prop · GB038 · 1987-12-31 00:00:00 — om delegerad beslutanderätt i vissa domstolsärenden,m. m. Prop. , 1987/88: Regeringenföreslår att anla det förslag som har lagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås alt beslutanderätten i vissa enklare domstolsärendenskall kunna delegeras lill icke lagfaren personal vid lingsrällerna. Denya reglerna föreslås träda i kraft den . Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i lagen (1987:799) om ändring i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden Härigenom föreskrivs alt 6 § lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden i paragrafens lydelse enligtlagen (1987:799) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Underrätt är vid handläggning avärende domför med en lagfaren domare, om ej annat följer av vad som föreskrivesnedan i denna paragraf. Vid annan handläggning än som sägsi 3 eller 4 § skall rätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket, om ärendet är tvistigl, om eljest särskild anledning föreligger därtill, eller 1. tillstånd till äktenskap enligl 2kap. 2. talan mot överförmyndares beslut, 3. nedsättning av bolags aktiekapitaleller grundfond eller lillslånd lill vinstutdelning i bolag eller till fusion, 4. förvaltning av stiftelse, eller 5. tillstånd lill vissförvallningsåtgärd i annat fall än som avses ovan i delta stycke. 1 fall som avses i andra stycketskall rätten bestå av en lagfaren domare och nämndemän, när ärendet skallprövas enligt , lagen (1987:232) om sambors gemensamma hemeller , och annars av minst tre och högst fyra lagfarna domare.När nämndemän ingår i rätten, skall 14 kap. 17 § tillämpas. Regeringen får för andra fall än Regeringen får för andra fall än som avses i andra stycket föreskri- som än som avses iandra slyckel va all ärenden som avser förord- föreskriva all tjänstemän sominte nande eller entledigande a v förmyn- är lagfarna får handlägga ärendendåre eller god man eller inskrivning som är av enkel beskaffenhet och av förmynderskapeller godman- som avser skåp får handläggas av en tjänste- 1. förordnande ellerentledigande man som inle är lagfaren. av förmyndare eller god man, 2. inskrivning av förmynderskap ellergodmanskap, 3. avträdande av egendom till förvaltningav boutredningsman och förordnande eller entledigande av boutredningsman. ' Senaste lydelse 1987:799. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 4. förordnande a v bodelningsförrät tare, 5. förordnande av skiftesman vid arvskifte, eller 6. dödande av handlingar och inteckningar enligtlagen (1927:85) om dödande av förkommen handling, dock ej ifall som avses i 12 a § nämnda lag. Prop- 1987/88: Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , , ,, S. , , , , , R. Carisson,, , , , . G. ,Lönnqvist Proposition om delegerad beslutanderätt i vissadomstolsärenden, m. m. Reglerom vem som får fatta beslul i mål och ärenden hos tingsrätterna finns i olikalagar och andra författningar. I allmänhet bygger reglerna på att en ellerflera lagfarna yrkesdomare deltar i handläggningen. 1 fråga om vissa slag avmål och ärenden finns dock möjlighet atl delegera beslutanderätten tilltingsnotarier eller icke rätlsbildade tjänstemän (dom-slolsbilräden). har utrett möjligheterna ochlämpligheten atl delegera beslutanderätt lill notarier och domstolsbilrädenäven i vissa slag av mål och ärenden, där sådan delegering inteär tillåten. Utredningen har redovisats i domstolsverkels rapport (1986:3)Beslutsdelegation i mål och ärenden vid tingsrätt. Rapporten överlämnades tillregeringen. hemställde därvid om sådana författningsändringaralt beslutanderätt skall kunna delegeras till lingsnolarier ochdomstolsbilräden i vissa typer av ärenden. Den delegering som sker lillbiträden bör enligl verkel till en början ges formen av en försöksverksamhel. Jag skall i det följande ta upp de frågor omdelegering av beslutanderätt som omfattas av hemställan ochsom kräver lagstift-ningsbeslul av . Frågorna rör endast delegeringlill domstolsbiträden. Om mitt lagförslag godtas kommer jag altföreslå regeringen förordningsbestämmelser som närmare reglerar hur delegeringskall ske. För information kommer jag dock att redan i detta ärendeöversiktligt redovisa vilka avgränsningar som bör göras. Tillprotokollet bör som bilaga 1 fogas utredningens sammanfattning av rapporten ide delar som jag nu avser atl la upp. Utredningens lagförslag i dessa delarbör fogas till protokollet som bUaga 2. Remissyttranden har avgetts av riksåklagaren,statskontoret, hovrätten över och , hovrätten för ,hovrätten för Nedre Norriand, , ,, , lingsräft, fingsrätt,, Krisfianslads tingsrätt, lingsräft, Halmstadstingsrätt, fingsrätt, Sjuhäradsbyg-dens fingsrätt, Sandvikenslingsräft, lingsräft, , lingsräft, Luleåtingsrätt, , , FöreningenSveriges statsåklagare, /SR saml (). TCO har överiämnat eft yftrande frånStatstjänstemannaförbundet (ST). En sammanfattning av remissyttrandena harupprättats inom juslitiedepartementel och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (2425-86). Mittförslag: Domstolsbilräden vid tingsrätt skall i den utsträckning somregeringen föreskriver få handlägga och avgöra ärenden som avser avträdande avegendom lill förvaltning av boutredningsman, förordnande eller entledigande avboutredningsman, förordnande av bodelningsförrättare eller skiftesman vidarvskifte saml vissa ärenden enligl lagen (1927:85) om dödande av förekommenhandling. Domstolsverketsförslag: Överensstämmer i stort sell med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslaget fillstyrks av nästanalla remissinstanser. Från någol håll ifrågasätts om förslaget innebär någrarationaliseringsvinster. Skälen för mitt förslag: Delegering avhandläggaruppgifter till domstolsbilräden har redan skell i fråga om fleraslag av mål och ärenden vid tingsrätt. Här kan särskilt nämnas sådan delegeringsom avser handläggning av inskrivningsärenden (jfr prop. 1979/80:100 bil. 5 s.45, SFS 1980:553), mål om betalningsföreläggande Qfr prop. 1983/84:78, JuU 15,rskr.152, SFS 1984:133 och 184) och förmynderskapsärenden (jfr prop.l984/85:4,JuU7,rskr.7l,SFS 1984:1032och 1985:35). Ddegeringen har alllidinletts i form av försöksverksamhet. har utvärderat den hittillsgenomförda verksamheten med delegering lill domstolsbiträden. rapporterna (1982:6)Delegationsreformen inom inskrivningsväsendel Prop. 1987/88:8 resp.(1987:2) Beslulsddegation i betalningsföreläggande och förmynderskap. Avutvärderingarna framgår all delegeringen har gett övervägande positivaerfarenheter. För egen del vill jag inledningsvis framhålla atldelegering av arbetsuppgifter kan vara ell verksamt säll atl rationaliseradomslolsarbelet. Detta är självfallet av stor belydelse i del rådandestatsfinansiella läget med knappa resurser. Men delegering skall inle bara sessom en rafionali-sering i besparingssyfte. Domarpersonal kan genom delegeringavlastas mer eller mindre rutinbelonade arbetsuppgifier som andra personalkategorierfår mer ansvarsfyllda uppgifter. Som har uttalat (JuU1986/87:25 s. 5, rskr. 202) är delegering därigenom en personalutvecklandeåtgärd, ägnad all ge alla berörda personalgrupper störrearbetstillfredsställelse. Genom atl domarpersonal kan avlastas enklareuppgifter och rutinbelonade göromål och i stället kan inrikta sig på dearbetsuppgifier som kräver mer ingående juridisk sakkunskap har delegeringenockså ell värde från rättssäkerhetssynpunkt. När arbetsuppgifter delegeras måsle givetvis deldelegeringsbara området begränsas lill sådana mål och ärenden och verksamhelenutövas under sådana former atl kvalitén i rättskipningen och rättsvården iövrigt kan behållas på hittillsvarande höga nivå. Mol bakgrund av dessa överväganden finns del enliglmin mening skäl atl nu gä vidare på den inslagna vägen och undersöka om arbetsuppgifterkan delegeras även på andra områden än de prövade. Domstolsverkels förslag innebär attdomstolsbiträden bör ges möjlighet att, i den utsträckning regeringenbestämmer, handlägga och fatta beslul i ärenden som avser - avträdande av egendom till förvaltning av boutredningsman och förordnandeeller entledigande av boutredningsman, - förordnande av skiftesman vid bodelning eller arvskifte, - dödande av vissa lyper av förkomna handlingar och dödande av vissaslags inteckningar utan alt handlingarna kan företes. Förslaget berör ärenden som avses i lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden (ärendelagen). Enligl 6 §ärendelagen är fingsrätten vid handläggningen av dessa slag av ärenden domförmed en lagfaren domare. Om ärendet är tvistigl eller om del annars finnssärskild anledning skall dock rätten bestå av tre eller fyra lagfarna domare. 1vissa fall skall nämndemän medverka. En lingsnolarie med minsl och sex månaderstjänstgöringstid får förordnas att handlägga sådana ärenden enligl ärendelagensom kan avgöras av ensamdomare. Förordnandet får dock inle avse ärenden som ärvidlyftiga eller svåra eller som av någon annan orsak kräver särskilderfarenhet (19 § förordningen /1979:572/ med lingsrältsinstruktion, omtryckt1986:206). I del följande skall jag närmare behandla deärendelyper som har föreslagit atl domstolsbilräden skall kunnafå förordnande att handlägga. 2.1 Förutsättningar för delegering Prop. Reglerom avträdande av egendom till boutredningsman finns i 19 kap. I § (ÄB). Reglerna innebär alt rätten på begäran av en dödsbodelägare eller entestamentsexekutör skall förordna alt egendom skall avträdas till förvaltningav boutredningsman. Rätlen skall vidare utse någon atl i egenskap avboutredningsman handha förvaltningen. Under vissa förutsättningar är även vissaandra personer än de nämnda ansökningsberätligade. Någon ovillkorlig rällall utverka elt beslut om boets avträdande till förvaltning av boutredningsmanhar dessa emellertid inle. Enligl min mening bör del kunna anförtros åtdomstolsbilräden all falla beslut i fråga om sådana ärenden som avseransökningar gjorda av dödsbodelägare eller testamentsexekutör. I dessa fallinnefattar rättens ställningstagande ingen närmare prövning av behovet avförvaltning genom boutredningsman. Den föreslagne boulredningmannen bör varakänd för tingsrätten och genom tidigare förordnanden ha erfarenhet från sådanauppdrag. Är den som föreslås advokat eller anställd som jurist vid advokatbyråbör det i aflmänhet inle råda någon tvekan om lämpligheten. Självfallet får det inte råda någon oenighet ompersonvalet. I så fall är ärendet tvistigl och får inle handläggas avensamdomare. Från delegering bör undantas ärenden där kravet påsärskild kompelens hos boutredningsmannen är framträdande eller där ärendet pågrund av internationell anknytning eller av annan anledning typiskt sett kanvara komplicerat. Om dödsboet är av större omfattning och flera boutredningsmanbehöver förordnas är del heller inle lämpligt att lägga avgörandet påbiträdespersonal. Detsamma gäller sådana fall när interimistiska beslulerfordras. I likhet med anser jag därför atldelegering bör kunna ske under följande särskilda förutsättningar: - ansökan skall göras av dödsbodelägare eller testamentsexekutor, - förordnandet får avse endasl en boutredningsman, - det måsle slå klart all den föreslagne boutredningsmannen är lämpligför uppdraget, - den avlidne var vid dödsfallet svensk medborgare och hade hemvist iSverige, - interimistiska förordnanden får inle vara påkallade. En boutredningsman som har slutfört sitt uppdragfår ansöka hos rätten om all bli entledigad (19 kap. 15 § ÄB, ändrad senastgenom SFS 1987:231). Om boutredningsmannen därvid pastarätt uppdraget är slutförtoch ingen av dödsbodelägarna invänder mol delta kan rätlen normalt bifallaframställningen utan närmare prövning. Liksom anscrjag atlhandläggningen av sådana ärenden bör kunna delegeras lill domstolsbilräden. 2.1.2 Bodelningsförrättareoch skiftesman Prop. Skiftesmankan förordnas av rätlen i samband méd bodelning (13 kap. 1 § ,omtryckt 1978:854) eller arvskifte (23 kap. 5 - 7 §§ ÄB). ersätts av dennya ; prop. 1986/87:1, LU 18, rskr. 159, SFS 1987:230 (ÄktB).Samtidigt träder vissa ändringar i 23 kap. ÄB i kraft (SFS 1987:231). ÄktB innebär vissa ändringar i reglerna ombodelning. Bl.a. avskaffas institutet boskillnad. Som följd därav kommerbodelning i anledning av boskillnad inte längre alt förekomma. Däremot skallbodelning liksom ske när ell äktenskap upplöses (1 kap. 5 § och 9 kap.1 § ÄklB). Benämningen skiftesman ändras lill bodelningsförrättare. Förfarandetvid förordnande av bodelningsförrättare motsvarar vad som redan nu gäller ifråga om förordnande av skiftesman. Del innebär alt om makarna inte kan enasom bodelningen har vardera maken en ovillkorlig rätt atl begära atl enbodelningsförrättare förordnas (17 kap. 1 § ÄktB). Om delägarna i etl dödsbo inle kan enas omarvskifte får rätten förordna en skiftesman pä begäran av en dödsbodelägare.Hinder mol all förordna en skiftesman i ett dödsbo föreligger dock om boelslår under förvaltning av boutredningsman eller testamentsexekutör eller om delägarnahar slutit avtal om sammanlevnad i oskiftal bo (23 kap. 5 § och 24 kap. 6 §ÄB). Bestämmelser om bodelning finns också i lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem. Enligl dessa regler skall bostad ochbohag som är gemensamma för en ogift kvinna och en ogift man som bor tillsammansunder äktenskapsliknande förhållanden under vissa förutsättningar fördelasmellan samborna genom bodelning. Beträffande förordnande avbodelningsförrättare hänvisar lagen (20 §) till reglerna i ÄklB. Lagen träderi kraft den Ijanuari 1988. träder lagen (1987:813) om homosexuellasambor i kraft (prop. 1986/87:124, LU 24, rskr. Enligt den lagen skallvad som gäller om sambor enligt bl.a. lagen om sambors gemensamma hemtillämpas även på personer som bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande. Jag anser liksom all ärenden omförordnande av skiftesman (bodelningsförrättare) vid upplösning av äktenskapoch vid arvskifte lämpar sig väl för delegering lill domstolsbilräden,förutsatt atl ärendena är okomplicerade, parterna ense om atl skiftesman (bodelningsförrättare)skall förordnas och personvalet otvistigl. De uttalanden om dokumenteradkompetens som jag gjorde i avsnillet om boutredningsman är självfallettillämpliga även i dessa fall. Under motsvarande förutsättningar bör enligt minmening delegering kunna ske i ärenden enligl de nämnda lagarna om sambor.Dessa lagar har ju tillkommit efter utarbetandet av ochhar därför inte kunnat beaktas av verket. Ävenom det inte finns anledning alt befara all de ändringar på famil jerättens område som jag nu har nämnt kommer alt komplicera hand läggningen av eller försvåra bedömningen i de ifrågavarande ärendena, anscrjag det dock vara lämpligt atl avvakta en lid med all öppna möjlig- hel till delegering lilldomstolsbilräden i ärenden som rör samboförhäl- Prop. 1987/88:8 landen. Avpraktiska skäl bör det emellertid redan i detta lagstiftningsärende göras ensådan ändring i ärendelagen att delegering blir möjlig. Jag kommer altuppmärksamt följa tillämpningen av de nya samboreglerna och avser alt förregeringen anmäla frågan om en ändring i lingsrättsinslruktionen avseende ävenden typen av ärenden, när tillräckliga erfarenheter vunnits. Från området för delegering bör undantas sådanaärenden där kravel på kompelens hos skiftesmannen (boddningsförrätlaren) ärsärskilt framträdande eller där inlernationell anknytning kan göra forumfrågansvårbedömd (jfr 10 kap. 9 § ). Jag anser således, i likhet meddomstolsverket, alt domslolsbilrädens beslutanderätt i dessa fall bör begränsaslill områden där det endasl är fråga om all utse en skiftesman(bodelningsförrättare) samt minst en av makarna (samborna) vid ansökningstillfällethar fast hemvist i och bägge makarna (samborna) är svenska medborgare. 2.1.3Dödande av handlingar m.m. Reglerom dödande av förkomna handlingar m. m. finns i lagen (1927:85) om dödande avförkommen handling (omtryckt 1981:770). Enligl I § (ändrad senast 1984:658)får vissa i paragrafen angivna slag av fordringshandlingar dödas på begäran avden som har förlorat handlingen under förutsällning att det kan antas allhandlingen har förstörts eller kommil bort. Handläggningen innefattar dels ensannolikhetsprövning av om handlingen är förkommen, dels etl kungörelseförfarande.Prövningen kan i regel göras summarisk. Merparten av de ärenden som gäller dödande avförkommen handling avser pantbrev eller vilandebevis på grund av inteckning ifast egendom eller tomträtt. De kan också avse inlecknade fordringshandlingarav motsvarande slag. Handlingarna är normall lätta att identifiera eftersom definns registrerade i inskrivningsmyndigheternas (tingsrätternas)fas-tighelsböcker, tomträttsböcker och inskrivningsregister (jfr 22 kap. 5 och15 §§ jordabalken) resp. det vid fördaförelagsinteck-ningsregistrel (jfr 4 kap. I § lagen /I984:649/ omförelagshypotek). Jag delar domstolsverkels uppfattning atl delegering avbeslutanderätten till domstolsbilräden bör kunna ske i dessa fall. Delegering bör däremot inte komma i fråga närärendet rör andra slag av handlingar såsom växlar och konossemenl. I dessa fallkan svårigheter uppslå vid handläggningen. Del krävs också tämligen ingåendejuridiska kunskaper för att rätt kunna bedöma till vilken typ av fordringshandlingsom en viss handling är atl hänföra. dödningsförfarande av delvis annal slag än détnyss beskrivna regleras i 13 § lagen om dödande av förekommen handling. Bestämmel serna innebär bl. a. atl om det inle är känt var ell pantbrev eller någon annan inteckningshandling finns och del har förflutit från det atl handlingen uppvisades för anteckning om innehav eller i övrigt företed des i ett inteckningsärende, kan den intecknade egendomens ägare ansö- 9 ka om alt inteckningendödas trots all handlingen inte kan företes. 1987/88:8läggningen innefattar ell kungörelseförfarande och företer stora likheter medförfarandet vid dödning enligt I §. Som funnit talar goda skäl för öppnar möjlighet atl i okomplicerade fall delegera beslutanderätten ocksåi den här ärendetypen lill domstolsbilräden. Jag biträder alltså förslaget äveni denna del. Om en handling inte har kunnal anträffas vidutmätning eller konkurs, kan den enligt 12 a § dödas på begäran av kronofogdemyndigheten eller konkursförvallaren. Förutsättningen är alt del kan antas althandlingen undanhålls. Beträffande dödningsförfarandet i dessa fall gällervissa särskilda regler. Förfarandet är mer komplicerat och innefattarställningstaganden av juridisk natur. Någon delegering av dessa ärenden bördärför inle äga rum. Jag vill också framhålla att vissa ärenden, bl.a.sådana som gäller inteckningar i luftfartyg och skeppsbygge, kan krävakvalificerade juridiska bedömningar. Liksom anscrjag atlbeslutanderätten i sådana ärenden bör ligga kvar hos juristpersonalen. Utrymmet för delegering till domstolsbilräden bördärför enligt min mening begränsas lill ärenden som avser inteckning i fastegendom eller tomträtt eller företagsinteckning. 2.1.4 Andra typer av mål och ärenden Idomstolsverkels rapport diskuteras en delegering även av vissa andra typer avmål eller ärenden, bl.a. mål om äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan ochom vårdnad. Verkel har dock funnit all delegering inte bör ske i dessa fall.Bedömningen har delals av fierlalel remissinstanser. Även jag anser detlämpligt att - bl.a. med tanke pä det föreståendeikraftträdandet av den nya - begränsa ut-. vidgningen avdelegeringsmöjligheterna lill de ärendetyper som harföreslagit. Jag vill emellertid tillägga all jag inte är främmandeför tanken atl längre fram öppna möjlighet för domstolsbilräden all avgöraexempelvis enkla mål om äktenskapsskillnad. Härför krävs emellertid yllerligareöverväganden. 2.2 Det delegeringsbara områdets gränser Somjag redan anfört krävs del en ändring i ärendelagen för alt åstad komma den utvidgade delegering som jag nu redogjort för. Liksom i tidigare fall bör man i ärendelagen la in en uppräkning av de ärendelyper där delegering skall kunna förekomma. Dessutom bör del redan av lagen framgå atl en grundläggande förutsättning för delegering är alt det gäller ärenden av enkel beskaffenhet. En bestämmelse av della innehåll bör därför nu införas i lagen. Härigenom åstadkoms ingen faktisk ändring vad gäller förutsällningarna för när delegering fär ske; även vid tidigare utvidgningar av delegeringsmöjligheterna har endasl ärenden av enkel beskaffenhei kommil i fråga. En lagreglering av del delegeringsbara området kanav naturliga skäl Prop. 1987/88:8 inte göras alllför detaljerad. Därför bör,efter mönster av vad som tillämpats, de begränsningar idelegeringsmöjligheterna som jag har beskrivit i anslutning lill de olikaärendetyperna närmare preciseras genom regler i förordning. Där bör vidare tasin en bestämmelse som ansluter lill lagtexten och som innebär all delegeringfår ske endast i enkla ärenden och således inte i ärenden som är av vidlyftigeller svår beskaffenhet eller vars handläggning av annan orsak kräver särskildkunskap eller erfarenhet. Vidare bör föreskrivas all delegering får ske endasllill domstolsbilräden som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Genom sådanaföreskrifter skapas en garanti för all delegering inle sker när del kanäventyra rättssäkerheten. Jag vill erinra om atl bestämmelserna i ärendelagenom all tvistiga ärenden m.m. skall handläggas av lagfarna domare innebär eninskränkning i den behörighet som kan delegeras lill elt domslolsbilräde.Bestämmelserna medför all ell biträde inle får avgöra t. ex. ell ärende där enmotpart har framställt invändningar mot ansökningen. 2.3 Genomförande, utbildning m. m. Innanpermanenta regler om delegering införs bör, som har föreslagit,förfarandet prövas i form av en försöksverksamhet pä sätl som skett tidigarevid utökad delegering till domstolsbilräden. De grundläggande bestämmelsernaom delegering i de ärendelyper som jag behandlat i detta lagstiftningsärendebör, som jag framhållit, las in i ärendelagen. Ärendelagens 6 § harnyligen i annat sammanhang ändrats med ikraftträdande (prop.1986/87:86, LU 26, rskr. 247, SFS 1987:799). Bestämmelser om försöksverksamheten bör utfärdas avregeringen i förordningsform. Förordningen bör bl.a. innehålla föreskrifter omde begränsningar i delegeringsmöjligheterna som jag beskrivit i del föregående.Om försöksverksamheten faller ut väl bör förordningen kunnaersättas av permanenta regler i lingsrätlsinstruklionen. Redan nu arbetar domstolsbilräden i slorutsträckning med domstolsärenden genom att på olika säll bereda ärendena föravgörande och bl. a. sätta upp förslag till beslut. Innan de anförtros althandlägga ärenden självständigt bör dock, som anfört, debiträden som kommer i fräga för delegering genomgå särskild utbildning. Del ären uppgift för atl svara för den utbildningen. Den av verkelutarbetade , som används vidtingsrätterna, bör kunna ulgöra elt gott underlag såväl för utbildningen somför del praktiska hanterandet av de delegerade ärendena. Kostnaderna förutbildningen torde rymmas inom befintliga medelsramar. har beräknat del totala antaletärenden vid tingsrät terna som lagändringen skulle omfatta lill ca 7000 . Därav avser ca 3000 förordnande eller entledigande av boutredningsman, ca 1000 för ordnande av skiftesman och ca 3 000 dödande av förkommen handling. Anlaletärenden som skulle komma i fråga fördelegering till domstolsbi- Prop. 1987/88:8träden är givetvis lägre redan med hänsyn till de föreslagna begränsningarna idelegeringsmöjligheterna. Del är vanskligt atl räkna med några direktabesparingar för domstolsväsendet som en följd av förslagen. Effekterna torde iförsta hand bli etl rationellare personalulnytljande, en snabbare handläggningoch en större arbetstillfredsställelse hos de personalkategorier som berörs. Den nu förordade ändringen i ärendelagen är avsådan beskaffenhet atl lagrådels hörande skulle sakna belydelse (jfr prop.1984/85:4 s. 5). Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1987:799) om ändring i lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta lagförslaget.