prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Närdel gäller R2-reaktorn anser SKB att driften av reaktorer ochslrålskyddsverksamheten i Studsvik över huvud taget inte har något med driftenav kärnkraftverken atl göra, utan tillhör gmndforskningen. Skälenför mitt ställningstagande: Studsvik startade sin verksamhet meduppbyggnad av forskningsprogram inom området kärnteknik. Studsvik har byggt uppen hög kompetens inom delta område. Det svenska kommersiellakärnleknikprogrammet har dragit nytta av de utvecklingsinsatser och denforskning som har ulförts inom Studsvik och de tidigare verksamheterna vidbolagets tidigare anläggningar i , och . Gemensamtför del avfall och de anläggningar som omfattas av utredningsuppdraget är attde har ett samband med framväxten av det svenska kärnkraftsprogrammet. Densvenska kärnkraftinduslrin har delvis byggt uppsin kompetens och verksamhet med hjälp av det utvecklingsarbete Prop.1987/88:90 som har genomförts vid Studsvik. Del finns därför skäl för attkostnadema för åtgärderna skall belasta kärnkraftsproduktionen. Den verksamhetsom kan komma all beröras hänför sig till - dekontaminering och nedläggning av kärntekniska anläggningar i Studsvik - behandling och slutförvaring avavfall och bränslerester från Studsvik - återställning av anläggningen iRanstad - rivning av Studsviks andel ikärnkraftverket i - strålskyddsåtgärder i sambandmed nämnda verksamheter. Kostnaderna för dessa åtgärder har av Studsvikberäknats till ca 1 500 SKN har beräknat aU det motsvarar enhöjning av nuvarande avgift enligt finansieringslagen med istorleksordningen per kWh. Jag delar SKN:s uppfattning att den nämndahöjningen förefaller hanlerbar jämfört med de totala kostnaderna för attavveckla det svenska kärnkraflprogrammel. Jagvill betona att kostnaderna för behandlingen och slutförvaringen av det låg-och medelaktiva avfallet endast rör det tidigare producerade avfallet. Använtkärnbränsle från R2-reaklorn återsänds till för sedvanlig upparbelning.Sådant låg- och medelaktivt avfall som förbränns inom ramen för denkommersiella verksamheten mellanförvaras i Studsvik och återsänds därefter tillden urspmngliga ägaren. Sjukhusavfall m. m. som uppkommit i ,mellanförvaras efter förbränning, i Studsvik och transporteras sedan vidare förslutförvaring. Somjag har nämnt gav regeringen i uppdrag all utreda hur vissa delar avStudsviks verksamhet skulle kunna finansieras med tillämpning avfinansieringslagen. SKN:s förslag innebär att vissa av bolagets kostnaderbeaktas på samma sätt som de kostnader som betalas genom avgiften enligtfinansieringslagen. Remissopinionen i denna fråga är som jag harangett blandad. Föregen del anser jag i likhet med SKN atl vissa delar av Studsviks verksamhet börfinansieras av de svenska kärnkraftproducenterna. SKN's förslag bereds förnärvarande i . Jag avser atl återkomma senare med förslag ifrågan. Regeringenhar i prop. 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av m. m. bl. a. föreslagit att skall fastställa mllande treåriga investerings- och finansieringsplaner för . Förslagen in nebär vidare all investeringar inte längre skall finansieras över statsbudgeten. Kapitalbehoven inom affärsverket skall istället täckas med internt tillförda medel och lån via riksgäldskontorel. Vidare har beslutat att och dess dotterbolag skall behandlas som en 89 sammanhållengmpp av företag - en affärsverkskoncern (prop, 1986/87: Prop. 1987/88:9099, KuU 29, rskr, 226), Av planeringskäl kan inte en mllande treårsplan införasförtån fr. o. m. . Jag avser därför alt i det följandebegränsa mina förslag till /89. 6.2 Uppgifter och organisation inrättades och har enligt sin instmkUon(1982:705) uppgift att - handha statenskraflverksrörelse och därmed sammanhängande verksamhet samt verka för enrationell elenergiförsörjning och en effektiv användning av elenergi inomriket, - självt eller isamverkan med andra uppföra och driva anläggningar för el-ellervärmeförsörjning, r - bedrivaforsknings- och utvecklingsverksamhet för energiförsörjning och att utförademonstraUonsanläggningar, - inom sittverksamhetsområde arbeta för en avveckling av kärnkraften senast år 2010samt att - handhakanalrörelsen vid verk. har vidare totalförsvarsuppgifter inomfunktionen energiförsörjning enligt förordningen (1986:294) om ledning ochsamordning inom totalförsvarels civila del samt skall inom sittverksamhetsområde Ullhan-dahålla underlag för tillämpningen av plån- ochbygglagen (1987:10) och lagen (1987:12) om hushållning med naturtesurser m. m. - inköp,överföring, distribuUon och försäljning av naturgas saml - konsultverksamheti utlandet. införde en ny huvudorganisation den 1 september1986, Vägledande principer för den nya organisationen är bl, a, att Vattenfallskall styras som en koncern och vara organiserad i affärsområden, att regionernasledningsorgan skall ges ökat ansvar och ökad självständighet. intern teknisk konsultverksamhet och de administrativa enheterna, skallvara efterfrågestyrda. I en skrivelse den 10 decembei-1986 har Vattenfallhemställt att regeringen skaffar sig bemyndigande atl medge rättatt starta utbyggnader av kraftvärmeverk. I anslagsframställning den 28augusti 1987 har redovisat sina investeringsbehov för budgetåret1988/89. I en kompletterande skrivelse har Vattenfalllämnat förslag till investerings- och finansieringsplan för budgetåret1988/89. I skrivelse har hemställt all fåuppföra ett kraftvärmeverk i . I skrivelser och den4 har hemställt om atl få ingå konsortialavtal ochmedverka i bolagsbildning i samband med uppförande av en demonstrationsanläggningför ny elproduklionsteknik i . I 1988 årsbudgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 16 s. 64) har rege ringen föreslagit att, i avvaktan på en särskild pioposilion i ämnet, till : Kraftstationer m. m. för /89 beräkna eU reservaUonsanslag av 3 . Jag anhåller nu om all få la upp dessa frågor. 6.3Statens vattenfallsverk Prop. har följande huvudinriktningar i sitt arbete,nämligen att - säkerställa godelförsörjning , - intensifieraarbetet med att genomföra kärnkraftersättningen, - mer aktivt äntidigare använda priset som styrmedel, - utnyttjabefintliga elanläggningar bättre, - mer än tidigarearbeta för en bättre energihushållning, - mer än tidigaresamarbeta med kunder och kommuner i syfte all lösa gemensamma energiproblem, - mer aktivtdriva forskning och utveckling av ny energiproduktion samt att - öka ochulveckla nalurgasanvändningen. verksamhet är indelad i fem affärsområden;energimarknad, elproduktion, naturgas, konsultverksamhet i utlandet och Trollhättekanal. Inom affärsområdet energimarknad sker all försäljning avel och värme kunder. I ansvarsområdet ingår utveckling ochmarknadsetab-lering av energihushållning. De övergripande långsiktiga målet for affärsområdet är attVattenfalls kunder erbjuds rationella energilösningar med långsikUgl lågakostnader och med tillfredställande leveranskvalitet. har utvecklats till ett energitjänstföretag somnumera levererar energi i form av el, värme och naturgas samt energitjänster iform av rådgivning om energianvändning och heltäckande energilösningar. Investeringarna inom Energimarknad avser ledningar,transformerings-anläggningar, driftövervakningssystem och investeringar påvärmeområdet. De uppgick till ca 1 100 milj. kr., inkl. kapitalUllskoUUll dotterbolag m. m., och bedöms uppgå till drygt 1100milj. för vardera året och för till drygt 1 200 milj. kr. Inom affärsområdet elproduktion finns samtliga helägdakraftstationer och storkraflnäl. Elproduktion är också sammanhållande för deproduktionsbolag där är delägare saml för () och Kärnkraftsäkerhet och . Drift och underhåll av vattenkraftstationerna ochslorkraflnälel sköts av regioner på entreprenad åt Elproduktion. Elproduktion sköter på entreprenad åt . Överföringsljänster påstamnätet säljs till andra kraftbolag. I samverkan Prop. 1987/88:90 medandra kraftproducenter i och de nordiska grannländerna driverVattenfall ett samkörningssyslem, som utgör grunden en väl fungerandenordisk elförsörjning. Investeringarnainom Elproduktion uppgick till ca 1 500 milj. kr. och beräknasför uppgå till ca 2400 milj. kr., 2800 milj. kr. resp.2900 milj. kr. Vattenfallsvaltenkraftanläggningar har en sammanlagd effekt av ca 8600 MW. Merparten finnsdels i ett 50-tal helägda stationer större än 10 MW, dels i ett 10-tal delägdastaUoner. Underår 1986 var produktion inom vattenkraftanläggningarna drygt 29TWh, vilket var mindre än under ett normalår på grund av lägrevattenlillrinning. Underår 1986 togs del tredje aggregatet i Laxede kraftstation i drift liksomdämningshöjningen vid Bodens kraftstation. Ombyggnaden av Lilla slutfördesoch ombyggnaden av inleddes med rensning nedanför kraftstationen.Åtgärderna beräknas ge ett sammanlagt årligt produklionslillskoll på ca 40 GWh.Under år 1987 togs nya stationer i drift i Sillre och , inom . Vidare färdigställdes tillbyggnaderna i Porsi och . SluUigenpåbörjades Bergnäs och , inom , samt ombyggnaden avBorensberg och Ullbyggnaden av MockQärd, inom . Under år1988 beräknas Ullbyggnaden i vara färdigställd. Enligt Vattenfallsplaner inleds byggandet av saml tillbyggnaderna iÄlvkarleby och Forshuvud, inom ", Under år 1989slutförs och tillbyggnaden av saml reinvesteringar i ett antalmindre kraflstaUoner i Bergslagen, Enligt planerna inleds tillbyggnaden avBullerforsen. Devattenkraftstationer som är har behov av förnyelse. Vattenfallgenomför en förstudie, som berör 25 staUoner, för att bestämma i vilken ordningstationerna skall modifieras och vilka åtgärder som skall vidtas. Vattenfallföreslår ett nytt vattenkraftverk i Fiskeby i Ström. Projektet ingår iriksdagens plan för fortsatt vattenkraftutbyggnad och beräknas ge en produktionav sammanlagt 24 GWh. 1samband med pågående modernisering av befintliga vattenkraftverk vidtas ocksååtgärder för atl effektivisera dessa. För perioden fram beräknasca 160 GWh kunna tillkomma på delta sätt. Vidare inventeras statens tillgångari mindre vattendrag i syfte all åstadkomma utbyggnad av små kraftverk. Vattenfalläger kärnkraftverket i , som har fyra reaktorer, samt av , som har tre reaktorer. Den totala effekten i de båda kärnkraftverken uppgår till 6 350 MW. Trots att reaktor 2 iRinghals kördes med effekten reducerad till Prop. 1987/88:90 under år1986 erhölls en hög genomsnittlig energitillgänglighet. Medelvärdet församtliga block i och Forsmark var . Produktionen av el uppgick iRinghals drygt och i Forsmark drygt , varav Vallenfallsdel utgör 74,. Föreslutet av skall alla svenska reaktorer vara försedda med system somlindrar konsekvenserna av en eventuell olycka med svåra härdskador. Hit hör bl,a, syslem för tryckavlaslning och fillrering av utsläppen. Arbete med dettapågår . FörRinghals 2 föreslås all verkningsgradsförbättrande åtgärder i ångtur-binernagenomförs i samband med ånggeneralorbytet. Detta beräknas ge effekt- ochenergitillskott med ca 17 MW och ca 100 GWh, Övrigvärmekraftproduktion utgörs av en del mindre kraftvärmeverk samt avanläggningar för reserv- och toppkraflproduktion. Förövrig värmekraftproduktion har egna och bolagsägda anläggningar.Anläggningarna används som reserv- och toppkrafl. Dentillgängliga effektkapaciteten i Vallenfalls helägda fossileldade anläggningarvar 2160 MW , varav kondens MW, gasturbiner 1 025 MW ochdieslar 62 MW, År1986 användes de fossileldade anläggningarna endast vid sträng kyla, eftersomUllgången på vatten- och kärnkraft var god. Produktionen uppgick till 150 GWhjämfört med 200 GWh för , Beträffandestörre kraftvårmeverk har försök inletts som kan leda till prov med naturgas ien s, k, kombicykelanläggning, dvs, en kombination av gas- och ångturbiner. Vattenfallhar en avancerad oljeeldad gasturbin, i Stallbacka i , Prov harinletts för alt klarlägga möjligheterna alt använda naturgas i anläggningen.Enligt Swedegas planer skall en nalurgasledning genom området tas i drift år1989, Ett kombiverk bör enligt , om försöken går bra, kunna bliklart tidigast , I kraftvärmeulförande skulle en sådan anläggningkunna leverera ca 125 MW el och lika mycket värme, I regionen finns potentialför värmeleverans från kombiverket. I vilken omfattning potentialen kanrealiseras är ännu osäkert. Jaghar i det föregående redovisat avsikter att bygga demonstrationsanläggningarför ny kolbaserad elproduktionsteknik i och för kraftvärme i , Iskrivelse har redovisat ett förslag till ettnytt kolkraftverk i , För alt utveckla en miljövänlig och ren teknikför användning av kol för basproduktion är det enligt angeläget attklarlägga vilken teknik som kan vara lämplig för svenska förhållanden och alltillämpa denna i en störte demonstrationsanläggning och från denna erhållaerfarenheter innan ytterligare anläggningar behöver projekteras. Flera tekniskalösningar är tänkbara och dessa är under fortsatt utveckling. Klarläggslämplig teknik kan en demonstrationsanläggning tidigast vara idrift eller , avser därföratt i samarbete med ett antal svenska kraftföre tag, industriföretag och kommuner genomföra ett projekt för att finna lämplig teknik för ren och miljövänlig kolanvändning vid elproduktion och 93 föratl prova denna teknik i en fullskaleanläggning i , Projektet . 1987/88:90 omfattar tre etapper. Avskrivelsen framgår att etapp ett har påbörjats. Denna avser en jämförandestudie av utförande dels med kolpulver med rening av rökgaserna från svaveloch kväveoxider, dels med trycksatt svävbäd en s, k, PFBC-anläggning och delskolförgasning eller annan förbränningsteknik som kan bli aktuell. Förstablocket avses få en eleffekt av 300-600 MW, Möjligheten till senare utbyggnadav ytterligare ett block upprätthålls. Etappen avslutas med teknikval ochprincipbeslut om byggnad. Av skrivelsen framgår vidare att,etapp två avses blipåbörjad efter principbeslut och avser projektering, upphandlingoch utbyggnad i av del valda alternativet. Etapp tre påbörjas efteridrifttagning-en tidigast och avser den följande driflperioden. Förett genomförande av projektet är parterna i princip eniga om att bilda ettaktiebolag. Delägarna i bolaget skall vara och två för ändamåletbildade aktiebolag. skall vid varje lidpunkt äga avaktierna i kraftbolaget. Delena av det två aktiebolagen, som är delägare i kraftbolaget, ägs av sex svenskakraflföretag, vilka sedan Udigare samverkar enligt samkör-ningsavtalel. Detandra aktiebolaget avses ägas av ett antal störte kunder hos , dvs.kommuner, kommunala energiföretag och industriföretag. Möjlighetentill överlåtelse av akUer har begränsats genom hembudsreg-ler. Samarbetetmellan parterna avses bli reglerat i ett konsortialavtal. Av det förslag tillkonsortialavtal som bifogat till skrivelsen framgår bl. a. altparterna, efter beslut i styrelsen, är skyldiga att lämna säkerhet i proportiontill sitt aktieinnehav, samt att lämna lån till bolaget. Vidare avses ennyemmission av aktier ske i samband med investeringsbeslut hösten 1989.Parterna är därvid skyldiga att bidra till kapitalbildningen i förhållande tillaktieinnehavet. Vattenfallhar i skrivelsen hemställt atl medges rätt att sluta ettkonsortialavtal och all få använda investeringsmedel för akUeleckning ibolaget. Medel för finansiering av de beräknade kostnaderna för budgetåret1988/89, 100 milj. kr., är inräknade i förslag till investeringsplan.Finansieringen av utbyggnaden avses huvudsakligen ske genom all lån tas upp påkapitalmarknaden. De totala kostnaderna för projektet beräknas till ca 6miljarder kr. Iskrivelse har redovisat sina planer att uppföraett kraflvärmeverk i . beräknar investeringskostnaden till ca150 milj. kr. En lönsamhelsberäkning av projektetvisar en förlust om ca 50 milj. kr. Finansieringen avses ske med 100 milj. kr.av investeringsmedel och med 50 milj. kr. Jag avser attvid ett annat tillfälle föreslå att regeringen anslår 14 milj. kr. förfinansiering av detta projekt med medel från programmet för utveckling ochintrodukUon av ny energiteknik (prop. 1985/86:102, NU 17, rskr. Iskrivelse har redovisat det arbete och 94 de.förhandlingarmed olika kommuner som pågår inom kraftvärmeområ- Prop. 1987/88:90 det. Närförhandlingarna leder till en samarbetsöverenskommelse måste enligt nuvarandeordning projekten underställas såväl regeringen som innanupphandlings- och byggnadsarbetena kan påböijas. Delta kan enligt Vattenfallleda ett avbrott i arbetet under upp emot och det torde bli nödvändigtatl förnya under arbetet erhållna offerter. Mot bakgrund av detta anserVattenfall atl regeringen bör inhämta bemyndigande att kunna medgeVattenfall rätt all starta upphandlings- och utbyggnadsskedet för nyakraflvärmeverk. Detta bemyndigande föreslås bli begränsat till verk där denelektriska effekten ej överstiger 50 MW. Inomaffärsområdet elproduktion finns även ansvaret för överföringen påstorkraftnätet. Storkraftnätet består av de 400 k V-ledningar med tillhoran- 'de ställverk som ägs av . Längden på storkraftnätet är ,varav äger huvuddelen. Den del av nätet som ligger söder omSkellefle älv omfattas av de slamnätsavtal som gäller mellan ochSveriges övriga störte kraflföretag. Detstörsta sammanhållna projektet i stamnätet är ombyggnaden av220 kV-nätet mellan och . Fem av sex 220 kV-ledningar pådenna sträcka skall ersättas med två nya 400 kV-ledningar. Planeringen hartidigare varit inriktad på atl den första ledningen med sträckningenMidskog-Ånge-Morgårdshammar-Örebro skulle tas 1990. Förlusterna istamnätet minskar med 50-60 MW vid idrifllagningen av den första ledningen. Förden andra ledningen, med sträckning från Kilforsen via och Västeråstill , planeras idrifttagning ske omkring . Eftersom också dennaledning spar omkring 50 MW nätförluster, kan en tidigareläggning komma all bliaktuell. Planeringenav 220 kV-ombyggnaden gjordes med fömtsättningen atl de gamla ledningsgatornaskulle kunna utnyttjas för de nya 400 kV-ledningar-na. På detta sätt skullepraktiskt taget inga nya markinträng uppslå och betydelsefulla markarealerkunna återlämnas till markägarna för i första hand skogsproduktion. Preliminärabedömningar visade att ledningsgalor eller ca 3 000 ha skogsmarkskulle kunna återlämnas. Sarriråden med länsstyrelser och kommuner för denförsta ledningen har dock visat all det på vissa delavsnitt är myckel svårt attutnyttja de gamla ledningsgalorna och all företrädare för motstående intressenhellre accepterar att nya ledningsgator tas upp. Samkörningsförbindelsernahar en viktig strategisk roll, inte minst mot bakgrund av den svenskakärnkraftsavvecklingen. Planeringen för utbyggnad av KonUskan 2 till Danmarkoch Fennoskanlänken till pågår. Liksom övriga samkörningsförbindelserhar.dessa likströmslänkar en betydelsefull roll för samkörningen avelproduktionen i . Moderniseringen avdriftcentralen i Vuollerim för nedre har påbörjats liksom byggandet av driftcentralerna i för och i 95 för Skellefteälven.Driftcentralen i för Prop. 1987/88:90 flyttas tillBispgården. Kapaciteteni Kraftkönlrolls system - dvs. Vallenfalls operativa ledningsorgan förkraftanläggningarna och stamnätet - förstärks väsentligt i samband med byte avdatorer, vilket kommer att förbättra driftsäkerheten. För alt minska risken förallvarliga störningar på stamnätet förstärks reläskyddssystemel. Frågorsom rör utbyggnad och drift av stamnätet behandlas i samarbels-organ medrepresentanter för och övriga intressenter på nätet. Kostnaderna förnätet läcks av de förelag som utnyttjar nätet och fördelas dem emellan efter påförhand anmälda överföringsbehov. Härvid anpassas avgifterna så att Vattenfalli princip får täckning för sina kostnader utan att någon vinst uppstår. Enmindre del av nätet består av anläggningar som ägs av andra företag änVattenfall, till vilka ersättning utgår enligt samma principer som förVattenfalls anläggningar. Vattenfallsnaturgasrörelse drivs genom dotterbolaget där äger 60%.Övriga delägare är Gas B.V. i (), Den norske stalsoljeselskap a. s. (Staloil) och Dansk og Naturgas A/S. Swedegassvarar för inköp, överföring och distribution av naturgas. Särskildadotterbolag till svarar, jämte , där inte harnågon ägarandel, och med detta bolag samarbetande företag, för marknadsföringenav naturgas. Vattenfallsmål är alt öka användningen av naturgas i . Gasen har storamiljöfördelar jämfört med andra bränslen samt utgör en betydelsefulltallernaUv vid ersättningen av kärnkraft. Gasen har också fördelar frånanvändarsynpunkl, särskilt inom industrin. Vattenfallskonsultverksamhet i utlandet drivs genom dotterbolaget , i vilketVattenfall äger . SwedPowerskall under krav på lönsamhet bedriva internaUonell konsultverksamhet inomenergiområdet. För uppdragsverksamheten skall i första hand aktieägarnas egnapersonella och materiella resurser användas. Verksamhetenbedrivs i en allt hårdare konkurtens med väl etablerade internaUonella konsult-och kraftförelag. Målet är alt befästa en likvärdig kompetensnivå med dessaföretag. verksamhet omfattar hela kanalverksamheten mellan ochGöteborg saml och utgör en separat rörelsegren inom . Detövergripande målet för kanalverksamheten är att tillhandahålla nyt totrafiken en snabb och säker transportled för fartyg med trafik året mnt samtliga hamnar i och och under isfri period saml all till nöjestrafiken tillhandahålla en lurislled med tidsenlig service. Kanalverketsinvesteringar uppgick till 3,1 milj. kr. 1987/88:901987 beräknas de uppgå 6,1 milj. kr. kommerinvesteringarna att inriktas på att öka driftframkomligheten och säkerheten ifarleden för större fartyg. Investeringarna beräknas uppgå till 3,1 milj. kr:för vardera året. 6.3.3Ekonomi m. m. Vattenfallhar uppvisat goda resultat. Bäst varit med ett överskott om ca 446 milj. kr. sjönk resultatet på gmnd av minskad vatten-Ullgång till 79milj. Ekonomi m. m. framgår av tabell 6.1 Tabell6.1 Ekonomi m. m. 1982/83' 1983/84' 1984/85' Ekonomi, miy. Endastkraftrörelse, dvs. exkl. kanalrörelsen Antal anställda i tjänst, medeltal underåret Investeringarnainom affärsverket för /89 beräknas till 4 379 milj. kr. Behovethar beräknats med hänsyn till förväntad prisutveckling fram t. o. m. det nyabudgetåret. Medhänsyn lagen Ull prisnivåförändringar ligger investeringarna under budgetåret1988/89 totalt sett kvar på ungefär samma nivå som för /88. Investeringarnai vattenkraftanläggningar fördelas på pågående nybyggnadsprojekt, 695 milj.kr., reinvesteringar i äldre vattenkraftslationer, 407 milj, kr,, samtkapitaltillskott till vattenkraftbolag, 32 milj, kr. Förkärnkraftanläggningar erfordras 595 milj, kr. Av behovet hänför sig 215 milj, kr, till kompletteringar och efterarbeten i , I 97 7 1987/88. delta belopp ingår bl, a,turbinåtgärder för för höjning av effek- Prop. len, varvtalsreglering avmatarvallenpumpar , 3 och 4 för energibesparing samtsystem för övervakning av vallenkemin i , För byte av ånggeneratoreri har upptagits 300 milj, kr, och för filter som skall.säkerställa atl tryckavlaslning av reaktorinneslutningarna kan ske ulan radioaktivautsläpp, 80 milj, kr. Förövriga värmekraftanläggningar uppgår medelsbehovet till 222 milj, kr. För egnakraftvärmeprojekl las 100 milj, kr, upp /89, Dessa medel avserfinansiering av kraftvärmeverket i . Dessutom upptas 100 milj. kr. somkapitaltillskott för det demonstrationsprojekt för ny miljövänlig kolbaseradelproduklionsteknik som och övrig kraft-industri planerar attgenomföra i . Medelsbehovelför värmeproduktionsanläggning föranleds bl. a. av ökademarknadssatsning inom värmeområdet. Som kapitaltillskott tillvärmeproduktionsbolag upptas 10 milj. kr. Medelsbehovför överförings- och distributionsanläggningar uppgår till 1980 milj. kr. varavför slorkraflnälel 892 milj. kr., regionnäl 641 milj. kr., detaljnät 307 milj.kr. och driflövervakningsanläggningar 140 milj. kr. Övrigaändamål, 351 milj. kr., omfattar medelsbehov för inköp och kompletteringar avfastigheter 233 milj. Vx., förvärv och finansiering av vattenkraftstationer ochfallrättigheter samt nya produktionsbolag 100 milj. kr.,/örvärv ochfinansiering av eldistributionsföretag 15 milj. kr. samt investeringar ikanalanläggningar 3,1 milj. kr.