prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Läns styrelsen anser all dessa bestämmelser har sådan betydelse att de skall återfinnas i lagen eller förordningen. 9.26 : Paragrafen är oklart skriven. Vad menas Prop. 1987/88:93 med"operaUva ingrepp av någon betydelse". Var går gränsen mellan Bilaga 2 olika former av operativa ingrepp. Likaså undrar LRF hur man avgör"om behandlingen orsakar lidande som inte är obetydligt". 9.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Formuleringarna "av någonbetydelse" och "som inle är obetydligt" är vaga och lämnar öppetför godtycke. Därför bör de strykas. 9.34Sveriges veterinärförbund: Föreskrifter om i yilka fall behandling elleroperation skall ulföras av veterinär är svåra atl formulera. De nu föreslagnabestämmelserna är bättre än i den tidigare lagens 11 §. Frågan är dock hurallmänheten och myndigheter drar gränsen mellan ett obetydligt och inteobetydligt lidande. Iandra stycket talas om kupering eller annan stympning av djur. Ordet stympningförefaller väl drastiskt och innebörden är väl inte heUer helt klar. Föreslåsen lydelse som: Regeringen får meddela bestämmelser som förbjuder ellerföreskriver särskilda villkor för kupering eller annat operativt ingrepp sominte är föranlett av medicinska skäl. Föreskrifternai paragrafen måste i förordningen åtföljas av bestämmelser som närmarereglerar vad som avses, med såväl första som andra stycket. 8§ Husdjur som skall slaktas skall vara bedövade när blodet avtappas. Fjäderfäoch kaniner får dock avlivas utan föregående bedövning genom att huvudethastigt skiljs från kroppen. 10.6Universitets- och högskoleämbetet: När det gäller vetenskapliga ändamål kandet vara av avgörande betydelse för utvärderingen av ett försök vilken metodsom används när ett djur avlivas. Textförslagel är emeUerUd skrivet med tanke iförsta hand på avlivning av animalieproduklionens djur. UHÄanser det mot denna bakgrund värdefullt om paragrafen kunde kompletteras med ettnytt stycke med följande lydelse: "Avlivning av försöksdjur skall anpassassåväl till djurslag som till försökets ändamål". 10.8Fiskeristyrelsen: Beträffande slakt omfattar förslagels 8 § endast husdjur.Fiskeristyrelsen anser dock att föreskrifter för slakt av fisk i bl. a.odlingsanläggningar kan vara befogal. Sådana anvisningar bör i så fallutarbetas i samråd med . 10.11Kammarrätten i : 8 § i lagförslaget innehåller bestämmelser om slakt av husdjur. Den föreslagna lagstiftningen innehåller emeUerUd inga bestämmelser om avlivning av djur i annat fall. Sådana bestämmelser och föreskrifter har ansetts nödvändiga enligt den nu gällande ordningen. Några skäl till varför bestämmelser i delta avseende skall utelämnas i den nya lagstiftningen har inte redovisats. Frågan bör därför ytterligare över vägas. . 128 10.15 iStockholms län: Bestämmelserna om slakt säger atl Prop. 1987/88:93 Qäderfä och kanin får avlivas ulan föregående bedövning genom alt huvu- Bilaga2 dethastigt skiljs från kroppen. Detta bör endast vara tillåtet vid avlivning avenstaka av dessa djur och inte om del rör sig om hundratalet eller flera i enföljd. Exempelvis skulle minkfarmer som inköper överåriga värphöns kunnaanvända en roterande sågkUnga som avskiljer huvudet snabbt och . därmed lösaavlivningen på ett enkelt sätt. Frågan har också ställts om . kassodladefiskar får buksnitlas utan all vara bedövade och avlivade. 10.16 i : Undantaget frånkrav på bedövning vid slakt av fjäderfä och kaniner kan ifrågasättas. Isynnerhet när det är fråga om kaniner synes halshuggning ulan föregåendebedövning innebära stor risk för felgrepp som kan medföra lidande för djuret.Om undantaget över huvud laget skall vara kvar, bör formuleringen vara sådanatt krav på bedövning gäller generellt, men atl undanlag kan medges för vissadjurslag under vissa angivna omständigheter. 10.17 i län: Paragrafen bör, enligtlänsstyrelsens mening, ändras så att det avlivningssäll som beskrivs av Qäderfäoch kaniner enbart gäller enstaka djur. 10.18 i : Lydelsen bör ändrasså alt krav ställs . på alt blodavtappning skall ske i omedelbar anslutning liUatl djuret bedövats. 10.23Naturvetenskapliga forskningsrådet: Bestämmelserna i denna para graf är inte anpassade för djur i försöksverksamhet. Den mest humana metoden vid avlivning av smågnagare är exempelvis halskoledislokalisa- tion utan föregående bedövning. Paragrafen bör därför kompletteras med ett avsnitt om avlivning av djur,i vetenskaplig verksamhet. . , 10.25Svenska djurskyddsföreningen: Metoden att avliva kanin genom att huvudethastigt skiljs från kroppen kan tillåtas endast under förutsättning attsärskild anordning av typ giljotin användes. giljotinutmstning är, metodensvår alt utföra och är dessutom ur estetisk synpunkt olämplig. Metoden användesnumera praktiskt taget aldrig. 10.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Det är bra att lagen föreskriveratt djur skaU bedövas före slakt. Avlivning av djur bör endast , få ske på ettför djuret icke smärtsamt sätt. På så sätt följs 2 § djurskyddslagen.Bedövning före slakt bör gälla alla djur utan undanlag för Qäderfä och kaniner.Genom bedövningen kan djuret fixeras, och därmed kan skador på grund avrörelser från djuret i dödsögonblicket undvikas. Hänsynbör också las hur djur behandlas i samband méd slakt. Paragrafen bör därförstadga att djur ej får stressas inför slakten. Ett exempel på sådan stress ärrendrivning med helikopter. 9 /88. 10.33 Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund:Förslaget att de gmnd- Prop. 1987/88:93 läggande bestämmelserna islaktlagen intages i djurskyddslagen bedömer Bilaga 2 somutomordentligt viktigt och hälsar det med tillfredsställelse. 10.34 : Bestämmelserna om slaktsäger att Qä-derfä och kanin får avlivas utan föregående bedövning genom allhuvudet hasUgt skiljs från kroppen. Detta bör endast vara Ullåtet vid avlivningav enstaka antal av dessa djur. 9 §Regeringen bemyndigas att meddela bestämmelser om offentlig förevisning av djur, tävling med djur och användning av djur för film eller televisionsinspelning, om den fmner sådana föreskrifter påkallade från djurskyddssynpunkt. 11.9 : Det bör påpekas atl 4 och 9§§ delvis täcker varandra då exempelvis djurpark ofta är avsedd för offenUig förevisning av djur. Vilka konsekvenser en sådan överlappning får har inte berörts. 11.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Bra att restriktioner när detgäller offenUig förevisning av djur (inkl. filmning) införs, I princip anser vidock atl offenUig förevisning av djur och tävlingar med djur inte bör fåförekomma. 10 §Djur som skall delta i tävling på tävlingsbana får inte utsättas för sådana ingrepp eller tillföras sådana preparat som kan antas påverka djuren under tävlingen. 12.10 Hovrätten över och : Paragrafen är isin nuvarande utformning svår att tillämpa och bör om möjligt förtydligas. Detkan vidare ifrågasättas om inte tillämpningsområdet bör utvidgas tiU att avseäven djur som skall delta i uppvisningar, utställningar, prémieringar o. d. 12.11 Kammarrätten i : Såvitt angår det i 10§ ilagförslaget införda förbudet mol doping vill kammarrätten ifrågasätta omförbudet bör begränsas att avse enbart tävlingar. 12.15 i : Fömtom ingreppeller preparat bör också begreppet åtgärd införas. Atl bremsa en häst straxföre en tävUng för att få den lugn, vissa former av uppkäkning, tungband etc.borde kunna hänföras till detta begrepp. 12.16 i : I 10 § införsbestämmelser om doping, vilka saknar motsvarighet i nuvarande lag.Länsstyrelsen-instämmer i att doping är ett djurskyddsproblem och tillstyrkerdärför att företeelsen regleras i djurskyddslagen. Emellertid måstekonstateras att avgränsningen av begreppet doping är svår. Klargörandetillämpningsbestämmelser är därför nödvändiga. Inom framför allt hästsportorganisalionema 130 finns frivilligarestriktioner inom området. Erfarenheterna härifrån Prop. 1987/88:93 bör vara en gmnd atl bygga vidare på. 12.17Länsstyrelsen i län: Paragrafens utformning torde kunna ge upphov till lolkningssvårighetergenom att enbart begreppet ingrepp skrivs in i lagen. Är exempelvis bremsningav travhäst i omedelbar anslutning till en tävling i syfte att minska hästens galoppbenägenhel,ett ingrepp? anser att paragrafen bör kompletteras med begreppetåtgärd -ett begrepp som lanlbmksstyrelsen för övrigt använder i sin motiveringtill förslaget. 12.25Svenska djurskyddsföreningen: instämmer helt i lantbmksstyrelsensuppfattning att doping är ett djurskyddsproblem och hälsar med största Ullfredsställelse,atl bestämmelser härom införes i den nya djurskyddslagen. Utöver för tävlandedjur bör även offenUigt förevisade djur omfattas av § 10. 12.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Bra alt doping förbjuds. Det börgälla även den s. k. animalieproduklionens djur. 12.32 : I 10 § djurskyddslagen finnes bestämmelser om all djur som skall tävla inte får utsättas för sådana ingrepp eller tillföras sådana preparat som kan antas påverka djuret under tävlingen. STChar i §54, Reglemente för Svensk Travsport, regler avseende doping.--- Ispecialmotiveringarna till förslaget sägs alt mot bakgrund av do-pingämnenasverkan och biverkningar är doping enligt LBS bedömning ett djurskyddsproblem. Enligttravsportens regler får häst ej tillföras angivna medel som kan antas påverkaprestationsförmågan i lopp. I detta fall tas ej hänsyn till överansträngning,överbelastning eller biverkningar. Föratt så långt möjligt samordna samhällets och sportens regler avseende dopinghemställer STC atl förbundet får möjlighet medverka när lanlbmksstyrelsenutarbetar närmare föreskrifter i frågan. 12.33 Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund:Riksförbundet delar lantbmksstyrelsens redovisade uppfattning och bedömer alldoping är ett djurskyddsproblem och alt därför gmndläggande bestämmelser däromintages i djurskyddslagen. vill dock framhålla all detta skallgälla ej endast djur som skaU deltaga i tävling på tävlingsbana ulan jämväl gäUavid offentlig förevisning av djur. Tillägg härom bör göras i denna §. 12.34 : Förbundet finner deltillfredsställande att denna paragraf om bl. a. dopingförbud införs. Förutomingrepp eller preparat bör också begreppet "åtgärd" införas. Ätt bremsaen häst strax före en tävling för atl få den lugn, vissa former av uppkäkning,tungband etc. bordekunna hänföras till detta begrepp. I djurskyddsförordningen bör 131 föreskrivasen minsta tid (eller hänvisas till tidsföreskrifter) som bör förfly- Prop.1987/88:93 ta efter ett ingrepp eller medicinering inhan behandlat djur återkan tillåtas Bilaga 2 delta i tävling.. 11 § Regeringen bemyndigas meddela föreskrifter omskyldighet för den som anordnar offentlig förevisning av djur eller tävling med djur att anlita veterinär för tillsyn över.förevisningen-eller tävlingen och att utge ersättning för åtgärder som påkallas från djurskyddssynpunkt. 13.8 :-- Vid många av de störtefiskodlingarna har man publika utrymmen där verksamhet visas upp.och oftaillustreras den med akvarier och vissa odlingsenheter. Enligt förslagels 11 § skall den som anordnar sådan visning vara skyldig alt anlita veterinär för Ullsyn. De odlingar som har denna verksamhet är som regel anslutna tUl fiskhälso kontrollen, vilket torde vara en tillräcklig garanU för att hanteringen av fisk sköts på ett tillfredsställande sätt. 13.21 : Kulturtådet har i och för siginte något all erinra mot ett i 11 § djurskyddslagen intaget bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter för den som anordnar offentlig förevisningav djur att anlita veterinär för tillsyn över förevisningen och all utgeersättning för åtgärder som påkallas från djurskyddssynpunkl. Rådet motsätter sig emeUertid bestämt all ett sådantbemyndigande,ger upphov till krav på en kostnadskrävande mtinbesiktning påvarje eller snart sagt varje plats som gästas av en turnerande cirkus. 13.23 : Enligt förslagetskall veterinär anlitas för nödvändig tillsyn av djur som skall förevisas ellerdeltaga i tävling. Det kan övervägas om det inte finns anledning alt ävenanlita beleendevetenskaplig expertis som ofta kan avslöja psykiskt Hdande hosdjuren. 13.30 mot plågsamma djurförsök:Biträder förslaget. 13.34 : Förbundet ifrågasätter omdel måste slå i djurskyddslagen att en veterinär skall ha betalt för vidtagnaåtgärder. Förbundet räknar med atl detta är en självklarhet. 12 § Djur får inte användas för vetenskaplig forskning,undervisning, sjukdomsdiagnostik eller framställning av läkemedel, om Inte den planera de användningen av djuren prövats från etisk synpunkt. Vid sådan verksamhet som avses i första stycket får endastanvändas djur, som har fötts upp för detta ändamål. Lantbruksstyrelsen lämnartillstånd till sådan uppfödning. Regeringen får meddela bestämmelser om undantag frånförsta stycket eller andra stycket första meningen samt bestämmelser i övrigtsom är påkallade från djurskyddssynpunkt. 14.6 Universitets- och högskoleämbetet: Medicinska forskningsrådets Prop. 1987/88:93 (MFR) försöksdjursnämnd fungerade redan i början av 1970-lalel som etisk Bilaga 2' . Nämnden utarbetade en s.k. kategorikalalog -. omfattandesex klasser, där olika typer av försök beskrevs. Med ledning av denna kundesedan nya försök bedömas. Vidden genomförda provperioden för etisk'bedömning inom 19761979använde man sig av denna kategorikatalog. Man enades därvid om att försök inomkategorierna I -3 skuUe endast anmälas, medan försök inom kategorierna 4-6skulle förprövas av nämnden. Detförslag som lanlbmksstyrelsen utarbetade för de etiska nämnderna och den ålgärdslistasöm togs fram baserades i huvudsak på erfarenheter som vunnits inom och i . Ålgärdslistan kom dockbara all omfatta fem gmpper, där försök inom grupperna 1 och 2 skulle anmälasoch försök inom grupperna 35 skulle förprövas av nämnderna. Lanlbmksstyrelsenhar i sitt förslag frångått den närririda indelningen i fem åtgärdsgrupper förbedömning av planerade djurförsök inom de etiska nämnderna så till vida altprövning av samtliga försök förutsätts. UHÄfinner del inte motiverat all frångå den uppläggning som skapades under denförsta provverksamheten i med en ärendegmpp för anmälan och en förprövning. UHÄ anser i enlighet härmed att man fortfarande skaU kunna endastanmäla sådana försök som enligt MFR: s försöksdjursnämnds indelning föll inomkategorierna 1-3, medan försök inom kategorierna46 alltid skaU prövas. Meningenmåste vara alt skapa förhållanden som blir bättre för de djur som måsteanvändas, inle en administrativt komplicerad apparat som fördröjer ochförsvårar arbetet. Iförslagels andra stycke anges atl endast djur som fölls upp för ändamålet fåranvändas, s. k. deslinationsuppfödnirig. Regeringen får meddela bestämmelser omundantag från krav på destinationsuppfödriing. Fråganom destinaUonsuppfödning finns reglerad i lantbmksstyrelsensförfattningssamling (LSFS 1979:29 saknr L 26). Ilikhet med anser UHÄ all undanlag från kravet på deslinalionsuppfödningbör baseras piå en positiv förteckning. Denna bör omfatta: Rundmunnar,fiskar (broskfiskar och benfiskar), groddjur, kräldjur och fåglar Däggdjurav husdjurstyp såsom mus, råtta, hamster, ökenrålla, marsvin, kanin, hund ochkatt UHÄanser det inte självklart att frågan om tillstånd för déstinationsupp- . födningskaU handläggas av lanlbmksstyrelsen. Kontrollen av destiha-tionsuppfödaresanläggningar och skötsel skall givetvis handhas av styrelsen, men tillståndsgivningenbör mycket väl kunna hanteras av CFN med dess arbetsutskott för försörjnings-,kvalitets- och hälsofrågor. I vart fall bör lanlbmksstyrelsen åläggas attsamråda med CFN. 14.8 Fiskeristyrelsen:I förslaget beträffande användning av djur för veten- Prop. 1987/88:93 skapligt ändamål (12 §) föreskrivs en obligatorisk prövning av alla djurför- Bilaga 2 sök.Dessutom får endast sådana djur användas som fötts upp för ändamålet. Denförsöksfisk som används inom fiskeriforskningen kommer antingen från odlingareller naturvatlen. Den del av verksamheten som avser FoU-arbete inom fiskodlinginnefattar huvudsakligen försök inom områdena odlingsleknik, foder ochsjukdomar. Vid styrelsens, laboratorier används fisk huvudsakligen förbeteendestudier. Inriktningen på verksamheten medför att del sällan förekommeroperativa ingrepp på försöksfisken, vilket innebär all del kan förefallaonödigt att ha en generell prövning av alla fiskförsök. 14.9 : Lagrummet reglerar djuranvändning vid vis sa verksamheter, som dock inle är heltäckande. Exempelvis berörs inte verkels åliggande alt testa och godkänna fångstredskap eller undersök ningar i övrigt med syfte att åstadkomma en djurvänligare jakt eller för att klarlägga populalionsreglerande faktorer m. m. Del framgår inle av förar betena om sådan djuranvändning avsikUigt lämnats oreglerad. Detta är för övrigt ytterligare ett exempel på all förhållandet mellan djurskyddslagen och jaktlagstiftningen behöver övervägas. Enligtförarbetena innebär förslaget även en skärpning i den etiska prövningen. mening är nu gällande ordning fullt tillfredsställande fråndjurskyddssynpunkt, såvitt avser faunavården. Den vetenskapliga forskning sombedrivs inom denna kan omöjligt vara hänvisad enbart till djur som uppfötls förändamålet. 14.10 Hovrättenöver och : Djurförsök förekommer även inom områden som inte nämns i paragrafen, t.ex. den kosmetiska indu slrin. Till de i första stycket angivna verksamheterna bör därför - såsom är fallet i nuvarande lagstiftning - läggas "eller annat härmed jämförligt ändamål". Deetiska nämnderna har enligt 3 kap. 3 § djurskyddsförordningen endast enrådgivande funktion. Hovrätten fömtsätter emellertid att djurförsök inte kommerUll stånd annat än efter godkännande från vederbörande nämnd. 14.13Statens veterinärmedicinska anstalt: § 12 avser djurs användning förvetenskaplig forskning, undervisning, sjukdomsdiagnosUk eller framställning avläkemedel. Paragrafens första stycke fastslår kravet på etisk prövning avsådan verksamhet. I andra stycket fastslås kravet för s. k. deslinalionsuppfödning.Det synes SVA mera logiskt att dessa krav framförs i omvänd ordning. 14.20Länsstyrelsen i : I andra stycket föreslås all endast djur som uppfötls för försöksdjursändamål får användas för försök m. m. Samma bestämmelse gäller även . Principen är i och för sig riktig men den innebär att en institution formellt inte kan köpa får, getter, nöt osv. som skall användas enbart för blodavtappning eller utfodringsför- 134 sökom inte uppfödningen är godkänd för detta speciella ändamål. Det kan Prop.1987/88:93 ifrågasättas om en sådan administrativ omgång år berättigad. Detföreslås Bilaga 2 därför en liberalisering av detta tillståndslvång i andrastycket. Att börja tillämpa möjligheten till undanlag enligt tredjestycket kan också övervägas men det borde bli klarare och vara enklare atlmodifiera grundtexten i andra stycket. 14.23Naturvetenskapliga forskningsrådet: Den föreslagna formuleringen i förstastycket, som innebär strängare krav på etisk prövning är en förbättringjämförtmed nu gällande lag. Dock kan en differentiering mellan fiskar och övrigaryggradsdjur i samband med etisk prövning vara nödvändig. Ur etisk synpunktfinns det nämligen inga starka skäl atl betrakta "fiskar" som högrestående varelser än vissa ryggradslösa djur, t.ex. bläckfiskar och högrekräftdjur. Möjligen bör också fiskar undantas från kraven på att i vetenskapligverksamhet endast användas för ändamålet uppfödda djur. DesUnalionsuppfödningav fisk är nämligen utom för vissa kommersiellt vikliga arter (laxfiskar, gräskarp)inte möjlig inom överskådlig framtid. Samma resonemang torde gälla groddjur ochreptiler. Dessutomkan myckel stora problem komma all uppslå inom ekologisk och jämförandefysiologisk forskning Hksom experimentell verksamhet i fält, där ett mycketstort antal arter studeras. Det är önskvärt med en generell bestämmelse som möjHggörstudium av vilt levande djurarter. 14.26Lantbrukarnas riksförbund: LRF anser all paragrafen är oklart skriven. Att djurinte får användas i undervisning utan atl det först prövats från etisk synpunktkan i vissa fall slå helt fel. I princip förbjuder paragrafen, som den nu ärskriven, skolklasser att göra studiebesök i ladugårdar osv. Likasåundrar LRF varför det är fel all använda djur för sjukdomsdiagnosUk innan delprövats från eUsk synpunkt. Möjligen kan vi förstå skrivningen om det slårutveckling av sjukdomsdiagnosUk. LRFär positiv till möjligheten att lantbruksstyrelsen kan undanta vissa typer avförsök, t. ex. utfodringsförsök m. fl., från obligatorisk prövning. 14.29 : Enligt förelagdaförslag skall alla djurförsök oavsett om djuren orsakas smärta, ångest,lidanden eller ej prövas ur etisk synpunkt. Detta innebär en väsentligskärpning av nuvarande lagstiftning med betydande problem i form av bl. a.förseningar av projekt. 14.30 mot plågsamma djurförsök: Viföreslår följande tillägg: "Om ändamålet med det planerade djurförsöketkan uppnås på annat sätt, får djurförsök inte förekomma. Plågsamma djurförsökfår inte förekomma för något ändamål. Djurförsök för testning och framställningav lyxprodukter, typ kosmetika m. m., får inte förekomma." Vidare skall undantag intemedges. Alla försök skall bedömas av den etiska nämnden. Om försök av viss typ är så enkla som det påstås, bör det ju inle ta alt behandla ärendet. 14.33Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund: I särskild ordning har Prop.1987/88:93 Riksförbundetberelts tillfälle avge yttrande över lanlbruksstyrelsens för- Bilaga 2 slagtill kungörelse med föreskrifter för de djurförsöksetiska nämnderna. principhar därvid framlagt förslag biträtts. relsensmotivering till 12 § djurskyddslagen ger en kortfattad resumé av 13§ Regeringen får föreskriva att den som yrkesmässigt eller i större ' omfattningupplåter hästar eller använder hästar i ridskoleverksamhet skall göra anmälanom verksamheten. Regeringen får även föreskriva att hundar yrkesmässigt eller annars istörre omfattning inte får uppfödas eller mottas för inackordering utantillstånd. 15.10 Hovrätten över och : Stadgandet iandra stycket bör lämpligen utvidgas atl avse även kaller ochandra husdjur. 15.11 Kammarrätten i : När del gäller 13 § ilagförslaget vill kammartätten endast påpeka att första stycket inte helt kortesponderar med I § i den föreslagnaförordningen, 15.16Länsstyrelsen i : gäller att den som; yrkesmässigtupplåter hästar i ridskoleverksamhet skall göra anmälan härom. Erfarenheternahar emellertid visat alt sådan anmälan sällan görs, Sanklionsmöjligheler förförsummelse saknas. Bestämmelsen har därför myckel litet värde. Frånhälsovårdsnämnderna har ofta framhållits alt lillståndsplikt bör gälla för ridskoleverksamhelanalogi med vad som gäller . för yrkesmässig hundhållning. Ifråga om yrkesmässig hundhållning har i den föreslagna lagtexten omfattningenbegränsats till alt gälla uppfödning och inackordering, däremot inleförsäljning såsom fallet är i nu.gällande lag. anser dock allyrkesmässig försäljning bör vara Ullståndspliklig även i fortsättningen. 15.25 : ifrågasätter om inle tillstånd bör erfordras för all fåanvända hästar i ridskoleverksamhel och inte endast anmälan. 15.26 : LRF kan inle se någolskäl ur djur- ;. skyddssynpunkt atl häst- och hunduppfödningmåste anmälas. äronödig och skapar bara onödig byråkrati. Dessutomär paragrafen oklart skriven. Var går gränsen för uppfödning . avhundar i störte omfattning? 15.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Biträder förslaget. 15.33Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund: Med vetskap om de mångengång primitiva och otillfredsställande förhållanden under vilka. hästar användes i s. k. ridskoleverksamhelfiniier det vara Prop. 1987/88:93 väl motiverat att för sådanverksamhet skall krävas tillstånd och ej endast Bilaga 2 anmälan.Verksamheten innehåller fler djurskyddsproblem än s. k. kein-nelverksamhet förvilken liUstånd fordras. 14§ Regeringen får meddela ytterligare bestämmelser om djurskyddet. Regeringen får överlåta åt en förvaltningsmyndighet att meddela sådanabestämmelser som avses t första stycket samt 3, 4 och 713 §§. 16.9 : Denna paragraf ger regeringen myckel långt gående befogenheter utan att avsikten med paragrafen närmare analyse rats.