prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 14 skall gälla bl.a. för Förelagsutveckling, SIFU, Bidragen lillSIFU betalas fr, o, m. innevarande budgetär från anslaget Småföretagsutveckling, anslagsposten 5.Utbildningsinsatser inom småföretagsomrädet..lag har därför vid min beräkning av anslagets storlek tagit hänsyn lill SIFU:s ökade portokoslnader till den del de hänger samman med stiftelsensuppgifter på det näringspolitiska området. Jag har samrått med chefen förkommunikationsdepartementet i denna fråga. Det ankommer på industriverket altfastställa bidraget till SIFU och därvid beakta bl.a. nyssnämnda förhällande. Sammantaget beräknar jag anslaget för budgetåret1988/89 169 milj, kr. Jag vill i delta sammanhang beröra frågan omutveckUngsfondernas styrelser och deavlal om fondernas verksamhet som regeringen har träffat med landstingen och vissa kommuner. Dessa avtalreglerar fondernas organisation ochhuvudsakliga verksamhet. Nuvarande avtal gäller t. o. m. den 31 december 1988med förlängning om inte uppsägning sker . Enligt gällande ordning utsesfondernas styrelser av resp. landsting och i förekommande fall kommun utanförlandsting. Frågan om styrelserna har vidskilda tillfällen behandlats avregeringen och , Näringsulskottet förutsatte att regeringen före utgången av innevarandeavtalsperiod skulle redovisa ettunderlag för bedömning av i vad män hänsyn har tagits till utskottets tidigare uttalanden, vid de styrelsevalsom skedde , Utskottetsuttalanden gällde dels att synpunkler från näringslivsorganisationerna och de fackliga organisaUonerna skullebeaktas inför styrelsevalen (NU1984/85:22, rskr, 241), dels att intresset av en rimligare fördelning mellan kvinnor och män i styrelserna skullebeaktas (NU 1984/85:23, rskr. Nuvarande styrelser i utvecklingsfonderna harverkat i ca två är. har pä uppdrag av regeringenkartlagt styrelsernas sammansättningmed avseende på bl.a. ledamöternas näringslivsanknytning. En liknande kartläggning gjordes (jfr.prop. 1984/85:100 bil. 14 s. 56).Industriverket har liksom undersökt bl.a. i vilken utsträckningvissa fackliga organisationer och näringslivsorganisationer har ansett sig kunna påverka valet av styrelseför innevarande mandatperiod. Resultatet av kartläggningen visar att drygthälften av de nuvarande styrelseledamöterna är eller har varit huvudsakligen verksamma i närings livet eller inom näringslivsorganistioner. Mänga har också andra förtroen deuppdrag som är berikande för ledamotskapet i en utvecklingsfonds sty relse. Vad sedan gäller detillfrågade fackliga organisationerna och närings livsorganisationerna kan nu liksomför konstateras att de, med undanlag av LO, endast i mycket begränsad utsträckning anser sig ha kunnat påverka valet av någon ledamot till enutvecklingsfonds styrelse. Vad beträffar fördelningen mellankvinnor och män i styrelserna kan konstateras att andelen kvinnor harfördubblats från till . Jag räknar med att landstingen och de berördakommunerna inför kom- Prop. 1987/88:100 mande val av styrelser iökad utsträckning beaktar synpunkter från nä- Bil. 14ringslivsorganisationerna och de fackliga organisationerna samt målsättningenom att öka andelen kvinnor i styrelserna. Med hänsyn till den tidigare riksdagsbehandlingen av denna fråga anser jag att bör ha handlingsfrihet vadavser eventuella förändringar av avtalen om utvecklingsfonderna införden nya avtalsperioden. Efter beslut avregeringen har därför samtliga avtal sagts upp. Frågan om förnyelse av avtalen bör anstå till efter riksdagensbehandling. 1. föreslårriksdagen att till Småföretagsutveckling för /89 anvisa ett reservationsanslag av . 2, berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om de regionala utvecklingsfondernas styrelser m, m. Täckande av förluster vid viss garanligivning, m.m. 1986/87Utgift 29922 149 1987/88Anslag 50000000 1988/89Förslag 25000000 Medelfrän anslaget används för att: 1. infria statliga garantier enligl förordningen(1978:507) om industriga-rantilän m. m, (upphävd 1987:424), 2. infria statlig garanti som harbeviljats enligt brev () tillkommerskollegium och fullmäktige i angående föreskrifter i fråga om slaUig garlanti för lån tillturisthotell, 3. infria statlig garanti som harlämnats enligl förordningen (1977:387) om investeringsgaranti (upphävd1980:442), 4. infria statlig garanti som harlämnats enligl förordningen (1977:1123) om statligt stöd tillstrukturåtgärder inom specialstålindustrin m. m. (upphävd 1979:1180), 5. efter prövning av regeringeni varje särskilt fall infria garanti som har lämnats för lån tillskogsindustrin enligl föreskrifter senast i regleringsbrev den I4juni1979 (1979/80 XIV B 18. 6. infria statligastrukturgarantier, särskilda strukturgarantier för textil-och konfektionsinduslrierna samt särskildastrukturgaranlier för glasinduslrisom har lämnats enligl förordningen (1981:661) om strukturga-ranUer m,m. (upphävd 1985:434), 7. infria garantier som harlämnats lill Tillväxtinvestbolag m. m. enligt föreskrifter somregeringen meddelar, 8. bekosta bidrag till regionala utvecklingsfonder för att tillviss del täcka förluster i anledningav sådana garantier - enligt förordningen (1982:682) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond (omtryckt 57 1984:556) som fonderna har beslutat om t.o.m.år 1983 (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr. 9. bekosta bidrag för räntebefrielse i sambandmed län med strukturga-ranli lillföretag inom gjuteriinduslrin och delar av den träbearbetande industrin saml lån med särskild strukturgarantitill företag inom tekoindusti ochmanuell glasindustri, varom beslut har fattats före den . Någranya åtaganden som kan leda till utbetalningar pä detta anslag görs inte längre sedan beslutat attgarantier enligt punkt 1 inte längre skalllämnas (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271), Infriandet av utestående sådana garantier kommer dock troligen att under denärmaste budgetåren svara för huvuddelen av utgifterna på anslaget. Jag beräknaranslaget för /89 till 25 milj. kr. 1987/88:100 Bil.14 Jaghemställer att regeringen förslår att tillTäckande av förluster vid viss garanligivning, rn. m. /89 anvisa ett förslagsanslag av , Åtgärder för havsinduslriell kompetensutveckhng 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget betalas kostnaderna för programmetför havsinduslriell kompetensutveckling vid statens industriverk. inrättades ell särskilt industripolitisktinriktat program för havs-industriell kompetensutveckling (prop, 1983/84:10, NU26, rskr. 275), Programmet syftar tillatt fylla industrins och samhällets långsiktiga behov av havstekniskkompetens och skall därvid ge en grund dels för nya produkter, dels nya tillämpningar inom svensk, såväl civil som militär myndighetsverksamhet med havsindustriellaberöringspunkter. En del av programmet för havsinduslriell kompetensutvecklinghar utgjorts av ett treårigt program med särskilt anvisade medel som genomförtsav statens industriverk. För programmet anvisades totalt 20 milj, kr, förbudgetåren 1984/85, 1985/86 och1986/87. Programbudgeten för industriverket uppgick till totalt 17milj, kr. Resterande medel från anslaget avsattes för övrig havsresursverksamhet, främst utredningsverksamhet inomdelegationen för samordning avhavsresursverksamheten saml för kunskapsbevakning inom polarforskningsområdet. Det treåriga programmet för havsinduslriellkompetensutveckling vid statensindustriverk löpte ut . har, i avvaktan på enutvärdering, beslutat om en föriängning av programmet vid industriverketmed ett är (prop, 1986/87:74, NU 30, rskr. För innevarande budgetär har6,7 milj. kr. anvisats för ändamålet. Regeringenhar genom beslut uppdragit åt riksrevi- sionsverket atl utvärderaprogrammet för havsinduslriell kompetens- Prop. 1987/88:100 utveckling vidstatens industriverk, m.m. Resultatet av utvärderingen Bil. 14 skall redovisassenast . Motbakgrund av att styrelsen för leknisk utveckling har prioriterat ner sitthavsteknikprogram anser industriverket att anslaget bör höjas till 15 milj. kr. Beloppet skulle dä motsvara de resurser som statens industriverkoch styrelsen för teknisk utvecklingUdigare tillsammans förfogade över. Regeringensuppdrag att utvärdera industriverkets program omfattar bl, a. en prövning av deallmänna förutsällningarna för utvecklingsarbete inom havsteknikområdet. Uppdraget inbegriper även enbedömning huruvida en fortsatt statlig satsning inom området ärmotiverad. I avvaktan på resultatet av utvärderingen anserjag att programmet bör fortsätta i sin nuvarande form även under budgetåret1988/89. /89 beräknar jag anslagel 6,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för havsinduslriellkompetensutveckling för /89 anvisa ett reservationsanslag av6700000 kr. Delegationen för strukturfrågorinom vissa branscher År1978 inrättades delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher (strukturdelegalionen). Delegationen har haft somuppgift att pröva frågor om lån eller lånegarantier till specialstålindustrin och stälgjuteriindustrin (prop. 1977/78:47, NU 30, rskr. 84), Under åren1978 och 1979 beslutade delegationenom län och lånegaranUer på sammanlagt 930 milj. kr. har delegationens verksamhet varitinriktad på förvaltning av uteståendelåne- och lånegarantistock och andra frågor som har samband med redan gjorda åtaganden. Delegationen har intehaft anställd personal utanverksamheten har administrerats av . Huvuddelen av de lämnade lånen och lånegarantiernahar nu avvecklats. Endast två lån och tre garantier pä sammanlagt ca 37 milj. kr. är oreglera de. Regeringen har därför beslutatalt strukturdelegationens verksamhet skall upphöra vid utgången av år 1987och att statens industriverk i fort sättningen skall handlägga frågor omde kvarstående lånen och lånegaranU- erna. Jag anser det lämpligt att underrättas om beslutet att avveckla strukturdelegalionen. Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag anfört om delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher. om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. Den1 trädde lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m, m, (företagsförvärvslagen) i kraft.Enligt företagsförvärvslagen får utländska medborgare, utländska juridiskapersoner samt vissa svenska rättssubjekt (s, k. kontrollsubjekt) inleulan tillstånd förvärva aktier i svenskaaktiebolag om förvärvet innebär atl konlrollsubjektets innehav i det förvärvade bolagelsakliekapital/röstelal kommer att översUga vissa gränser (10, 20, 40 eller50%). Kravet på tillstånd gäller också vid förvärv av rörelse, delar av rörelser och andelar i handelsbolag, I regeringens proposition Näringspolitik inför90-lalet föreslogs vissa förändringari företagsförvärvslagen i syfte atl åstadkomma förenklade handläggningsrutiner,färre ärenden och därigenom förkortade handläggningstider. a, skulle vissa utländska förvärv av mindre svenskaföretag undantas helt från dentidigare gällande lillståndsplikten för all begränsa prövningen lill de väsentliga fallen av överlåtelser, Efler beslut (prop,1986/87:74, NU 30, rskr 271) trädde den föreslagna lagändringen i kraftden Ijuli 1987 (SFS 1987:420), Enligt 2 § 3 föreligger inte längrelillståndsplikt om tillgångarna i det förvärvade förelaget uppgår till högst 100 gånger basbeloppet (förnärvarande ca 2,4 milj. eller antalet anställda är högsl tio. Visstveksamhet har rått om tillämpningenav bestämmelsen med hänsyn till alt i ett uttalande i den allmänna motiveringen (prop. 1986/87:74 s, 234)anges att båda dessa förutsättningarskall vara uppfyllda för att förvärvet skall vara tillständs-fritt.Innebörden framgår dock av lagtexten (jfr, även NU 1986/87:30 s, 35). Enligt min mening kan bestämmelsen i sinnuvarande lydelse i undantagsfallleda till att ett förvärv av sådanbetydelse att det med hänsyn till lagenssyfte bör prövas, ändå blir undantaget frän prövning. Jag förordar därför att 2 § 3 ändras så att båda de angivnaförulsåtlningarna skall vara uppfylldaför att förvärvet skall vara undanlaget från prövning. Ändringen börträda i kraft . Med anledning av vad jag har anfört har inomindustridepartementet upprättats förslag lill lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m, m. Med hänsyn lill lagstiftningsärendetsenkla beskaffenhet är det enligl 60 min mening inte motiverat attinhämta lagrådets yttrande över förslaget. 1987/88:10 Förslaget bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 14:1. Jaghemställer att regeringen föreslär att anta förslaget till lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m. m. Jagföreslär att medel för regional utveckling för /89 ställs tillregeringens förfogande över följande anslag och till nämnda huvudändamål. 1987/88:100 Bil.14 Täckande av föriuster p.g.a. kreditgarantier lill förelagi glesbygder m. m. Ersättning för nedsättning av socialavgifter Expertgruppen för forskning om regional utveckling Kapitaltillskolt till en utvecklingsfond för Västnorden Äldre lokaliseringsbidrag/avskrivningslän Äldre offertstöd Lokaliseringsbidrag (centrala beslul) Lån till regionala investmentbolag Lokaliseringsbidrag (länsstyrelsebeslut) Investeringsbidrag Förelagsutveckling GlesbygdsstödRegional projektverksamhet Teknikspridning m. m. Centrala konsult- och utredningsinsatser Särskilda bidrag lill deregionala utvecklingsfonderna istödområdeslänen Täckande av bortfall av socialavgifter i Initiering och genomförande av regionalpolitisk forskning m, m. Främjande av näringslivet i Västnorden 1984/85:115 om regional utveckling ochutjämning anmälde jag att stödverksamheten, för att kunna planeras långsiktigt,bör bedrivas med samma inriktning och i samma omfattning under fyraårsperioden1985/86 1988/89. Eftersom förslag med anledning av den tillsattaregionalpolitiska kommitténs kommande betänkande inte beräknas kunna föreläggasriksdagen förtån tidigast vill jag redan nu anmäla att jag senareavser föreslå regeringen att förlänga . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Överanslaget anvisas fr. o. m. /86 medel endast för vissa former avregionalpolitiskt stöd som beslutats före detta budgetär. De ändamål som medlenfortfarande används till är: - lokaliseringsbidrag och avskrivningslän sombeviljats av länsstyrelse Prop. 1987/88:100 före samt av regeringen eller central myndighet före den 1 Bil. offertstödsom beviljats före . Utbetalningarna under /87 avsåghuvudsakligen lokaliseringsbidrag. Föratt täcka resterande utbetalningar till de ändamål varUll medel fortfarandeanvisas över anslaget beräknar statens industriverk ett medelsbehov av 1 milj,kr. Ilikhet med statens industriverk beräknar jag medelsbehovet under detta anslagtill 1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visst regionalpolitiskt stöd för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Lokaliseringsbidrag m. m. 1986/87Utgift 207770326 Reservation 579404755' 1987/88Anslag 362000000 1988/89Förslag 362000000 ' De medel som vid budgelårsskiflet inle varianspråktagna genom beslul uppgick 69,7 milj. kr., inräknat de 100 milj. kr. som anvisals påtilläggsbudget II lillstatsbudgeten för budgelårel 1985/86. Förnärvarande anvisas medel över detta anslag till följande ändamål: - lokaliseringsbidrag beviljade avstatens industriverk eller regeringen efter den Ijuli 1984, - offertstöd beviljade efter den 1juli 1985, - lån till privata regionalainvestmentbolag, - kapitaltillskott m. m, tillStiftelsen , - viss administration avregionalpolitiskt stöd, - eventuella medel för ombyggnad avoutnyttjade bostadslägenheter i , Beslut om lokaliseringsbidrag har av statensindustriverk och regeringen under /87 fattats för 340,1 milj, kr, Offertstöd har beviljats med 62,1 milj. kr. Stiftelsen Industricentra har erhållil 22,3 milj. kr. i kapitaltillskott m. m. För administration av det regionalpolitiska stödet har 5,9 milj. kr. utbetalats till banker och för införande av ett ADB-system för stödformer inom industriverkets ansvarsområde har använts 1,4 milj. kr. Lån till ellprivat regionalt investmentbolag har beviljats med 4,0 milj. Prop.1987/. Utestående lån till detta ändamål uppgår till 53,0 milj. kr. uppskattar att behovet av bidragsmedel för beslut av regeringenoch verket under /89 kommer att uppgå till ca 455 milj. kr. Verket föreslår att den nuvarandebegränsningen av offertstö-det till högst 60 milj. kr. slopas och beräknar ett behovav medel för beslut om offertstöd av 70 milj. kr. för budgetåret1988/89. Utbetalningen av medel under anslaget beräknas till 415 milj. kr. under /89, Denstörsta andelen regionalpolitiskt stöd till företag lämnas i form avlokaliseringsstöd. Lokaliseringsstöd beslår av lokaliseringsbidrag och lokaliseringslän. Medel för lokaliseringsbidrag,som beviljas av statens industriverk eller regeringen, anvisas överdetta anslag tillsammans med bl. a. medel för offertstöd. 1984/85:115 om regional utveckling ochutjämning anmälde jag beträffande den regionalpolitiska stödverksamhetenatt jag räknade med att den skulle bedrivas med samma inriktning och i sammaomfattning /86-1988/89,För de ändamål varUll medel anvisasöver detta anslag beräknade jag ett ärligt behov av 362 milj, kr. har sedermera beslutat att anslå dettabelopp för vart och ett av de tre budgetåren 1985/86 t, o, m. 1987/88. För atl utnyttja del goda konjunkturläget, somskapat en ökad efterfrågan på bl.a, lokaliseringsbidrag, beslöt våren 1986att tillföra anslaget ytlerligare 100 milj, kr, pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1985/86 (prop. 1985/86:101 bil, 7, AU 9, rskr. Genomförandet av ett antal av de stödprojekt lillvilka detla särskilda tillskott förväntades utnyttjas kom dock allförskjutas framåt i tiden. beslötdärför vid sin behandling av regeringens förslag om Ulläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87, att godkänna alt en del av dessa medel fick användas för vissaåtgärder som normalt inle kan stödjas medmedel frän detta anslag. Åtgärderna avsåg att förbättra tillgängen pä riskvilligt kapital och undanröja vissabrister i för näringslivet viktig infrastruktur i . Medelsbehovetför dessa uppgick 54 milj. kr. 1986/87:25 bil. 9, AU 9, rskr.80). Riksdagenhar med anledning av regeringens förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 beslutat godkänna att 25 milj, kr. av det särskildatillskottet får användas som kapitaltillskott till det regionala investmentbolagetSorbinvest AB, under förutsättning att bola get inriktar sin verksamhet pä bl.a.Västerbottens läns inland (prop. 1987/88:25 bil. Återstående belopp avUllskotlet, 21 milj, kr., har regeringen i proposition omsärskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland, föreslagit att 64 skallgodkänna att det används till vissa andra näringslivsfrämjande åtgär- Prop.1987/88:100 der i samma region (prop. 1987/88:64 bil: 5). Med hänvisning till vad jag anfört beräknar jag ettsammanlagt medelsbehov för de ändamål vartill medel anvisas över detta anslagav 362 milj. kr. för /89. Härav beräknar jag högst 70 milj. kr.Ull offertstöd. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lokaliseringsbidrag m. m. för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 107248540 Reservation 490512910' 1987/88Anslag 300000000 1988/89Förslag 200000000 ' De medel som inle varianspråktagna genom beslul uppgick till 167,0 milj, kr. Över anslagel anvisas medel för lokaliseringslån. Tillskillnad mot lokaliseringsstöd i form av lokaliseringsbidrag belastas dettaanslag även med utgifter för lokaliseringslån som beviljas av länsstyrelse. Jag har redogjort för utfallet avstödverksamheten under de senasle budgetåren. Under budgelårel 1986/87 har beslut om lokaliseringslänfattats för 264,2 milj, kr. Någon subvention i samband med långivningenförekommer inte längre. Under /87 har 107,2 milj. kr. utbetalatsi lokaliseringslån, I räntor och avbetalningar har under budgetåret 253,6 resp,693,7 milj, kr. Uteslående belopp vid låntagares konkurs var 42,5milj, kr. och eftergivet belopp i samband med förelagsrekonstruktioner uppgicktill 22,8 milj. kr. Utestående fordringar pä lokaliseringslån uppgick den30juni 1987 2232,0 milj. kr. räknar med att beslul om lokaliseringslån under budgetåret1988/89 kommer att fattas för 360 milj. kr. Verket räknar med attutbetalningarna kommer att uppgå till305 milj. kr. Förlokaliseringslån under /89 beräknar jag - med hänsyn bl.a. lill att stödverksamheten bör kunna planeras långsiktigt /86-1988/89 och tillbeslutsreservationens storiek - me- 65 5 1987/88. delsbehovettill 200 milj. kr. Delta innebär att lokaliseringslån kommer att Prop.1987/88:100 kunna lämnas i minst samma omfattning /89 somunder de Bil. 14 senasle budgetåren. Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Lokaliseringslån för /89anvisa ett reservationsanslag av . C 4.Regionala utvecklingsinsatser m. m. 1986/87Utgift 312399000 Reservation 653096000' 1987/88Anslag 688000000 1988/89Förslag 688000000 'De medel som inte var ianspråktagna genom beslul uppgicklill ca 45 milj, kr, att jämföras med ca 50 milj, kr, året innan. Frän anslaget betalas utgifterna för avlänsstyrelserna beslutade lokaliserings-och investeringsbidrag, för företagsutveckling, för glesbygdsstöd i form avstöd till företag, kommersiellservice, intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser(IKS) och samhällelig service samt för regional projektverksamhet. För innevarande budgetår disponerarlänsstyrelserna 648 milj, kr, för nämndaändamål, varav högsl 131 milj, kr, får användas till regional projektverksamhet. Vid fördelning av medlen inomlänen och mellan olika ändamål skalllänsstyrelserna särskilt beakta behovet av ökade insatser i stödområdenaA och B, i glesbygder och skärgårdar. Från anslagel betalas vidare utgifterna förteknik- och kunskapsspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner samt för centrala konsult- och utredningsinsatser. För dessa ändarnål har 30milj, kr. Från anslaget lämnas också 10 milj. kr. i särskilda bidragtill utvecklingsfonderna i stödområdeslänen. Under /87 fattade länsstyrelsernabeslul om sammanlagt 471 milj. kr. med följande fördelning mellan ändamålen: - lokaliseringsbidrag och investeringsbidrag 197 - regional projektverksamhet 83 Länsstyrelsernaberäknar i sina anslagsframställningar medelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser Ullsammanlagt 739,95 milj. kr. för budget /89. statensindustriverk Prop.1987/88:100 Verket begär en ökning av medelför centrala konsult- och utredningsin-satser från 10 till 15 milj. kr. Genomriksdagens beslut om regionalpolitiken (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr.354) har länsstyrelserna möjlighet att inom en given medelsram använda medlentill tidigare nämnda ändamål. Länsstyrelsernas rätt atl besluta ilokaliseringsstödsärenden gäller investeringar med ett beräknattotalt kapitalbehov på högst 9 milj,kr. Jag har tidigare (avsnitt 3,4) föreslagit att denna gräns höjs till 12 milj. kr. Hemslöjden har slor betydelse som kompletterandesysselsättning för mänga personer sombor i glesbygdsområden. Jag har tidigare under anslagel B 5. Främjande av hemslöjden anfört att detfr. o. m. nästa budgetår i varje länbör finnas två länshemslöjdskonsulenter, en med inriktning på hård slöjd och en med inriktning på mjuk slöjd.Kostnaderna härför beräknas till , och bör i fortsättningen belalasöver anslagel regionala utvecklingsinsatserm. För vaije länsstyrelse beräknar jag statsbidraget för två hemslöjdskonsulenter lill . i nuvarande löneläge. Statsbidragetlämnas till huvudmannen under sammaförutsättningar som , dvs, atl landstingskommunernas bidragskall vara minst lika stora som statens. I samband med riksdagsbehandlingen av detta anslagi föregående års budgetproposition (AU 1986/87:13, rskr, 268) ansåg utskottetatt anslaget till regionala utvecklingsinsatserm. m, i sin helhet borde fördelas till länen. För /88 ansåg utskottet alt högst 40 milj. kr, av anslagel borde användas för centrala insatser ipågående eller planerade projekt och aktiviteter. I enlighel med riksdagensuttalande bör för nästa budgetår delhögsta beloppet som får användas för centrala insatser sänkas från 40 till 35milj.