prop · GB03114 · 1987-12-31 00:00:00 — a. ger möjlighet till smidiga lokalautbetalningssystem. Förbundet förordar bl. a. att huvudmannaskapet föradministrationen av KAS förs över fill försäkringskassorna. Utbetalningarna avKAS bör behållas på försäkringskassorna som en följd av den framtidaverksamhetsinriktningen med lokal datorkraft. har ingetalt invända mot kommitténs förslag. RFV och AMS är positiva till att föra överutbetalningarna från försäkringskassorna lill RFV:s ADB-central. Skälenför mitt förslag: Ansökningar om KAS prövas nu av länsarbetsnämnderna.Utbetalningen av stödet sker genom de allmänna försäkringskassorna. AMS och RFVhar regeringens bemyndigande alt var och en för sitt verksamhetsområde utfärda fillämpningsföreskriftertill lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Administrationenav KAS sysselsätter ca 110 årsarbetskrafter, varav 80 pålänsarbetsnämnderna och 30 på försäkringskassorna. Härtill kommer ett tiotal lönebidragsanställdapå länsarbetsnämnderna. Kommitténhar haft i uppdrag att bl. a. pröva om det är möjligt att ytterligare förenklahanteringen av KAS-ärenden för att frigöra resurser inom arbetsmarknadsverkettill platsförmedlande uppgifter. Som ett alternativ till nuvarande ordningskulle kommittén pröva möjligheterna att föra över delar avarbetsmarknadsverkets ansvar för administrationen av KAS till någon annanexisterande eller ny huvudman. Kommittén skulle redovisa förslag till huradministrationen av KAS skulle kunna inordnas i försäkringskassornasverksamhet eller överlåtas på SO. SOhar redovisat två modeller för hur administrafionen av KAS skulle kunnaorganiseras i SO:s regi. Den ena modellen innebär en helt centraliseradadministration och den andra en central administrafion med viss lokal servicefrån fackliga avdelningar. I likhet med kommittén anser jag att inget av dessaalternativ är all föredra framför den nuvarande ordningen. Det förstaalternativet innebär en sämre lokal service för de sökande genom den heltcentraliserade administrationen. I fråga om det andra alternativet är dettveksamt om del blir mindre resurskrävande än den nuvarande ordningen. Del kanockså enligt min mening ifrågasättas om en så betydande myndighetsutövning somhanteringen av KAS-ärenden innebär, bör läggas på en enskildintresseorganisation som SO. Kommitténhar inte redovisat något förslag till hur administrationen av KAS skulle kunnainordnas i försäkringskassornas verksamhet. För egen del kan jag nu inte se attdet skulle finnas några fördelar i en sådan ändring av huvudmannaskapet. En nykompetens skulle behöva byggas upp hos försäkringskassorna för atl klaraprövningarna av KAS-ansökningar och vissa rent arbetsmarknadspoliliskabedömningar. Motbakgmnd härav och då det ADB-system som införs hos länsar betsnämnderna för KAS-hanteringen beräknas medföra betydande personalbesparingar, anser jag alt det nu inte är motiverat med någon 49 4 1987/88. ändringav huvudmannaskapet för KAS. gällande ordning bör således Prop. 1987/88:114behållas. Närdet gäller ulbetalningsmtinerna hos /försäkringskassornaär det angeläget all man ulformar dessa på det mest rationella ochändamålsenliga sättet. Delta är emellertid en fråga som del bör ankomma på RFVoch AMS alt i samråd finna den bästa lösningen på. Den1 infördes ett permitteringslöneersättningssyslem (prop. 1984/85:62,AU 4, rskr. Systemet bygger på en överenskommelse mellan om permitteringslönoch om inrättande av särskilda s. k. permitleringslöneanordningar förutbetalning av permitteringslöneersält-ning. SFO och KFO har inom sina resp.områden träffat motsvarande överenskommelser med LO. Avsikten med systemet äratt arbetstagare som permitteras skall få full lön av arbetsgivaren och ståtill dennes förfogande . Som en följd avöverenskommelsen ändrades 21 § lagen (1982:80) om anställningsskydd så att en arbetstagareskall vara tillförsäkrad lön och andra anställningsförmåner även närarbetsgivaren inte kan tillhandahålla något arbete och därför befriararbetstagaren frän skyldighet att vara på arbetsplatsen. Kostnaderna för lönerunder permittering skall arbetsgivaren stå för med bidrag från dels särskilda utbetalningsinstilut,dels av parterna på arbetsmarknaden inrättade särskilda stiftelser. Bidragenfinansieras dels kollekfivt av arbetsgivarna genom en avtalad avgift, delsgenom bidrag från staten. I instituten som bedrivs i bolagsform, finnsrepresentanter för parterna och staten. Regeringenhar genom förordningen (1984:1011) om permitteringslöne-ersättning utfärdatföreskrifter för permitteringslöneersättningssystemet. Den statliga permitteringslöneersättningenuppgår till . per hel per-mitteringsdag. Ersättning utgår för högst 23 permitteringsdagarper kalenderår. Den första, andra, tredje, elfte, tolfte, tjugoförsta ochtjugoandra permitteringsdagen utgör icke ersätiningsberältigade dagar(karensdagar). Vid permitteringar på grund av otjänlig väderlek, s. k. väderpermittering,som följer av kollektivavtal inom byggnadsbranschen och vissa angränsandeområden, gäller särskilda regler. Ersättning lämnas här även för den andra ochtredje permitteringsdagen men i gengäld utgår ersättning med etl lägre belopp,. I båda fallen utbetalas etl ytterligare mindre bidrag från deav parterna inrättade stiftelserna. AMS är tillsynsmyndighet för verksamheten. Permilteringslöneersättningssyslemethar nu varit i kraft och som inledningsvis nämnts har RRV gjorten utvärdering av systemet. Utvärderingen innehåller inga förslag tilländringar av systemet eller till höjda ersättningsnivåer. Under /87beräknades 105 milj. kr. för statens bidrag till verksamheten. Vid budgetåretsslut hade 43 milj. kr. utbetalats i permitteringslöneersättning.. Jagkommer i del följande att redovisa förslag till höjda ersättningsnivå- 50 er, vissa regeländringarnär del gäller väderpermittering och förenklade utbetalningsmtiner. Mittförslag: Permitteringslöneersättningen höjs till . Ersättningen vid väderpermittering höjs till . Skälenför mitt förslag: Enligt RRV:s utvärdering har det varit svårt all avgöra vilkaeffekter del nya permitteringslöneersättningssyslemet har haft på permitteringsmönslreleftersom tillförlitliga uppgifter om permitteringar genomförda före år 1985saknas. Det har därför inte med tillgänglig statistik gått att med säkerhetfastställa eventuella förändringar i permitte-ringsmönstret efter den I januari1985 när det nya systemet trädde i kraft. Däremot framgår det av utvärderingenall arbetsgivarna genom del nya systemet har fått ökade kostnader för permitteringar.En slutsats som görs i utvärderingen är att benägenheten alt permitterahärigenom sannolikt borde ha minskat. Dettotala antalet statsbidragsberälligade permitteringsdagar inom SAF-LO områdetuppgick till ca 139000, och 1111138000 resp. 97000.Detta kan jämföras med den bedömning som föredragande statsrådet gjorde i sambandmed införandet av det nya systemet. Hon beräknade antalet statsbidragsberälligadepermitteringsdagar till ca 350000 . Delta kan tyda på all arbetsgivarnagenom det nya permitleringslönesystemel begränsat antalet permitteringsdagar.Emellertid har permitteringslöneersältningen successivt urholkats eftersom deninte har höjts sedan den infördes . Flera remissinstanser harföreslagit en höjning av ersättningsnivåerna. Jag föreslår mot bakgrund häravatt ersättningen höjs från nuvarande . per dag till . fr.o.m. den 1juli 1988. Ersättningen vid väderpermittering bör höjas från 230 kr.per dag lill . Mitt förslag:Antalet ersätiningsberältigade dagar vid väderpermittering ökas med 20 tillhögst 45. Skälen för mitt förslag: Permitleringslönesystemelhar enligt utvärderingen inneburit att vissa förelag inom väderkänsligabranscher, dvs. byggnadsindustrin och vissa specialföretagsområden såsom mur-och puts, lakläggning samt schaktentreprenadverksamhet har fått kraftigakostnadsökningar. Detta är företag som har en starkt väderberoende verksamhet ochvanligtvis få möjligheter fill annan sysselsättning i stället för väderper- Den mycketkalla kom att innebära långa permitteringar. Detta gälldesärskilt företag i . De nuvarande per-mitteringsreglerna kommeremellertid rimligen att bidra till en viss minskning av väderpermilteringarnagenom att företagen ökar sina ansträngningar fill alternalivsysselsättning ochsäsonganpassar arbetet. Vissa mindre specialföretag kommer trots sådanaansträngningar att behöva permittera och under framför allt stränga vintrar förganska långa perioder. Några remissinstanser som har yttrat sig över RRV:srapport, bl. a. och ,har föreslagit alt ersättningen vid väderpermittering utges utan begränsningav antalet bidragsberättigade dagar och att karensdagarna tas bort vid väderpermittering.För egen del har jag stor förståelse för att vissa företag har fått problem isamband med långa väderpermitteringar. Den mycket stränga vintern1985 när det nya systemet trädde i kraft innebar att förelagen hade påsig att anpassa sig fill det nya systemet. följdes också av två relafivtkalla och snörika vintrar. För att mildra de ekonomiska effekterna förföretagen vid långa väderpermitteringar föreslår jag att antalet ersättningsberättigadedagar i samband med väderpermitteringar ökas med 20 utöver de 25 som gäller . Det innebär att ett företag som enbart väderpermitterar kan fåersättning för totalt . Jag är inte beredd att föreslå några ändringari fråga om karensdagarna. Ändringenbör träda i kraft . Mittförslag: Den statliga permitteringslöneersättningen skall betalas ut till utbetalningsinsfitutensamtidigt som dessa beslutar om ersättning. Skälenför mitt förslag: AMS utbetalning av permitteringslöneersättning kan sketidigast efter del att utbetalningsinsfituten rekvirerat medel.Jag anser att det är angeläget att hanteringstiden kan kortas ned. Jag föreslårdärför att utbetalningsinstituten på motsvarande sätt som jag harföreslagit i fråga om statsbidraget fill arbetslöshetskassorna får möjlighet, atldirekt efter beslut om ersättning få tillgång till statsbidraget. Dennya utbetalningsmtinen bör träda i kraft . Det bör ankomma påregeringen alt närmare utforma reglerna härför. Jagvill här anmäla att jag avser att senare föreslå regeringen att en särskildpreskriptionsregel införs i förordningen (1984:1011) om permitteringslöneersättningsom innebär alt arbetsgivaren måste ha ansökt om ersättning efter permitteringenför att permitteringslöneersättning skall lämnas. 5 Kostnader Prop. Minaförslag i del föregående innebär både kostnadsökningar och kostnadsminskningar.Kostnaderna för de höjningar som jag har föreslagit för nästa budgetår av denhögsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen, stödbeloppet i det kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering beräknar jag till totalt 487 milj. kr. Kostnadernaför de förbättringar som jag har föreslagit i fråga om permitteringslöneersättningenuppskattar jag lill 12 milj. kr. Avskaffandet av karensdagarna iarbetslöshetsförsäkringen och KAS kostar enligt mina beräkningar ca 270 milj.kr. eller 135 milj. kr. under /89, eftersom reformenföreslås träda i kraft först . Halvårskostnaden för deränteförluster för staten som de ändrade ulbetalningsmtinerna för statsbidraginnebär beräknar jag till 40 milj. kr. Mittförslag atl statsbidrag skall utgå för hela den utbetalade ersättningen medfören ökad utbetalning av statsbidrag med ca 200 milj. kr. under andra hälften /89. Denna kostnad motsvaras emellertid av en lika storinbetalning lill staten från de erkända arbetslöshetskassorna. En del avmedlemsavgifterna i kassorna skall ju, som jag fidigare har redovisat,finansiera de ökade kostnaderna för statsbidraget. Deändringar som jag har föreslagit i fråga om kompensationsnivåer, avstängningstideroch ersättningsrätl vid studier innebär kostnadsminskningar med totalt ca 300milj. eller 150 milj. kr. under /89, eftersom deändrade reglerna föreslås träda i kraft först . Härtillkommer ränteinkomster för staten på den del av medlemsavgifterna som kassornaskall betala in till staten. Jag beräknar dessa inkomster för tillca 9 milj. kr. Detotala kostnaderna för statsbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna underbudgetåret-1988/89 beräknar jag till 7743 milj. kr. Jag har då räknat med attarbetslösheten bland medlemmarna i arbetslöshetskassorna kommer att motsvara6,per medlem och år. Vidare har jag räknat med 3,6 miljoner medlemmar ikassorna. Detär svårt att bestämma antalet statsbidragsberättigade permitteringsdagar,eftersom sådana faktorer som arbetskonflikter och stränga vädervillkorpåverkar omfattningen. Med hänsyn till utfallet uppskattarjag emellertid att antalet statsbidragsberättigade permitteringsdagar ifortsättningen kommer all understiga den nivå som antogs i samband med attsystemet infördes. Jag beräknar därför antalet statsbidragsberättigade dagartill 200000 lill en kostnad av 87 milj. kr. Jaghar tidigare föreslagit all kostnaderna för statsbidragentill de erkändaarbetslöshetskassorna och till permitteringslöneersättningen skall finansierashelt över arbetsmarknadsavgiften. De sammanlagda kostnaderna som skall finansierasöver denna avgift uppgår till 7830 milj. kr. under /89. Jagberäknar att inflytande avgiftsmedel skall täcka uibetalningsbehovet.De medel som kassoma skall betala in till staten beräknar jag fill ca 200milj. Utbetalningsbehovet för KASberäknar jag till 574 milj. kr. Jag har då Prop. 1987/88:114 uppskattatantalet stöddagar fill 4 miljoner. Kostnadernaför utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering beräknar jag till 3 258 milj. kr. Jag har härvid utgått från denomfattning på arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering somligger till grund för mina beräkningar av medelsbehovet för sådan utbildningoch rehabilitering i årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. Dettainnebär 98000 deltagare i arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag ochen genomsnittlig utbildningsfid . Vidare 23000 deltagare iyrkesinriktad rehabilitering under . Kostnaderna för KAS och utbildningsbidragen skall med mitt förslag fillfinansiering helt bekostas över statsbudgeten. I årets budgetproposition harregeringen föreslagit att beräkna etl förslagsanslag av 3632824000kr. under anslaget B 4. Bidrag lill arbetslöshetsersäfining ochutbildningsbidrag. De kostnader som jag nu har beräknat för KAS och utbildningsbidraguppgår fill sammanlagt . Anslagsbenämningen bör ändras lillKontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag. Motbakgmnd av de omfattande ändringar i finansieringen av arbetslöshetsersättningenoch utbildningsbidragen som mina förslag innebär bör en uppföljning ochutvärdering göras av reformemas kostnadsmässiga och administrativa effekter.Delta bör dock ske först sedan reformerna varit i kraft . Jag avser attsenare återkomma med förslag till regeringen om hur en sådan uppföljning ochutvärdering skall genomföras. Ienlighet med vad jag har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 4. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lagom ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Förslaget under 3 har upprättats i samråd med chefen för socialdeparte mentet. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. 3. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, Prop.1987/88:114 4. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen' (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Sammanfattningav a-kassekommitténs Prop-1987/88:114 delbetänkande(Ds A 1987:4) "" Arbetslöshetsförsäkringen högsta dagpenning ochfinansiering Idetta delbetänkande lämnar jag förslag om hur beslut om högsta dagpenning iarbetslöshetsförsäkringen bör fattas, hur finansieringen av statens utgifterför kontantstöd och utbildningsbidrag bör ske samt hur statsbidraget till arbetslöshetskassomabör utformas. Minaförslag är följande: Högstadagpenning justeras fortsättningsvis i förhållande lill löneförändringarnaför industriarbetare. Underlag för justeringen är SAFs och LOs gemensammalönestatistik. Justeringen av högsta dagpenning skall direkt överensstämma medlöneförändringen. Beslut fattas av regeringen och träder i kraft ijanuari. Statsbidragentill arbetslöshetsförsäkringen och fill permitteringslöneersättningenfinansieras helt med arbetsgivaravgifter. Avgiften sätts till en sådan nivå attden ger vissa överskott i högkonjunktur. Under lågkonjunktur träderstatsbudgeten emellan. Det kontanta arbetsmarknadsstödet och utbildningsbidragenbekostas helt över statsbudgeten. Någon höjning av arbetsgivaravgiften behöverinte ske med anledning av mitt förslag. Kravetpå arbetslöshetskassorna att bygga upp fonder avskaffas helt. Statsbidragentill arbetslöshetskassorna utgår för hela kostnaden förförsäkringsersättningen. För varje medlem skall dock kassorna lämna ett bidrag tillersältningskoslnadema som motsvarar hälften av den genomsnittliga dagpenningeni respektive kassa. Dessutom föreslår jag att ett bidrag om perersättningsdag skall utgå till kassorna för deras förvaltning. Utbetalning aversättningen till de arbetslösa sker från ett konto hos AMS, från vilketkassorna får rätt att beordra utbetalningar. överför varjekassa sin del av utbetalningarna till delta konto. Medlemsavgifternai arbetslöshetskassorna kommer därmed att beslå av hälften av dengenomsnittliga dagpenning som utbetalas till en arbetslös i kassan, kassansförvaltningskostnader minskade med förvaltningsbidragel och de övriga inkomstersom kassan har. Arbetslösheten får med mitt förslag ingen inverkan påmedlemsavgifterna. Bakgrundentill mina förslag är följande: Högstadagpenning - som från är under iveckan - förändras f. n. inte med någon automatik. Varje höjning prövas försig. Beslut fattas av . De arbetslösa som har ersättning under högstadagpenning får däremot i regel sin dagpenning justerad i samband med att nyaavtal träder i kraft. har högsta dagpenninghöjts med oregelbundna mellanmm på alltifrån 12 . Arbetslöshetsförsäkringenhar alltsedan den infördes varit en del av arbetsmarknadspolitiken. Avsikten är atl den arbets löse skall ha trygghet för sin försörjning han söker nytt 56 Försäkringen skallutgöra kompensation för den inkomst den ar- Prop. 1987/88:114 betslöse förlorat och beräknas också enligt inkomslbortfallsprincipen. Degmpper som berörs av förändringar av högsta dagpenningen utgörs till storadelar av medelinkomsttagare. Flertalet är arbetare eller tjänstemän påmellannivåer. har mellan av de arbetslösahögsta dagpenning. Även för dessa grupper bör en snabb, säker och rättvisanpassning ske av ersättningen. Trehuvudkrav bör enligt min uppfattning ställas på en metod för att anpassa högstadagpenning till löneutvecklingen: den bör ge skälig långsiktig inkomsttrygghetför de försäkrade, den bör medföra så små tidsfördröjningar som möjligt ochden bör vara tekniskt enkel och tillförlitlig. Dessahuvudkrav tillfredsställs av mitt förslag att SAFs och LOs gemensammalönestatistik för industriarbetare skall utgöra underlag för justering avhögsta dagpenning. Justeringar kan ske med jämförelsevis liten eftersläpning.Eftersom det är löneförändringarna och inte lönernas absoluta nivå som skallgrunda omräkningen behöver endast två lönekomponenter - fidlön och ackord utgöra underlag. Därmed blir metoden enkel att använda. Ommilt förslag skall ge skälig långsiktig inkomsttrygghet för alla försäkrademåste kassornas rätt att besluta om en lägre dagpenning än lagen tillåter tasbort. Mittförslag fömtsätter att till regeringen överlämnar rätlen att fastställahögsta dagpenning. Finansieringenav statsutgifterna för arbetslöshetsersättning, permitteringslöneersättningoch utbildningsbidrag sker på samma sätt och ur samma källa. 65 procentav utgifterna bekostas med en arbetsgivaravgift (arbetsmarknadsavgiften) och 35procent över ett anslag på statsbudgeten. Fördelningen mellan avgifts- ochbudgetmedel beslutas av . Om avgiftsmedlen skulle ge överskottkan delta överskott inte användas. Om avgifterna å andra sidan inte räckertill den beslutade andelen kan inte statsbudgeten träda emellan. I ställetmåste medel lånas från andra inkomsttitlar. Därigenom belastas avgiften medräntor för skulder. Undersenare år har inkomsterna från arbetsmarknadsavgiften i stort sett svarat motkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen, medan utgifterna över statsbudgeteni stort sett motsvarat de samlade kostnaderna för del kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidragen. Dåarbetsgivaravgifter infördes lill försäkringen varmotivet att arbetsgivarnas handlande på ett avgörande sätt påverkar sysselsättningen.Detta motiv kvarstår. Mittförslag att löneutvecklingen för industriarbetare skall styra den högstadagpenningen förstärker ytterligare sambanden mellan förhållandena påarbetsmarknaden och försäkringen. Mittförslag är att arbetsmarknadsavgiften fortsättningsvis enbart bör finansiera statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen och till permitte ringslöneersättningen, medan utbildningsbidragen och det kontanta arbets marknadsstödet helt bör finansieras över statsbudgeten. Detta ger en mer rationell hantering av statsmedlen. Någon höjning av arbetsmarknadsav giften erfordras inte. Arbetslöshetskassornamåste nu bygga upp fonder för att möta kom- Prop. 1987/88:114 mandepåfrestningar. Detta s. k. fonderingskrav går tillbaka fill den tid då Bilaga 1de erkända kassorna bildades. För att en kassa skulle få träda i verksamhet krävdesdå alt den hade ansenliga reserver. Detta var naturligt med hänsyn lill attstatsbidragen då endast täckte en mindre del av ersättningen. De arbetsmarknadspolitiskainstmmenten var långt mindre utvecklade än och massarbetslöshet enrealitet. läcker statsbidragen av försäkringsersättningen. Ipraktiken har staten garanterat att medel fmns för försäkringsutbetalningarna.Trots att fonderingskravet sänkts upprepade gånger har många kassor svårt attuppfylla det. Fonderingskravet medför också att det blir väsentligt dyrare fören kassa med hög arbetslöshet att höja dagpenningen än för en kassa därarbetslösheten är låg. Fonderingenhar också varit mycket ojämn. Några garantier för att fonderingensker i de kassor där den behövs finns inte. Strukturförändringarnapå arbetsmarknaden kan medföra tvära kast inbördes mellan kassorna. Deuppoffringar som fonduppbyggnaden kräver framför allt i kassor med högarbetslöshet slår inte i rimlig proportion vare sig till nyttan av fondmedleneller till de förmåner medlemmarna kan påräkna. Kravet på fortsattfonduppbyggnad i arbetslöshetskassoma bör därför helt avskaffas. Statsbidragentill arbetslöshetskassorna behöver förändras av flera skäl: Fördet första kräver avvecklingen av fonderingskraven alt statsbidragen tillförsförsäkringen som utbetalningarna sker lill de arbetslösa. Fördet andra medför inte avvecklingen av fonderingskravet ensamt alt avgifternautjämnas. De nuvarande stora skillnaderna skulle tvärtom komma att ökaytterligare. Fördet tredje skall justeringen av högsta dagpenning ske i samtliga kassor. 1annat fall är det inte fråga om någon automatik. Därför får ingen kassa hindrasav alltför betungande kostnader. Fördet Qärde behöver statsbidragen förenklas om de skall kunna utbetalas löpande. Utgångspunkterför mitt förslag lill nya regler för statsbidragen är följande: - Arbetslöshetens omfattning i den enskilda kassanbör inte påverka avgifterna i kassan. Inte heller bör förändringar avarbetslösheten framöver påverka avgifterna vare sig i den enskilda kassaneller för kassakol-lektivel som helhet. - Skillnader i avgifter som beror på skillnader iförmåner eller förhållanden som den enskilda kassan själv kan påverka ärrimliga och kan accepteras. - Kassornas frihet alt själva besluta om sinorganisation bör bevaras.