prop · GB035 · 1987-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftning till förvaltningslagen på kyrkansområde Regeringenföreslår ' alt anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Iproposifionen föreslås ändringar i lagen (1982:377) om tillfällig upplåtelse avkyrka och lagen (1982: 943) om kyrkomötet. Syftet med ändringarna är all vissabestämmelser i dessa tvä lagar skall anpassas fill den nya förvaltningslagen(1986: 223). 1 1987/88. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1982: 377) om tillfälligupplåtelse av kyrka Härigenomföreskrivs atl 7 § lagen (1982: 377) om tillfällig upplåtelse av kyrka skall haföljande lydelse. 7§Kyrkorådets beslul enligt denna lag skall gälla. Kyrkorådetsbeslut fär överklä- beslut fär överkla- gashos genom besvär. Ulöver vad Utöver vad som följer av förvalt- som följer av förvaltningslagen ningslagen (1971:290) fär besvär (1986:223) får beslut överklagas a\ anföras av ledamot i kyrkorådet. en ledamot i kyrkorådet. Domkapitletsbeslut får inle överklagas. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskriys i fräga om lagen (1982: 943) omkyrkomötet' dels aft 3, 23-25, 40, 43, 45 och 48 §§ skall ha följandelydelse, dels all mbriken närmast före 22 § skall lyda"Överklagande av val Centrala valmyndighetens beislul enligl 2 § fär överklagashos valprövningsnämnd genom besvär. beslulfår inle överklagas. Centrala valmyndighetens beslut enligt 2 § får överklagashos valprövningsnämnd. beslul får inle överklagas. Val av ledamöter av kyrkomötet och beslut varigenomersättare har utsetts till ledamot fär överklagas hos valprövningsnämndgenom besvär. Besvärshandlingen skall ges in lill och vara dellatillhanda efter del att valet avslutades. Om en besvärshandlinghar kommil in lill valprövningsnämnden före besvärstidens utgång, skall denomständigheten att inlagan kommil in till först därefter dock inleföranleda atl besvären lämnas utan prövning. möjligl efter besvärstidens utgång skalldomkapitlet samfidigt kungöra samtliga besvär som har anförts och sändabesvärshandlingarna fill valprövningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidninginom valkretsen. I kungörelsen anges viss kort lid inom vilken förklaringöver besvären skall ha kommil in lill valprövningsnämnden. skalldessutom skyndsamt inkomma lill valprövningsnämnden med yttrande över besvären. Val avledamöter av kyrkomötet och beslut varigenom ersättare har utsetts lill ledamotfär överklagas . Skrivelsen med överklagandet skall ges in till domkapitletoch vara detta tillhanda efter del all valet avslutades. Omskrivelsen har kommil in lill valprövningsnämnden före överklagandetidensutgång, skall den omständigheten all inlagan kommil in lill förstdärefter dock inte föranleda alt överklagandet inte tas upp till prövning. Valprövningsnämndenprövar om skrivelsen har kommit in i rätt tid. möjligl efter överklagandetidens .utgång skalldomkapitlet kungöra samtliga fall av överklagande och sändaskrivelserna lill valprövningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidning inomvalkretsen. I kungörelsen anges viss kort fid iriom vilken förklaring över ettöverklagande skall ha kommit in till valprövningsnämnden. skalldessutom skyndsamt yttra sig till valprövningsnämnden. Bestämmelserna i 27och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut skall intetillämpas. ' Lagen omtryckt 1985:892. ti /88. Den somvill anföra besvär har räll alt hos genast fä utdrag äv protokolleller annan handling över förrättningen. Den somvill överklaga ett beslut har rätt atl hos genast fä utdrag avprotokoll eller annan handling över förrättningen. 1 fräga omhandläggningen och prövningen av besvär som avses i 23 § skall 15 kap. 6, 7 och9 §§ vallagen (1972:620) tillämpas. I fräga omhandläggningen och prövningen av ett överklagande som avses i 23 § skall 15kap. 6, 7 och 9 §§ vallagen (1972:620) tillämpas. Den somhar valts till ledamot av kyrkomötet utövar sill uppdrag ulan hinder av atlvalet har överklagats. Om valet ändras, skall den nye ledamoten intaga sinplats så snart ändringen har kungjorts. Vad som har sagts om ledamot gällerockså för ersättare. Den somhar valls till ledamot av kyrkomötet utövar sitt uppdrag utan hinder av altvalet har överklagats. Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagen(1986:223) gäller inte val av ledamot av kyrkomötet. valet ändras, skallden nye ledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som nuhar sagts om ledamot gäller ocksä för ersättare. Val medslutna sedlar får överklagas genom besvär hos valprövningsnämndinom efter del alt resultatet av valet har meddelats. Va|et skallgälla ulan hinder av all det har överklagats. I fråga om handläggningen och prövningen av besvär skalltillämpas bestämmelserna i riksdagsordningen om besvär över val med slutnasedlar inom . Vad som därvid sägs om kammarkansliet, kammaren ochtalmannen skall i stället gälla , kyrkomötetoch kyrkomötets ordförande. Val medslutna sedlar fär överklagas hos valprövningsnämnd inom fem dagarefter det all resultatet av valet har meddelats. Valet skall gälla utan hinderav alt del har överklagats. Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagen(1986:223) gäller inte vid överklagandet. I fråga omhandläggningen och prövningen av ett överklagande skall tillämpas bestämmelsernai riksdagsordningen om överklagande av val med slutna sedlar inom riksdagen.Vad som därvid sägs om kammarkansliet, kammaren och talmannen skall i ställetgälla , kyrkomötet och kyrkomötets ordförande. får handlägga ärenden endasl om ordföranden eller, vidförhinder för denne, vice ordföranden saml minst hälflen av de övriga ledamöternaär närvarande. får handlägga ärenden endasl om ordföranden eller, vidförhinder för denne, vice ordföranden samt minst hälflen av de övriga ledamöternaär närvarande. Som styrelsens beslut gäller den meningen som de flestaenar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Bestämmelserna i29 kap. skall dock fillämpas i sädana personalfrågor där deltaskall ske för arbetstagare i allmänhet hos staten. lerersättare eller en tjänsteman i styrelsen får handlägga vissa slag av ärenden iden utsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit. Föreskrifterom omröstning finns i 18 § förvaltningslagen (1986:223). Bestämrrielserna i 29kap. skall dock tillämpas i sådana personalfrågor där dettaskall ske för arbetstagare i allmänhet hos slalen. Centralstyrelsensbeslul fär överklagas genom besvär hos kyrkomötets besvärsnämnd. Detta gällerdock inle om annal är särskilt föreskrivet. Centralstyrelsensbeslut får överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. Detta gäller dock inte omannal är särskilt föreskrivet. Besvärsnämndenär beslutför när ordföranden och minsl tre andra ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening som de flesta enarsig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Besvärsnämndenär beslutför när ordföranden och minsl tre andra ledamöter är närvarande. Enledamot eller ersättare i nämnden får handlägga vissa slag av ärenden i denutsträckning som kyrkomötet kan ha föreskrivit. Om detframkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning till-lämpas föreskrifterna /16 kap. om omröstning i tvistemål. Denna lag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , ; S. , , ,, R. , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om följdlagstiftning till förvaltningslagen påkyrkans område Den1 trädde en ny förvaltningslag (1986:223) i kraft (prop. 1985/86:80,KU 21, rskr. Dennya förvaltningslagen ersatte 1971 ärs förvaltningslag. Den innehäller fleranyheter belräffande handläggningen hos förvaltningsmyndigheterna. a. frägor om omröstning då beslul fattas av flera gemensamt saml ordningendå ett beslul överklagas. 1986/87:39 lade regeringen fram förslag lill följdlagstiftning lill dennya förvaltningslagen. Förslagen godtogs av med vissa ändringar och följdlagsliflningenträdde i kraft samlidigl med den nya förvaltningslagen (KU 1986/87: 11, rskr.59, SFS 1986: 1142-1196 ). Den innebär bl.a. att särskilda regler omomröstning, överklagande m.m. i vissa lagar pä förvaltningsområdet upphävdeseller anpassades fill den nya förvaltningslagen. Regeringenbeslutade att i skrivelse 1987: 2 lill kyrkomötet inhämlayttrande över förslag lill lag om ändring i lagen om fillfällig upplåtelse avkyrka och lag om ändring i lagen om kyrkomötet. De lill kyrkomötet remitteradeförslagen överensstämmer med mina lagförslag här, utom i vad avser vissalagtekniska justeringar i 43 och 48 §§ lagen om kyrkomötet. Kyrkomötethar i ell yltrande behandlat tre frågor om ytterligareändringar i lagen om kyrkomötet. Jag avser atl behandla dessa frågor i detföljande. I övrigt har kyrkomötet förklarat sig inte ha någon.erinran mot deremitterade förslagen. Jagavser atl nu la upp frågan om förslag lill om ändring i de lagar somnämnts . Jag har samrått om denna fråga med chefen för . Prop.19,87/88:5 Mittförslag: Nuvarande ordning behälls när del gäller förfarandet vid överklagandeav val av ledamöter av kyrkomötet m. m. skrivelse med överklagande skallalltså även i fortsättningen ges in lill , medan del däremotankommer pä valprövningsnämnden all pröva om skrivelsen har kommit in i rättlid. Bestämmelserna i den nya förvaltningslagen om omprövning av beslut skall intetillämpas vid handläggningen av överklagandet. Lagen om kyrkomötet skall innehållabestämmelser i dessa hänseenden. Bestämmelserom omröstning samt vissa andra regler i lagen om kyrkomötet och lagen omtillfällig upplåtelse av kyrka anpassas till den nya förvaltningslagen. Skälenför mitt förslag: Jag skall i del följande först ta upp frägan om förfarandetvid överklagande av val av ledamöter av kyrkomötet m. m. Därefter skall jagberöra frägor som har att göra med beslutsfallandet i svenska kyrkanscentralstyrelse och kyrkomötets besvärsnämnd. Enligtden gamla förvaltningslagens regler om förfarandet vid överklagande skulle enskrivelse med överklagande ges in till den myndighet,som skulle prövaöverklagandet. Det var också den myndigheten som prövade om överklagandet hade kommilin i räll fid. Dennya förvaltningslagen innebär atl förfarandet har lagts om. Bestämmelser om dellafinns i 23-25 §§. En skrivelse med överklagande skall enligl den nya lagen gesin lill den myndighet som har meddelat del överklagade beslutet. prövar om överklagandet har kommit in i rätt fid. Om skrivelseninte avvisas, skall den tillsammans med övriga handlingar i ärendet överiämnas,tillden myndighet som skall pröva överklagandet. Omläggningenhar samband med den skyldighet för myndighetema atl ompröva sina egna beslut ivissa fall, som införts genom den nya lagen.. Skyldigheten gäller i regel ävenom beslutet överklagas, och myndigheten har då alt mol bakgmnd av motiven föröverklagandet la ställning lill om den själv bör ändra sift beslul. Denya reglema skall dock inle tillämpas, om det i någon lag eller annanförfattning finns en bestämmelse som avviker från dem (3 § förvaltningslagen).För vissa myndigheter finns särskilda regler om förfarandet vid överklagande,vilka kompletterar eller ersätter reglerna i förvaltningslagen. Flera av dessaregler har anpassats lill den nya ordningen i samband med följdlagsliftningentill den nya förvaltningslagen (prop. 1986/87:39 s. 54- 60). Ilagen (1982:943) om kyrkomötet (omtryckt 1985:892) finns regler om förfarandetvid överklagande av val av ledamöter av kyrkomötet och av beslut varigenomersättare har utsetts lill ledamot. Reglerna finns i 23 § och innebär i huvudsak följande. beslut inämnda frågor får Prop. 1987/88: 5 överklagas hos valprövningsnämnd.Skrivelsen med överklagandet ges in till och skall vara detta tillhända efter del att valet avslutades. möjligt efteröverklagandetidens utgäng skall kungöra allaöverklaganden och sända handlingarna till valprövningsnämnden. Denna prövar ombesluten har , överklagats i rätl lid. Överklagandeförfarandel enligl dessa regler företer alltsälikheter med både den gamla och den nya ordningen all överklaga enliglförvaltningslagen. Överklagandet ges in till underinstansen liksom' enligt dennya förvaltningslagen, men frägan om överklagandet har kommil in i rätt lid prövasav överinstansen på samma sätt som enligl den gamla förvaltningslagen. Dennaordning är föranledd av de särskilda förhållanden som gäller vid fastställandeav utgången av val till beslutande församlingar. Det är av stor vikt att säsnart som möjligt fä fram ett lagakraflvunnet beslut om vem eller vilka somblivit valda. Atl låta avvisa för sent inkomna överklagandenskulle, om avvisningsbeslutel överklagades, kunna fördröja handläggningen hos valprövningsnämnden.Av samma skäl är det enligl min mening heller inte lämpligt att domkapitletomprövar sina överklagade beslut pä del säll som förutsätts förunderinstansernas del enligt den nya förvaltningslagen. Jag har mol dennabakgrund funnit atl man bör behälla den nuvarande ordningen när det gäller attöverklaga val enligl 23 § lagen om kyrkomötet. Paragrafen bör kompletteras medvissa regler som klargör atl den nya förvaltningslagens bestämmelser inle skalltillämpas i dessa avseenden. Motsvarande ändringar har redan gjorts i vallagen(1972:620, omtryckt 1985:203) och lagen (1972:704) om kyrkofullmäkfigval(omtryckt 1985: 204) (SFS 1986: 1163 och 1164). Jag skall i delta sammanhang ocksä beröra användningen avtermen besvär. Denna term har utmönstrats ur den nya förvaltningslagen. 1stället används den för allmänheten mera lättfattliga beleckningenöverklagande. 1986/87: 39 s. 60 anförde jag att man på sikl borde labort termen besvär även frän andra författningar inom förvaltningslagenstillämpningsområde. gjorde inga invändningar mot detta uttalande. Termen besvär förekommer i bäde lagen om kyrkomötet ochlagen (1982: 377) om tillfällig upplåtelse av kyrka. Jag förordar alt man därgår över till den nya förvaltningslagens terminologi genom att ersätta termenbesvär med överklagande som beteckning på överprövningsinslitutet. Den somhar valls lill ledamot av kyrkomötet utövar sitt uppdrag utan hinder av atl valet har överklagats (25 § lagen om kyrkomötet). En motsva rande regel gäller för val inom kyrkomötet med slutna sedlar till m. m. (40 §). Reglerna föranleds bl. a. av intresset att ett överklagande inte leder lill all mandat är obesatta. I linje härmed torde - liksom när det gäller regeln i 3 kap. 11 § regeringsformen om överklagande av riksdagsval Qfr också 7 kap. 5 § riksdagsordningen) - vara förutsatt att reglerna i förvaltningslagen om inhibition inle skall tilläm pas vid överklagandet. Saken har dock inle kommil lill otvetydigt uttryck i lagtexten. Uttryckliga regler om förbud mot inhibition gäller däremot i I fråga omval till ledamot av landsting eller kommunfullmäktige (15 kap. 8 § Pi"op.1987/88: 5 vallagen)resp. kyrkofullmäktig (52 § lagen om kyrkofullmäkfigval). regler haranpassats till den nya förvaltningslagen men kvarstår i sak oförändradesedan de infördes är 1974 (prop. 1974: 35, KU 21, rskr. Jagförordar all motsvarande regler om förbud mol inhibition tas in även i 25 och 40 §§lagen om kyrkomötet. Omröstning m. m. Inom förvaltningen används i huvudsak tväomröstningsmetoder. Den ena kan kallas den kollekliva omröstningsmeloden ellerriksdagsmetoden. Den innebär alt ordföranden framställer ett eller fiera förslag,som kan besvaras med ja eller nej. Ledamöterna röstar först enligt etl acklamalionsförfaran-de,varefter ordföranden tillkännager vilken utgången blivit. Om en ledamot begärdet, skall omröstning ske. De olika förslagen ställs då mot varandra i tur ochordning. Utgången bestäms av vilket förslag som fär enkel majoritet. Den andrametoden benämns den kollegiala eller domstolsmetoden. Enligl dennatillkännager ledamöterna sin mening i tur och ordning. Vid röstsammanräkningensegrar den mening som fått fler röster än någon annan. Vid lika röstetal gällerden mening som ordföranden röstat för. I vissa fall kan dock tillämpas enordning som i princip innebär alt vid lika röstetal den mening vinner, som ärförmånligast för den enskilde. En generell reglering av omröstningsförfarandet hosförvaltningsmyndigheter har tidigare saknats. I den nya förvaltningslagen (18 §)slås dock . fast att den kollektiva metoden skall användas i första hand(prop. 1985/86:80 s. 29 ff). Förvaltningslagens bestämmelser kan som nämnts sältas åtsidan genom regler i en annan lag eller en förordning. I förarbetena tillförvaltningslagen fömtskickade jag att det pä vissa områden kunde finnas skälalt ha avvikande regler som innebär att den kollegiala omröstningsmetodentillämpas. Jag pekade därvid bl.a. på en del statliga nämnder, som hår enfunktion och organisation som liknar domstolarnas (prop. 1985/86:80 s. 32).Riksdagen gjorde inga invändningar mot detta uttalande. Mol bakgrund härav har under följdlagstiftningsarbetetomröstningsreglerna för åtskilliga styrelser och motsvarande myndighelsorganupphävts. Det innebär atl förvaltningslagens regler för omröstning enligt denkollektiva metoden fortsättningsvis skall tillämpas. För domstolsliknande nämnderhar däremot i regel föreskrivits alt de vid omröstning skall tillämpa reglernai om omröstning i tvistemål. Dessa regler tillämpas avdomstolarna och innebär att omröstning sker i kollegiala former (prop. 1986/87:39 s. 65-67). Lagen om kyrkomötet innehåller omröstningsregler försvenska kyrkans centralstyrelse (43 § andra stycket) och kyrkomötets besvårsnämnd(48 § andra stycket). Jag förordar att reglerna om omröstning i dessa organanpassas till den nya förvaltningslagens ordning i enlighet med vad som harskett med omröstningsreglerna för flertalet andra statliga myndigheter. Detinnebär alt omröstning i centralstyrelsen bör ske enligt reglerna i förvall- ningslagenutom i vissa personalärenden, där regler oni Prop.1987/88: 5 omröstningi brottmål liksom bör tillämpas. ordförandeskall vara eller ha varit ordinarie domare (47 §), har däremot karaktärav domstolslikriande nämnd. Vid omröstning i besvärsnämnden bördärför tillämpas reglerna i om omröstning i tvistemål ex. 5 § lagen 1974:1037 med instruktion för valprövningsnämnden). Kyrkomötethar föreslagit alt omröstning i besvärsnämnden i vissa fall skall ske enliglreglerna i 29 kap. om omröstning i brottmål. Förslagetföranleds av ett annat förslag från kyrkomötet att beslut av etl domkapiteleller av om atl skilja en präst eller en biskopfrån prästämbetet eller om atl för viss lid förklara nägon obehörig alt utövaämbetet skall fä överklagas hos besvärsnämnden i stället för som hoskammarrätten. Åndringarna bör enligt kyrkomötet träda i kraft redan den 1januari 1988. Eltliknande förslag har lagts fram av kyrkoförfaltningsutredningen (SOU 1987:4).Utredningens förslag bereds f n. inom . Den av kyrkomötetaktualiserade frågan bör prövas i det sammanhanget. Jaggår härefter över lill en fråga om möjligheten alt delegera rätten att fattabeslut inom och kyrkomötets besvärsnämnd. Beslulförhelsreglernaför dessa myndigheter är utformade sä alt beslut endasl fär fallas om ellvisst anlal ledamöter är närvarande (43 § första stycket och 48 § första slyckel).Det kan dock i praktiken finnas fall då myndigheterna kan behöva fatta beslulmed sädan skyndsamhel atl del kan vara svårt atl hinna sammankalla del antalledamöter som krävs för beslulförhel. Del gäller t.ex. när en nämnd skall prövaen begäran atl lämna ul en allmän handling Qfr 15 kap: 6 § andra stycket andraoch tredje meningarna sekretesslagen 1980: 100, omtryckt 1985:1059). Ett annalexempel är den prövning av om en skrivelse med överklagande har kommit in irätt tid, som enligt den nya förvaltningslagen skall göras av den myndighetvars beslut överklagas (24 § första stycket förvaltningslagen). Det finns ävenbeslut av förberedande karaktär, beträffande vilka det knappast är sakligtmotiverat atl kräva beslut av nämnden i plenum. Närregeringen beslutade skrivelsen lill kyrkomötet, anförde jag att jag avstodfrån all föreslå all regler om delegering hos centralstyrelsen och besvärsnämndenskulle tas in i lagen om kyrkomötet. Jag hänvisade därvid fill det i 7 § lagen(1982:942) om (7 § ändrad : 868) intagnabemyndigandet för kyrkomötet att genom kyrklig kungörelse föreskriva om verksamhelenhos myndigheter under kyrkomötet Qfr punkt 10 första stycket övergångsbestämmelsernalill regeringsformen). Vidberedningen inom kyrkomötet anslöt sig kyrkolagsulskottet (KL 1987:6) till vad som anförts i regeringens skrivelse om behovet av att kunna delegera beslutanderätten hos centralstyrelsen och besvärsnämn den i vissa fall. Utskottet ansåg sig dock inte kunna tillstyrka atl kyrkomö tet genom kyrklig kungörelse meddelade föreskrifter om delegering. Såda na föreskrifter var enligl utskottet inte förenliga med bestämmelsen i punkt 9 tredje slyckel övergångsbestämmelserna till regeringsformen där 10 delföreskrivs att grundläggande föreskrifter om organisationen av myndig- Prop.1987/88: 5 heter under kyrkomötet skall meddelas i lag som stiftas av riksdagenefter yttrande av kyrkomötet. I vart fall skulle de slå i strid med beslulförhelsreglernai 43 och 48 §§ lagen om kyrkomötet, som är en överordnad författning. Ulskollelhemställde mot bakgrund härav alt kyrkomötet skulle föreslå regeringen all inämnda lagrum la in vissa bestämmelser om delegering. Kyrkomötetbiföll emellertid inte utskottets hemslällan ulan godkände regeringens förslagi fråga om delegering av beslutanderätten hos centralstyrelsen ochbesvärsnämnden. Föregen del ärjag liksom tidigare av uppfattningen atl föreskrifter om delegeringpå del berörda området kan och lämpligen bör meddelas genom kyrklig kungörelse.Kyrkomötets beslut ligger i linje med denna uppfattning. När det gäller denlagtekniska lösningen finns det dock skäl att beakta kyrkolagsutskoltetsuttalanden. Föreskrifter om delegering i kungörelse kan onekligen synas stridamot beslulförhelsreglerna i lagen om kyrkomötet. Av delta skäl bör i 43 och 48 §§lagen om kyrkomötet tas in förbehåll som innebär all beslutförhetsreglerna intetillämpas, när beslul fallas efter delegering enligt föreskrifter i en kyrkligkungörelse. Kyrkomötethar ocksä föreslagit alt vissa regler om förordnande av sekreterare m. m. hosbesvärsnämnden tas in i lagen om kyrkomötet. I enlighet med min förutredovisade uppfattning kan emellertid en sädan reglering ges av kyrkomötet i enkyrklig kungörelse. Jag lägger därför inte fram någol förslag lill lagstiftningi denna del. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1982: 377) om tillfälligupplåtelse av kyrka, 2. lag om ändring i lagen (1982: 943) om kyrkomötet. Förslagenhar upprättats efter samråd med chefen för . Jaghemställer atl regeringen föreslår att anla lagförslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå all anla de förslag som föredraganden har laglfram. Tryckeri, 1987 1'