prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag anser atl det ivart fall är angeläget alt de dövas intresseorganisationer tillförsäkras ellinflytande i samband med tillsättningen av kyrkoherdetjänsterna. En lösning avdenna fråga, som länge har varil aktuell genom framställningar i ärendet och entidigare utredning, kan enligt min mening bäst uppnäs genom alt ansvaret försöver lill den rikskyrkliga organisationen. Inom stiftelse förrikskyrklig verksamhet och främsl dä inom dess ochsamhällsansvar - bedrivs verksamhel bland döva. I anslutning tillnämnden finns ocksä särskilda organ för att upprätthälla kontakten med dedövas organisationer. Kyrkoherdetjänsternaför döva är nu statliga tjänster tillsatta med fullmakt. För dessa tjänsterkrävs därför särskilda övergångsbestämmelser. Allteftersom vakans uppkommer påbefintliga tjänster får det bli en uppgift för stiftelse förrikskyrklig verksamhel och dess och samhällsansvar atl se överorganisationen. Kostnaderna förkyrkoherdarna för döva betalas ur kyrkofonden. Fortsättningsvis börbidrag motsvarande de nuvarande förvaltningskostnaderna för dessa tjänster,ingå i bidraget ur kyrkofonden till stiftelse för rikskyrkligverksamhet. När det gäller tillsynenöver den präsleriiga ämbetsutövningen uppkommer frågan om kyrkoherdarna fördöva skall vara underställda i såsom ellerdomkapitlet i i enlighet med önskemål som de själva fört fram.Domkapitlet i har tillsynen över präster i ullandel. Jag anser altkyrkoherdarna för döva, som inte heller är geografiskt bundna lill ell bestämtstift, lämpligen bör höra under i . Mittförslag: Nuvarande antal prästtjänster inberäknat pastoratsadjunktstjänsternaskall vara utgångspunkt för den nya tjänsteorganisationen. Regeringenfastställer del totala anlalel prästtjänster i landet. får fördela tjänsterna mellan stiften. beslutar om inrättande och indragning av allastiftsljänster utom pastorsadjunklstjänsler. Stiftsstyrelsenbeslular om inrättande och indragning av paslo-ralstjänster och pastorsadjunklstjänsler. Kyrkokommitténsförslag: Avviker delvis från milt (betänkandet del 1 s. 126-130, dd 2 s. 57-58,69-70 och 162-165). Kommittén föreslog irapporten i samverkan som behandlades av kyrkomöte, attfördelningen av prästtjänster skulle beslutas av kyrkomötet. I slulbetänkandetföreslogs att borde fördela tjänsterna.Kommillén motiverade sitt ändrade ställningslagande med atl uppgiften bordeåvila ett permanent fungerande organ. Kyrkomötet skulle enligt förslaget få enrådgivande funktion när det gäller mål och principer för fördelningen. Remissinstanserna:Fierlalel anser all ytterligare prästtjänster bör inrättas. och tyckeralt det är bra alt fördelningen av prästtjänsterna förs över till kyrkans egnaorgan. Remissinstanserna har dock delade meningar om hur kompetensfördelningenmellan kyrkomötet och respektive pastoratenskall se ut. Sliflsrädel i är kritiskt mot all ell fätalstiftstjänster används som styrmedel för alt uppnå en rättvis fördelning avtjänsterna. Skälenför mitt förslag: Jag delar kommitténs bedömning atl förhållandena inte medgeratt yllerligare prästtjänster nu inrättas. Omsituationen förändras bör det emellertid vara möjligl för regeringen att ompröva detta. Dennaprövning bör dock inle äga rum ärligen utan när Prop. 1987/88: 31förändrade förhållanden motiverar det. Centralstyrelsenfördelar tjänsterna mellan stiften Ilikhet med kommittén anscrjag all del bör ankomma på egna organatt fördela befintliga tjänster mellan stiften. Jagföreslår att efter framställning frånstiftsstyrelserna fastställer hur mänga prästtjänster som högst får finnas ivatje stift. Inrättandeoch indragning av de enskilda tjänsterna på stiftsnivå kommer all fååterverkningar pä tjänsterna pä pastoratsnivä. Utgångspunkten för antalettjänster pä de olika nivåerna bör vara nuvarande förhållande. En förändring kandå inledningsvis endast ske genom atl pasloralsljänster omvandlas lillstiftsljänster eller tvärtom. Det bör därför, såsom kommillén föreslagit, varaelt fristående organ ulan egel intresse i denna fördelning som beslutar ominrättande och indragning av stiflsljänslerna. Uppgiften bör ligga pä etlpermanent fungerande organ, lämligen . Iframställningar lill centralstyrelsen om inrättande av en ny stiftsljänsl kansliflsstyrelsen bl. a. föreslå alt en redan indragen pasto-ratsljänsl omvandlaslill stiftstjänst. Centralstyrelsen bör med utgångspunkt frän vad som framförsi ärendet om behovet av förstärkning pä stiftsnivån bedöma om ändringen skallgenomföras. Genomatt centralstyrelsen enligt mitt förslag får fördela tillgängliga prästtjänstermellan stiften i årliga beslul och också beslutar om inrättande och indragningav prästtjänsterna på stiftsnivån får centralstyrelsen goda förutsättningarattreglera fördelningen mellan stiften. Regeringenbeslutar om inrättande av präsleriiga övergängsbefattningar med slöd avriksdagens beslut (prop. 1977/78:120 punkt 5, KrU 21, rskr. Förnärvarande finns del elt femtontal sådana tjänster inrättade. Därutöver finnsdel en personlig sliftsadjunktstjänst inrättad vid domkapitel förungersk-språkigt församlingsarbete. Adjunktens tjänstgöring fär även omfattaandra stift. Det kommer all finnas behov av en möjlighet att inrätta personligatjänster även i fortsättningen. Jag föreslår därför att svenska kyrkanscentralstyrelse fär använda av tillgängliga prästtjänster för attinrätta sådana tjänster. Centralstyrelsen skall ocksä besluta om i vilket stifttjänsten skall vara placerad. Innehavarna av dessa tjänster bör också ifortsättningen avlönas ur kyrkofonden. Vidarebör antagningen av kandidater till prästvigning för stiften redan nu övervägas.Delta gäller framför allt i de stift som kan förutse att stiftsbidraget(avsnitt 3.6.2) inte kommer all läcka kostnaderna för alla depasloralsadjunktstjänsler som finns inrättade i stiftet. Innehavarna avdessa tjänster avlönas frän och med den av sfiftssamfälligheten. När enpastoratsadjunklstjänst blir ledig och inle omvandlas till en prästtjänst i pastoral eller skall användas som en tjänst för nyprästvigd kan stiftsstyrelsen ansöka hos om all en tjänst som exempelvis kontraktsadjunkt inrättas. Centralstyrelsen kan inrätta en sådan tjänst eller besluta alt dra in tjänslen och placera den i ell annalstift 139 med större behov. Anlalettjänster som får förfoga över som styrmedel kanalltså genom milt förslag ökas med det antal pasloralsadjunktstjänsler som inteanvänds som förstärkning av tjänsteorganisationen i pastoralen. Stiftsstyrelsenfördelar tjänsterna inom stiftet Jagdelar kommitténs uppfattning atl stiftsstyrelsen skall besluta om inrättandeoch indragning av pasloralsljänster. I samband med all regeringen har beslutati ärenden som gäller nybildning av pastorat har den också fastställt hur mångapräster som skall finnas i pastoratet. Jag har föreslagit atl sliflsstyrelsen ifortsättningen skall besluta i pastoratsinddningsären-den. Sådana beslul fär överklagastill kammarkollegiet. Kollegiet har påpekat all kollegiets beslut om denprästerliga tjänsteorganisationen i samband med indelningsärenden skulle kunnabli verkningslösa, om ett sådant beslut kan ändras av stiftsstyrelsen genometl enskilt beslut om att inrätta eller dra in en prästtjänst. Jag vill dåerinra om att vid beslut om antalet präster i ett pastorat även annat änförhållandena i det enskilda pastoratet skall vägas in. För vissa uppgifter,som tidigare enbart varit pastoralsbase-rade, kommer del exempelvis all ske ensamverkan på stiftsnivå. Stiftsstyrelsens möjlighel alt besluta om deladtjänstgöring för präster har också belydelse, liksom all det finns andramedarbetare än präster i pastoratet. Jag anser all så många faktorer - ocksäekonomiska - skall läggas fill grund för beslutet, all man inle bör överbelonasambandet med pastoratsindelningen. Kammarkollegiets beslut i elt överklagatpastoratsindelnings-ärende skall därför inte innehålla något beslut om antaletprästtjänster. Det bör ankomma pä stiftsstyrelsen att ensam ha ansvaret förfördelningen av tillgängliga tjänster mellan pastoraten. Omkammarkollegiet ändrar pastoratsindelningen kan del givelvis finnas skäl förstiftsstyrelsen all pä nytt pröva hur många prästtjänster som bör finnas. Mittförslag innebär också alt stiftsstyrelsen kan besluta alt hålla en ledig tjänstvakant i avvaktan på en översyn av pasloralsindelningen ellerIjänsleorganisalionen. 3.5Tillsättningen av prästtjänster 3.5.1Tillsättningsförfarandet Mitt förslag: Första ochandra gången en kyrkoherdetjänst är ledig skall först pröva vilkasökande som är behöriga. Tjänslen tillsätts sedan efter yttrande avdomkapitlet i enförsamlingspastorat av kyrkorådet och iflerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd. Tredje gängen tjänsten ärledig lillsätts den av efter yttrande från berörda församlingarskyrkoråd. Komministertjänstertillsätts av kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. Domkapifiet prövar vilkasökande som är behöriga lill tjänsten och avger yttrande lill pastoratet. Domprosttjänstfillsätls av regeringen efter yttrande av domkapil- let, som skall ha gettsamtliga församlingskyrkoråd i pastoratet tillfälle alt yttra sig. Tjänster som stiftsadjunkteller kontraktsadjunkt tillsätts av sliflsstyrelsen efter behörighetsprövningoch yltrande av . Tjänster sompastorsadjunkt placeras och tillsätts av stiftsstyrelsen. Förflyltningsskyldighetenför präster behålls. Domkapitletstillsätlningsbeslut får överklagas hos regeringen. Beslut av kyrkorådet,tillsättningsnämnden och stiftsstyrelsen fär överklagas i den ordning somgäller för kommunala beslut. förslag:Avviker i följande avseende frän milt. Kommittén föreslår i fråga om tillsättningav pasloralsljänster att efter den allmänna behörighetsprövningenupprättar elt förslag om högst tre sökande. får därefter tillsätta tjänsten med någon av dessa tre.Tillsättningsbeslutet fär överklagas av röstberättigade kyrkomedlemmar eller aven präst som förts upp pä förslaget enligt den ordning som gäller föröverklagande av kommunala beslul. förslag till tjänsten fåröverklagas till regeringen av den som sökt tjänsten (betänkandet del I s.134-139 och 143-144, del 2 s. 66-70, 152-161 och 164-166). Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser kommenterar inle förslaget att allakomministertjänster och en kyrkoherdetjänst av tre tillsättsav kyrkoråd eller tillsättningsnämnd i stället för efter val av församlingsmedlemmarna.Några menar dock alt en tillräckligt stark församlingsopinion skall kunnapåfordra ett direktval vid tjänstetillsättningen. Andra vill i skiftandeomfattning stärka ställning i sammanhanget. Detta gäller särskilltillsättningen av komministertjänster. Justitiekanslern anser all allatjänster bör tillsältas på samma säll och föreslår atl en tillsättningsnämndoch en överklagandenämnd inrättas i varje stift. Andra föreslår all eninomkyrklig överklagandeinstans bör inrättas. En del menar all en tjänst somdomprost bör tillsältas av . Skälenför mitt förslag: Det var tidigare vanligt att olika tjänster - lärare, polism.fi. - fillsalles efter ell val. Endasl vid tillsättning av prästtjänsterförekommer det ännu atl menighetens val bestämmer vem som skall få tjänsten.Detta system har av flera skäl spelat ut sin roll. Tillsättnings-procedurenär långdragen och valdeltagandet ofta lågt. Dessutom sätts valreglerna ofta urspel genom atl det endast finns en sökande lill en tjänst. Kallelse av enytterligare präst alt provpredika har, sompräslvalsundersökningen (Ds C 1983:9) omfallar, nämligen , endaslskett . Förfarandet med provpredikningar av de präster somförts upp pä förslag av har också kritiserats. 1985års kyrkomöte (RegÄr 1985:1, KO 10, kskr. 34) tillstyrkte kyrkokommitténsförslag i lägesrapporten (SOU 1985: 1) med följande motivering:. såsom kommittén framhållit har de präslvalslagar somstiftats under 1900- Prop. 1987/88: 31 talet sökl skapa en balans mellan kravenpä alt prästtillsätlning skall ske genom "folkels val" respektivegenom "myndighetstillsätlning". Enligt kommitténs förslag skallkyrkorådets ledamöter välja präst två gånger av tre. Det kan måhändaifrågasättas om inle "folkets val" bättre speglas av etl val där dengudsljänstfirande församlingen i vart fall har möjlighet att della. Å andrasidan kan det hävdas atl , som enda tillsättande organ inom stiftet,skulle ha möjlighet atl utarbeta en strategi i tillsättningsärendena medbeaktande av sfiftets totala behov av präster. Utskottet har därvid funnit altkommitténs förslag tillfredsställande torde tillgodose församlingensberättigade krav på alt fä välja präst med utgångspunkt från församlingens ochtjänstens särskilda behov. Regeringen delade den uppfattningen och föreslog i sinskrivelse 1987: 1 lill kyrkomötet alt en kyrkoherdetjänst två gånger av tretillsälls av kyrkorådet i elt enförsamlingspastorat och av entillsättningsnämnd i ett flerförsamlingspastorat. Komministertjänster bordedäremot vaije gång tillsättas på delta sätt. Med anledning av en i ämnet väcktmotion uttalade sig emellertid kyrkomötet (mot. 1987: 18, KL 5 avsnill 3.4.5)för att även komministertjänster var tredje gäng skulle tillsällas avdomkapitlet. Jag återkommer i det följande till denna fråga. i har föreslagit alt pastoralskyrkorådetskall tillsätta prästtjänster i ell flerförsamlingspastorat. Jag delar inte denuppfattningen. Pastoratskyrkorädet har i dessa fall elt annat ansvarsområde änförsam-lingskyrkoräden, vilkas främsta uppgift är atl ha omsorg om församlingslivetoch verka för dess ulveckling. Dess sammansättning garanterar inte heller eltjämlikt inflytande från församlingarna på tillsättningsärendet. Förprästtillsättningar i ell flerförsamlingspastorat bör därför, som kommillénföreslagit, finnas en särskild nämnd, lill vilken församlingarnas kyrkoråd inomsig utser representanter. Denna bör inrättas vid mandatperiodens början. prövar de sökandes behörighet skall även i fortsättningen pröva all desökande är behöriga till tjänsten innan ärendet överlämnas till kyrkorådet,fillsältningsnämnden eller stiflstyrdsen för beslul. I kommitténs förslag bibehåller ell inflytandepä lillsätlning- en av pastoralsljänslerna genom all för upp de mest meritera de - dock högst tre - på förslag. Etl sådanl förslag fär överklagas till regeringen. När förslaget vunnit laga kraft överiämnas ärendet lill kyrkorå- . det eller tillsättningsnämnden, som fär tillsätta tjänslen med en av de sökande som stär på förslaget. Etl sådant kommunall tillsättningsbeslut får överklagas till kammarrätten. Mot bakgrund av atl även denna ordning för tjänstetillsättning kan bli en långdragen procedur harjag övervägt om ell förbud att överklaga förslag bör införas eller om 142 förslagssällning helt bör avskaffas. I propositionen om nyförvaltningslag (prop. 1985/86:80, KU 21, rskr. 1987/88: 31 202)anförde departementschefen följande: fall då en myndighet skall tillsätta en tjänst efter förslag från en annanmyndighet måste del i princip vara tillräckligt att den som är missnöjd medförslaget kan framföra sina synpunkter på detta genom att vända sig direkt fillden beslutande myndigheten. I de fall då lillsältningsbeslutet kan överklagasfinns ytterligare en möjlighel att göra sina intressen gällande. Endast omtillsättningsmyndigheten är bunden av förslaget t. ex. så atl den måste väljanägon av de kandidater som har tagils upp i förslaget - bör del vara tillåtetatt överklaga detta. Domkapitletsförslag skulle enligl vad kommittén tänkt sig vara bindande för kyrkorådeteller tillsättningsnämnden. Jag är därför inle beredd att föreslå en ordning,enligt vilken det skulle vara förbjudet atl överklaga ell domkapitelsförslagutan föreslår i stället ett annat tillsättningsförfarande. Bakgrundentill all har upprättat bindande förslag är i första hand att detvaril nödvändigt alt begränsa antalet kandidater inför valet. Provpredikningarav de föreslagna, frågodag och val har lell till atl förfarandet ändå ärmyckel tidsödande. Sökande som står på förslag lill en tjänst har inte hellerrätt att söka annan tjänst medan tillsättningen pägår. Det senare harkrifiserats av . Anlalelärenden hos regeringen som gällt överklaganden av förslag harvisserligen varil ringa men när överklagande skett har det inneburit enytteriigare förlängning av lillsällningsförfarandel. Omnu förfarandet med provpredikningar och val avskaffas och tillsättningen skergenom beslut av kyrkorådet eller tillsättningsnämnden är det inte likaangeläget som tidigare att begränsa kandidalkretsen. Församlingarnasinflytande i tillsättningsärendet torde stärkas om man får välja bland samtligabehöriga som sökt tjänsten med beaktande av förtjänst och skicklighet hos de sökande.I det till kyrkomötet remillerade förslaget angavs atl det dock borde varatillåtet för all ge del tillsättande organet visst stöd förbedömningen genom all i elt eget yttrande anlägga oförbindande synpunkter på ivilken inbördes ordning de sökande eller de främsta bland dem enligldomkapitlets mening borde komma i fråga vid tillsättningen. Kyrkomötet(KL 1987:5 avsnill 3.4.5) uttalar atl det alltid kan vara värdefullt omdomkapitlet lill kyrkorådet eller tillsättningsnämnden yttrar sig över debehöriga sökande till en tjänst som kyrkoherde eller komminister. Denordningen skulle enligt det remitterade förslaget också gälla beträffandetillsättning av sliflspräsler, domprostar och vikarier, framhåller kyrkomötet,som föreslår atl samma ordning bör gälla vid tillsättning av pastoratspräsler. Jagansluter mig till vad kyrkomötet har anfört i denna del. Jag vill dock strykaunder alt yttrande inle är bindande för tillsättningsmyndigheten.Med denna ordning följer alt de sökande till en prästtjänst har möjlighet atläven söka andra tjänster medan tillsällningsförfarandet pågår. Enförändring av detta slag innebär enligl min uppfattning en betydande förenkling av tillsältningsproceduren och därmed också en förbättring av 143 befordringsmöjlighelernaför prästerna i . Prövningenvid tjänstetillsättningar bör ske enligt sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet. Främst bör sällas skickligheten, om del inte finns särskilda skälför nägot annal. I nu gällande prästvalslag anges även förutom förtjänst ochskicklighet - att hänsyn får tas lill tjänstens särskilda behov. Nägon sådansärskild föreskrift behövs dock inte. Faktorer som är av belydelse för allbedöma den sökandes lämplighet för den aktuella tjänsten får nämligen vägas invid bedömningen av de sökandes skicklig-hel. De särskilda bestämmelserna i dennuvarande präslvalsförordningen (1958:261, ändrad senasl 1982: 1168) omberäkning av tjänsteår bör också avskaffas. Meritvärdet av annan verksamhet änuppehållande av prästtjänst fär således beaktas av lillsältningsmyndighelernavid prövningen av förtjänst och skicklighet. Domkapitlettillsätter kyrkoherdetjänsten en gång av tre Kyrkomötet(KL 1987:5 avsnill 3.4.5) har i sitt yttrande över regeringens skrivelse ansettatt domkapifiet skall tillsätta alla pastoratspräsler en gång av tre, alltsåäven komministertjänster. Kyrkomötet har tidigare uttalat (RegÄr 1985: 1, KO10, kskr. 34) all man bör behälla domkapillels möjlighel alt utarbeta enstrategi i tillsättningsärenden med beaktande av stiftets behov. Dennaplanering inom stiftet är enlig min mening väsenfiigen av betydelse endasl vidtillsättningen av kyrkoherdetjänster. Komministertjänsterna kommer ifortsättningen inle alt vara befordringstjänsler. Jag är därför inle beredd allföreslå att de skall tillsättas av en gång av tre. I ärenden omtillsättning av kyrkoherdetjänster bör de berörda församlingarnas kyrkoråd varför sig beredas tillfälle all yttra sig över de behöriga sökande. Ilikhet med kommillén anscrjag atl tjänster som domprost även i fortsättningenskall tillsättas av regeringen. Domprosten är i många situationer ersättare förbiskopen, bl. a. som ordförande i . Tillsällningsförfarandet bördock, såsom föreslagits av kommittén, förenklas så att valförfarandet slopasoch ersätts av yttranden över de behöriga sökandena av berörda församlingarskyrkoråd. fär sedan med egel yttrande överlämna ärendet tillregeringen. Vidare bör nuvarande räll alt söka en domprosttjänst direkl hosregeringen avskaffas. De förenklingar som föreslagils beträffandekyrkoherdetjänsterna, bl.a. avskaffande av förslagssällning och provpredikan,skall självfallet omfalla även domprost-tjänsterna. Stifts-och konlraktsadjunkler skall enligt mitt förslag vara anställda av sliflssamfälligheten.Det bör därför vara sliflsstyrelsen som tillsätter dessa 144 tjänster.Domkapifiet bör dock pröva sökandenas behörighet och yttra sig Prop.1987/88: 31 till stiftsstyrelsen på samma säU som när kyrkorädel ellertillsättningsnämnden skall tillsäUa en tjänst. Dessatjänster är avsedda för nypräslvigda. Det innebär atl tjänsterna inte ingår iden fasta tjänsteorganisationen. Stiftsstyrelsen bör i stället verka för att denypräslvigda placeras i pastorat där det finns lämpliga handledare. Biskopenhar under de blivande prästernas utbildningstid personliga sammanträffanden meddem och har ansvaret för all de prästvigs för tjänst istiftet. Hans bedömning bör därför få väga tungt när beslut fallas om i vilkapastorat de nypräslvigda inledningsvis placeras. Kommitténhar föreslagit att förflyltningsskyldigheten för präst skall avskaffas påsikt. Somjag har framhållit (avsnitt 3.3.4) bör stiftsstyrelsen göra en fortlöpandeöversyn av pasloralsindelningen. Ändringar i indelningen innebär ocksåändringar i den prästerliga tjänsteorganisationen. Det behövs därvid en smidigordning för alt åsladkomma en personalröriighet med fillgodose-ende avanställningstryggheten. Alternativet till möjligheten atl förflytta en präst äruppsägning pä grund av arbetsbrist eller en frivillig uppsägning, varvidprästen själv har att söka en ny anslällning. Jag vill ocksä erinra om attflera remissinstanser med anledning av förslaget om tidsbegränsad anslällningför nyprästvigd har framhållit aU inte vill medverka till enordning där det finns en risk för aU få ell vigt prästerskap som inte inneharprästtjänster. Jag har anslutit mig till uppfaUningen aU en prästvigninginnebär alt prästen träder i hela kyrkans tjänst i ett stift (avsnill 2.3). Meddetta synsätt anser jag au förflyUningsskyldigheten bör behållas för vissafall. Det gäller framför allt den situationen aU en kyrkoherdetjänst blirövertalig i samband med en pastoratsreglering. Stiftsstyrelsen bör då ha rättatt förflytta innehavaren av en tjänst som skall dras in lill en annan motsvarandetjänst i stiftet. Entjänstetillsättning efter val har inte tidigare kunnat överklagas annat än genom atl valförrättningen överklagas. Jag anser alt elt överklagande av en tjänslefillsättning av kyrkoräd/lillsäUningsnämnd i den ordning som gäller för kommunala beslul ger motsvarande garantier för en korrekt handlägg ning av tillsättningsärendet. Ett sådanl beslut bör dock endast få överkla gas av den som är kyrkobokförd inom pastoratet eller av en församling i eU flerförsamlingspastorat. Att, säsom kommittén föreslagit, dels utöka kret sen som har rätt aU överklaga till aU avse andra sökande till tjänsten och dels begränsa den fill kyrkomedlem överensstämmer inte med allmänna principer för vem som får klaga på ell kommunalt beslut. Jag finner inte '* tillräckliga skäl altfrångå de principerna. Detsamma bör gälla för överklagande avtillsättningsbeslut som avser kontrakts- och stiftsadjunkter. Domkapitletsutnämning av en kyrkoherde får som överklagas till regeringen. Kommitténföreslog atl regeringen även i fortsättningen borde kunna bestämma om i vilkenordning prästtjänster i icke-territoriella pastorat skall tillsättas. Kommitténansåg därvid all prästtjänslerna alltid borde tillsättas av församlingarnaskyrkoråd. Kyrkomötet (mot. 1987:92, KL 5 avsnitt 3.4.8) uttalar alt ingenändring bör ske i förhållande till vad som gäller för dessa prästtjänster.Däremot anser kyrkomötet att reglerna om anställningsformer ochdisciplinansvar m. m. i den föreslagna prästanslällningslagen bör gälla. Somjag tidigare nämnt avser jag atl tillsätta en arbetsgrupp inomcivildepartementet som skall utreda vissa frågor avseende bl. a. deicke-tcrtitoridla pastoralen.