prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Föratl fä nödvändig kontinuitet på ordförandeposten anser utskottet atlbesvärsnämnden bör ha en vice ordförande som är ledamot av nämnden. För viceordförande bör i likhet med vad som gäller för ersättaren för ordföranden- gälla samma valbarhetskrav som för ordföranden. För atl nämnden skall kunnafä en sä bred kompelens som möjligt bör nämnden utöver ordföranden och viceordföranden bestå av yllerligare fyra ledamöter, för vilka väljs lika mångaersättare. Utskottetansluter sig alltså till förslaget i motion 93 att valbarhelskraven förledamöler och ersällare skall vara desamma som för ledamöter och ersällare isvenska kyrkans centralstyrelse. Därutöver föreslår utskottet att i nämndenväljs en vice ordförande, fyra andra ledamöler samt lika mänga ersättare.Förslaget kräver ändringar i lagen om kyrkomötet. Kyrkomötetanhåller om sädana ändringar i lagen om kyrkomötet alt besvärsnämnden väljs ienlighet med vad ulskollel anfört. Jiiridiskafakullelen vid i föreslår atl i besvärs nämnden skall ingå en biskop, i likhet med vad som gäller för ansvars . Även om jag finner vad fakulteten anfört tänkvärt vill jag inte motsätta mig kyrkomötets förslag. De förändringar kyrkomötet föreslär ulgör enligt min mening riktiga kompletteringar av kyrkoförfalt ningsutredningens förslag. Jag förutsätter liksom kyrkolagsutskottet att 181 kyrkomötet vid sitt val avledamöler ocksä tillgodoser det krav på leologisk kompetens som måste krävasav besvärsnämnden som slutinstans vid prövning även av frägor om del kyrkligaämbetet. Jag föreslär därför alt kyrkomötets besvärsnämnd skall beslå av sexledamöter som samtliga skall kunna väljas även utom kyrkomötet. Ledamöternaskall dock tillhöra . Ordföranden och vice ordföranden skall varaeller ha varil ordinarie domare. Kyrkomötet (KL 1987: 6,kskr. 24) föreslår ocksä atl beslämmelserna i 29 kap. skalltillämpas vid omröstning då nämnden prövar överklaganden av frägor om attskilja en präst eller biskop från prästämbetet eller om atl för viss lidförklara en präst eller biskop obehörig att utöva prästämbetet. Jag vill ävenhär ansluta mig till kyrkomötets förslag, som innebär alt den lindrigastemeningen skall gälla vid lika röstetal vid prövning av frägor om ämbetet.Ordningen överensstämmer med den som redan gäller för förbiskopar vid omröstning i motsvarande frågor. Jag vill erinra om altregeringen i proposition 1987/88: 5 om följdlagstiftning tillförvaltningslagen på kyrkans område även lar upp vissa frågor som kyrkomötetväckt och som rör verksamheten hos besvärsnämnden. 4.5 Ikraftträdande, m. m. Mitt förslag:Reformen om del kyrkliga ämbetet träder i kraft . Kyrkoförfattningsutredningsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag (betänkandet del 1 s.131-132). Remissinstanserna:Remissinstanserna har inle haft någon erinran mot förslaget. Skälenför mitt förslag: Den föreslagna ändringen i lagen om (jfravsnitt 6.2) beträffande normgivningen om del kyrkliga ämbetet förutsätter somframgått en ändring i punkl 10 övergångsbestämmelserna fill regeringsformen.Grundlagsändringen bör träda i kraft . I regeringens lillkyrkomötet remitterade förslag om ändring i lagen om angavs atländringen borde träda i kraft . Lagen om svenska kyrkanskall stiftas, ändras eller upphävas på samma sätt som riksdagsordningenshuvudbestämmelser, dvs. antingen genom tvä beslul av med eltmellanliggande riksdagsval eller också genom endasl ett beslul fattat medkvalificerad majoritet. Vidare krävs atl yltrande av kyrkomötet har hämtatsin. kan , om den sä önskar, som vilande anla förslaget tilländringar i lagen om . I sådanl fall kan fatta detandra beslutet efter del alt slutligen antagit deföreslagna ändringarna i övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Kyrkomötet (KL 1987:2, 6och 9) uttalar dock all det saknas anledning atl avvakta grundlagsändringen fören ändrad inslansordning när del gäller att överklaga beslut om att skilja enpräst eller biskop frän prästämbetet. Kyrkomötetföreslår därför all lagändringarna i den delen träder i kraft Prop.1987/88: 31 Jag är på denna punkt inte beredd att biträda Jagvill i detta sammanhang notera att kyrkomötet i ett antal punkter efterlystkompletteringar beträffande kyrkomötets besvärsnämnds sammansättning samlvissa handläggningsfrägor och regler om bl.a. omröstningen i nämnden. Nägra avde önskade kompletteringarna avser grundläggande föreskrifter om nämndensorganisation (dvs. sammansättning, beslutförhet, omröstning o.d.) varför dekräver ändringar i lag. Genom de förslag jag har lagt fram (avsnill 4.4) blirkyrkomötets önskemål i denna del i allt väsenlligl tillgodosedda. I någrapunkter kommer det dock an pä kyrkomötet självt att meddela de förbesvärsnämndens verksamhet erforderiiga föreskrifterna genom kyrkligkungörelse (jfr prop. 1984/85:36 s. 14). Sådana föreskrifter kan kyrkomötettidigast besluta om . Jagfinner sammanfattningsvis att en lämplig tidpunkt för ikraftträdandet avändringarna i lagen om är . Nägrasärskilda övergångsbestämmelser föreslär jag inle. innebär enliglallmänna regler atl pågående ärenden hos kammarrätt och regeringsrätten skalllämnas över lill kyrkomötets besvärsnämnd efter ikraftträdandet. Denya föreskrifter om del kyrkliga ämbetet som kyrkomötet kan komma atl meddelakräver vidare en särskild samordning med bl. a. de föreskrifter om ämbetet somnu föresläs bli intagna i lagen om . Föreskrifterna i lagen mästesåledes upphävas när de av kyrkomötet meddelade bestämmelserna om ämbetetträder i kraft. Ett speciellt spörsmål är också om de nuvarande föreskrifternafortsättningsvis skall tillämpas i pågående ärenden. Detta är i sin lurberoende av hur kyrkomötet utformar sina föreskrifter och hur dessa förhållersig till den enskildes intresse av atl fä bli bedömd enligt de nya eller äldrebestämmelserna. En lösning på dessa frägor går inle att få förrän kyrkomötethar meddelat sina föreskrifter. Jag måste alltså återkomma lill frågorna i ettsenare skede. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring iregeringsformen, 2. lag om ändring i lagen (1982:942) om , 3. lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, 4. domkapitelslag, 5. kyrkofondslag, 6. lag om förvaltningen av kyrkligjord, 7. präslanslällningslag, 8. församlingslag, 9. kyrklig indelningslag. Del under 1 angivnaförslaget har upprättats i samråd med jusfitieminis tern. Vissa av förslageninnehåller föreskrifter som normalt bör granskas av Prop. 1987/88: 31lagrådet. Emellertid är lagstiftningsfrågan av sädan beskaffenhet att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Vidare skulle lagrådets hörande fördröjalagstiftningsfrågans behandling sä alt avsevärt men skulle uppkomma. Lagrådetsyttrande bör därför inte inhämtas. 6.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 9.Grundläggande föreskrifter om som trossamfund och om kyrkomötetsom en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma säll som huvudbestämmelserna iriksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. Föreskrifterommedlemskap i meddelas genom lag, som stiftas av medsamtycke av kyrkomötet. om prästtjänster i och om biskopar och domkapitelsamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket medddas ilagen om eller i annan lag som stiftas av efter yttrandeav kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om organisationen avmyndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom som är avsedd försvenska kyrkans verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål förvilkel den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas päsamma sätt som lagen om . Ifråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredje styckenagäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. Dennapunkt innehåller bestämmelser om hur lag stiftas i vissa ämnen på det kyrkligaområdet. Enligt gällande lydelse avtredje stycket skall grundläggande föreskrifter om bl. a. stiftsmyndigheter meddelas i lag som stiftas av efter yUrande av kyrkomötet. Av förarbetena lill lagrummet framgår att med begreppet stiftsmyndigheter avses biskopsämbetena, domkapitlen och sfiftsnämnderna (prop. 1981/82: 77, KU 36, rskr. 263, KU 1982/83: 1, rskr. Dessa är statliga förvaltningsmyndigheter. Sliftsnämnderna föreslås nu bli avskaffade. På stiftsplanet skall inrättas nya kyrkokommunala förvalt ningsmyndigheter, nämligen stiftsstyrelsen, egendomsnämnden och övriga nämnder i stiftssamfälligheten. Del särskilda lagsliftningsförfarandet med yltrande av kyrkomötet bör dock inte avse de nya myndigheterna, som ju språkligt omfattas av begreppet stiftsmyndigheter. För stiftssamfälligheten och dess organ bör i stället gälla samma regler om normgivning som för övriga kyrkliga kommuner, dvs. de grundläggande föreskrifterna meddelas av i lag utan hörande av kyrkomötet (jfr 8 kap. 5 § regeringsfor men och punkl 13 övergångsbeslämmelserna fill den). syfte uppnäs genom all ordet stiftsmyndigheter byts ul mol orden biskopar och domka pitel. I övrigt görs vissa språkliga justeringar i stycket; bl.a. byts orden prästerliga tjänster ut mot prästtjänster. 10.Kyrkomötet fär med stöd av föreskrifter i lagen om Prop.1987/88: 31 genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigl utlandsarbete samt diakoni, kyrkomötetsarbetssätt samt verksamhelen hos myndigheter under kyrkomötet. Bemyndigarriksdagen kyrkomötet all meddela föreskrifter i ell visst ämne, kan riksdagendärvid medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter ål myndigheterunder kyrkomötet att i sådan kungörelse meddela bestämmelser i ämnet. I frågaom böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar samt kollekler kan också medge all kyrkomötet genomkyrklig kungörelse överlåter ät domkapitel, kyrkliga kommuner ellerkyrkokommunala förvaltningsmyndigheter atl meddela bestämmelser. Riksdagenkan i lagen om meddela föreskrifter i de ämnen som anges iförsta slyckel. Delta gäller även om kyrkomötet har bemyndigats att beslutaföreskrifter i ämnet. Regeringen får inte besluta föreskrifter i dessa ämnen. Punkteninnehåller bestämmelser om möjligheter all delegera sinnormgivningsmakt till kyrkomötet och kyrkomötets möjligheter all vidareddegeraden erhållna normgivningskompetensen, s. k. subdelegation. allmänna motiveringen (avsnitt 4.2) föreslås att normgivningen beträffandedet kyrkliga ämbetet förs över till kyrkomötets kompetensområde. Det blirmöjligt genom atl uppräkningen i första slyckel kompletteras med en föreskriftom detta. Enligtgällande lydelse av andra stycket kan subdelegation ske lill bl.a.stiftsmyndigheter och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter. Med detförstnämnda ullrycket avses biskopsämbetena, domkapitlen och stifts-nämnderna(jfr specialmotiveringen till punkt 9). Möjligheten att kunna vidareddegeratill biskopsämbetena bör emellertid tas bort, därför att del efter den nyakyrkliga organisationen inle kommer alt finnas nägot behov av en sådan ordning.De statliga stiftsnämnderna föreslås som framgått bli ersatta av nya kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter inom stiftssamfälligheternas ram. Del sagda leder lillden ändringen att ordet stiftsmyndigheter byts ul mot domkapitel. 12.När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvårdeller religionsundervisning, utövande av prästämbetet eller prästtjänster,befordran, ämbetsansvar eller tjänsteansvar inom kyrkan, skall föredragandentillhöra . Ipunkten anges arten av de ärenden som - när de skall avgöras av regeringen -kräver all föredragande statsrådet tillhör . Avden allmänna motiveringen beträffande det kyrliga ämbetet framgår atlämbelsbegreppel fortsättningsvis kommer all omfatta bara innehavet av detandliga ämbetet och inte också innehavet av en tjänst (avsnitt 4). Därförkompletteras del som sägs i punkten om prästämbetet och ämbels- Prop.1987/88: 31 ansvar med prästtjänster respektive Ijänsteansvar. Härigenomuppslår inte någon ändring i sak vad gäller kravel på medlemskap i för föredraganden i regeringen. Punktenmoderniseras också språkligt. Orden utövning och befordring byts ut mot ordenutövande respektive befordran. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan 7§ Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följandeämnen: 1. lära, 2. del kyrkliga ämbetet, 3. böcker, 4. sakrament,gudstjänst och övriga handlingar, 5. kollekler, 6. central verksamhel förevangelisation, mission och övrigl utlandsarbete samt diakoni, 7. kyrkomötets arbetssätt samlverksamheten hos myndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötetfär genom kyrklig kungörelse överiåta ål all isädan kungörelse meddela föreskrifter om kollekler. Kyrkomötet får ocksä genomkyrklig kungörelse överiåta ål domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvahningsmyndigheter aU meddela föreskrifter om böcker,sakrament, gudstjänst och övriga handlingar saml kollekler. Iförsta stycket har omrädet för kyrkomötets normgivningskompelens vidgals tillatt omfatta också del kyrkliga ämbetet. Skälen för delta behandlas i denallmänna motiveringen (avsnill 4.2). Iandra stycket ges kyrkomötet möjlighet att genom kyrklig kungörelse delegeravidare normgivning i de ämnen som anges i bestämmelsen lill centralstyrelsensamt domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter.Regeringen lade i skrivelsen 1987:5 inte fram nägol förslag alt en motsvarandemöjlighet lill vidaredelegalion skulle ges kyrkomötet belräffande normgivningenav del kyrkliga ämbetet. Kyrkomötet har godtagit detta (KL 1987:9). 12§ Frägor om en prästkandidats inträde i del kyrkliga ämbetet prövas avdomkapitlet i del stift där kandidaten söker en anställning som präst. 1 andrafall prövas frågorna av i det stift där kandidaten är kyrkobokfördeller, om han inte är kyrkobokförd inom riket, av i stift. Paragrafen motsvarasnärmast av I § förordningen (1884: 13 s. 2) om prästexamen. Dess innehållbehandlas närmare i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.4). 13§ Én präst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har blivit avskedad fränsin anställning som präst, kan skiljas från prästämbetet eller , som inteöverstiger , förklaras obehörig atl utöva della. 1987/88: 31Detsamma gäller för den präst, som inle innehar eller uppehåller en prästtjänstoch som på grund av sitt levnadssätt eller annars har i avsevärd mån skadat detanseende en präst bör ha. 14 §En präst, som genom lagakraftägande dom eller beslut har ålagts disciplinpåföljd, kan förklaras obehörig alt utöva prästämbetet , som inle överstiger , om han i anslutning till domen eller beslutet på grund av sin sinnesbeskaffenhet har erhållit tjänstledighet. Under liden får han inle utöva sin tjänst. Detsamma gäller för den präst som innehar eller uppehåller en prästljänsl och som genom lagakraftägande dom funnits ha begått brott. Enpräst kan även förklaras obehörig att utöva prästämbetet då hanär avslängd från sin anslällning som präst. 15 §En präst som har övergett lära skall skiljas från prästämbetet. Den som innehar en anslällning som präst fär dock skiljas frän ämbetet först sedan han har slutat sin anslällning. Denpräsleriiga ämbetsplikten framgår av de löften som prästkandidaten avger vidprästvigningen samt av olika bestämmelser kyrkolag. Särskilt kan härnämnas prästernas skyldighet att hälla sig till angiven lära och trosbekännelsesamt förbudet att sprida villoläror (1 kap. 1 och 2 §§ nämnda lag). Närasamband med ämbetsplikten har frågan om skiljande från ämbetet och andradisciplinära ätgärder mot en präst som är innehavare av ämbetet. Enligt 1936ärs domkapildslag kan disciplinära åtgärder vidtas såväl i förhållande lillprästen som arbetstagare som med avseende på prästen som innehavare av detandliga ämbetet. Beslämmelsernaom disciplinära åtgärder finns i 13 §2-7 mom. domkapitelslag som i sintur hänvisar till 18 och 21-26 §§ i den i övrigt upphävdastatstjänstemannalagen (1965: 274). Disciplinäraåtgärder som sålunda tar sikte på det andliga ämbetet kommer i fråga iföljande fall enligl 13 § 3 och 4 mom. andra stycket domkapildslag. Efter lagakraflvunnet beslul omavskedande frän prästtjänst. Efter lagakraftägande dom ombrottslig gärning eller lagakraflvunnet beslul om disciplinpåföljd i tjänstenoch såvida prästen i samband därmed på grund av sin sinnesbeskaffenhet fälttjänstledighet frän sin anställning. Efter lagakraflvunnet beslul omavstängning från prästtjänsl. När en präst, som inle harprästtjänst, har uppfört sig pä elt säll som avsevärt skadat hans allmännaanseende som präst. När den som har varil anställdsom präst har övergett lära och avgått frän sin prästtjänst. När en präst, som inte inneharen anställning som präst, har övergett lära. Denu nämnda åtgärderna avseende ämbetet kan således endasl komma i fråga när enbiskop eller annan präst inle innehar en prästtjänst eller intefår utöva en sådan tjänst. Ansvarsnämndenför biskopar har framhållit alt den för sin del har svårt lgy atltänka sig nägol fall, då en präst som skilts från sitt ämbete bör få behållasin tjänst. Med hänsyn till detta anser nämnden alt man bör överväga all införaen bestämmelse av innebörd all den som skilts frän sill prästämbete skallavskedas frän sin tjänst. Den frågan faller emellertid enligl min meningutanför ramen för detta lagstiftningsärende. I regeringens skrivelse1987:1 till kyrkomötet föreslogs att föreskrifterna domkapitelslagom förlusten av prästämbetet skulle tas in i en ny domkapildslag (20-22 §§).Kyrkomötet godtar förslaget med en mindre redaktionell ändring (KL 1987: 5avsnitt 3.3.6). Av punkl 10 tredje slyckelövergångsbeslämmelserna lill regeringsformen framgår emellertid att riksdagenendast i lagen om kan meddela föreskrifter i de ämnen som liggerinom området för kyrkomötets normgivningskompelens. En konsekvens av förslageti 7 § alt kyrkomötet skall kunna meddela föreskrifter om del kyrkliga ämbetetblir följaktligen att föreskrifterna om förlusten av prästämbetet i ställettills vidare bör las in i lagen om . Del sker genom de härföreslagna nya 13-15 §§. Beslämmelserna i dessa paragrafer motsvarar i sak 13 §3 mom. och 4 mom. andra slyckel 1936 ärs domkapildslag. Enpräst som inle innehar eller uppehåller en prästljänsl kan endast förklarasobehörig all utöva sitt ämbete med stöd av 13 § andra meningen. I övrigt kanhänvisas fill frågornas behandling i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.3). 16 § Frågor om attskilja någon från det kyrkliga ämbetet eller för viss fid förklara denneobehörig att utöva ämbetet prövas enligl följande: 2. andra präster än biskopar a) prästersom är kyrkobokförda i - prästersom är anställda i etl stift - prästersom tjänstgör i svensk församling i utlandet - präster som är anställda inomSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet eller av styrelsen förSvenska kyrkan i utlandet b) prästersom inte är kyrkobok förda i domkapitleti del stift där prästen har sin anställning i stift domkapitleti del stift där prästen är kyrkobokförd i stift Paragrafen är ny. Den harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.4). Föreskrifterna motsvarar13 § 5 mom. domkapildslag. Allt fler präster befriasfrän skyldigheten alt bo i tjänstebostad och kommer därtill inle sällan att hasitt hemvisl i annal stift än del som de tjänstgör i. Därför föreskrivs somhuvudregel att ämbetsfrågorna för annan präst än biskop skall prövas avdomkapitlet i det stift inom vilket prästen har sin anställning sompräst. För övriga präster blir hemvisten avgörande Prop. 1987/88: 31 förvilket domkapitel som skall pröva frågorna. Detförslag lill ny domkapitelslag som remitterades lill kyrkomötet innehöll enbestämmelse om beslutande myndighel i fräga om föriuslen av prästämbetet (23§). Kyrkomötet godtar förslaget och lägger synpunkter på en smärre redaktionelländring (KL 1987:5 avsnitt 3.3.6). Av samma skäl som har förts fram ispecialmotiveringen lill 13-15 §§ tas emellertid föreskrifter i saken tillsvidare in i lagen om . Frågorom uppsägning, disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan eller avstängningbelräffande präster som arbetstagare, dvs. som innehavare av prästtjänstereller som vikarier pä sädana tjänster, skall som framgår av den allmännamotiveringen (avsnitt 3.2.5) i fortsäUningen beslutas av sliflsstyrelsen istället för av . Regler om della har tagits in i den nyapräslanställningslagen och anpassats till bestämmelserna i lagen (1976:600) omoffenfiig anslällning (; omtryckt 1986:430, ändrad senasl 1987:521). Förbiskopar prövas dock frågorna liksom av och stiftsstyrelsens beslul i dessa ärenden får överprövas påsamma säll som arbetstvister i allmänhet, nämligen hos en tingsrätt ellerarbetsdomstolen enligl lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister(omtryckt 1977: 530, ändrad senast 1984:818). 17 §Domkapillels och för biskopar beslul i ärenden enligl 16 § gäller . Beslutenfår överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. beslul får inleöverklagas. Föreskrifteni första stycket om omedelbar verkställighet har sin motsvarighet i 13 § 7mom. andra stycket domkapitelslag. Av samma skäl som angetts ispecialmötiveringen lill 13-15 §§ har föreskriften fått sin plats i lagen omsvenska kyrkan i stället för i den nya domkapitelslagen (25 § andra stycket)som föreslogs i regeringens skrivelse lill kyrkomötet och som kyrkomötet godtar(KL 1987:5 avsnitten 3.3.6 och 4.4). Någon särskild föreskrift - i enlighet medgällande ordning - om inhibifion i ärendena föresläs inle. Därmed gäller deallmänna reglerna i 29 § förvaltningslagen (1986: 223, ändrad senasl 1986:1196) atl en myndighet som skall pröva etl överklagande får bestämma alt delöverklagade beslutet tills vidare inte skall gälla. Detta är en laglekniskändring i förhållande lill det förslag som remitterades till kyrkomötet. Föreskrifteni andra stycket om överklagande har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 4.4). I sak sker den ändringen all överklaganden i fortsättningenskall ske hos kyrkomötets besvärsnämnd i stället för hos kammarrätt. 18 §Domkapitlen skall se lill all den för gällande ordning en med avseende på lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarna. Domkapitlen skall vidare ha tillsyn över hur innehavarna av det kyrkliga ämbetet förvaltar delta och efterlever sina avgivna vigningslöften. om domkapitlen och deras uppgifter finns i lag ,ng Domkapitlensnuvarande uppgifter som rör församlingslivet inom stiftet Prop. 1987/88:31 (13§ 1 mom. domkapitelslag) övertas av stiftsslyrelserna i de nyastiftssamfälligheterna. Av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.2.5) framgåratt domkapitlens framtida uppgifter begränsas till att främst avse frågor somrör den för gällande ordningen och förvaltningen av det kyrkligaämbetet. Detta har tagits in i första stycket. Första meningen svarar sålundamot domkapitlens uppgift enligt gällande ordning att "hålla hand däröver,att stadgad kyrklig ordning iakttages" och innebär inle nägon ändring isak. Andra meningen motsvarar i sak domkapitlens nuvarande uppgift att"hava inseende över prästerskapets ämbetsförvaltning och leverne".Domkapitlen skall alltså även i fortsättningen ha uppsikten över säväl hur istiften anställda präster fullgör sin ämbetsförvaltning som hur prästämbetetulövas då det inte är förenat med någon anställning. Stycket har i övrigtanpassats till kyrkomötets vidgade normgivningskompelens beträffande detkyrkliga ämbetet (jfr avsnitt 4.2). 1den mån del enligt mening bör ske etl ingripande i disciplinärthänseende mot förseelser i tjänslen får göra framställning omdella till vederbörande myndighel. Domkapitlensnuvarande uppgift atl "i övrigt fullgöra de särskilda åligganden medavseende å stiftets kyrkliga angelägenheter, som enligt vad därom i lag ellereljest är stadgal ankomma pä domkapitel" återspeglas i andra stycket ochär inskriven i 1 § förslaget till ny domkapitelslag. förslag som remitterades till kyrkomötet togs uppgifterna för domkapitlenin i den nya domkapitelslagen.