prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Nämnden tillstyrker ocksåförslaget (s. 200) om åtgärder för atl möjliggöra viss samordning av lägre ochhögre kyrkomusikalisk utbildning. Utredningens förslag tillstyrks. När del gäller nuvarandeorganist- och kanlorsexamen kommer statens medverkan att upphöra. någon annan måste ordnadenna typ av utbildning eftersom den är nödvän- Prop. 1987/88:144 dig för rekrytering av kyrkomusiker och kyrkans behov av vikarier. Utredarenföreslår atl de s. k. sommarkurserna slopas och all utbildning av kantorer skergenom en tvåårig 80 poängs högskoleutbildning som leder lill kantorsexamen.Utbildningen skall erbjudas på etl flertal platser, bl. a. vid . Del föreslås också en fyraårig utbildning lill musiklärare/kantoroch instrumentallärare/kanlor. Vi ärpositiva till att utbildningarna lill kantor och organist samordnasorganisatoriskt och belygsmåssigl. StiftelsenStora Sköndal framhåller sammanfattningsvis bl. atlden föreslagna kantorsutbildningen på tvä år och om 80 poäng måste ha en näraanknytning till utbildningen vid musikhögskolornas kyrkomusikerlinjer så all80 poäng skall gälla som 80 poäng också för den föreslagna kanlorsutbildningenvid folkhögskolorna och vid , atten förändring av utbildningen vid musikhögskolorna kommer lill stånd så att depedagogiska utbildningsmoment som ingår i den pedagogiska examen förkyrkokanlorer tidsmässigt flyttas fram och ingår i de två första studieårensutbildning vid musikhögskolorna. Förslageti vad avser den tvååriga utbildningen fillstyrks av universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ), som dock inte vill ansvara för examination vidfolkhögskolorna. InomUHÄ -bl.a. i den närmast berörda planeringsberedningen- har den modell förkantorsutbildning som regionslyrdsen för högskoleregion pekat pådiskuterats som elt alternativ till det av utredningen lagda förslaget. Enkantorsutbildning som i sin helhet vore organiserad som en allmän utbildningslinjeinom högskolan skulle i likhet med vad som gäller för många andrahögskoleutbildningar innebära större möjligheter att få en likvärdigutbildning på olika orter i landet. En nackdel skulle dock vara dislansenmellan beslutsfattande högskoleenheter och den utlokaliserade utbildningen vidfolkhögskolorna. Men framför allt skulle modellen kunna innebära ell främmandeinträng i folkhögskolornas verksamhet. UHÄ anser det viktigt alt slå vakt omfolkhögskolornas vedertagna frihet atl anordna utbildning (även vissyrkesutbildning) efter sina egna värderingar och mål. Vid berörda folkhögskoloroch finns dessutom erfarenheter av och resurser förkantorsulbildning. UHÄ tillstyrker därför utredningens huvudförslag beträffandeden tvååriga kanlorsutbildningen. UHÄhar för sin del inte anledning lill invändningar mot utredningens förslag all genom lillträdesbeslämmelser, vägledande utbildningsplan och examinalionsformer höja kvaliteten på folkhögskolornas kantorsutbild ning. Om examinationen av kantorer i enlighet med utredningens förslag skulle låggas under UHÄ:s ansvar, skulle delta dock innebära en klar begränsning av folkhögskolornas autonomi. UHÄ avstyrker därför utred ningens förslag all UHÄ bör ansvara för examinationen och fastställa kurskraven för kantorsutbildningen vid folkhögskolorna. UHÄ vill samti- 127 digtframhålla betydelsen av etl nära samarbete mellan berörda folkhög- Prop.1987/88:144 skolor och högskolor i syfte all uppnå jämförbara resultat ikantorsulbild- Bilaga 3 ningen. Delta är inte minst viktigt för destuderande när de skall las emot på arbetsmarknaden eller gå vidare iutbildning som bygger på kanlorsexamen. UHÄ är i huvudsak också positivt till förslaget om enfyraårig utbildning för kombinafionstjänster. UHÄ stöder utredningens förslag att utbildning förkombinationsljänster anordnas i anknytning till musiklärarutbildning ochkyrkomusikalisk utbildning. UHÄ år dock inte berett att taställning lill frågan om lämpligaste utbildningskombination och poängomfattningför den kyrkomusikaliska förberedelsen. Denna fräga bör behandlas i sambandmed utformningen av den reformerade lärarutbildningen efter statsmakternasställningstaganden lill kyrkomusikerutredningens förslag. Utredningen föreslår all regeringen uppdrar ål UHÄ attundersöka möjligheterna lill ytterligare en kombinalionsulbildning inom ramenför högst 180 poäng. Enligl UHÄ:s uppfattning bör man inte eftersträvautbildning som skall ge behörighet i tre avseenden, nämligen till kantor,musiklärare i saml lärare i alternativt svenska, ett moderntfrämmande språk eller matematik. Innan en undersökning företas bör etl klartbehov av en sådan utbildning ha påvisats. UHÄ ställer sig därför avvisande lillutredningens förslag om uppdraget till UHÄ. Geijerskolan ser mycket positivt på utredningens förslagom en samlad tvåårig kyrkokantorsutbildning. Det är skolans uppfattning all entvåårig utbildning är nödvändig för all ge de studerande tillräcklig förberedelseför alla de uppgifter som åvilar dagens kyrkomusiker. Kyrkans folkhögskolor harstora möjligheter att ge eleverna utbildning i ämnen som berör kyrkans tro ochliv och låta dem få praktisk användning av dessa kunskaper i ett regelbundetgudstjänstliv. Beträffande utredningens förslag om en viss samordningmellan den framtida kantorsutbildningen och den högre kyrkomusikerutbildningenråder tveksamhet hos några remissinstanser. UHÄ anser all utredningen är oklar på denna punkt och attrelationen mellan den lägre och den högre utbildningen i fråga om mål, innehållm. m. behöver närmare klargöras. år också tveksam. Vad som sägs om atl folkhögskolornas resp. Sköndalstvååriga utbildning skulle kunna tillgodoräknas vid musikhögskolesludier väckeren lång rad frågor. En grundläggande förutsällning för alt man utan vidareskulle kunna gå i lägre utbildning, med avslutande yrkesinriktad examensom en avrundad helhet, och därefter ulan vidare kompletteringar fortsättaytteriigare vid högskola och då avlägga högre kyrkomusikerexamen är atlkursplaner, intagning, fördelning av stoffet över studietiden m. m. är totaltsamordnade över hela landet, vilket förefaller vara en utopi. Även om anordningar av någon art kunde inrättas,förefaller det olämp- 128 ligt att lägga uppkantorsutbildningen så atl den både kan vara avslutad och Prop. 1987/88:144 förberedande. Domkapitleti har annan uppfattning. Utbildningsplanenför kantorer förefaller bra. Speciellt tilltalande är tanken på en visssamordning av den lägre och den högre utbildningen, eftersom kyrkokantorsexamenredan nu för många fungerar som en "förberedande utbildning" förmusikhögskolorna. Då skulle man slippa ifrån den dubblering av studierna, som dennuvarande ordningen ofta innebär. går pä samma linje. Detär viktigt alt få till stånd en samordning mellan den lägre och den högrekyrkomusikerutbildningen. Den som genomgått den lägre utbildningen bör utan attbehöva böija om från början kunna komplettera sin utbildning och gå vidare tillorganistexamen. I utredningen pekas på behovet av samordning och därvidnoteras all samma typ av utvärdering bör gälla för bägge utbildningarna (sid.200). Utöver detta kräver den önskade samordningen alt uppläggningen av de ivåförsta åren av den högre utbildningen så långt möjligt paralldliseras med denlägre utbildningen. Delademeningar råder också om förläggningen av den lägre kyrkomusikerutbildningen .SACOISR ifrågasätter folkhögskolans roll i detta sammanhang. /SRanser alt såväl den högre som den lägre kyrkomusikerutbildningen skallanordnas vid statliga högskoleenheter som har musiklärarutbildning. Därföravvisar organisationen förslaget atl viss del av utbildningen skall finnasbåde i högskolan och vid folkhögskolor. Dessa båda utbildningsformer har olikainriktning och syften. Del är inte lämpligt att UHÄ ansvarar för examinationenav studerande vid folkhögskola, och den hög-skoleförlagda och den folkhögskoleförlagdakanlorsutbildningen bör inte likställas med varandra. SFSförespråkar högskolorna som lämpligast. SFSanser atl etl krav måste vara att utbildningen ska vara jämförbar oavsettutbildningsort. Del kan bli svårt atl klara av detta när utbildningen föreslåsfinnas både på de nuvarande folkhögskolorna och högskolan. Varje folkhögskolahar i dagens läge en tydlig profil. SFS ser en risk i att antingen den profilensuddas ut, vilkel vore synd för folkhögskolans övriga verksamhet, eller alt mantar fram den så myckel alt del blir svårt med en jämförelse mellan de olikaskolorna. Dessutom skall ju utbildningen jämföras med den som bedrivs pähögskolan. Med detta vill SFS säga all det bästa måste vara atl all kyrkomusikerulbildningbedrivs pä musikhögskolorna. Etlkrav som måste finnas på högskoleutbildning är atl del inte får finnas några återvändsgränder. Del måste alltså finnas möjlighet alt efter genom gången 80 poängsutbildning fortsätta till organislexamen. De poäng man tar på den lägre utbildningen måste vara lika myckel värda som de som är lästa på på den högre utbildningen. Del bör alltså gå all översälta de kurser som finns på den lägre utbildningen till motsvarande på 129 Detta för all man som studerande ska ha möjlighet 9 1987/88. alt senare "byggapå" till organislexamen och då ej tvingas läsa alla 160 Prop.1987/88:144 poängen. SFS menar att sannolikheten för atl ha direkt jämförapoäng är Bilaga 3 betydligt större när de båda utbildningarna är föriagdapä högskolan. Musikaliskaakademien redovisar däremot i huvudsak posifiva erfarenheter av utbildningenvid folkhögskolorna. Betr.förläggningen av denna lägre utbildning kan nu efter flerårig försöksverksamhetbekräfta att de prövade folkhögskolorna väl - i fallet Mellansd medviss tvekan - fyller de krav som kan ställas. Förslaget atl lill de treytterligare lägga stifts folkhögskolas i Hjo kan inte tagaställning till förrän förhållandena vid skolan, lärarkompetensen och andraomständigheter prövats. Dettaaktualiserar frågan om hur utbildningen rent allmänt kommer atl organiseras.Belänkandet förutsätter all frågan om huvudmannaskap går all lösa, så altfolkhögskolorna (under SÖ) kan få del av sin undervisning överförd lill UHÄ.Förutsättningen är då atl rätt kunskap skapas. Domkapitleti föreslår atl kanlorsutbildningen uteslutande förläggs till ett antalfolkhögskolor. Omden föreslagna kanlorsutbildningen vid musikhögskolorna slopas och i stället enIvå-årig utbildning i stil med den på förläggs lill ett antalfolkhögskolor med kyrklig och musikalisk inriktning skulle högskolekompetensinte behövas för kantorsutbildningen. skulle nivå och kvällt påutbildningen kunna tillgodoses på elt annat sätt ån vid dagens sommarkurser.Behovet av en lägre "orgelspdarutbildning" skulle också bortfalla.Även de mindre tjänster, som kan komma alt finnas på vissa håll borde kunnatillsättas med någon med denna kantorsutbildning. förordar, altkantorsutbildning enligl de här föreslagna linjerna genomförs under allaomständigheter. Domkapitleti framför liknande synpunkter. Närdel gäller utbildningsfrågorna känner tveksamhet inför förslaget atlexaminationen av den lägre utbildningen skall ligga under UHÄ. Likaså ärförslaget all endast knyta vissa skolor lill utbildningen väl stelt,överhuvudtaget har utredningen genom en mycket stark anknytning till destatliga högskolorna gjort det svårare för lokala initiativ när del gäller kyrkomusikerutbildningen.Kyrkomusikersilualionen i stora delar av vårt land och under överskådligframlid talar för ell flexibelt system där varje stift ges möjlighet tilldecentraliserad kyrkomusikerbild-ning och där utifrån kyrkomusikalisk synpunktlämpliga dispenser ej försvåras genom t. ex. orealistiska kunskapskrav av annalslag. Rikskommitténför svensk kyrkomusik (RISK) delar utredningens uppfattning atl nuvarande kyrkokantorsutbildningbör utökas och knytas till "kyrklig" folkhögskoleverksamhel. tillstyrker förslaget att kantorsutbildningen förläggs till folkhögskolorna i Hjo, Mellansd, hamn och med anknytning fill och Evangeliska Fosteriands-Stiftdsen. De fyra föreslagnaskolorna har en bra geografisk spridning med goda Prop. 1987/88:144 möjligheterall förbereda eleverna för kommande arbetsuppgifter i första Bilaga 3 hand ikyrka och samfund. Skolorna kan ge inblick i ämnen som rör kristet liv och tro,erbjuda regelbundet gudstjänstliv och ordna praktik i församlingar, som liggeri skolans närhet. Där får eleverna rycka in som vikarier, delta i körsång och musikgudsljänsler.Tillfällen lill praktik av olika slag finns också vid de många arrangemang somordnas av skolorna själva. betonar vikten av en spridning av utbildningen. Förslagetatl all kantorsutbildning skall genomföras i form av en sammanhållenutbildning om 80 poäng bejakas. Likaså tillstyrks att utbildningen förläggstill musikhögskolorna, och ett antal folkhögskolor. Det ärviktigt atl denna utbildning, såsom utredningen föreslär, finns på etl flertalorter i landet. Sombilaga 10 lill utredningen finns utkast till en vägledande utbildningsplan förkyrkokantorsutbildning vid folkhögskola. 1 likhet med vad som gällde vidutarbetandet av motsvarande plan för fritidsledarutbildning förutsätts atl ettbrett samråd äger rum innan SÖ fastställer planen och tillhörande allmänna råd.Redan nu kan påpekas att de 10 poäng som föreslås fä fördelas lokalt inte börinriktas på allmänna ämnen utan avse studier inom församlingens musikverksamhel. Domkapitleti och vill i detta sammanhang framhålla Vadstenasbetydelse som utbildningsort. Närdet gäller den lägre utbildningens dimensionering, råder delade meningar blandde remissinstanser som uttalat sig.om den. beräknar en genomsniulig examination av 86 kantorer per är bör detangivna antalet årsstudieplatser (85-90) i stället avse nybörjarplatser. Medhänsyn till det begränsade antalet platser totalt för den lägre kyrkomusikerutbildningenifrågasätter UHÄ utredningens förslag alt förlägga den tvååriga kanlorsutbildningentill ytterligare en folkhögskola. Detta skall ses mot bakgrunden av dels enberäknad minskad dimensionering efter den försfa tioårsperioden (från 86 fill67 platser ), dels alt tre högskoleenheter föreslås få endast 15 platsersammanlagt, innebärande genomsnittligt så små grupper som fem studerande ivarje. UHÄ anser att de föreslagna tio platserna för den berörda folkhögskolani stället bör fördelas på de tre orterna med högskoleutbildning, nämligen,, och samt eventuellt (). Utredningensförslag om kombinationsljänster har bemötts positivt av remissopinionen. Utredningen har dock uppskattat antalet platser för kom binalionsulbildning lärare/kantor fill endast 5-10 sammanlagt på fyra orter. Dessutom anger utredningen atl den föreslagna dimensioneringen rymmer en osäkerhetsfaktor, eftersom den föreslagna utbildningen i fråga kommer all ske efter de studerandes fria val. UHÄ delar universitetels i (i ) uppfattning alt inga dimensioneringsbe räkningar kan utgå från en så slumpartad förutsättning. Det är bl. a. mot denna bakgrund som UHÄ har ifrågasatt om kyrkomusikerna som genom- 131 gäll denhögre kyrkomusikerutbildningen skall uteslutas frän Prop.1987/88:144 eventuell fyllnadstjänstgöring i det allmänna skolväsendet. UHÄ tillstyrker utredningens förslag altkombinationsutbildning anordnas endast vid de fyra högskoleenheter som har bädekyrkomusikalisk utbildning och musiklärarutbildning. I har antalet kyrkokantorsljänster ökatstarkt . 1980 hade vi 21 stycken, nu 1986 har vi 37 stycken. Kyrkokantors-tjänslenär en användbar tjänstetyp. Veckotimtalet varierar hår i stiftet mdlan 12 och28 och den förekommer i såväl små som stora församhngar. Tack vare kyrkokantorsutbildningeni Mellansd har vi fått fler behöriga sökande till tjänsterna . Lägetär dock långt ifrån så bra som man kunde önska. Rörligheten är stor ochsärskilt de mindre tjänsterna är svåra att besätta. En tredjedel av tjänsterna,tolv stycken, är f n. vakanta och uppehålls av vikarier. När den nya organisafionen träder i kraft kommer vi att haomkring 70 kantorstjänster i stiftet, d.v.s. nästan en fördubbling jämfört medidag. Eftersom vi här i stiftet inte har någon reserv av kantorsutbildade,kommer vi all gå in i den nya organisationen dels med den brist vi redan har,dels med brist på sökande till nyinrättade tjänster. Vi anser därför altantalet utbildningsplatser inte börunderstiga 100. Av utbildningsplatserna bör om möjligt 15 förläggas lill Mellansd. Det kan ifrågasättas om utredningen inte räknat iunderkant vad gäller behovet av utbildningsplatser. Enligt bilaga 9 räknas medalt under en första I O-årsperiod skall av de nyutbildade gå ul påarbetsmarknaden som kyrkomusiker. Med hänsyn till de erfarenheter som fmnsbeträffande dem som genomgått den högre utbildningen och eftersom ett antal avdem som går den lägre kommer all söka till den högre utbildningen, kan det varaminst lika sannolikt atl räkna . Detta skulle innebära behov avytterligare 12 utbildningsplatser/år. Del torde vara möjligt för t.ex. Sköndalsinstitutetatt öka sin kapacitet utöver föreslagna 10 årsstudieplat- När utredningen nu föreslår, all fyra folkhögskolor skallerbjudas möjligheten atl utbilda kyrkokantorer anser vi att den tänkta volymenär lagom stor i förhållande till den efterfrågan man kan räkna med. De fyraföreslagna folkhögskolorna är också geografiskt så fördelade att de täckerlandet på ell tillfredslällande sätt. Kyrkans folkhögskolor har i den planeradekanlorsutbildningen stora möjligheter att ge eleverna utbildning i ämnen somberör kyrkans tro och liv saml låta dem få praktisk användning av dessakunskaper i ett regelbundet gudstjänsfiiv. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ning att en dimensionering av 55 årsstudieplatser på folkhögskolor är lämplig. . 132 Beträffandede utbildningsvägar, som är direkt kopplade till musiklärar- Bilaga 3 linjen,vill linjenämnden påpeka vanskligheten att göra dimensioneringsberäkningar pådessa. Dels beror del på de studerandes fria val hur många som genomgårutbildningen och dels kan ju dessa som färdiga musiklärare välja atl arbeteheltid inom obligatoriska skolväsendet eller kommunala . StiftelsenStora Sköndal uppger att är berett att utöka nuvarandekapacitet till 15 årsstudieplatser. anför för sin delföljande: IMHhar också genom sin utbildning velat medverka fill att i någon mån försökaavhjälpa den brist på kyrkomusiker, som alltjämt råder bl. a. i och iangränsande landskap, särskilt på de mindre orterna. Delsynes också angeläget atl påpeka atl IMH genom sina excepfionellt goda lärar-och lokalresurser har kapacitet över till att ta emot fler studerande, ävenexempelvis inom det kyrkomusikaliska områdets 80-poängs-variant, omstatsmakterna sä önskar och om medel härför ställs till skolans förfogande. Någraremissinstanser har synpunkter på utbildningens innehåll. Vadden lägre utbildningen beträffar kan instämma i lämpligheten av entvåårig högskoleutbildning i den form som föreslås som en grund för den lägretjänsten. Däremotsynes det vara otillräckligt att föreskriva endast 30 poäng för denkyrkomusikaliska delen i en musiklärarlinje (så som den tidigare föreslagitsersätta nuvarande lägre kyrkomusikerulbildning) resp. instrumentallärare. Dennapoängsumma kan inte anses ha tillräckligt noga prövats i relation till annanutbildning, där t. ex. den tvååriga om 80 poäng kan bedömas omfatta betydligtmer kyrkomusikalisk inriktning än 30 poäng utöver en mera allmänmusikutbildning. I vilken mån de övriga 130 poängen i musiklärarlinjenkompletterar de kyrkliga 30 poängen bör närmare utredas. Det går bra att i denvariant av musiklärarutbildning som avser grundskola/gymnasium (ej tvåämnesläraredock) inrymma 50 poäng kyrkomusikalisk utbildning. Återstoden (110 poäng) i denbreda musiklärarutbildningen ger säkert bättre församlingsarbetarkompetens ände 80 poäng som kanlorsutbildningen ger. Värreär det med instrumentallärarvarianten (IE-varianten). I den omfat tar den instrumentala resp. vokala specialiseringen 80 poäng, vilket jämte den för alla gemensamma basutbildningen om 60 poäng bara lämnar 20 poäng kvar. Dessa musiklärare är i gengäld dock skickliga pianospelare resp. sångare, vilkel i viss mån kompenserar det lilla utrymmet (20 poäng) för kyrkomusikaliska studier. Del år möjligt atl man skulle kunna diskutera sig fram till en rimlig kompromiss, t. ex. att av de 80 poängen kanske 15 får vara kyrkomusik, dvs. sammanlagt 35 poäng (20-1-15). Detta kräver en specialutredning, som dock kunde vara väl befogad. I utförligare kurspla ner kan sådana avvägningar ske. Resultatet får inte bli att de i och för sig angelägna kombinationstjänsterna ger en lägre kyrkomusikalisk kompe tens för den del av tjänsten som avser kyrkan. Geijerskolanhar bifogat ett av dess lärarkollegium utarbetat förslag till Prop.1987/88:144 fim- och ämnesplan för den tvååriga kantorsutbildningen. Som bilaga 10 lill utredningen finns utkast till envägledande utbildningsplan för kyrkokantorsutbildning vid folkhögskola. Ilikhet med vad som gällde vid utarbetandet av niotsvarande plan för fritidsledarulbildningförutsätts atl etl brett samräd äger rum innan SÖ fastställer plan ochtillhörande allmänna råd. Redan nu kan påpekas atl de 10 poäng somföresläs fåfördelas lokall inte bör inriktas på allmänna ämnen utan avse studier inomförsamlingens musikverksamhel. Den lägre kyrkomusikerutbildningen föreslås bliomorganiserad och till vissa delar samordnad med den högre utbildningen. Tvåalternativ skall finnas: en tvåårig kantorsutbildning avsedd för kantorer medenbart kyrkomusikalisk Ijänstgöring saml en utbildning till musiklärare medett kyrkomusikaliskl tillval i utbildningen. /SR instämmer i förslaget men anser atl musikläraralternativetdå enbart kan avse ettämnesutbildningen inom musiklärarlinjen. Det bör ävenövervägas om tillvalet för den kyrkomusikaliska delen inte bör utökas från 30 fill40 poäng. anser alt förslaget innebär en kvalitativhöjning av den framtida lägre kyrkomusikerutbildningen. Detta hälsarlinjenämnden med tillfredsställelse. Förslagen förutsätter en revidering av gällandekursplaner, exempelvis fordrar lE-varianten med 30 poäng kyrkomusik en ändringav poängtalen. är positiv lill föreslagna utbildningar, somknytes till musiklärarulbildningen, men vill framhålla vikten av altplanläggning av kurserna sker under medverkan från berörda musiklärarlinjer. anser att en förstärkning av ämnetlilurgik i den lägre utbildningen år nödvändig. Det är helt nödvändigt att alla kyrkomusiker får enförsamlingsvårdande och teologisk utbildning som tillägg till den musikaliska högskoleutbildningen. är kyrkomusikern den-enda inom församlingsvården som inlé har en sådan utbildning. Denna bör ses i samverkan med övrig yrkesutbildning inom kyrkan. Ansvaret för dén bör ligga hos och utbildning. Utbildning för barn-och ungdomskörverksamhet måste starkare betonas som obligatoriskt inslag i kyrkomusikerutbildningen. Del ärockså viktigt att andra instrument än orgel får större utrymme i utbildningen. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 En expertgrupp bestående av representanter för utbildningsanslal-lerna,kyrkomusikerkåren och föreslås bli inrättad. Gruppen skallknytas lill universitets- och högskoleämbetet. Den skall vara ett samarbetsorganför frågor som rör kyrkomusikerutbildningen, organisera examinationen avkantorer, bestämma omfattningen av den lägre utbildningen och hålla kontaktmed de folkhögskolor som övergångsvis skall bedriva utbildning för organist-ochkantorsexamen. Remissinstanserna är delade i sin bedömning av förslaget.Svenska kyrkans centralstyrelse tillstyrker förslaget. Förslaget om en expertgrupp med representation från bl. a.Svenska kyrkan tillstyrks. Det är viktigt alt utvidga samarbete och samverkan mellanSvenska kyrkans organ för utbildningsfrågor och kyrkomusikcrutbild-ningarna. F.n. är kyrkomusikerulbildning den enda yrkesutbildning som direkt förbereder förkyrklig tjänst och för vilken inte har något direkt ansvar. Deovan omtalade önskemålen om förändringar i utbildningen understryker viklen avett utvidgat samarbete. i instämmer i utredningens förslag.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) avstyrker däremot förslaget. UHÄhar normalt inga permanenta expertgrupper i sin verksamhet och avstyrker därförutredningens förslag.