983: 890) om allemanssparande, 2. lag om ungdomsbosparande, 3. lag om skallelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande, 4. lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623). Förslagenbör fogas till protokollet i delta ärende i bilaga 3.1. Delär angelägel alt behandlar förslagen under innevarande säalt de kan träda i kraft möjligt. Med hänsyn lill detta anser jag atllagrådets yttrande inle skall inhämtas. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl delsbemyndiga riksgäldskonloret att med banker och sparkassor träffa avtal omutbetalning av bonusränla i ungdomsbosparandet i huvudsaklig överensstämmelsemed vad jag angivit i det föregående, delstill Sparfrämjande åtgärder under sjunde huvudtiteln för budgelärel 1988/89 ulöveri prop. 1987/88: 100 bil. 9 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare . Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 Mitt förslag: Vissa större förelag skall på likviditetskonloinbetala ell belopp som motsvarar av den del av företagets likvida tillgängarsom överstiger 50 milj. kr. enligl balansräkningen för del räkenskapsår somavslutals närmast före . Som likvida tillgångar skall räknas omsällningstillgångari form av kassa-och banktillgodohavanden, aktier och andra andelar samlobligationer och andra värdepapper. Inbetalning skall ske på räntebärande konto i riksbanken.Inbetalning skall ske av beloppet {preliminär inbetalning) och med återstoden {slutliginbetalning). Inbetalda medel skall jämte årlig ränta återbetalas senast den 2juli 1990. Räntan skall motsvara den ränta som normalt erlägger påinlåning frän bank (). De företag som är skyldiga atl sätta in medel på likviditetskonloskall själva beräkna den preliminära inbetalningens slorlek saml lill riksskalteverkelge in den balansräkning och del beräkningsunderlag som legat till grund förinbetalningen. Riksskalteverkel skall fastställa den slutliga inbetalningensstorlek. Styrelseledamot eller befattningshavare hos förelag som uppsåtligeneller av oaktsamhet lämnar felaktiga upplysningar ellerunderlåter all lämna upplysningar kan dömas till böter eller fängelse. Regeringenkan, om det finns synnerliga skäl, befria elt företag från skyldighet allbetala in medel på likviditetskonlo. Skälen förmitt förslag: De stora företagen har byggt upp en mycketomfattande likviditet. Denna har i hög grad använts lill uppköp av andraföretag. Myckel talar också för atl likviditeten medverkat till den kraftiga kredilexpansionenoch är en faktor som kan ha bidragit till all driva upp lönekostnaderna. Delfinns därför anledning alt genomföra en likviditetsindragning från störreförelag under näsla budgetår. Banker och andra finansieringsinstitut omfattas inle avförslaget. Inbelalningsskyldighetenknyter an lill storleken av förelagels likvida tillgångar. Med likvidatillgångar avses i del här sammanhanget omsättningstillgångar i form av kassa-och banktillgodohavanden, aktier och andra andelar saml obligationer och andravärdepapper. Dessa poster skall enligl schemat i 19 § bokföringslagen (1976:125) framgå av balansräkningen. Vid avgränsningen av likvida tillgångar harhänsyn tagits till önskemålet alt begränsa tillämpningsproblemen. Beräkningenav den preliminära inbetalningen svarar företagen själva för.Inbetalningsskyldiga förelag skall lill riksskatteverketge in del beräkningsunderlag som legal lill grund för den preliminärainbetalningen lill . ningav de erhållna handlingarna fastställa den slutliga inbetalningen och Prop.1987/88: 150 före utgången av underrätta vederbörande förelag omden Bilaga 3 slutliga inbetalningens belopp. Kopia av underrättelsen skallsändas till som skall bevaka alt inbetalning sker. Riksskatteverketsbeslul får överklagas lill regeringen. Om preliminär eller slutlig inbetalningpå likviditetskonlo inte sker inom föreskriven lid, eller med för lågt belopp,skall förelaget betala ränta på del förfallna beloppet. Om det finns särskildaskäl får medge befrielse från all erlägga sådan ränta. Omdel finns synnerliga skäl bör regeringen ha möjlighet alt befria ett förelagfrån skyldighet atl betala in medel på likviditetskonlo. Regeringen bör ocksäha möjlighet alt föreskriva eller i särskilda fall besluta atl inbetalda medelskall återbetalas . Denföreslagna lagen överensstämmer i väsentliga delar med lagen (1984:501) ominbetalning på likviditetskonlo och lagen (1985:582) om inbetalning på likviditetskonlounder /86. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lagom inbetalning på likviditetskonto under /89. Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende i bilaga 3.1. Delär angeläget alt den föreslagna lagen kan träda i kraft den . Jaganser därför av tidsskäl atl lagrådels yttrande över lagförslaget inle börinhämtas. Det kan också noteras alt lagen (1984:501) om inbetalning pålikviditetskonto har granskals av lagrådet. Hemställan Jaghemställer all regeringen föreslär atl anla förslaget. 3 Fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt Genomlagstiftning infördes en generalklausul mot skalleflykt (prop. 1980/81: 17. SkU 8, rskr. 27, SFS 1980: 865). Lagstiftningen har en provisorisk prägel genom au den gjorts tidsbegränsad. Från atl den ur sprungligen har avsett räftshandlingar som förelagils 1. o. m. 1985 har dess giltighetstid sedermera föriängts lill atl även omfatta liden fram l.o.m. 1985/86:49, SkU II, rskr.54, SFS 1985: 1013). Däremellan har också lagstiftningens tillämpningsområde ut vidgats i visst avseende (prop. 1982/83:84, SkU 20, rskr. 139, SFS 1983:75).