prop · GB0361 · 1987-12-31 00:00:00 — Ändringen där innebär attföreskriften om att basbeloppsregeln skall beaktas vid den schematiskadelningen har tagits bort, 1 fiärde stycket finns nu bestämmelser om attbouppteckningen skall vara åtföljd av vissa uppgifter om efterlevande makesenskilda egendom. Sådana uppgifter skall i fortsättningen enligt de nyareglerna i ÄB tas in i bouppteckningen (20 kap, 4 §), Några sådana föreskrifterbehövs alltså inte i AGL och de har utgått. 15 § 1 a mom. Detta nya moment tar sikte på vissa förhållanden som skallligga till grund för beskattningen och som inte framgår av enbart en bouppteckning.Bakgrunden till stadgandet har berörts i avsnittet om efterbeskattning m,m,(2,5), 1 första stycket har tagits in en skyldighet att ibouppteckningen eller i särskild handling som ges in tillsammans med bouppteckningen ange huru vida sådan bodelning som avses i punkterna 1 eller 2 har ägt rum. Av andra stycket framgår att bodelningshandlingen i sä fall skall ges in till beskatt ningsmyndigheten tillsammans med bouppteckningen. Punkterna 1 och 2 avser verkliga bodelningar som i jämförelse med en schematisk lottlägg ning leder till högre skatt, 1 tydlighetens intresse bör påpekas att det här enbart är fräga om verkliga bodelningar, dvs bodelningar mellan å ena sidan den efterlevande maken och å andra sidan övriga dödsbodelägare. Om däremot makarna endast har gemensamma barn och det ej heller finns universella testamentsförordnanden är överföringar frän den efterlevande maken till de gemensamma barnen i de flesta fall att betrakta som ett arvsavstående. Möjligheten att beakta ett sådant avstående vid arvsbe skattningen är med den nya arvsordningen dock begränsad eftersom den efterievande maken normalt mycket tidigt får anses ha tillträtt sitt arv. sådantavstående som ej framgår av bouppteckningen är redan enligt Prop,1987/88:61 gällande rätt i de flesta fall att se som en skattepliktig gåva.Några särskilda regler för dessa fall erfordras således inte i dettasammanhang. Av andra stycket framgår att om en bodelning av detta slagsker efter det att bouppteckningen getts in men innan skattebeslutet harmeddelats skall bodelningshandlingen ges in till beskattningsmyndigheten. Om en bodelning av här aktuell beskaffenhet skett utan attdetta varit känt för beskattningsmyndigheten för skattebeslutetkan efterbeskattning komma ifråga enligt den nya bestämmelsen 32 § h. Sker ensådan bodelning efter skattebeslutet uppkommer deklarationsskyldighet och efterbeskattningkan ske enligt de nya bestämmelserna i 45 § C och 32 § h. Dessa bestämmelserkommenteras nedan. En nyhet i ÄB är att efterlevande make ärver förebröstarvinge. Detta gäller dock inte om den avlidne maken efterlämnar enbröstarvinge som inte är makarnas gemensamma och denne inte har avstått fränsin rätt rill arv till förmän för den efterievande (3 kap, 1 § ÄB), Ombröstarvingen avstår från sin rätt till arv har han eller hon i stället rättatt ta del i den efterlevande makens bo enligt bestämmelserna om efterarv (3kap, 9 § ÄB), Om den döde efterlämnar make skall i bouppteckningen angesom den dödes bröstarvingar ocksä är bröstarvingar rill den efterlevande maken(20 kap, 3 § ÄB), En bröstarvinge till den först avlidne som har avstått fränsitt arv till förmän för den efterlevande maken är delägare i dennes bo, meninte i den först avlidnes (18 kap, 1 § tredje stycket ÄB), Av föreskrifterna i AGLom tidpunkten för skattskyldighetens inträde följer att skattskyldighet förden efterlevande maken inträder vid den först avlidne makens död och för denavstående vid den sist avlidnes (5 och 8 §§ AGL), För att skattläggningen skall kunna ske med beaktande avatt skattskyldighet har inträtt till följd av ett avstående av nu behandlatslag har därför i första stycket punkt 3 föreskrivits en skyldighet attredovisa avståendet i skatteärendet. 15 § 2 mom. Momentet har redigerats om och består enligt förslaget avfem stycken. Sammanfattningsvis innebär förslaget följande, I första stycket slås fast att huvudregeln fortfarandeskall vara att efterarvingarnas andel bestäms till hälften, I andra stycketanges i tre punkter vid vilka tillfällen annan fördelning än hälftendelningskall ske, I tredje och Qärde styckena föreskrivs ytterligare undantag från hälftendelningen.Femte stycket behandlar testamentarisk sekundosuccession. Enligt dennya arvsrättsliga regleringen i 2 kap, 1 § ÄB tillfaller den avlidne makens kvarlåtenskap den efterlevande maken även när den avlid ne har bröstarvingar. Efterlämnar arvlåtaren någon bröstarvinge som inte är den efterievande makens bröstarvinge, omfattar makens rätt till kvarlå tenskapen dock inte en sådan arvinges arvslott. Detta gäller emellertid inte om bröstarvingen har avstått från sitt arv till förmån för den efterlevande, 1 53 sådanafall ärver alltså den efterlevande maken hela boet och den avlidnes Prop,1987/88:61 bröstarvinge har rätt till efterarv. När kvarlåtenskapen tillfaller efterlevande makedisponerar han eller hon den med fri förfoganderätt och bröstarvingarna harrätt till efterarv, ÄBis nya regler om utbrytning av efterarvingarnas andelinnebär att huvudregeln även i fortsättningen skall vara att man gör en hälftendelning.Detta skall dock inte ske om det som den efterlevande maken fick med stöd av 3kap, 1 § ÄB utgjorde en annan andel än hälften av summan av arvet och den efterlevandesegen egendom efter bodelningen (3 kap, 2 § tredje stycket ÄB), I 3 kap, 1 § ÄBfinns bl, a, den nämnda regeln om att makens rätt till kvarlåtenskapeninte omfattar en icke gemensam bröstarvinges arvslott annat än om denne haravstått frän sin rätt till arv. För de fall dä det endast finns gemensamma bröstarvingareller när en icke gemensam bröstarvinge har avstått från sin rätt till arv kommersituationen att vara analog med den då efterlevande make enligtnuvarande rätt ärver den först avlidne maken. Skillnaden är endast att kretsenav efterarvingar är en annan, I dessa fall bör även vid skattläggningen enutbrytning av efterarvingarnas andel ske enligt samma principer som hittills.Att huvudregeln även i fortsättningen skall vara att beskattningsmyndighetenskall göra en hälftendelning anges i första stycket. Om den avlidne efterlämnar en bröstarvinge som har rätt rillarv före den efterlevande maken mäste däremot hälftendelningen frängås. Därförhar i andra stycket punkt 3 föreskrivits att andelen skall beräknas med tillämpningav bestämmelserna i 3 kap, 2 § tredje stycket ÄB om den först avlidne harefterlämnat en bröstarvinge som inte är den efterlevandes bröstarvinge ochdenne inte har avstått från sin rätt till arv till förmån för den efterlevandemaken. En icke gemensam bröstarvinge kan ha rätt till efterarv iden sist avlidnes bo även i andra situationer. Det gäller t, ex, om ettgemensamt barn avlider mellan de båda dödsfallen (se prop, 1986/87:1 s, 235),Detta påverkar dock inte storleken av efterarvingarnas totala andel i den sistavlidne makens bo, utan innebär endast att efterarvet skall fördelas mellanbröstarvingarna på ett annat sätt. Det blir alltså inte aktuellt att tillämpabestämmelsen i andra stycket 3 i ett sådant fall. Att beskattningsmyndigheteni en sådan situation som den nu behandlade vid fördelningen av efterarvet skalllägga ut en arvslott för en icke gemensam bröstarvinge som har rätt till efterarvpå grund av att en gemensam bröstarvinge har avlidit följerav 11 § I mom, AGL jämfört med 3 kap, 2 § andra stycket ÄB, Punkterna I och 2 i andra stycket innebär inga ändringar iförhållande till gällande rätt, I tredje stycket anges ytterligare undantag från principenom hälftendelning. Stadgandet avser det fall att andelen blivit enligt lagannorlunda bestämd vid delningsförrättning, varöver i behörig ordning upprättadhandling föreligger i skatteärendet. Regleringen överensstämmer med gällanderätt. Fjärde stycket innebär en nyhet, I ÄB görs en ny regleringför de fallen att det vid den efterlevande makens död endast finns arvsberättigade 54 släktingar till en av makarna. Dessa skall då ärva allt (3kap, 8 § ÄB), Prop. 1987/88:61 Sådana släktingar kan endast vara arvsberättigadeefter sin egen släkting och inte efter dennes make. Arvet skall alltså anseshärröra endast från den ena maken. Som jag föreslagit i den allmänna mofiveringenbör även i dessa fall principen om en hälftendelning frångås, I Qärde styckethar därför föreskrivits att hälftendelning inte skall ske om det vid den sistavlidna makens död endast finns arvsberättigade släktingar efter den förstavlidne maken, I så fall rillfaller även det som den efterlevande kan ha haftmed fri förfoganderätt dessa släktingar och för varje arvinge skall det läggasut endast en lott. Att detta skall beaktas vid skattläggningen följer av 11 § 1mom, AGL, Femte stycket motsvarar, med en mindre redaktionell ändring, detnuvarande andra stycket, 15 § 3 mom. Bestämmelsen har kompletterats så att den även omfattarbodelningshandlingar som skall ges in enligt de nya reglerna i 15 § 1 a mom.Dessutom har momentet moderniserats, Denna nya paragraf innehåller bestämmelser om bodelningnär ett samboförhållande upplöses genom den ena sambons död, I första stycketfinns föreskrifter om beräkning av den efterievande sambons andel i det gemensammahemmet. Liksom beträffande makar har föreskrivits att andelen i första handskall beräknas genom en schematisk hälftendelning. Vid den schematiskadelningen skall beskattningsmyndigheten dock beakta den rätt den efterlevandesambon har enligt basbeloppsregeln i 12 § sambolagen. Här skall alltsåtillämpas samma regler som gäller för makar. Slutligen har föreskrivits atten schematisk delning inte skall ske om andelen har blivit enligt lag annorlundabestämd än som angivits vid bodelning över vilken i behörig ordningupprättad handling föreligger i skatteärendet. Här bör erinras om att en förutsättning för att den nya 15a § skall tillämpas vid skattläggningen är att den efterlevande sambon harbegärt bodelning enligt sambolagen. Det skall enligt 20 kap, 4 § tredje stycketÄB framgå av bouppteckningen om så har skett. Av bouppteckningen skall ocksåframgå värdet av sådan egendom som skall fördelas mellan samborna. Det skallvidare framgå vilka skulder som är hänförliga till egendomen och om gäldstäckninghar begärts ur egendomen för annan skuld. kommer således att ha tillgäng tillde uppgifter som behövs för att tillämpa den nya 15 a §, Det kan påpekas redan nu i vissa fall vid bodelning kan vara tvungen att ta ställning tillom vissa skulder är att hänföra till viss egendom i en avlidnes bo eller inte,nämligen då den avlidne hade enskild egendom (13 kap, 2 § ), I paragrafen finns bestämmelser om skattläggning pägrundval av verkliga Den innehåller hänvisningar tillbestämmelserna i 15 § AGL, 55 Ändringarnainnebär att paragrafen har kompletterats med hänvisningar Prop, 1987/88:61till den nya 15 a §, som behandlar bodelning mellan sambor, I paragrafen finns bestämmelser om attbeskattningsmyndigheten kan medge anstånd med skattens fastställande förföreteende av sådan handling som avses i 15 §, dvs, bl, a, bodelningshandling.Ändringen innebär att anstånd även skall kunna medges för företeende av sådanhandling som avses i den nya 15 a §, dvs, handling över bodelning mellansambor. Ändringarna i 15 § gör också en viss redaktionell ändring nödvändig, Förslagen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2,2 och 2,7), I första stycket har tre ändringar gjorts. Ändringen underc innebär att en ny grund för efterbeskattning har införts. Enligt gällanderätt kan efterbeskattning ske om det genom en dom har blivit bestämt omdelningen av egendom i dödsbo, där skatten har fastställts med ledning avhandling som avses i 15 och 16 §, I samma situation skall efterbeskattningkunna ske om skatten har fastställts med ledning av en handling som avses i 15a §, dvs, en handling över bodelning mellan sambor. Ändringen under d är närmast redaktionell. Den innebär attlagtexten har anpassats till den nya lydelsen av 20 kap, 10 § ÄB, De nuvarande grunderna för efterbeskattning harkompletterats med en ny punkt, h. Detta innebär att efterbeskattning skallkunna ske i ytterligare ett fall. Bestämmelsen har berörts i den allmännamotiveringen (avsnitt 2,5), Föreskriften i h korresponderar dels med reglerna i 15 § 1a mom, första och andra stycket om skyldighet att ge in sådan bodelning somavses i punkterna I och 2 i det nämnda momentet antingen tillsammans medbouppteckningen eller innan skattebeslutet meddelas och dels med reglerna om deklararionsskyldigheti 45 § C, Innebörden härav är att efterbeskattning enligt 32 § h kan ske intebara när bodelning av detta slag skett efter skattebeslutet utan även om denägt rum utan att detta varit känt för beskattningsmyndigheten vidbeskattningstillfället, I paragrafen föreskrivs skattefrihet för vissa gåvor.Enligt punkt c utgår vid bodelning under båda makarnas livstid inte skatt förvad en make har fått utöver den andel som tillkommer honom eller henne enligtlag om värdet av det erhållna inte överstiger värdet av hans eller hennesgiftorättsgods. Ändringen i förevarande paragraf innebär attskattefriheten har knutits till värdet av makens giftorättsgods och den maken tillhöriga enskilda egendom som vid bodelningen skall behandlas som giftorättsgods, 56 45 § Prop, 1987/88:61 1 paragrafen regleras deklarationsskyldigheten. Tillägget rillC innebär att skyldighet att deklarera uppkommer i och med att en sådanbodelning som avses i 15 § 1 a mom, punkterna 1 eller 2 har ägt rum.Deklarationsskyldigheten bygger på att efterbeskattning kan ske enligt 32 § h.Som ovan framgått kan efterbeskattning ske också om bodelningen skett tidigareän skattebeslutet. Deklarationsskyldigheten är emellertid inskränkt till att avseendast bodelningar som sker efter det att beslut om skatten har meddelats. Av 47 § sista stycket framgår att den aktuellabodelningshandlingen skall fogas till deklarationen, I paragrafen anges de tidsfrister inom vilka deklarationerskall ges in till beskattningsmyndigheten. Sådan deklaration som skallföranleda efterbeskattning enligt 32 § h skall ges in fränbodelningen, Ändringen i 47 § sista stycket har kommenterats ovan under45 §, Genom den nya lydelsen av 20 kap, 10 § ÄB har begreppettilläggsbouppteckning förts in i ÄB, Ändringen innebär att detta görs även iförevarande paragraf. I denna paragraf finns bestämmelser om att arvsskatt skallförskjutas av dödsboet. Av paragrafens andra stycke framgår vidare att omskatten inte har erlagts i rätt tid och dödsboet inte heller har tillgångar föratt betala skatten svarar dödsbodelägarna för bristen enligt ÄB:s bestämmelserom dödsbodelägarnas ansvar för den avlidnes skulder. En efterlevande make sominte gjort annat förvärv än den egendom som tillkommit honom eller henne pägrund av bodelning är dock fri från det ansvar som ÄB eljest stadgar. Denefterlevande maken har ju i sådana fall inte gjort något skattepliktigt förvärvoch bör därför inte göras ansvarig för arvsskatten. Bestämmelsen är emellertidutformad med sikte på om den dödes och boets skulder säsom dessavar utformade , Genom en lagändring detta år (prop, 1981/82:48)ersattes dödsbodelägarnas i vissa fall uppkommande personliga ansvar förskulderna av en skyldighet att låta arvsskifte och bodelning gå åter, I sakinnebär ändringarna att ordalagen i bestämmelsen har anpassat till att ansvaret för den dödes skulder har ersatts av en regel om återgång av arvskifte och bodelning och att sambo i dessa hänseenden jämställs med efterlevande make. Innebörden härav är att efterlevande make som efter ändringarna i ÄB normalt gör förvärv utöver vad som tillkommer honom 57 eller henne genom bodelning är skyldig att låta sådanegendom gä äter om Prop, 1987/88:61 boet upplösts innan arvsskatten förskotterats.Motsvarande skyldighet för sambo, som ju saknar arvsrätt, kan däremot endastuppkomma genom ett testamentariskt förordnande av den avlidne. I paragrafen finns bestämmelser om återvinning, dvs, omatt ett skattebeslut skall ändras pä sä sätt att skatten fastställs till ettlägre belopp. Bestämmelserna korresponderar i stort sett med bestämmelserna om efterbeskattningi 32 §, Beträffande ändringarna i första stycket c och d hänvisar jag därförtill vad jag anfört i anslutning till ändringarna i 32 §, Den nya återvinningsmöjligheten vid en verklig delning somskulle ha föranlett lägre arvsskatt har tagits in som en ny punkt g i förstastycket. Som jag framhållit i den allmänna motiveringen bör för rätt tillåtervinning i dessa fall krävas att bodelningen görs frånskattebeslutet. Ändringen innebär att även den dödes sambo kan åläggas attbekräfta sina uppgifter under ed (jfr ändringen i 20 kap, 6 § ÄB), 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen om homosexuella sambor Lagen innehåller en uppräkning av vissa lagar och bestämmelservars stadganden om sambor också skall tillämpas för homosexuella sambor. Dennauppräkning har utökats dels med AGL och dels med 19 § första stycket och 35 § 4mom, KL samt med punkten 2 a sjunde stycket av anvisningarna till 36 § KL, Vadsom sägs om sambor i och i angivna paragrafer i skall alltså tillämpasför homosexuella sambor. Innebörden härav har berörts i den allmännamotiveringen (avsnitt 2,7,2) och i specialmotiveringen till KL (avsnitt 4,1), Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslagen till 1, lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2, lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 3, lag om ändringi lagen (1987:813) om homosexuella sambor. Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Bilagal Prop, 1987/88:61 Författningsförslag avseende lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) och lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt i familjelagssakkunnigas betänkande (SOU 1981:85) Äktenskapsbalk. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att sextonde stycket under 1, i anvisningarna till 31 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Ny ägare rill pensionsförsäkring skall omedelbartunderrätta försäkringsgivaren om förvärvet av försäkringen, Återköp avpensionsförsäkring får utan hinder av bestämmelserna i denna lag ske om dettekniska återköpsvärdet uppgår till högst eller om särskilda skälföreligger och på särskild ansökan medger det. Ny ägare till pensionsförsäkring skall omedelbartunderrätta försäkringsgivaren om förvärvet av försäkringen, Återköp avpensionsförsäkring fär utan hinder av bestämmelserna i denna lag ske om dettekniska återköpsvärdet uppgår till högst IO eller om särskildaskäl föreligger och på särskild ansökan medger del, Återköpfår också ske i den mån det erfordras för att försäkringsgivaren enligt 13kap. 5 § skall kunna återbetala . Denna lagträder i kraft den Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt dels au11, 12, 15, 28, 32, 39, 45, 46 och 59§§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas en ny paragraf, 15 a §, av nedan angivna lydelse. Prop, 1987/88:61 1 mom, Säsom arvinges eller testamentstagares lott anses vad enligt lag och testamente ä honom belöper av behållningen i dödsboet eller i sådan kvariåtenskap, varom förmäles i 4 § I mom, 2); dock skall, där i skatteärendet föreligger arvskifte, den däri gjorda fördelningen efter vad i 16 § stadgas lända till efterrättelse. I mom, Säsom arvinges eller testamentstagares lott ansesvad enligt lag och testamente å honom belöper av behållningen i dödsboet elleri sådan kvariåtenskap, varom förmäles i 4 § 1 mom, 2); dock skall, där iskatteärendet föreligger arvskifte, den däri gjorda fördelningen efter vad i16 § stadgas lända till efterrättelse. Efterlämnar arvlåtaren make ochbröstarvinge skall på maken anses belöpa vad denne äger överta enligt 3 kap. 1§ , om ej dödsbodelägarna i skatteärendet anmäler att boet skallskiftas. Behållningen beräknas med ledning av bouppteckning eller,där skatten uttages efter deklaration, med ledning av denna, 2 mom.Skall enligt förordnande i testamente skatt för legat gäldas av dödsboet, ansesden del av behållningen, som åtgår till skatt för legatet, utgöra en särskildlott (skattelott), dock icke där mottagaren av legatet jämväl är arvinge elleruniversell testamentstagare eller skattskyldighet för legatet inträder senareän vid testators död. Harnågon / enlighet med lagen (1927:77) om försäkringsavtal insatts såsom förmånstagareoch erhåller han vid försäkringstagarens död förfoganderätten över försäkringeneller, utan att sådan rätt förvärvas, utbetalning på grund av försäkringen,skall vad förmånstagaren sålunda bekommer vid beräknande av arvsskatt ansessåsom arvfallen egendom. Vad nu sagts skall gälla jämväl förvärv, som på grundav stadgandet i 104 § andra stycket nämnda lag tillfaller dödsbodelägare,vilken är berättigad till Ärnågon förmånstagare enligt lagen (1927:77) om försäkringsavtal och erhåller hanvid försäkringstagarens död förfoganderätten över försäkringen eller, utan attsådan rätt förvärvas, utbetalning pä grund av försäkringen, skall vad förmånstagarensålunda bekommer vid beräknande av arvsskatt anses såsom arvfallen egendom. Ärförsäkringstagarens make förmånstagare, föreligger icke skattskyldighet förhälften av förvärvet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. laglott, med iakttagande dock av vad beträffandefördelning av sådant förvärv kan vara bestämt i skifteshandling, vilkenjämlikt 16 § lägges till grund för lotternas beräknande. Harförsäkringstagarens make insatts såsom förmånstagare, föreligger ickeskattskyldighet för den del av förvärvet, som motsvarar det belopp, varmeddärest förvärvet ingått i försäkringstagarens kvarlåtenskap, makens jämlikt 15§ skattefria andel i boet skolat ökas. a) därlivförsäkring, som är kapitalförsäkring men ej livränteförsäkring, tagits åförsäkringstagarens eller hans makes liv samt den rätt, som på grund avförsäkringsavtalet tillkommit endera av dem, jämlikt i 116 § första stycketlagen om försäkringsavtal icke kunnat tagas i mät för någonderas gäld, eller b) där försäkringtagits för olycksfall eller sjukdom, vid skattens beräknande frän värdet av vad som tillfallitnågon i egenskap av förmånstagare säsom skattefritt avräknas ett belopp sommotsvarar sex gånger basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringför november månad året innan skattskyldigheten inträdde. Har på grund avförordnande av samma person förmånstagaren tidigare erhållit sådant förvärv, somjämlikt37 § 2 mom, är i beskattningshänseende likställt med gåva, mä likväl å värdetav vad som inom loppet av tio är tillfallit förmånstagaren ej avräknas mer änett belopp som motsvarar sex gånger basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring för november månad året innan skattskyldighet inträdde för detsenaste förvärvet. Vad som pä grund av insättningar av samma person i ränte-och kapital-försäkringsanstalt pä en gång tillfaller någon såsom förmånstagareskall denne anses erhålla på grund av en och samma försäkring, och skall så ansessom om försäkringen tagits vid tiden för den första insättningen och pä villkoratt premiebetalning skolat ske i den ordning, vari insättningarna i anstaltenskett eller enligt avtal mellan anstalten och försäkringstagaren skolat ägarum. Skattskyldighet enligt första stycket föreligger inte förrätt till pension som utgär pä grund av pensionsförsäkring. Skattskyldighetföreligger inte heller för rätt till livränta som utgår på grund av annanförsäkring än pensionsförsäkring i den mån vad som på grund av förordnande avsamma person tillfallit den berättigade inte överstiger . Angående vad som förstås med kapitalförsäkring ochpensionsförsäkring stadgas i anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen(1928:370),