prop · GB0354 · 1987-12-31 00:00:00 — Beslut beträffande ansvar och formerna för tjänstbarhetsbedömningarnaunder fredsförhållanden bör enligt verket inte tas innan motsvarande ansvaroch former reglerats under beredskap och krig. Verket påpekar också attutredningen inte tar upp frågan om det behövs anpassningar mellan militär ochcivil sjukvård vad avser grundläggande faktorer som benämningar pä olika funktionsnedsättningar,diagnossystem, information till patienter osv. finner det förtjänstfullt attutredningen lagt en helhetssyn pä befrielseproblematiken och ansluter sig tillden sammanfattande analysen av problemen med det nuvarande systemet. delar kommitténs mening att enhelhetssyn bör till-lämpas på den värnpliktige vid bedömningen av hansmöjligheter att fullgöra honom ålagd värnpliktstjänstgöring. Hovrätten för anför att de uppsatta målenår angelägna, eftersom de tillgodoser berättigade krav pä ett merlättförståeligt regelsystem som i större utsträckning medger prövning motvarje enskild persons särskilda förhållanden. Under förutsättning att praxis ärkorrekt redovisad finner hovrätten att målen bör kunna uppnås genom deföreslagna lagändringarna. anser att de av kommittén föreslagnaändringarna i värnpliktslagen bidrar till att en helhetssyn pä enskildavärnpliktsärenden kan byggas upp. Styrelsen för psykologiskt försvar framhåller att de skälsom anförts för den föreslagna ändringen av värnpliktslagen är väl motiveradeoch tillstyrker därför kommitténs förslag. betonar vikten av attbenägenheten att tillåta avgångar inte fär öka proportionellt närvärnpliktskullarna ökar. Utvecklingen i detta avseende bör enligt nämndenfortsättningsvis följas uppmärksamt. menar att det allmänt är positivtmed sädana förändringar i regelverket att värnpliktiga som befriats av psykiskaskäl inte onödigtvis belastas av detta. Riksrevisionsverketär positivt till utredningens förslag till förändringar i Prop. 1987/88:54olika delar i värnpliktslagen och dess följdförfattningar. Verket vill dockfästa uppmärksamheten pä den risk för negativa effekter utredningsförslagetkan medföra och pekar på att möjligheten att medge befrielse utan att denvärnpliktige åsätts medicinsk diagnos kan göra det mer attraktivt att försökaundandra sig tjänstgöring. Avslutningsvis väcker frågan ominte de som anses olämpliga att fullgöra värnpliktstjänstgöring av psykiskaeller psykosociala skäl, men i övrigt uppfyller de krav som ställs på värnpliktiga,skulle kunna tas ut till någon form av tjänst i andra delar av totalförsvaret.Ett sådant förfarande skulle enligt verket kunna motiveras frän bl. välkomnar förslaget att vissavärnpliktiga skall kunna befrias utan användande av medicinsk diagnos, omkroppslig eller psykisk sjukdom kan befaras som följd av tjänstgöringen.Sällskapet stöder likaså, att de nuvarande begreppen frikallelse, undantagande,befrielse, anstånd och uppskov samordnas i det enda begreppet befrielse vilketskall kunna gälla tills vidare, eller visst slag av tjänstgöring. betonar särskilt attnär någon kallas in till tjänstgöring med stöd av värnpliktslagen sä skallsyftet vara att utbilda vederbörande för en uppgift i krigsorganisationen.Däremot bör värnpliktiga inte användas som arbetskraftsförstärkning iförsvarets fredsorganisation. Organisationen delar vidare uppfattningen attdet skall vara möjligt att frikalla vissa värnpliktiga utan att dessa genomtillgripande av medicinsk diagnos i onödan stämplas som psykiskt sjuka. Dennaändring bör i sig inte innebära vare sig en ökning eller minskning av antaletbefriade, utan bara att administrativa åtgärder kan vidtas på så korrekt grundsom möjligt. Centralorganisationen /SR stöder förslaget att"civila" sjukdomsdiagnoser inte skall användas för frikallelse avpsykiska skäl eller för att prognostisera värnpliktigas militära tjänstbarhet. centrala värnpliktsråd betonar att den allmännavärnplikten skall ses som statisk och att förslagen inte fär bidra till någonuppluckring av värnplikten. Befrielse frän denna plikt skall enligt rådetendast tillåtas om det föreligger synnerliga skäl. framhåller att den allmännavärnplikten är av central betydelse för landets försvar. Befrielse frånvärnpliktsutbildning bör enligt förbundet alltid ses som ett undantag som intefår användas för att reglera det antal värnpliktiga som utbildas. Förbundetanser vidare att alla värnpliktiga har rätt till värnpliktsutbildning om intepsykiska eller medicinska skäl uppenbart talar däremot. Förbundet ansluter sig ocksätill utredningens uppfattning att beslut om befrielse under värnpliktstjänstgöringinte fattas utan att andra lösningar har prövats. är positiv tillden helhetssyn som utvecklas på den värnpliktige av utredningen och pä deframlagda förslagen. Förbundet pekar på betydelsen av att befrielseinstitutetinte används som "budgetregulator" och att bedömningssystemetinrättas sä att den värnpliktige i förekommande fall befrias sä tidigt sommöjligt. 2.2 Förslaget till nytt system för bedömning av tjänstbarhet Prop. Överbefälhavaren biträder förslaget att värnpliktsverketoch ges i uppdrag att utveckla personbedömningssystemetför att bl. a. kunna ersätta det nu tillämpade systemet med psykiatrisk diagnosi de fall dä mental sjukdom inte föreligger. Chefen för armén bedömer det som angeläget att föreslagetsystem förverkligas och aU medel ställs till förfogande härför. framhåller, efter enredovisning av innebörden av diagnosbegreppet, att det torde föreligga ensammanblandning mellan detta begrepp och den klassifikationskod som används avrent uttag-ningstekniska skäl i samband med inskrivningsprövningen avvärnpliktiga. Sjukvårdsstyrelsen påpekar bl. a. att diagnos och sjukdom inte ärsynonyma begrepp. Därför ifrågasätts riktigheten i den stämplingsteori somredovisas av utredningen. Sjukvårdsstyrelsen anser att vad som föreslås för attundvika den påstådda stämplingen av värnpliktiga närmast är ägnat attundergräva rättssäkerheten genom att ge fritt spelrum åt egna uppfattningaroch tolkningar hos den enskilde och hans omgivning. Risken är dessutom uppenbaratt den som befrias av psykiska skäl utan att diagnos eller kod används blirstämplad som "svikare", dvs. någon som slipper "lumpen"utan ordentliga skal. Detta skulle enligt sjukvårdsstyrelsen lätt skapa enmisstanke om att det går att manipulera systemet och komma undan värnplikten. Sammanfattningsvis anser sjukvårdsstyrelsen att stämplingsteorinslutgiltigt kan avlivas genom användande av de klassifikationskoder för psyko-socialvulnerabilitet, anpassnings- och anhörigrelaterade problem m. m. som finns isocialstyrelsens klassifikation av sjukdomar 1987. anser att betydelsen av att kunna befriaden värnpliktige utan att ange diagnosnummer är överdriven, eftersom det ärbefrielsen som sådan och dess konsekvenser som är mest betydelsefull för denenskilde. Ett nytt personbedömningssystem måste enligt verket innefatta bådesomatiska och mentala nedsättningar samt beakta olika grader av nedsättning. föreslär att det införs ett särskiltregistreringssystem för försvaret i fräga om tjänstbarhetsnedsättningar. Detta skulleminska riskerna för misstolkning och sammanblandning. Vidare menar verket atten lösning i enlighet med betänkandet innebär en olycklig särbehandling avvissa värnpliktiga med sänkt mental tjänstbarhet. Bland värnpliktiga medlikartad psykisk funktionsnedsättning skulle vissa således komma att befriasmed, andra utan diagnosnummer. Detta beroende pä svårigheterna att absolutfastställa var gränsen går till väl definierad mental sjukdom eller störning. finner det tillfredsställandeatt medicinsk terminologi föreslås ersättas av ett annat bedömningssystemförvissa fall av nedsättningar i tjänstbarhet. Vidare förklarar man sig bereddatt medverka i utvecklingen av det föreslagna personbedömningssystemet. Kammarrätten i framhåller att man även med denföreslagna ordningen mäste göra uttalanden om den psykiska prestationsförmågan vilket,trots att man inte sätter någon "diagnos", lätt kan uppfattas somen Prop. 1987/88:54 sådan. Kammarrätten varnar i detta sammanhang för attframställa uttalanden om en persons psyke som något nedsättande och menar inte genom halvsanningar och hemlighetsmakeri bör befästa fördomar om depsykiska sjukdomarna. ifrågasätter det nödvändiga i att geutvecklingen av ett personbedömningssystem den föreslagna omfattningen,eftersom frågan främst gäller att kunna medge befrielse frånvärnpliktstjänstgöring av psykiska eller psykosociala skäl utan att denenskilde nödvändigtvis åsätts en medicinsk diagnos. Verket anser därför att detbör övervägas att ålägga värnpliktsverket utvecklingen av det nya personbedömningssystemetoch därmed begränsa kostnaderna. Centralorganisationen /SR ifrågasätter lämpligheten avatt vid inskrivningsprövningen ställa psykiatrisk diagnos ens i de fall dä väldefinie-radmental sjukdom eller störning föreligger. Däremot kan en sådan diagnos varaförsvarbar, menar /SR, när värdinrättning skickar utlåtande med diagnos påen värnpliktig då finns diagnosen redan. Vidare framhåller /SR attpsykiska och somatiska besvär bör behandlas pä ett likartat sätt vad gällerdiagnossättning. Annars finns det risk för att stämplingseffekten kvarstår. 2.3 Ansvarsfördelning och organisatoriska frågor Överbefälhavaren biträder förslagen omgranskningsnämndernas roll och sammansättning. Han delar ocksä uppfattningenatt det bör vara utbildningsmyndigheten som har ansvaret för den värnpliktigeunder pågående utbildning. Beträffande främst frågor om psykisk tjänstbarhetär enligt överbefälhavaren det föreslagna samarbetet med värnpliktskontorenatt föredra framför en centralisering av handläggningen. Chefen för armén ansluter sig till att alla ändringarunder pågående utbildning av en individs värnplikts- ochtjänstgöringsförhållanden skall behandlas i , förutsatt attnämnden besitter erforderlig kompetens. Vad gäller ordförandeskapet i nämndenföreslår chefen för armén att chefen för sektion 3 borde stå som alternativ tillchefen förgrund-utbildningsbataljonen. godtar inte utredningensförslag om utvidgad rätt för värnpliktsverkets psykologer att självständigtgöra psykiatriska bedömningar. Detta skulle, framhåller sjukvårdsstyrelsen,komma att innebära en klar ambitionssänkning i styrelsens strävan attförbättra bedömningen och öka kvaliteten på omhändertagandet av de som hareller befaras fä psykiska problem i samband med militärtjänstgöringen.Sjukvårdsstyrelsen påpekar vidare att man inte kan garantera den stabilitet i psykologkärensom delvis legat till grund för utredningens förslag. För att minska risken förensidiga och felaktiga bedömningar bör samarbetet öka mellan de olikayrkesgrupperna, anser sjukvårdsstyrelsen. är positiv till förslaget omgransknings nämndernas sammansättning. Däremot anser sjukvårdsstyrelsen att det är olämpligt att "läsa" förbanden till att endast använda inskrivningspsykolo- ,. ger vid bedömning av tjänstbarheten hos värnpliktiga somfår psykiska Prop. 1987/88:54 problem under grundutbildningen. har inte något att erinra vad avser denföreslagna utvecklingen av bedömningsmodellerna avseende delsinskrivningsskyldiga med psykiska problem eller störningar (PPI), delspsykiatrisk/psykologisk undersökning av värnpliktiga under grundutbildning (PPGU). påminner om att läkares och psykologersmedverkan vid inskrivningsprövningen formellt är konsultativ och delar uppfattningenatt psykolog självständigt kan svara för utlåtande och förslag om tjänstbarheti de mentala fallen. Verket understryker att tjänstbarhetsprövningen är ettlagarbete mellan såväl läkare, psykologer, konsulent och mönstrings-förrättare,där läkaren gör den slutliga medicinska sammanfattningen. delar kommitténs uppfattning omgranskningsnämndens sammansättning och funktion. Verket är däremot tveksamttill att låta förstagångsansökan om anstånd under grundutbildningen avgöras avförbanden med de risker för olika praxis som kan bli följden. Verket motsättersig dock inte försök med sådan delegering av beslutanderätten och föreslär attförsök påbörjas härmed. anser inte att inskrivningsnämndens rollskall förändras. är till freds medinskrivningspsykologernas föreslagna självständiga roll och förutsätter attdiagnos pä såväl själslig som kroppslig sjukdom ställs av behörig läkare. anser att förslaget rörande granskningsnämndernassammansättning och arbetssätt i väsentlig mån bör bidra till att öka denönskvärda helhetssynen pä den värnpliktige och att förslaget fär positivaeffekter i övrigt. Nämnden menar bestämt att beslutanderätten i de flestaenskilda värnpliktsärenden bör ligga kvar hos värnpliktsverket och avvisartanken på att decentralisera beslut om anstånd med pågående grundutbildningtill utbildningsmyndigheterna. framhåller vikten av attförsvarets personalvårdskonsulenter utbildas tillsammans med personal frånvärnplikts-verket för att öka kompetensen vid förbanden och enhetlighet ibedömningarna. anser att förbandens ianspråktagandeav inskrivningspsykologens tjänster kan komma att påverka övrig verksamhet vidvärnpliktskontoren och resultera i krav på ökade resurser. Dessa förhållandenbör klarläggas enligt verket. Centralorganisationen /SR biträder det föreslagnautvidgade ansvaret för inskrivningspsykologerna och ansluter sig tillutredningens krav på legitimation för psykolog som ges självständigt ansvar förtjänstbarhetsbedömningar. /SR ansluter sig ocksä till förslaget ompsykiatrisk/ psykologisk undersökning av värnpliktiga under grundutbildning. centrala värnpliktsråd föreslår bl. a. ättgranskningsnämnden får till uppgift att besluta i förekommande ärenden och att den som är föremål för nämndens prövning ges tillfälle att kontakta rådet för stöd. Rådet bör i sin verksamhet ges möjlighet att erbjuda dessa värnpliktiga hjälp av utom stående psykologer. 2.4 Ändrade begrepp m. m. Prop. anser att samlingbegreppetbefrielse ökar risken för feltolkning och missförstånd och att det därförundergräver rättssäkerheten. framhåller att begreppet uppskov börbibehållas och inte rymmas under befrielsebegreppet. 1 övrigt motsätter siginte verket förslaget om ändring av 3 5 §§ värnpliktslagen. Verket biträderförslaget att ta bort bestämmelsen i 7 § värnpliktslagen om tillhörighet. tillstyrker samordningen tillbegreppet befrielse. tillstyrker att de nuvarande begreppenfrikallelse, undantagande och befrielse sammanförs under begreppet befrielse.Däremot finner nämnden att övervägande skäl talar för att behålla begreppen anståndoch uppskov. Nämnden ifrågasätter behovet av bestämmelsen i 5 § ochpåpekar att åldersgränsen i vart fall bör vara , motsvarande förutsättningenför befrielse i vissa fall. Vidare framhåller nämnden att inskrivningsnämndenbör pröva alla befrielsegrunder med undantag av 4 §6. Tillhörighetsbegreppetkan enligt nämnden i vissa fall ha självständig betydelse och bör därförbibehållas. I 19 § bör orden "inom försvarsmakten" utgå. Hovrätten för finner samordningen avbegreppen ändamålsenlig men ifrågasätter om ordvalet är det bästa med hänsyntill att "befrielse" kan upplevas som något eftersträvansvärt. Detmera neutrala ordet "undantagande" förefaller enligt hovrättenlämpligare. Hovrätten ifrågasätter vidare möjligheten att tidsbegränsa ellerompröva beslut om befrielse grundade pä naturalisation, militärutbildningutomlands eller långvarig utlandsvistelse. I dessa fall anser hovrätten atthänsynen till den värnpliktige kräver att beslutet blirslutgiltigt. Enligthovrätten börden föreslagna 19 § ändras till att reglera även ärenden om uttagningoch tillhörighet. Därvid bör bestämmelsen om fullföljd i dessa ärenden finnaskvar i 22 § I st eller inarbetas i 29 § 2 st. I förtydligande syfte och förundvikande av missförstånd bör enligt hovrätten den föreslagna 22 § ochövergångsbestämmelserna justeras på några punkter. Kammarrätten i har vissa invändningar på förslagentill en del av ändringarna och efterlyser närmare motiv eller exemplifiering avvad som konstituerar synnerliga skäl för befrielse. har inget att erinra mot atttermen befrielse införs som ett gemensamt begrepp. Uppskovsbegreppet bör dockbibehållas enligt styrelsen. stöder förslaget till samordningav begreppen. Centralorganisationen /SR stöder ocksä förslaget idenna del. centrala värnpliktsråd är tveksam till denföreslagna begreppsändringen men tillstyrker förslagen i övrigt. år positiv tillsamordningen till ett begrepp, 3 Behovet av vissa bestämmelser Prop. Remissinstanserna har inte framfört några erinringar motutredningens förslag till att låta bestämmelserna om förtidsinskrivning ochvärnplikt för underåriga utgå. anför att de skäl som framfördes av 1965års försvarsutredning för en begränsning av värnpliktstjänstgöringen i fredför yrkessjömän och som ledde till nuvarande anståndsregler är giltiga.Verket anser därför att särreglerna bör behällas och dessutom utvidgas till attomfatta även sjömän som arbetar på utländska fartyg ägda och opererade avsvenska intressen. Däremot tillstyrker verket att särreglerna inte behöveromfatta viss intendenturpersonal. avstyrker de föreslagnaändringarna och framhåller att ett genomförande härav sannolikt skulle leda tillatt totalförsvaret inte stärks utan i stället skadas i en omfattning, som intestår i rimlig proportion till den beräknade vinsten. Föreningen påpekar bl. a.att de organisatoriska förändringar, som genomförts beträffandesjöpersonalutbildningen inte har inneburit någon förändring av de förhållanden,som föranledde nuvarande undantagsordning. Enligt föreningen bör reglerna istället utsträckas till att gälla även svenska sjömän, som tjänstgör pä utlandsflaggadefartyg med bibehållet svenskt ägar- och/eller driftinflytande. anför att de nuvarandebestämmelserna bör bestå och dessutom omfatta anställda ombord pä fartyg somdrivs under det s. k. internationaliseringsavtalet, dvs. utlandsflaggadefartyg med bibehållet svenskt ägar- och/eller driftinflytande. Föreningen kandäremot tänka sig att undanta de kategorier ombord som inte ingår i den s. k. mini-mibesättningen,exempelvis ekonomipersonalen på färjorna. framför liknande synpunkteroch lämnar förslag pä modifiering av gällande regler. att det inte finns anledning att på annat sätt ändra anständsreg-lerna. anser inte heller att det finnsanledning att ändra särreglerna för sjöfolk i värnpliktsförfattningarna. Istället bör bestämmelserna utvidgas att gälla även ombordanställda pä utlandsfiaggadefartyg i oceanfart där svenskt ägarintresse är dominerande. Förbundet föreslårvidare att kriteriet för giltighet av särreglerna bör vara befrielse frånskattskyldighet med stöd av 54 § kommunalskattelagen. Övriga remissinstanser biträder utredningens förslag ellerframför inte några erinringar däremot. anser att särskilda reglermåste finnas för samerna som egen folkgrupp och renskötseln som speciell näring. över pekar förbundet på en serie förhållanden för samernasom anses ange- Prop. 1987/88:54 lägna att beakta. Remissinstanserna i övrigt biträder utredningens förslag ellerlämnar det utan erinran. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober1987 har regeringen på hemställan av statsrådet . beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967). Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Dock må påpekasatt den ändrade terminologin i förslagets 4 § bör föranleda att andra meningeni 7 kap. 12 § sekretesslagen ges följande lydelse: "Motsvarande sekretessgäller i ärende som angår antagning till utbildning vid försvarsmakten,befrielse från värnpliktstjänstgöring, anstånd med värnpliktstjänstgöring ellervapenfri tjänst". Utdrag ur chefens för armén redovisning och förslag omuppdelning av krigsförbandsövningarna Chefen för armén angav i hemställan (CA Utb231:51900) om försök med delad krigsförbandsövning att den pågåendeutvecklingen av ledarskapsmetoderna bl. a. innebär att chefer pä olika nivåerskall ges ett större ansvar för planering och genomförande. För såvälvärnpliktiga plutonchefer som för deras ställföreträdare innebär nuvarandesystem med sammanhängande krigsförbandsövning icke möjlighet att påverkaplanering och genomförande. För reservanställt befäl finns redan möjlighetenatt genomföra delad KFÖ men denna möjlighet kan inte utnyttjas då denvärnpliktiga personalen med nuvarande lagstiftning mäste fullgöra en sammanhängandeperiod. erfarenheter och försök har visat att för en delspecialister går förmågan ned under acceptabel nivå.Detta gäller t. ex. robot-, stridsvagns- och pansarvärnsskyttar m. fl.,värnpliktiga vars förmåga år gränssättande för hela förbandets stridsförmäga.Denna kategori bör även kunna genomföra delad krigsförbandsövning. Den förstadelövningen skulle då ägnas åt befattningsutbildning. Förbandets helhet skullesedan som en följd därav kunna genomföra en kortare krigsförbandsövning så attde i lagen maximalt tillåtna antal dagar ej överskrides. En sådan utvidgning av personalkategorier som kangenomföra delad krigsförbandsövning skulle tjäna flera syften. Förutom attpersonal, som har avgörande betydelse för förbandets förmåga skulle kunna gesmöjligheter till ökad utbildning, så innebär den större flexibilitet vidgenomförande av krigsförbandsövningar och att krigsförbandschefer ochmyndigheter bättre kan anpassa genomförandet av krigsförbandsövningar till delokala förutsättningarna. Vid delning av krigsförbandsövningen, sä att utbildningenav befälskategorierna sker 2 4 månader före förbandsskedet, kan tillämpadmobiliseringsövning för hela förbandet genomföras eftersom alla rycker insamtidigt till den sista delövningen. Försöken med delad krigsförbandsövning visar att avseddeffekt har uppnätts. Sammanfattningsvis har huvudsyftet med försöken nåtts såtill vida att det inkallade befälet har haft större inflytande överplanläggningen och därigenom också haft större förståelse och känt störreansvar för genomförandet. Flera förband har begärt att få deltaga i försökensom ett resultat av utbildningsdiskussioner mellan förbandschefer och deras reserv-och värnpliktigt befäl. Enligt VPV anståndsuppföljning föreligger inga avgörandeskillnader på antalet anstånd. Systemet med delad krigsförbandsövning har givitett totalt sett bättre resultat. Systemet bör införas som ett alternativ tillsammanhängande KFÖ för att ge ytterligare möjligheter till flexibelutbildning. Chefen för armén avser, därest framställningen bifalles,att tillämpa sy stemet med delad krigsförbandsövning frän . ------- -------------------------------------------------- Prop. Chefen för armén har i denna fräga haft samråd med chefenför värnpliktsverket samt tidigare med överbefälhavaren. Chefen för armén hemställer att värnpliktslagen ändras såatt möjlighet ges att genomföra delad krigsförbandsövning förgruppbefälsvärnpliktiga, plutonsbefälsvärnpliktiga, kompanibefälsvärnpliktigasamt för vissa specialister som har befattningar av sådan karaktär att vederbörandesförmåga och befattningskunskaper är av avgörande betydelse för förbandets ochvapensystemets effekt. [NNEHÅLLSFÖRTECKNING Prop. Propositionenshuvudsakliga innehåll............................ ....... 1 Propositionenslagförslag............................................... ....... 2 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 1987 ............................................................................ ..... 10 1 Inledning..................................................................... ..... 10 1.1.............................................................................. 1983ärs värnpliktsutbildningskommitté 10 1.2 Uppdelning av krigsförbandsövningar .................. II 1.3 Grundläggandebestämmelser om värnplikt........... ..... 11 1.3.1 Allmänt ......................................................... ..... 11 1.3.2 Inskrivningsförfarandet................................. 13 1.3.3 Prövning av tjänstbarhetenefter inskrivningen 16 2 Allmänmotivering ..................................................... ..... 17