prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:149 om auktorisation av finansbolag Regeringenföreslår all anla del förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås all del skall uppställas krav på auktorisation förförelag som driver finansieringsverksamhet om verksamheten har en sådanomfattning alt nettovärdet av tillgångarna i denna överstiger 50 milj. kr.Oavsett verksamhetens omfattning skall det krävas auktorisation för de företagsom ägnar sig ål finansieringsverksamhet riktad mot konsumenter eller som ägsav bänk. För auktorisation skall det krävas atl vissa formella och kvalitativakrav uppfylls, bl. a. ett aktiekapital på minst fem milj. kr. Definitionenav vad som förstås med finansieringsverksamhet utvidgas så atl den ävenomfattar förmedling av kredit lill konsument och ställande av garanti förkredit. Vidareändras uppläningsrättsregdn sä att ett finansbolag från eget kapital skallavräkna vad bolaget tillskjuiit som aktiekapital eller i annan form till annalförelag som driver finansieringsverksamhet. Slutligenföreslås vissa ändringar i nuvarande tillsynsbestämmelser samt en nystraffbestämmelse. Straffbestämmelsen innebär att finansieringsverksamhet somdrivs utan tillstånd, där sådant krävs enligt förslaget om auktorisation,kriminaliseras. Deändrade bestämmelserna föreslås träda i kraft den . Övergångsbeslämmelsernamedger en successiv anpassning till de nya bestämmelserna. 1 1987/88. Förslag till Prop. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Finansieringsverksamhet får, i de fall som anges idenna lag, drivas endast efter lillslånd av bankinspektionen. Med finansieringsverksamhet avses näringsverksamhet somhar lill ändamål all lämna eller ställa garanti för kredit, förmedla kreditlill konsumenter eller medverka lill finansiering genom all förvärvafordringar eller upplåta lös egendom till nyttjande. 2 § Tillständ krävs för företag som driverfinansieringsverksamhet, om 1. förelaget helt eller delvis ägs av ell svenskt ellerutländskt bankinslilul eller dotterbolag lill sådant inslilut, eller 2. företageldriver finansieringsverksamhet riktad mol konsumenter, eller 3. nettovärdet avtillgångarna i verksamheten enligl fastställd balansräkning för del senasteräkenskapsåret är och det inle finns anledninganla atl värdet därefter har gäll ned under detta belopp, eller 4. del annars äruppenbart atl nellovärdel av tillgångarna i verksamheten överstiger femtiomiljoner kronor. I nettovärdet enligt första stycket 3-4 skall inte räknasin värdet av tillgångarna i sådan finansieringsverksamhet som anges i 3 §första stycket. Tillstånd krävs inle, om finansieringsverksamheten bedrivsav andra än aktiebolag, ekonomisk förening, handelsbolag eller enskildnäringsidkare. 3 § Tillstånd krävs inte, om finansieringsverksamhelen 1. avserfinansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds ellervaror som framställs eller säljs av företaget, eller 2. avserfinansiering endast i samband med avsättning av tjänster som erbjuds ellervaror som framställs eller säljs av annat förelag i samma koncern eller medannal nära samband som anges i 4 § andra stycket och medel för verksamheteninte anskaffas från allmänheten, eller 3. tillgodoserfinansieringsbehov endast inom en grupp näringsidkare med ekonomiskintressegemenskap och medel för verksamheten inte anskaffas från allmänheten. Tillstånd krävs inle heller om bankinspektionen eftersärskild prövning finner att finansieringsverksamhelen 1. utgör en normallikviditetsförvaltning och inle kan anses ha etl självständigt syfte vid sidanav förelagels huvudsakliga verksamhet, eller 2. drivs utanvinstsyfte av en förening vars uppgift endast är atl tillgodosefinansieringsbehov hos föreningens medlemmar. Tillstånd krävs inte heller för förelag som omfattas avannan lagstiftning om särskild tillsyn. 4 § Om det finns nära samband mellan tvä eller fieraförelag, skall vid tillämpning av 2 § första stycket 3-4 hänsyn tas till det sammanlagda nettovärdet av tillgångarna i finansieringsverksamhelen. Nära samband skall anses föreligga om företagen leds avsamma eller i huvudsak samma personer eller om vinsten av förelagens verksamhet helt 2 eller fill betydande delskall, direkt eller indirekt, tillfalla samma eller i Prop. 1987/88:149huvudsak samma personer. Förutsättningarför tillstånd m. m. 5 §Tillstånd fär meddelas endast om finansieringsverksamheten drivs i aktiebolagsform och aktiekapitalet är . Tillständskall ges, om 1. bolagsordningeninle strider mol denna lag eller annan författning, 2. bolaget inle är olämpligt alldriva finansieringsverksamhet, 3. verksamheten kan antas inle blitill skada för del allmänna, och 4. bolaget uppfyller de villkorsom i övrigt anges i denna lag. 6 §Ansökan om tillstånd fär göras innan bolaget har registrerats i aklie- bolagsregislret. Har ansökan gjorts frän stiftelseurkun dens undertecknande, räknas den i 2 kap. 9 § första stycket aktiebolagsla gen (1975:1385) föreskrivna tiden från lillslåndsbeslulet. Tillbolagsordningen skall vara fogad en plan för den tilltänkta verksamheten. 7 § Beslut om ändring avfinansbolags bolagsordning skall prövas av bankinspektionen och får interegistreras innan del har godkänts av inspektionen. 8 § Bolag som har fält lillslåndall driva finansieringsverksamhet kallas finansbolag. Annan än finansbolag färinte i sin firma eller annars vid beteckning av verksamhet använda ordetfinansbolag eller finansakliebo-lag. 9 § För finansbolag gäller vadsom är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet, om annal inle följer av dennalag. Vidtillämpning av bestämmelserna i 10 kap. 4 § första stycket 4 aktiebolagslagen(1975:1385) i fråga om finansbolag skall med låneskuld och annan där angivenförpliktelse jämställas förvärv av fordringar och upplåtelse av egendom somavses i 1 §. 10§ Aktier i ell finansbolag får genom teckning eller överlåtelse förvärvasendast av 1. svenskamedborgare, 2. svenska bolag och föreningarsom inle är konlrollsubjekt enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska förelag m. m., 3. andra svenska samfälligheter, 4. fondbolag till aktiefonderenligl aktiefondslagen (1974:931) Haraktieförvärv skett pä annal sätt än genom teckning eller överlåtelse, skallförsta stycket inte i något fall medföra hinder för aktieägaren alt förvärvaytterligare aktier, om det sker med slöd av den företrädesrätt till teckningeller erhållande av nya aktier som är förenad med de redan förvärvade aktiernaenligt aktiebolagslagen (1975:1385) eller den bolagsordning som gällde vidförvärvet. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen kan medge undanlag frånförsta stycket. Förvärvav aktie i strid med innehållet i första stycket är ogiltigt. 11 § Finansbolag fårhögst låna upp medel med dels ett belopp som Prop. 1987/88:149 svarar mol bolagels kassa och mol vad som innestår hos , , bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kre- diiaktiebolag,hypoteksinslilut och postgirot eller utlånats till annat finansbolag, dels ettbelopp som svarar mot det egna kapitalet. Om del finnssärskilda skäl kan bankinspektionen medge högre upplåning, dock högst tilltjugo gånger det egna kapitalet. Somupplåning anses inle vad som motsvarar av finansbolaget utfärdadeskuldförbindelser som för långivaren medför räft till betalning först efterbolagets övriga borgenärer eller som har garanterats av staten, bankaktiebolag,sparbank eller central föreningsbank. Till upplåningen skall läggas ingångnagarantiförbindelser och andra åtaganden pä kapitalmarknaden som innebär enkreditrisk för bolaget. Garantiförbindelser skall las upp lill sitt nominellabelopp. Detsamma gäller andra åtaganden, om inte regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen har föreskrivit ett lägre belopp. Medegel kapital avses aktiekapital, reservfond, disposilionsfond och avbolagsstämman fastställd vinslbalans. Med eget kapital får likställas l.garanlifond,som bildats genom tillskott av aktieägare i finansbolaget eller förbindelserutfärdade av bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank eller annan sombankinspektionen godkänt, intill elt belopp motsvarande fem gånger bolagelsaktiekapital, 2. av ell beloppsom svarar mol sådana bolagets reserver som avses i 2 kap. 9 § bankrörelselagen(1987:617) infill etl belopp motsvarande bolagets eget kapital samt 3. kapital som tillförts bolagetmot av bolaget utfärdade skuldförbindelser som medför rätt lill betalningförst efter bolagets övriga borgenärer, intill ett belopp motsvarande bolagetseget kapital. Frånfinansbolagets eget kapital skall avräknas det bokförda värdet av vad bolagettillskjuiit som akfiekapital eller i annan form lill annal in- eller utländsktföretag som driver finansieringsverksamhet. Omdet mellan finansbolag råder sådant nära samband som anges i 4 §, kanbankinspektionen i det särskilda fallet beslämmma att upplåningsrält skallberäknas gemensamt för bolagen. 12 §I finansbolag skall minst en av bolagsstämman utsedd revisor vara auktoriserad revisor eller auktoriserat revisionsbolag. 13§ Finansbolag slår under tillsyn av bankinspektionen. Bankinspektionenskall övervaka all finansbolag följer denna lag och annan författning somreglerar finansbolags verksamhet, föreskrift som har beslutats med slöd avdenna lag saml bolagsordningen och de beslut som med stöd av lag ellerbolagsordningen har fattats av bolagsstämman eller styrelsen. Bankinspektionenskall även i övrigt med uppmärksamhet följa finansbolagens verksamhet för althålla sig underrättad om förhållanden som kan inverka pä ell bolags säkerheteller i övrigt är av betydelse.för en sund utveckling av verksamheten. Bankinspektionenär inte skyldig all vaka över all sådana bestämmelser iakttas som gällerrättigheter och skyldigheter för aktieägare i finansbolag i förhällande tillbolaget eller lill annan aktieägare eller sådana bestämmelser som angårbolagels inre angelägenheter. 14 § Bankinspektionenutövar tillsyn med ledning av handlingar som Prop. 1987/88:149 finansbolag enligl denna lag skall lämna till inspektionen och upplysningar sominspektionen inhämtar vid undersökning hos bolaget eller på annal sätt. Undersökninghos finansbolag skall ske när bankinspektionen anser det behövligt eller närregeringen beslutar om det. 15 §Finansbolags tillstånd kan återkallas av bankinspektionen, om bola get överträtt denna lag eller uppenbart åsidossalt kundernas intressen eller om annars fömlsällningarna för tillstånd enligt 5 § inte längre föreligger. Omett tillstånd har återkallats enligt första stycket, skall bolaget stå underbankinspektionens tillsyn lill dess alt verksamheten avvecklats eller drivs påett sädant sätt att tillstånd enligt denna lag inte krävs. 16 §Råder förhållande som anges i 15 §, får bankinspektionen meddela finansbolaget skriftlig erinran i stället för att återkalla bolagets tillstånd, om del kan antas alt bolaget låter sig rättas av delta. Inspektionen fär även meddela ell finansbolag skriftlig erinran, om bolaget annars inle följer i 13 § andra stycket angivna föreskrifter och beslut eller om annat förhällande råder som menligt inverkar på bolagels säkerhet eller som kan äventyra en sund utveckling av bolagels finansieringsverksamhet. Skriftlig erinran får förenas med föreläggande om rättelse. Rådermissförhållanden hos finansbolag i annat fall än som anges i första stycket,får bankinspektionen i särskilt beslut göra anmärkning om del. Omett finansbolag har fattal beslut som strider mot denna lag eller annanförfattning som reglerar finansbolags verksamhet, mot föreskrift som harmeddelats med stöd av denna lag eller mot bolagsordningen, får bankinspektionenförbjuda alt beslutet verkställs. Har beslutet verkställts, får inspektionenförelägga bolaget alt göra rättelse, om det kan ske. 17 §Bankinspektionen skall, om inte särskilda skäl talar däremot, för ordna en revisor atl med övriga revisorer delta i revisionen av finansbolag. Inspektionen kan när som helst återkalla sådant förordnande och i stället utse ny revisor. Omett tillständ för finansbolag alt driva finansieringsverksamhet haråterkallats, gäller förordnandet för den av bankinspektionen utsedde revisorntill dess all finanseringsverksamhelen har avvecklats och revisorn lillbankinspektionen har lämnat en berättelse över avvecklingen. Finansbolagetskall till revisor som har förordnats enligt första stycket betala ersättningmed belopp som bankinspektionen bestämmer. 18 §Bankinspektionen får kalla lill sammanträde med finansbolags sty relse eller begära all styrelsen kallar lill extra bolagsstämma. Har styrelsen inte följt en sädan begäran, får inspektionen kalla lill extra bolagsstämma. Företrädare för inspektionen får närvara vid styrelsesammanträde, som inspektionen har utlyst, och vid bolagsstämma saml delta i överläggningar- 19 §Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur finansbolags räkenskaper skall föras och hur värde handlingar skall förvaras och inventeras. 20 § Finansbolag skall på tid och sätt som bankinspektionen bestämmer I. hälla bolagels kassa, övriga tillgångar,räkenskapsmaterial och andra handlingartillgängliga för granskning av inspektionen. 2. upprätta och lill inspektionenlämna översikt som visar bolagets lill- Prop. 1987/88:149 gängar ochskulder, 3. till inspektionen lämnaårsredovisning och i förekommande fall koncernredovisning samtrevisionsberättelse och protokoll vid ordinarie bolagsstämma, 4. i övrigt lämna inspektionenalla de upplysningar och uppgifter som inspektionen anser behövliga förtillämpningen av denna lag. 21 § Bankinspektionen skall föraen förteckning över finansbolagen. 22 § Finansbolagen skall medåriiga avgifter bekosta bankinspektionens tillsynsverksamhet enligl de närmareföreskrifter som regeringen meddelar. 23 § Om del kan antas atl etlföretag driver sådan finansieringsverksamhet att denna lag är tillämplig, fårbankinspektionen förelägga företaget alt till inspektionen lämna deupplysningar om sin verksamhet som behövs för alt bedöma om lagen ärfillämplig. 24§ Meddelar bankinspekfionen föreläggande eller förbud enligt denna lag, fårinspektionen sälla ut vite. 25§ Bankinspektionens beslut enligt denna lag fär överklagas hos regeringen.Inspektionens beslut har omedelbar verkan, om inle annat beslutas. 26§ Den som är eller har varit verksam i finansbolag får inte obehörigen röja vadhan därvid har fått veta om någon annans affärsförhållanden eller personligaförhållanden. Förstastycket gäller också den som hos bankinspektionen har tagit befattning medärende enligt denna lag. 27§ Den som driver finansieringsverksamhet utan tillstånd, där sädant krävsenligl denna lag, döms lill böter eller fängelse i högst elt är. Styrelseledamoteller befattningshavare hos finansbolag som uppsätligen eller av oaktsamhetgenom oriklig bokföring eller pä annat sätt lämnar bankinspektionen felaktigaupplysningar om verksamheten döms, om gärningen inte är ringa, till böter ellerfängelse i högst . Densom bryter mot 8 § döms fill böter. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1988. Genom lagen upphävs lagen (1980:2) om finansbolag. Ett företag som vid den nyalagens ikraftträdande driver finansierings- verksamhet och som avserall ansöka om tillstånd skall göra detta senast Prop. 1987/88:149 vid utgångenav . 3.Ell förelag som vid den nya lagens ikraftträdande driver finansieringsverksamhetfår fortsätta denna verksamhet enligl den äldre lagen till utgången av år 1988eller fram lill dess alt ansökan enligt 2 slutligt prövats. som avses i 3 inle om tillstånd inom lid som anges i 2 eller färföretagel inle sin ansökan beviljad, får förelaget fortsätta verksamhetenenligt den äldre lagen i fråga om de åtaganden som företaget gjort under denlid som verksamheten bedrivits enligt den lagen. som vid den nyalagens ikraftträdande driver finansieringsverksamhet skall för atl undantasfrån lagens tillämpningsområde enligl 3 § andra stycket göra ansökan om dettasenast vid utgången av . Vad som sägs i 3 och 4 gäller även sådantföretag. Om del i en lag eller i enförfattning som har beslutats av regeringen hänvisas lill en föreskrift som harersatts genom en föreskrift i denna lag, tillämpas i stället den nyaföreskriften. utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsrådetSigurdsen, ordförande, och statsråden , , R. Carisson,, G. Proposition om auktorisation av finansbolag 1 Inledning Lagen(1980:2) om finansbolag (FiL), trädde i kraft den Ijuli 1980 (prop.1978/79:170, NU 1979/80:23, rskr. Vid tillkomsten av lagen ansågs behovinte föreligga av någon form av tillståndsprövning. departementspromemoria (Ds Fi 1987:13) Auktorisation av finansbolag m. m.har föreslagits bl. a. all finansbolag skall vara auktoriserade för all drivaverksamhet, all finansieringsverksamhet som är riktad mot konsumenter endastfår bedrivas av auktoriserade institut på kredilmarkna-den, alt det förauktorisation av finansbolag bl. a. skall krävas ett aktiekapital på minst tiomilj. kr., att finansieringsverksamhetsdefinifionen utvidgas atl ocksä omfallat.ex. leasing av fast egendom och atl kapitaltäck-ningsbestämmdserna ändras såalt avräkning från det egna kapitalet skall ske för kapitaltillskoll till andraföretag som driver finansieringsverksamhet. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga I fogassammanfattningen i promemorian och som bilaga 2 promemorians förslag till lagöm ändring i lagen (1980:2) om finansbolag. Som bdaga 3 bör fogas enförteckning över remissinstansema och en sammanställning av remissyttrandena. Regeringenbeslutade alt inhämla lagrådels yttrande över förslag lill enny lag om finansbolag. Förslaget hade upprättats i pägrundval av promemorian. Del lagförslag som remitterades lill lagrådet börfogas lill propositionen som bilaga 4. Lagrådethar i sill yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga 5, i alltväsentligt godtagit förslaget. I syfte all göra den föreslagna lagen meralättillgänglig har lagrådet föreslagit ändringar av i huvudsak redaktionellkaraktär. Somkommer atl framgå av specialmotiveringen godtar jag lagrådets förslag ochförordar alltså några ändringar i det remitterade lagförslaget. I övrigtöverensstämmer de förslag som jag lägger fram nu med lagrådsremissens förslag. 2 Allmänmotivering Prop. Finansbolagenhar kommit all spela en betydelsefull och allt mer framträdanderoll på kredilmarknaden. De är närmare 300 lill antalet och del är en heterogengrupp av förelag. Vissa har elt brett utbud av tjänster medan andra ärspecialiserade på en eller etl par kredilformer. Många finansbolag erbjuderallmänheten likartade finansiella tjänster som bankerna och i hård konkurrensmed dessa. Utöverde etablerade finansbolagen finns del ell stort antal förelag som driverfinansieringsverksamhet och vars tillgångar understiger 10 milj. kr. För dessaföretag gäller inle bestämmelserna i och de är därför bl. a. inte föremålför bankinspektionens kontroll och tillsyn. Om elt företag har tillgångar överden nämnda 10 milj. gränsen faller det in under finansbolagslagenstillämpningsområde. Det skall då registreras hos bankinspektionen och föras ini en särskild förteckning. I samband härmed skall bankinspektionen göra enformell prövning av bolagsordningen och av att denna inle innehåller sådanabestämmelser eller brister att en sund utveckling av verksamheten kanäventyras. Avpromemorian framgår alt del förekommer en rad problem av framför alltkonsumentpolitisk art när det gäller vissa finansieringsförelag. Delkonstateras också atl andra kreditinstitut på finansmarknaden, som banker,försäkringsbolag och fondkommissionsbolag, är beroende av offentliga tillståndför sin verksamhet. () har enligl sina direkfiv (Dir 1983:38) till uppgift att finna en lämpligstruktur på kredilmarknaden. 1 direktiven las bl. a. upp ell antal frågor omfinansbolagen. Dessa aktualiserades av bankinspektionens erfarenheter avtillsynen över finansbolagen. Del konstateras atl FiL ger ell bristfälligtunderiag för bankinspektionens tillsyn och ell dåligt slöd för ingripanden.Anledningen lill detta är bl. a. att lagen inte ställer några kvalitativa kravpå verksamheten. Vissa finansbolag har en dålig standard på kredilporlföljenoch ägs av mindre välrenommerade företag och enskilda personer. utnyttjardessa förelag bankinspektionens tillsyn som elt argument i marknadsföringen isyfte att inge låntagare och kunder förtroende. Enviktig uppgift för KMK är all utforma regler för ell auklorisalions-system förfinansbolagen. KMK bör överväga vilka kvalitativa krav som bör ställas på ettfinansinstitut och dess ledning för all inslilulel skall fä benämnasfinansbolag. Denna fråga bör övervägas i anslutning lill reglerna om rätl altbedriva yrkesmässig finansiell verksamhet, dvs. om sädan verksamhet över huvudtagel skall fä bedrivas i oreglerade former. KMK skall enligl direktiven ocksäutreda andra frågor som berör finansbolagen, t. ex. deras rörelseregler. KMKhar aviserat ell huvudbetänkande . Detta belän kande kommer att innehålla förslag lill lösningar på de problem som föreligger inom finansbolagssektorn. Enligl vad jag erfarit kommer emel lertid dessa förslag alt ingå som ett led i den mer övergripande översyn 9 somKMK har till uppgift all göra. Regleringen av de nuvarande finansbolagenkommer enligt KMK:s förslag att omfatta även andra kreditinstitut och derasverksamhet. KMK:s förslag beträffande finansbolagen kan och bör inte brytasloss frän denna helhetslösning. Även om KMK:s huvudbetänkande som ovanredovisats relativt snart kan komma atl färdigställas, dröjer det dock avsevärdtid innan detta beretts sä atl del kan ligga lill grund för lagstiftning. Flera frågor som berörfinansbolagen och kreditgivningen till konsument kräver enligt min mening enskyndsam behandling. I promemorian behandlas de frågor som det är särskiltangelägel all snabbi få lösta. Ambitionen har därvid varil all göra så fåändringar som möjligt i förhållande lill den nuvarande lagen. hareftersträvats all de nu föreslagna ändringarna skall ligga i linje med destörre strukturella förändringar som KMK enligt uppgift kommer att föreslå idel regelverk som styr kreditmarknaden. Jag vill i deltasammanhang ocksä erinra om att regeringen i prop. 1987/88:66 om och denvästeuropeiska integrationen uttryckt att har ett starkt intresse avatl så långt möjligt delta i det västeuropeiska samarbetet för atl möjliggöraen enhetlig marknad för finansiella tjänster. har sonderandesamtal inletts mellan EFTA-länderna och . Dessa syftar till altutbyta information om reglerna för i första hand banksektorn ochkapitalmarknaden och lill att klargöra möjligheterna till samarbete: Del kansenare komma all bli nödvändigt att se över den svenska lagstiftningen rörandekredilmarknaden som ett resultat av bl. a. detta samarbete. Mittförslag: För att driva finansieringsverksamhet skall krävas auktorisation omnellovärdel av tillgångarna i verksamheten enligt fastställd balansräkninguppgår till 50 milj. kr. För företag som ägnar sig ålfinansieringsverksamhet riktad mol konsumenter skall alllid krävasauktorisation oavsett verksamhetens omfattning. I båda dessa fall undantas dockalltjämt bl. a. företag med en finansieringsverksamhet som avser finansieringav egna varor eller tjänster. Finansieringsföretag som ägs av bank skallalllid vara auktoriserat. Bankinspektionenskall pröva ansökningar om auktorisation (tillstånd). Prövningen skall vara avsåväl formell som materiell natur. Ett formellt krav skall vara attaktiekapitalet uppgår till minst fem milj. kr. Förslaget i promemorian:Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. I promemorian föreslås dock attgränsen för krav på auktorisation för företag som driverfinansieringsverksamhet som inle riktar sig mol konsu- menler skall vara tillgångar på 10 milj. kr. och attminimikravet på eget Prop. 1987/88:149 kapital för auktoriserat finansbolagskall vara 10 milj. kr. Remissinstanserna: Förslaget i promemorian tillstyrkseller lämnas i huvudsak utan erinran av flertalet remissinstanser. Av de remissinstanser som avstyrker förslaget anserflertalet att KMK: s förslag borde avvaktas.