prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Därvid harredovisats skilda meningar främst i frågan om hur tjänsteorga-nisafionen för lärare i bör varautformad, och å ena sidananser, mol bakgmnd av att de somjaguppfatlat dem lägger in en ambition i lärarutbildningsbeslutet av merlångtgående organisatoriska förändringar av , alt det bör finnas en tjänsteorganisation igmndskolan med endast en lärartjänst.Lärarnas riksförbund å andra sidan menar atl en ny tjänsteorganisation böromfatta tre olika lärartjänster som den nuvarande tjänsteorganisationen bör bibehållas parallellt medden nya. För egen del får jag i fortbildnings- ochtjänsteorganisalionsfrågorna anföraföljande. När det gäller gmndvux, har jag samrått med utbildningsministern. Den första och självklara utgångspunkten föruppbyggnaden av en tjäns teorganisation är atl undervisningen i skolan skall handhas av lärare som är kompetenta för uppgiften. Detinnebär alt lärare skall undervisa i de ämnen 46 och årskurser som de år utbildade för. De nyalärartjänsterna måste enligt Prop. min mening utformas så atl de sålångt det är möjligt garanterar detta. är vidare viktigt att läramas tjänster utformas så att defrämjar utveckling och förnyelse av skolan. Det är också önskvärt atl de nyareglerna blir enkla och lätthanterliga. En annan utgångspunkt bör vara atltjänsteorganisationen i sig inte skall behövage upphov till något mer omfattande fortbildningsbehov bland de befintliga lärarna. De lärare som ärbehöriga att inneha tjänst i grundskolaneller gmndvux. skall med andra ord vara behöriga också den dag de nya tjänsterna införs. De skall också hasamma möjligheter som de nyutbildadelärarna att söka och komma ifråga till lediga lärartjänster. SÖ har föreslagit ätt de nyatjänsteorganisationerna skall omfatta en gmndskollärartjänsl resp. engmndvuxlärärtjänst. Motiveringen är all delta är ändamålsenligt och praktiskt framför allt med hänsyn tillmöjligheten all föra över debefintliga lärarna lUl de nya systemen. Enligt SÖ är det den lösning som gör det möjligt alt ulan omfattandeoch för de enskilda lärarna tvingandefortbildningsinsatser föra över de nuvarande lärarna lill de nyatjänsteorganisationerna, Samfidigt ger den, enligt SÖ, utrymme för en flexibel läraranvändning. Vidare anser SÖ atl delligger ett psykologiskt värde i att den sammanhållna har bara ettslags lärare, en grundskollärare. För egen del anser jag det betydelsefullt att allalärare i gmndskolan benämns grundskollärare. Härigenom markeras att grundskolanär en enhetlig och sammanhållen skolform.Till skillnad från SÖ anser jag del dock nödvändigt med flera olika gmndskollärartjänster. Skälen är följande. Ettenhetligt skolsystem och en likvärdig utbildning med hög kvalitet över hela landet är två gmndläggande principer förregeringens politik på " skolområdet.En enhetlig lärarutbildning är ett medel för att nå dessa mål. Ett annatär organisationen av lärarnas tjänsier. Lärartjänsterna måste utformas så att de bidrar till atl uppnå syftenamed lärarulbildningsrefor-men och härigenom mål. Hävdar manprincipen, vilket jag gör, att lärare skall undervisa i ämnen och årskurser somde har utbildning för, är detnaturligt atl låta deras tjänster ansluta sig till huvudinnehållet i läramtbildningen. Härigenom erhålls den bästagarantin för överensstämmelse mellanlärarnas utbildning och tjänstgöring. Detta är viktigt främst från kvalitetssynpunkt. Det är också enligt minmening viktigt för alt ge fömtsättningarför en innehållsmässig och pedagogisk förnyelse av undervisningen i skolan i enlighet medlärarutbildningsreformens syften-En betydande svaghet med SÖ:s förslag ärenligt min mening all det i praktikenöverlåter ansvaret för all utforma tjänstesystemet i till denlokala nivån- Tjänsternas faktiska innehåll och omfattning kan komma att skifta från kommun till kommun och från skola till skola. Detta skulle enligt min mening vara olyckligt och bl. a.ge sämre fömtsättningar för planering av lärarutbildning ochfortbildning. Jag förordar mot bakgrund av vad jag nu sagt alltjänsteorganisationen för lärare i såväl somgmndvux., i likhet med vad som angavs i uppdraget till SÖ, anknyts lUlgmndskolläramtbildningens huvudsakliga uppläggning och innehåll. Detta innebär för del att det för 47 tjänstgöring i årskurserna 1-7skall kunna finnas grundskollärare med Prop. 1987/88:100 tjänstgöringfrämst i samhällsorienterande ämnen och svenska resp. i Bil. 10naturorienlerande ämnen och matematik. För dessa årskurser skall svenska somandraspråk, engelska, hemspråk eller praktiskl-estetiska ämnen kunna kombinerasmed nyssnämnda ämnen. För tjänstgöring i årskurserna 4-9 skall detkunna finnas gmndskollära-re i dels samhällsorienterande ämnen, delsnaturorienlerande ämnen med eller ulan matematik, dels i svenska, svenska somandraspråk, engelska, tyska, finska, franska, hemspråk, matematik ochpraktiskl-estetiska amen i olika kombinafioner. Dessutom, skall det igrundskolan, som , kunna finnasettämnestjänster i praktiskl-estetiska ämnen liksom i maskinskrivning,hemspråk och specialpedagogik. innebär mitt förslag att det skallkunna finnas gmndvux-lärare i dels samhälls- och naturorienlerandemoment, svenska, svenska som andraspråk ochmatematik, dels specialpedagogik. Regeringen bör inhämta godkännande avvad jag har förordat om principer förnya tjänster som lärare i gmndskolan resp. grundvux. Det bör få ankomma på regeringen att besluta om dennärmare utformningen av tjänsteorganisationerna. Med min utgångspunkt, att tjänstesystemen börvara enkla och lätthanterliga, är det önskvärt atl de befintliga lärarna kanföras över från sina nuvarande tjänster till tjänster i de nya systemen vid dentidpunkt dessa införs. SÖ:s huvudmotiv för all frångå vad som angavs iregeringens uppdrag, var att SÖ inle ansågdet möjligt atl utan omfattande fortbildning föra in de nuvarande lärarna i ettsyslem med flera tjänster. Hur övergången fill det nya tjänstesystemet skallske bör del ankomma på regeringen att beslutaom. För sammanhangets skull vill jag dock redovisa hur jag menar att debefinfiiga lärarna kan föras in i ett nytt ijänsteorganisatoriskt system. Till skillnad från SÖ menar jag, att detta ävenmed ett system med flera tjänsterbör kunna ske genom ett enkelt överföringsförfarande. SÖ utgår från att lärarna i ett system med flera tjänstermåste fortbildas till atl kunna undervisa i alla ämnen som ingår itjänstens benämning. Jag ser inte del som en ovillkorlig förutsättning- Likalite som det i ett syslem med en tjänst ärnödvändigt att innehavaren kan undervisa i alla ämnen och årskurser som liggerinom ramen för tjänsten, är det nödvändigt i ett system med flera tjänster. Huvuddelen av lärarna bördärför genom det förenklade förfarandetkunna övergå lill närmast motsvarande tjänster i den nya organisafionen. Delta innebär inle någonförändring i deras tjänstgöring. Lärarna fortsätter atl efter övergångenundervisa i de ämnen och årskurser somde har ulbUdning för och undervisningserfarenhet från. Allteftersom de fortbildar sig kan de sedan vidga sintjänstgöring till atl omfatta även andra ämnen och årskurser inom ramenför tjänsten. I en del fall kommer det dock inte att kunnafungera på detta enkla sätt. Till dessa fall hör de lärare där det inle är självklart vad som är närmast motsvarande tjänst och däralternafiva lösningar blir möjliga i fråga om val av tjänst. I dessa fall bör enindividuell prövning göras. Prövningen bör göras av skolstyrelsen medutgångspunkt i den enskilde lärarens utbildning och undervisningserfarenhet, lärarens önskemål saml skolans behov av en 48 allsidigt sammansatt lärarkår.Huruvida centrala riktlinjer för vad som Prop. 1987/88:100 skall gälla förolika lärargrupper kommer att behövas, får del fortsatta Bil. Jagavser att i så fall återkomma till regeringen med förslag till föreskrifterom överföring av befintliga lärare lill nya tjänster-Jag vill i delta sammanhang understryka att mitt förslag lill nyalärartjänster i gmndskolan innebär en klar förenkling jämfört med dagslägetbl, a,, genom att antalettjänstekategorier mer än halveras. De gmndläggande förutsättningarna för fortsalt anställning för debehöriga lärare som innehar sinatjänster med förordnanden tills vidare utan lidsbegränsning påverkas dockinte. Inte heller påverkas anställningstryggheten för motsvarande lärare inom gmndvux. Jag vill också betona allförslagen inte kommer att medföra enförsämrad anställningstrygghet för dem som innehar ordinarie tjänstersom lärare. I detta sammanhang vill jag också ta upp en viktigfråga som SÖ inte närmare harutvecklat i sin rapport om nya tjänsteorganisationer. Ett särskiltproblem vid byte av tjänsteorganisation är vad som skall gälla vid tjänstefillsätlningar efter dentidpunkt då den nya tjänsteorganisationen har trätt i kraft och ersattden gamla, Gmndinslällningen i detta styckemåste enligt min mening vara atl aUa utbildade lärare - oavsett var och när de har genomgått sin grundutbildning - iprincip skall ha likvärdigamöjligheter att konkurrera om lediga tjänster. Jag vill konkretisera mitt resonemangmed följande exempel. En skolstyrelsesöker en lärare för undervisning i naturorienlerande ämnen och matematik på högstadiet. Lärarna anmäler sig somsökande till tjänsten. Båda är behöriga. A har en äldre läramlbUdning i ämnenamatematik, fysik och kemi. B är nyutexaminerad lärare från grundskollärarlinjeni naturorienlerande ämnen och matematik för senare årskurser- Sökanden A ärklart mest meriterad till tjänsten. I denna situation bör enligt min meningmeritbedömningen läggas till grund för tillsättningsbeslutet. A bör alltsåförordnas på tjänsten, om inte alldelessärskilda skäl föranleder annat. Till särskilda skäl hör då enligt min meninginte att skolstyrelse eller skolledning av olika skäl vUl ha just en lärare som täcker in alla naturorienlerande ämnen.Kravet bör vara all det objekfivi sett inte är möjligt att organiseraundervisningen på rimligt sätt annars-Sådana situafioner är ovanliga och torde i princip endast kunna uppslå vid små högstadieskolor med få klasser.Avgörande för alt en lärare förordnas på en tjänst får således enligt minuppfattning inte vara enbart att läraren genomgått den nya utbildningen. Enligtmin mening är det viktigt att kommunerna får god tid på sig för att planera övergången tUl de nyaIjänsteorganisafionerna. Jag anser därför att dessa bör träda i kraft fidigast den1 , Det bör fä ankomma på regeringen alt besluta om den närmare lidpunkten- För alt de nya tjänsteorganisationernaskall kunna införas behöver löne- och anställningsvillkoren för de nyatjänsterna regleras, vilket normalt sker i kollektivavtal. Min utgångspunktall avsikten inte är att förändra de nuvarande lärarnas tjänstgöring i och med atl de förs över till de nya tjänsterna borde innebära att nägra särskilda kostnader inte skall behöva 49 4 1987/88. uppstå i detta sammanhang. Delångsiktiga kostnaderna för reformen kan Prop, 1987/88:100 dock inte med säkerhet bedömas förrän avtalhar träffats. Det är i och för sig teoretiskt möjligt att med vissa förändringarbehåHa de nuvarandetjänsteorganisationerna även med den nya lärarutbildningen. Det är också iprincip möjligt att införa de nya tjänsterna, men behålla de nuvarandeför befintliga lärare. Vidare kan de nya tjänsteorganisationerna successivt införas för befintligalärare, t, ex, i den takt de vidareutbildar sig fill de nya tjänsterna. Ävenom, somjag sagt, det är önskvärt att det finns endast entjånsteorganisalion för lärare i resp, skolform och att de nuvarande lärarnaförs över till denna måste, enligt minmening, för att hålla kostnaderna nere, alla dessa handlingsvägar stå öppna förregeringen. Det bör därför få ankomma på regeringen att besluta i dessaavseenden. För att hålla kostnaderna för tjänsteorganisationerna nere och för att göra det möjligt att komma framlill flexiblare former för den fortbildning jag strax kommer att behandla, kandet också finnas skäl att i detta sammanhang ta upp frågan omarbelsfidsregleringen för lärare-Regeringen bör inhämta godkännandeav vad jag har anfört om att regeringen bör få besluta dels om tidpunkten föratt införa de nya tjänsteorganisationerna,dels. om hur införandet skall ske för befintliga lärare. Jag övergår nu till att behandla frågan om fortbildning av lärare i anslutning fillden nya lärarutbUdningen. Som jag har nämnt har SÖ på regeringensuppdrag analyserat fortbildningsbehoveninom den befintliga lärarkåren i gmndskolan och grundvux. Med denna analys somgmnd har SÖ utarbetat ett förslag till fortbildningsprogram-I programmet redovisas en plan för genomförande av en fortbildning med början . Vidare beskrivs översiktligt hur fortbildningens innehållkan utveckla en för alla lärare gemensam och fördjupad allmän lärarkompetensoch öka den ämnesinriktadekompetensen hos olika lärargrupper. SÖ beräknar kostnaderna förfortbildningsprogrammet till 330 milj. kr. 170 milj, kr, härav bör enligt SÖ kunnatäckas genom en omprioritering avstatsbidraget till lokal skolutveckling m, m, i . EnligtSÖ bör detta tekniskt gå till så att SÖ via länsskolnämnderna fördelar av statsbidraget fill lokal skolutveckling m, m, i lill dekommuner som resp. år har den relativt största andelen lärare i fortbildning.Resterande del av statsbidraget skall som filldelas kommunerna direkt. Utgångspunkten för all lärarfortbildning måsteenligt min mening vara de faktiskabehov av förbättringar som skolan har. Bl, a, gäller det atl intetillräckligt bra klarar den gmpp av elever som har särskilda problem iskolarbetet. Det finns vidare brister i vissa elevers basfärdigheter. Alttillgodose dessa behov var ett viktigt motiv för lärarutbildningsreformen. Jag ser det därför som naturiigt attlärarfortbildningen i anslutning till reformenockså bestäms utifrån dessa behov av förbättringar i skolan och utformas så att den knyter an till deövriga insatser som görs lokalt i kommunerna för atl utveckla skolan. I ett decentraliserat skolväsendesom vårt har gmndutbildningen och 50 fortbildningen av lärare storbetydelse som medel för atl styra skolverk- Prop. 1987/88:100 samhelen. Detinnebär atl bådadera måste utnyttjas för alt främja skolans Bil. 10utveckling i önskvärd riktning. Eftersom del kommer att ta lång lid innaneffekterna av den nya lärarutbildningen får genomslag i skolorna kommerfortbildningen av befintliga lärare att i särskilt hög grad utgöra ettstyrmedel i fråga om skolans verksamhet ochutveckling . Del är enligt min mening därför av avgörande betydelseatl fortbildningen ges en klar målinriktning och utgår från klaraprioriteringar. Det långsikliga målet för fortbildningen börenligt min mening vara atl så långtdet är möjligt jämställa de nyutbildade och de nuvarande lärarna i resp, grundvux. Det gäller såväl dengemensamma och grundläggandekompetensen för alla lärare som kompetensen för olika ämnen eller ämnesgrupper. Av bl, a, praktiska ochekonomiska skäl kan detta mål dock inte uppnås ens sikl, 1 likhetmed SÖ menar jag all del är nödvändigtatt särskilda fortbildningsinsatser sker . För att de mestangelägna behoven av förbättringar i skolan skall kunna tillgodoses ens inom ensådan tid, blir det likväl nödvändigt med en förhållandevis stark central prioritering av fortbildningensinriktning. Denna styrning måstedock ske på ell sådant sätt att man lokalt i skolväsendet kan besluta om utformning och genomförande avfortbUdningen. För lokalt utvecklingsarbete i ,inbegripet fortbildning, disponerar kommunerna ca 250 milj. kr. per åri statligt bidrag. Jag räknar med alt merparten av dessa resurser skallanvändas till den fortbildning som jag nuföreslår. Härutöver är det enligt min mening nödvändigt med ytterligare resurser för atl fortbildningen skallkunna genomföras snabbare. Jag kommer därför i del följande alt föreslå att 50milj. en tioårsperiod skall avsättas förfortbildningen. De olika utbildningarna på grundskollärarlinjenkommer att ge alla lärare en gemensam och grundläggande lärarkompetens, medutgångspunkt i den grundsyn sompräglar läroplan. Denna kompetens kommer atl utgöra gmnden också för den ämnesvisa ochårskursinriklade kompetensen hos de nya lärarna och därmed förena dem igrundsyn och profes-sionalism. I varierande omfattning innehåller denna del avden nya lärarutbildningen sådant stoff som de nuvarande lärarna redan har mötti sin grundutbildning, ifortbildning och under sinlärartjänsgöring. Likväl kommer det i den nya utbildningen atl finnas flera inslag som dagens lärare inle harfått del av i tillräckligomfattning. Det gäller områden som efter hand har tillmåtts allt störrebetydelse i skolarbetet på grund av den utveckling som har skett inom och utom skolan. Som exempel vill jag nämnade gmndläggande sociala förutsättningarna för barns och ungdomars utvecklingoch inlärning, behovet av ett ökatelevansvar i skolan samt önskan om ett närmare samarbete mellan skola och hem. De allra flesta lärare med äldre utbildning behöver komplettera sina kunskaper inom bl,a, dessa områden. Jag anser det därför angeläget att fortbildningen ianslutning till den nya lärarutbildningenockså behandlar dessa för läraryrket centrala områden. Jaghar bl, a. i 1985 årsbudgetproposition redovisat min principiella syn 51 på som en skola för alla och i samband därmed påskolans Prop, 1987/88:100 särskilda ansvar för elever med svårigheter. Jagunderströk därvid den Bil. 10 slorabetydelse som lärarnas attityder till elever med svårigheter har, Alla lärare måste få insikter i vilka svårigheterelever kan ha, vad orsakerna till dessa svårigheter kan vara och hurskolan kan avhjälpa dem. Med denna utgångspunkt kommer specialpedagogiskutbildning att omfatta minst 10poäng i den nya gmndskolläramtbildningen. Behovet av specialpedagogisk kompetens också hos tidigareutbildade lärare är stort ochspeciallärarutbildningen kommer inte atl ensam kunna tillgodose detta. Mot denna bakgmndoch med hänsyn lill att åtgärder för elever som möter särskilda svårigheter i skolan måste inriktas på hela skolans verksamhet är det enligt min mening angeläget med enfortsatt brett upplagd fortbildningav lärare i specialpedagogik som en del i en fortbildning för ökadallmän lärarkompetens. Insatserna för alt öka den specialpedagogiskakompetensen i skolan har i huvudsak riktats mol lärare på låg- ochmellanstadierna. Jag anser det likaangeläget att fortbildningsinsatserna på det specialpedagogiska området ifortsättningen riktas också mot lärare som undervisar i gmndskolans senare årskurser. Jag vill framhålla altvad jag här har anfört om fortbildningav lärare i specialpedagogik i lUlämpliga delar också gäller för gymnasieskolans ochvuxenutbildningens lärare. Jag vill såledesframhålla att jag ser del som naturligt alt fortbildningen för atl utveckla den allmänna och specialpedagogiskakompetensen hos lärarna omfattar alla lärargrupper i skolan ochvuxenutbildningen. Fortbildning för alt höja den allmännalärarkompetensen bör enligt min meningfå en omfattning motsvarande minst två lill . Studiedagstid kantäcka endast en del av dessa fortbildningsinsatser och bör kompletteras med fortbildning . Jag anser attfortbildning kring den allmänna lärarkompetensen bör planeras och i principockså genomföras lokalt.Erfarenheterna av att utnyttja studiedagar till en innehållsligt och organisatorisk sammanhängande fortbildning så somskett i t, ex. kommun börenligt min mening kunna tjäna som en av flera tänkbara modeller för denna del av fortbildningen, 1samband därmed är stöd via eterburnamedia av stor betydelse. Jag ser det därför som önskvärt alt ett samarbete etableras mellan kommuner, den statligaskoladministrationen, fortbildningsnämnderna och Utbildningsradion när detgäUer denna fortbildning liksom lärarfortbildning över huvud taget. Jag har i skilda sammanhang framhållit behovet avalt ytterligare förbätt ra undervisningen i grundläggande kommunikations- och färdighelsämnen i skolan, såsom matematik och svenska. Även om en framgångsrik lärar fortbildning redan delvis har genomförts i detta syfte anser jag del angelä get att låg- och mellanstadietslärare ges fortsalla möjligheter till ämnes- och metodinriktad fortbildning imatematik och naturorienlerande ämnen, inkl, teknik, samt i svenska. En motsvarande fortbildning med vuxenpeda- gogisk inriktning är angelägen förlärare inom grundvux. Fortbildningen bör utgå från utbildningen pågrundskollärarlinjen och relateras fill dels de årskurser som den enskilde lärarenkan antas komma alt undervisa i, dels 52 den utbildning i ämnet/ämnenasom läraren fidigare har genomgått och den Prop. undervisningserfarenhet han ellerhon har förvärvat. längd kommer således altbehöva variera liksom utbildningsformerna- Jag anseralt fortbildningen bör omfatta alla nuvarande klasslärare. medatt sådan fortbildning kommer att behöva omfatta i genomsnitt tre tUl I syfte attförstärka matematikundervisningen i gmndskolan inleddes efter förslag i föregående års budgetproposition fortbildning avklasslärare i matematik. Medel härför är beräknade att utgå under enfyraårsperiod med böljan innevarandebudgetår. SÖ har i årets anslagsframställning föreslagit alt dessa medel fr. o. m. /89 skaH inordnas iden långsiktiga satsning påfortbildning av gmndskolans lärare som bHr en följd av den nyaläramtbildningen. Mot bakgmnd av de allvarliga brister som undersenare år har kunnat iakttas beträffande vissa grundskoleeleversmalemafikkunskaper anser jag att det är angeläget atl garantera att den inleddaframgångsrika matematiksatsningenkan fullföljas planenligt. Jag är således inte beredd alt följa SÖ:s förslagi anslagsframställningen. Som jag har nämnt behöver fleralärargrupper på högstadiet bredda sinämneskompetens. Utbildningsbehovet är enligt min mening störst för lärare som undervisar i samhälls- ochnaturorienlerande ämnen samt imatematik. Fortbildningsinsatser som breddar ämneskompetensen hos dessa lärare bör därför få hög prioritet.Omfattningen beräknar jag fiH i genomsnittmotsvarande 20 poäng per ämne. Till skillnad från de fortbildningsbehov somjagtidigare redovisat, menar jag att det knappast är rimligt atl fortbildning som innebär att en lärareutbildar sig i ett nytt ämne är obligatorisk.Den nu föreslagna fortbildningen bör därför vara frivillig. De fortbildningsbehov som jag här har redovisatbör enligt min mening prioriteras.Detta innebär självfallet inte att de andra fortbUdningsbehov som följerav den nya läramtbUdningen är oviktiga. Jag tänker bl.a. på sådan fortbildning som skall möjliggöra förlärarna atl vidga sin ijänstgö-nngöver stadiegränserna. Även sådan fortbildning är angelägen men jag är, mot bakgrund av att del inte är realistisktalt tro atl alla befintliga lärare varesig vill eller kan få organisatoriska fömtsättningar att undervisa på ytterligarestadier, inte beredd atl förorda en generell sådan fortbildning för alla lärare. I den mån tillgängliga resursermedger det bör dock också en sådanfortbildning kunna komma till stånd. Den bör i så fall riktas fill sädanalärare som själva önskar del och som i praktiken också kan beräknas tjänstgöra i årskurser som de inte kananses ha kompetens för. Regeringen bör bereda tillfälle att tadel av vad jag här har anfört om angelägna fortbildningsbehov. Som jag har framhåHit bör den slutnivå ifråga om kompelens som fortbUdningen skall ge lärarna i stort motsvara den som kommer att gälla för olika kurser och moment pågmndskollärarlinjen. Detta gäller främst i den ämnesinriktade delen avfortbildningen. Inom den ram som följer därav får fortbildningsinsatserna bestämmas med utgångspunkt dels i den gmndutbildning och fortbildning/vidareutbildning som den enskilde läraren har genomgått, dels i de kunskaper som läraren förvärvat i sin 53 yrkesutövning och de erfarenheter som han eller honförvärvat på annat Prop. 1987/88:100 sätt.Detta innebär alt fortbildningens innehåll och omfattning kan komma Bil. 10att variera från lärare till lärare. Av det skälet bör kompetensnivåerför olika ämnen och ämnesområden beskrivas.Dessa bör ange den kompetens som lärarna skall uppnå.