prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Tabell 6 Långtidsbudgeten för perioden /89-1992/93 Miljarder kr., löpande priser Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Inkomster Utgifter exkl stalsskuldräntor StatsskuldräntorBudgetsaldo 299,5 315,0 325,5 336.6 343.6 53,0 59,0 59,0 59,0 58.0 -6,7 -22,6 -18.5 -13,2 -4.7 1988/89 1990/91 1991/92 1992/93 1992/93 Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor StalsskuldräntorBudgetsaldo 299,5 327,2 351.2 373,4 53,0 59,0 62,0 65,0 -6.7 -14,9 -28,4 -39,4 -47,8 1 lågaliernalivel vänds denna temporära försämring lilldet bättre fr.o.m. /91 och mot slutet av perioden blirbudgetunderskottet mindre än dagens. Såväl statsulgiflernas somstatsinkomsternas andel av BNP blir lägre än . Såväl inkomstökningen somutgiftsökningen uppgår i genomsnitt lill 3,, allt mätti löpande priser. I högallernalivel blir resultatet i stället en successivökning av budgetunderskottet. Såväl inkomster som utgifter ökar snabbare än ilågaliernalivel. Inkomsterna ökar i löpande priser med i genomsnitt 4,perår, medan utgifterna ökar med hela 7,i genomsnitt under perioden.Utgifternas andel av BNP börjar därmed öka igen, efter de senaste årensnedgång. Skillnadenmellan alternativen beror i huvudsak på att i alternativet med hög inflation,så blir den ekonomiska tillväxten lägre och räntenivån högre. Detta innebär attkostnaderna för slatsskuldräntorna stiger . Närbudgetunderskotten väl börjat stiga, ökar ränteutgifterna ännu mer. Vidare blirkostnaderna för sysselsättningsskapande åtgärder ocksä markant högre i dettaalternativ till följd av den sämre ekonomiska ulvecklingen och den högrearbetslöshet den skulle föra med sig. Dessutom innebär den högre pris- ochlöneslegringstaklen alt kostnaderna för transfereringarna, säsomfolkpensioner, stiger snabbare. Detsamma gäller den statliga konsumtionen,såsom t.ex. försvaret. Denenskilda utgiftspost som ökar mest ärbostadssubventionerna. Detta gäller båda alternativen. Förklaringen är ökatbostadsbyggande i kombination med ett generöst subventionssystem, som innebäratt slalen i stor utsträckning får bära räntekostnaderna. De realaräntesubventionerna till bostadsbyggande ökar med i genomsnitt omåret . Detta skall jämföras med de totala statsutgifternas realaökning, som uppgär lill i lågaliernalivel. Denallmänna ekonomiska ulvecklingen, inklusive infiationens och till- Prop.1987/88: 150 växtens ulveckling, har en avgörande belydelse förslalsfinanserna. I Bilaga 1 realilelen är emellertid den allmänekonomiskaulvecklingen ännu mer betydelsefull än vad som framgår av långtidsbudgeten ochde skillnader mellan hög- och lägallernaliven som där framkommer. Långtidsbudgeten är nämligen en mekaniskkonsekvensberäkning, som inle tar hänsyn lill samspelet mellan budgeten ochsamhällsekonomin i stort. Långlidsbudgelkalkylen är statisk och partiell i såmåtto atl den görs med fasta antaganden för hela perioden. Resultatet för ellår påverkar således inle fömlsällningarna för resten av perioden. En svagekonomisk tillväxt ger alltså en rad följdeffekter på samhällsekonomin, vilkaej beaktas i långlidsbudgetberäkningarna, men som ändå torde ha betydandeeffekter på budgeten. Saidoförsämringen i högallernalivel skulle, lill följd avminskade inkomster och stigande utgifter, därför i praktiken sannolikt bli ännustörre än vad beräkningarna ulvisar. Elt problem, också i lågalternativet, är atlsocialförsäkringssektorns finansiella sparande försvagas. Det förbättradefinansiella sparandel för slalen i lägallernativet motverkas av ell försvagatfinansiellt sparande i främst AP-fonden. ökar ATP-ulgifternasnabbare än inkomsterna frän avgifter och fondavkaslning. För all deoffentliga finanserna totalt sett skall kunna visa etl stabilt överskott måstesåledes socialförsäkringssektorns och statens finanser förstärkas. Atlförslärka AP-fondens inkomster genom höjda ATP-avgifter skulle dock försvåralönebildningen och driva upp kostnaderna i näringslivel, om det inle balanserasav motsvarande reduceringar av andra arbetsgivaravgifter. Det är därför väsentligtall se över koslnadsulvecklingen i socialförsäkringssystemet och all drivavidare elt aktivt budgetarbete. Lägallernativet i långtidsbudgeten uppvisar i stort sett,efter den iniliala försämring som kommer de båda närmaste åren, den förbättringav den offentliga sekloi;ns finansiella sparande som förutsattes i den senastelångtidsutredningens balansallernaliv. Man bör dock hälla i minnet atllång-tidsbudgelmelodiken bygger på all enbart redan fattade beslutkon-sekvensberäknas. Alla eventuella utgiftsökningar på statsbudgeten och isocialförsäkringsseklorn utöver dem som beaktas i långtidsbudgeten måstedärför, om inte ulvecklingen skall bli sämre än i långtidsbudgeten, finansierasgenom motsvarande minskning av andra utgifter. De strama riktlinjer för statens utgiftspolitik somtillämpats måste därför gälla även fortsättningsvis. Skulle defrängås, och om inflationen ligger fortsatt högt, kan slalsfinanserna komma allsnabbi försämras igen. 5 Denekonomiska politikens inriktning Prop.1987/88:150 Syftetmed den tredje vägens politik är alt åstadkomma en ekonomisk tillväxt somsäkerställer full sysselsättning och bevarar välfärden samfidigt sominflationen hålls tillbaka och underskotten i ekonomin elimineras. Under degångna åren har vi inle bara lyckats bevara välfärden, utan på väsentligaområden också utvecklat den. Vi har nätt i det närmaste full sysselsättning,även om det fortfarande finns problem i delar av landet. Däremot har del visatsig vara betydligt svårare att sänka inflationen ned till den önskade nivån.Det starka eflerfrågetryckel på arbetsmarknaden bidrar till atllönekostnadsstegringen är snabbare än i konkurrentländerna. Den privatakonsumtionen har ökat starkt, vilket drivit upp importen. Hushållssparandel ärför lågt och den konkurrensutsatta delen av näringslivet är fortfarande förliten. Tillsammans medför dessa faktorer alt bytesbalansen försämras igen. Dekalkyler över den möjliga ekonomiska ulvecklingen somredovisas i denna reviderade finansplan innebär all svensk ekonomi kommer altkunna växa i förhållandevis god takt, med hög sysselsättning och stiganderealinkomsler utan att den samhällsekonomiska balansen äventyras men baraunder fömtsättning alt konsumtionsökningen begränsas och lönekostnadernasstegring dämpas påtagligt jämfört med föregående är. Om konsumtionen ochlönekostnaderna skulle forlsälla atl växa lika snabbi som tidigare, skulleSverige på nytt få oroande stora underskott gentemot utlandet. Den ekonomiskapolitiken skulle ställas inför del svåra valet mdlan ökad arbetslöshet ochväxande underskott med vidhängande skuldsättning gentemot utlandet. På längresikt kommer inte ens det valet atl finnas; vid fortsatta stora underskottkommer en åtstramning och försämrad sysselsättning att tvingas fram. Föråterstoden av 1988 lyder prognoserna pä att den inhemska efterfrågan kommeralt fortsätta att öka i snabb takt. Del gäller såväl konsumtion sominvesteringar. Det drar med sig en relativt hög BNP-tillväxl med ökad brist päarbetskraft och risk för uppdrivna lönekostnader. Delar av arbetsmarknaden ärklart överhettade. Eflerfrägeökningen drar också med sig en snabb löneglidning,stigande import och försämrad bytesbalans. 1delta läge framstår tre uppgifter som centrala för den ekonomiska politiken.Överhettningen måste motverkas genom en dämpning av efterfrågan.Lönebildningen måste påverkas i syfte att åstadkomma en kostnadsutveckling somär förenlig med låg inflation och yttre balans. Ekonomins funktionssätt måsteförbättras, så att fillväxl och kapaciletsutvidgan-de investeringar stimuleras. Destabiliseringspoliliska ingreppen bör utformas sä alt arbetslösheten hålls påen fortsalt låg nivå. Den accepterar icke eninflationsbekämpning som använder ökad arbetslöshet som medel för atl pressatillbaka pris- och koslnadsslegringarna. Uppgiften är att minska inflationenutan alt öka arbetslösheten. Motdenna bakgrund bör en rad åtgärder vidtas i syfte all dämpa den privata konsumtionsuppgången, öka sparandet och underlätta avtalsrörd- 22 Deninhemska efterfrågan bör dämpas genom en slram finanspolitik. Prop.1987/88: 150 Tobaksskattenbör höjas med per cigarrett. En motsvarande höjning Bilaga 1 bör ocksåske för vissa andra tobaksvaror. Skallehöjningen bör genomföras den 6 juni1988. Den medför alt priset pä cigarretter stiger med . De ökadestatsinkomsterna kan beräknas till ca 500 milj. kr. Vidarebör förelagens möjligheter atl göra avdrag för mervärdeskatt förrepresentationskostnader minskas. Del föreligger vissaskillnader mellan inkomstskatten och mervärdeskallen vad gäller representation.Den i inkomstskatten mer begränsade avdragsrätten bygger på uppfattningen atlrepresentationen i vissa fall har karaktär av privala levnadsomkostnader. Någotegentligt skäl till nu föreliggande skillnader finns inle. Utredningen omindirekta skatter skall pröva mervärdeskattens bas och omfattning. I avvaktanpå resultatet av denna utredning bör avdragsreglerna skärpas, så atlmervärdeskatten följer inkomslskaltereg-lerna. Det som inle berättigar tillavdrag från inkomstskatten bör inte heller berättiga till avdrag för moms. Regeringenhar tidigare föreslagit en höjning av studiemedlen. kommerregeringen också att föreslå atl 125 milj. kr. under dekommande fyra budgetåren anvisas för ätgärder mol främmandeundervaltenskränkningar. Därutöver anvisas 200 milj. kr. för etl nytt minröjningsfartyg.Behovet av en stram finanspolitik nödvändiggör att dessa kostnader till fullofinansieras. Jag vill i della sammanhang erinra om alt det finns en bredenighet i om del lämpliga i en höjning av oljeskallen. Enhöjning av oljeskatten är motiverad även av energipoliliska skäl. Lågaoljepriser och låg dollarkurs motverkar strävandena atl spara energi ochersätta olja med andra energislag. En lämpligt avvägd skattehöjning bör kunnafå en viss dämpande inverkan på efterfrågan av olja och även medverka lill atlrelativpriserna mellan olika energislag förändras till fördel för deenergianvändare som satsat pä inhemska bränslen. Totaltbör skatten på eldningsolja och andra oljor höjas med . per m', vilketmotsvarar en inläktsökning på drygt 600 milj. kr. Höjningen bör träda i kraftden Ijuli 1988. Mångastora förelag innehar mycket omfattande likvida medel. Dessa harunder senare lid i hög grad använts lill uppköp av andra förelag. Myckel talarockså för alt likviditeten medverkat lill den kraftiga kredilexpansionen och ären faktor som kan driva upp lönekostnadsstegringarna. Likviditeten är framförallt koncentrerad till de största företagen. Moldenna bakgrund bör en indragning av en del av likviditeten i de störreförelagen genomföras. bör sälta av av sina likvidamedel, efter avdrag för etl fribelopp på , på ett särskilt kontoi . Inbetalningarna bör ske och ochmedlen bör slå inne till . Sammantaget beräknas ca 10 miljarder kr.dras in på detta vis. Vidsidan av dessa finanspolitiska åtgärder bör yllerligare insatser göras i syfteatt stimulera sparandel och begränsa den privata konsumtionsökningen. Tilldella återkommer jag i det följande. Regeringenanser alt lägre skattesatser bör införas på arbete och sparan- 23 Frågan om engenomgripande reform av inkomslskallesyslemel utreds Prop. 1987/88: 150 f.n. ien pariamentariskl sammansatt kommitté. En skallereform baserad Bilaga 1 pådetta utredningsarbete kan dock tidigast inledas är 1990. bördock en viss sänkning av inkomstskatten äga rum. Detta bör ske genom attgrundbeloppet sänks för i första hand deheltidsarbetande. Kravel pä en stram finanspolitik gör atl dessa skattesänkningarmäste finansieras. Regeringen avser att återkomma till dels medförslag om den närmare utformningen av 1989 ärs skatteskala, dels med förslagom höjd indirekt beskattning. Penningpolitikenhar under längre lid utformats mot bakgrund av en kraftig privatkonsumlionsökning och tendenser till överhettning i vissa sektorer. Deekonomiska utsikterna ändrar inle förutsättningarna för penningpolitikensinriktning. Dentendens till fallande internationella räntor som rådde ochbörjan av innevarande är bröts i och med att räntorna i Förenta staternabörjade stiga, beroende på starkare tillväxt än väntat. Marginalerna mellan desvenska penningmarknadsränlorna och motsvarande räntor utomlands har vidgatsnågot. Valutaflödena har trots detta i stort sett varil i balans under förstakvartalet. Den länga räntan har sjunkil nägot , främst som enreaktion på den internationella ränteutvecklingen. Försvagningenav bytesbalansen gör alt penningpolitiken i högre grad måste beakta den externabalansen. Även utvecklingen på den inhemska kredilmarknaden nödvändiggör enrelativt hög ränta. Ullåningsexpan-sionen lill hushållen visade ännu i börjanav året inte några tecken på uppbromsning. Bankerna och finansbolagenupprätthåller fortfarande en hög utlåningstakt, och bosladsinstilutens utlåninghar varil mer dämpad. Denöverenskommelse om vissa lägsta amorleringsvillkor som funnits mellanriksbanken och kreditinstituten har upphört all gälla sedan densagts upp av en avtalspart. Antalet brott mol överenskommelsen hade då blivitmyckel slort. Detta är betänkligt, inle minsl av sociala skäl; åtskilligahushåll råkar illa ut genom all la pä sig för stora län. Del är en viktiguppgift all verka för all krediiprövning, rådgivning, marknadsföring,upplysning och skatteregler tillsammans verkar så atl en alllför stor skuldsättningkan undvikas. Idetta syfte bör tillsättas en särskild utredning med uppgift all föreslååtgärder i syfte att begränsa hushållens skuldsättning och all undvika desociala skadeverkningar som skuldsättning i vissa fall medför. Utredningen börsamråda med bl. a. inkomstskalteutredningen, spardelegationen ochkonsumentverket och skall lägga fram sina förslag före utgången av oktober1988. Redantidigare har i syfte att stimulera hushållssparandet Prop. 1987/88:150 beslutat atl de som börjar spara i allemanssparandel under liden I april-30Bilaga erhåller en extra bonus. Vidare har möjligheten öppnatsatt inom ramen för allemanssparandel bedriva s. k. ideellt sparande. Regeringenhar också uppdragit åt spardelegationen all kartlägga sparandet i föreslå ätgärder som kan leda lill ell ökat hushällssparande. Regeringen föreslår nu nya åtgärder för alt stimulerahushållssparandet. Sparvillkoren för ungdomar förbättras genom införandet av enny sparform, ett s. k. ungdomsbosparande. Genom ungdomsbosparandet främjasungdomars sparande för uppbyggnad av en ekonomisk buffert och för finansieringav bosladsförvärv och bosättning. Vidare föreslås all en extra insättning pä . i allemanssparandel skall vara möjlig under liden fr.o.m. december 1988t.o.m . höjs gränsen för totalt tillåtnanettoinsätlningar i allemanssparandel frän . Regeringen föreskriver nu vidare krav på viss minstakontantinsats eller motsvarande vid kreditköp. Kravel på kontantinsats sättslill för bilar och för övriga varor. Denna åtgärd är avsedd atl dämpaexpansionen av konsumtionskrediler och därmed även motverka de socialaskadeverkningar som inte minsl kontokorlskrediler visat sig ge upphov till. Strukturåtgärder för de finansiella marknaderna Regeringen har tidigare, för att dämpa aktiviten påpenningmarknaden, föreslagit all omsältningsskallen på aktier utvidgas till allomfalla värdepapper som omsätts på penningmarknaden. Den likvidilelsindragningsom nu föreslås för de större förelagen torde också innebära atl akliviteten påde finansiella marknaderna dämpas. Regeringen har föreslagit all ell krav införs påauktorisation för finansbolag. Auklorisationen skall ersätta nuvaranderegistrering; elt krav på minst 5 milj. kr. i aktiekapital kommer atl ställasför auktorisation. Dessutom har föreslagits all finansieringsverksamhel riktadmot hushåll endast får bedrivas av auktoriserade inslilut. Vidare har regeringen uppdragit ål en särskild utredarealt kartlägga pris- och kostnadsutvecklingen inom banksystemet. I uppdragetingår ocksä att belysa graden av konkurrens efter avregleringen av kredilmarknaden. I delta sammanhang bör också nämnas det förslag somregeringen lagt fram om att inrätta en femte fondstyrelse inomAP-fonden med räll atl placera medel på aktiemarknaden. På såväl aklie- och oplionsmarknaderna sompenningmarknaden har utvecklingen sedan börsfallel präglats av större stabilitet saml lägre omsättning än . En översyn av gällande regelverk på optionsmarknaden har skett och bankinspektionen har sett till alt ruti ner och kontroller skärpts hos aktörerna på marknaden. Ytterligare åtgär der kommer att aktualiseras i anledning av optionsulredningens framlagda förslag och de väntade förslagen från värdepappersmarknads- 25 kommittén samt kreditmarknadskommittén. Finansieringen av statens lånebehov Förutsällningarna för statens upplåning har förändratsradikalt . Sedan placeringspliklen för försäkringsbolagenoch AP-fonden avskaffades sker all upplåning påmarknadsmässiga villkor. Vidare har statens uppläningsbehov minskal kraftigt,frän . 1985 till en nelloamorlering på . 1987.Ulan engångsskatten pä livförsäkringsbolag m.fl. skulle statens lånebehov ha uppgått lill . förutses statens upplåningsbehov vara fortsalllitet, ca . atl slalen inle skall låna i utlandet liggerfast. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 Tabell 7 Finansiering av statens lånebehov 1986-1988 -17 -6 Statens kassamässiga saldo' ./. statens utlandslån ./. därav: nettoinsättningar på olika investeringskontonkassakravsmedel övrigt Inhemsk marknad därav: allemanssparande premie- och sparobligationer övrigt 1 -3 10 'Saldot anges här enligt kassamässiga principer, vilket innebär att det för 1988är nägot lägre än det budgetunderskott som redovisar ochsom redovisas på annat håll i budgetförslaget. Skillnaden beror bl. a. påändrade regler för statens förskottering av kommunernas kostnader för kommunalabostadstillägg. Minustecken anger överskott. 1 finansplanen förekom två olika kalkyler förden ekonomiska utvecklingen , baserade på två olika ulfall av åretsavtalsrörelse. De båda alternativen utgick från timlöneökningar på 4 resp. . Såvitt nu kan bedömas, kommer limlöneökningen alt bli . Detförhällandet att lönekoslnadsslegringslakten under en följd av är legal övervad som är förenligt med en långsiktigt hållbar samhällsekonomisk balans tordefrämst kunna förklaras av två omständigheter; dels del starka eflerfrågetryckelpå arbetsmarknaden, dels det förhärskande löne-förhandlingssystemel och den'"löne-löne-spiral" som drivs av krav på kompensation för andraslönepåslag. Den privata sektorn Prop. 1987/88: 150 Inomden privala sektorn har avtalsrörelse präglats av avsaknad av centralaöverenskommelser. Parterna har gäll ifrån den modell för lönebildning som medenstaka undanlag varit förhärskande och som inneburit attuppgörelser har träffats mellan arbetsgivareföreningen ,landsorganisationen och privaltjänslemannakarlellen PTK om gemensamma ochövergripande frågor. Istället har förhandlingar förts direkt mellan de olika förbunden påarbetsgivar- resp. arbetstagarsidan. Del innebär all innan dessa förhandlingarär helt slutförda skall över 100 överenskommelser ha träffats. Inom flertaletbranscher har avlal nu tecknats. Inom vissa branscher har överläggningarnaännu inle lett till överenskommelser. Sedan de förbundvisa förhandlingarnaslutförts vidtar överläggningar pä lokal nivä. Ännu har endast ell mindre antallokala uppgörelser träffats. Bildenav avtalsrörelsen inom den privala sektorn blir därmed splittrad och än sälänge ofullständig. Innehållet i de avlal som träffats på förbundsnivå skiljersig i flera avseenden mellan olika branscher och avtalsområden. De generellalönepåslag som avtalats är - med några undantag - av begränsad omfattning. Påflera stora avtalsområden understiger de . Till delta kommer emellertid delslokala , dels förbättringar av allmänna anställningsvillkor. Vissa avtalinnehäller ocksä bestämmelser som garanterar medlemsgrupperna ytterligarelöneökningar. De sammanlagda avtalsmässiga kostnaderna uppgår dock för storaavlalsområden lill . Ulöverdessa kostnader kommer emellertid en viss löneglidning. Atl begränsa denna ären förutsättning för all lönekoslnadsökningarna inom dessa områden skall kunnabli lägre än . Avlalen saknar emellerfid den typ avavräkningskonstruktioner som ingick i de centrala överenskommelserna för åren1986-1987. Del innebär all ansvaret för en kontrollerad lönekoslnadsulvecklingnu vilar på de lokala avtalsparterna. Därvid har arbetsgivarparten etlsärskilt ansvar. På förbundsnivå har arbetsgivarorganisationerna hävdat allavtalens konstruktion kommer att medföra atl löneglidningen hålls tillbakaunder 1988. Den lokala lönebildningen kommer atl visa om denna förutsägelseförverkligas. Inomnågra branscher som saknar utländsk konkurrens, framför allt inom den privalatjänstesektorn, ligger de förbundsvisa överenskommelserna pä en betydligthögre nivå. Även om del relativa löneläget inom dessa avlalsområden är lågt ochlöneglidningen traditionellt har varit liten, kan redan nu konstateras attsädana löneökningar för hela arbetsmarknaden inte skulle vara förenliga medsamhällsekonomisk balans. Om sådana nivåer skulle etableras för helaarbetsmarknaden, skulle ledas in pä en väg mot stigande arbetslöshetoch ökade underskott i bytesbalansen. Visserligenbegränsas kostnadsökningarna nägot av alt vissa löneökningar idessa avtal läggs ul sent under avtalsåret. Men della skapar etl s.k. överhängin i 1989, vilkel erfarenhetsmässigt försvårar möjligheterna alt för nästa årträffa avtal på en nivå som är förenlig med Altsådana avlal kunnat träffas utan omfattande konflikter lyder på alt Prop.1987/88: 150 arbetsgivarparten anser all kostnadsläge och vinstnivå inom deberörda Bilaga 1 branscherna medger betydande löneökningar. Regeringen utgårfrån atl man inle försöker vältra över kostnaderna för de träffade avlalen påkonsumenterna genom prisökningar. Skulle sä ske, är del en bekräftelse på altdel lönebildningssystem som tillämpats inle förmår generera sådanalönekoslnadsökningar som är förenliga med samhällsekonomisk balans. Inomdel statliga området har parterna träffat en preliminär central överenskommelseför 1988. Den berör sammanlagt ca 550000 arbetstagare och innebär en löneniväökningom sammanlagt 6,. Genom all vissa löneökningar, framför allt de som fördelaslokalt, läggs ul senare under avtalsåret begränsas kostnaderna lill ca4,. skapas emellertid ett kostnadsöverhäng till 1989 om . Avde sammanlagda löneniväökningarna avser 3,generella påslag, medan 0,ärberäknat för bl. a. förbättringar av vissa allmänna anställningsvillkor.Resterande 2,har avsatts för lokala förhandlingar. Detta utrymme skallfrämst användas för all förbättra personalförsörjningsläget inom slalen. Medslöd av beslut lämnade regeringen ettförhandlingsuppdrag lill . Uppdraget innebar atl 1988års förhandlingar skulle föras med utgångspunkt i att medelsberäkningarna medhänsyn till avtalet för del statligt reglerade området skulle ske inom en ramav . Ramen avsäg de totala nivåförändringarna till följd av löner ochandra anställningsvillkor som avtalas . Regeringenredovisade alt särskilda åtgärder kan bli nödvändiga om del visarsig alt löneutvecklingen under den gångna avtalsperioden medfört förvärradepersonalförsörjningsproblem inom vissa delar av statsförvaltningen. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta om medel för sådana särskilda åtgärder. Iuppdraget till arbetsgivarverket angavs atl de riktlinjer som laglfast för personalpolitiken skulle vara utgångspunkt för i vilken utsträckningsädana särskilda åtgärder skulle kunna påverka medelsberäkningarna. Regeringenavser atl återkomma med besked om vilken kompensationsnivå som kommer att utgäfill myndigheterna när ett slulgilfigl avlal har träffats. Inomdel kommunala området har avtal träffals mellan samt kommunalarbetareförbundet. Avtalet, som om fattar ca 500000 kommunalt och landslingskommunall anställda, är två årigt. Avtalet präglas av särskilda insatser för anställda inom vård och omsorg. De sammanlagda lönenivåökningarna beräknas till 9,och . Genom att vissa löneökningar läggs ut den beräknas lönekoslnadsökningarna uppgå lill och .