prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För gruppens verksamhet budgelårel 1987/88 har ramenfastställts lill 30,6 miljoner timmar.HärUll kommer avseende särskilda sysselsättningsskapande insatser i Malmfälten, ,och . framhåller att man har kajjacitel ochkommersiella förutsättningar att ge fler arbetshandikappade arbete. En sådanutökning kan ske som företagsgruppens behov av statligt stödper arbetstillfälle successivt minskar.Företagsekonomiska och samhällsekonomiska beräk- Prop. 1987/88:100 ningarvisar enligt stiftelsen att ytterligare tillvaratagande av gruppens Bil. 12kapacitet genom nyanställningar kan ske tillförhållandevis låga kostnader för och staten. Det skulle dessutomenligt stiftelsen vara samhällsekonomiskt lönsamt. föreslår i samråd med AMS med hänvisningtill detta, en sysselsättningsökningmed till totalt . Ökningen motsvarar eller ca I 200anställda jämfört med fastställdtimram för /88, till totalt ca 29400 arbetshandikappade anställda.Därefter föreslås en utökning till /90 och 34,8 miljoner /91, Nuvaranderegler för timtak innebär enligt stiftelsen vissa svårigheter för förelagsgruppen, särskilt vad avsermöjligheterna att parera effekter av varierandeantal arbetsdagar olika budgetår, och kan i vissa fall också motverka insatserför att minska påverkbar frånvaro. Från sida föreslås därför en möjlighet till överskridande avför budgetåret fastställt timtak med maximalt 1,. Sådanaöverskridanden skall kompenseras med underskridanden andra är under enfemårsperiod. ambitioner för /89 är attöka antalet övergångar lill denreguljära arbetsmarknaden från drygt 870 till ca 1 000 personer motsvarande ca3,av antalet anställda. Detta skall ske med hjälp av de personalulvecklingsinsatser som fortlöpande görsinom företagsgruppen och de metoderför planering och genomförande av övergängar till annan anställning somutvecklas i nära samverkan med arbetsmarknadsverket. Budgetåren 1989/90 och 1990/91 förutses ettytteriigare något högre antal övergångar.Under gynnsamma arbetsmarknadsförhållanden kan de komma att motsvara av antalet anställa, dvs, ca 1200 personer . har i en långtidsstudie - inför år1995 bedömt utvecklingstendensen i omvärlden med särskild betydelse förförelagsgruppens uppgift ochverksamhet. I studien bedöms bl, a. behoven av arbetstillfällen inom Samhallgruppenytterligare öka. Nyanställningar skulledärför behöva, och kunna, genomföras med 1 000/är (netto) till totalt /96, En förändring bedöms ske i sammansättningen av arbetskraften inom ,Relativt sett förutses en förskjutningmot fler anställda med psykiska handikapp, förståndshandikapp ochsociala handikapp. Hälften av de tillkommandearbetstillfällena beräknas ske inom service/tjänstesektorernaoch/eller inbyggda verkstäder. Behoven av statlig ersättning (driftbidrag) bedöms kunna fortsätta attreduceras. Framtida resultatförbättringar måste härvid enligtSamhall i betydande utsträckningåstadkommas genom åtgärder som förbättrar intäkterna. Sådana förbättringar bedöms också möjliga, utan altden sociala och arbetsmarknadspoliliskamåluppfyllelsen påverkas negalivl. Del pågående struk-tureringsarbetel syftar till att reducera antaletproduktions- och marknadsinriktningar i varje företag, och lill att utvecklasamverkan och samarbete mellanföretagen. Utöver detta är nägra av de grundläggande strategierna för effektiviseringen av företagsgruppensaffärsutveckling följande: - förbättringoch utveckling av samarbetet med övrigt näringsliv, bl.a. i Prop.1987/88:100 långsiktiga, stabila ochintegrerade former Bil. - byte av produkter eller produktionsinriktning motbättre i den takt ersättningsproduktion kan tillförsäkras t, ex, genom licens-eller legotillverkning ål utomeuropeiska förelag - ökning aven samordnad export inom sådana delar av verksamheten, där förutsättningarna bedöms som gynnsammast samt utveckling av nya områdendär företagsgruppen traditionellt sett inte varit verksam, främst utanförtillverkningsindustrin. Samhallhar som tidigare betonat vikten av att företagsgruppen ges långsiktiga - treåriga mål och ramar för verksamheten.Till grund för ett sådant beslut har stiftelsen gjort en bedömning av behovetav driflbidrag, fastighetsmedel ochbidragsberättigade arbetstimmar enligt följande: 1988/89 1989/90 1990/91 Driftbidrag i % av lönekostnaden för arbetshandikappade anställda 109,9 106,3 . 102,9 Bidrag till fastighetsfonden Antal arbetstimmar (milj. timmar) 32,2 33,5 34,8 Behovet av driflbidrag /89 beräknas således lill 109,av lönekostnaderna för dearbetshandikappade anställda vid32,. Om nuvarande volym om behålls oförändrad beräknas procentsatsen till 111,2,bl.a. på grund av sämreutnyttjande av anläggningstillgångarna. Bidragsbehovel vid ett utökat antal limmar utgår från ell rörelseunderskolt om 3 115milj. kr, enligl följandespecifikation. Jämförelse görs med preliminärt utfall för /87och prognosen för /88, 9 1987/88. Budgetår(milj. kr. ) 1986/87 1987/88 1988/89 (prel. utfall) (prognos) Prop, 1987/88:100 Bil.12 2 365 -1 120 arbetshandikappade -2 365 Övriga driftkostnader -1 665 2 590 -1 170 3 175 -1 345 3 525 -1 455 Driftunderskott i procent avlönekostnaderna för arbetshandikappade 117,8 106,333,5 102,934,8 De senaste årens snabba resultatförbättringar hari hög grad underiättats av gynnsamma konjunkturförutsättningar. Beräknadfakturering om 2880 milj. /89 innebär en ökning med 515 milj. kr. jämfört med preliminärt utfall för /87 och290 milj, kr. eller jämfört medbudgeten /88, Detta är en relativt högt ställd målsättning, som kräver stora försäljningsframgångar ochen fungerande produktion. Budgetåren 1989/90 och 1990/91 harfakiureringsökningarna beräknats kunna bibehållas på nivån . Materialkostnadernasteg i snabbare takt än faktureringen. Dettavar delvis en följd av de omstruktureringar somunder dessa år gjordes i många verkstäder från myckel enkel produktiontill arbeten med industriell karaktär. Materialförbmkningen ökade som en följd härav, men den nya produktionen gavbättre förädlingsvärden och bättretotalresultat. Efter hand som rationaliseringsinsatser satts in har malerialkostnadsandelen kunnat sänkas. Nyaverksamheter och nya samverkansformer har också medfört attmaterialkostnadernas andel av faktureringsvärdet ytlerligare reducerats. Förädlingsvärdet - dvs. skillnaden mellanfakturering och materialkostnader -beräknas /89 uppgå till1 615 milj. kr., vilket är 370 milj.kr. mer än preliminärt utfall för /87 och 195 milj. kr, mer änbudgeten för /88, Delta motsvarar en ökning med 13-14%per är, en ökningstakt som i stort bedöms möjlig att bibehålla också budgetåren1989/90 och 1990/91. De ärliga ökningarna av lönekostnaderna för dearbetshandikappade har beräknatsuppgå till . Härav svarar ökad sysselsättning för . Även under budgetåren 1988/89-1990/91 beräknasdriftkostnaderna öka i betydligtlångsammare takt än verksamhetsvolymen. Genomsnittligt förutses för treårsperioden ökningar med perär. Detta innebär också atl driftkostnaderna uttryckt i procent avlönekostnaderna för de arbetshandikappade ytterligare kommer att förbättras. lokaltillgångar i egna fasligheter Prop.1987/88:100 uppgår lill ca 835 000 m lokalyla, Dämlöverförhyrs ca 290 000 m Bil. har i anslagsframställningen /89 och i tidigareanslagsframställningar beräknat avskrivningarna på fastighetsbeståndetsåteranskaffningsvärde i enlighet med de principer antagit införföretagsgruppens bildande, Företagsgmppen har emellertid tilldelatsavsevärt lägre belopp än vad sommotsvarar avskrivningar beräknade på fastighetsbeståndets återanskaffningsvärde. Detta innebär enligtstiftelsen att företagsgruppen ej kan bibehålla fastighetsbeståndet vidnuvarande volym och standard. Omavskrivningarna också fortsättningsvis reduceras på likartal sätt blir följden att andelen egna fastigheter på siktmåste minska till förmån för förhyrda lokaler, vilket enligt stiftelsen kommer att innebära högrekostnader för företagsgmppen. När en föråldrad byggnad ersätts blir den nyabyggnaden erfarenhetsmässigt något störte främst beroende på de krav somnumera finns fastställda i lagar och förordningar. Vid en beräkning avåteranskaffningsvärdet av det egna fastighetsbeståndet har hänsyn också tagitslill detta störte ytbehov, som lågt räknat uppgår till10%. Återanskaffningsvärdet, beräknattill per m för verkstad/kontorsytor och till per m" för lager/förrådsytor,blir då genomsnittligt 3 955 milj. kr. Kostnader och intäkter för fastighetsförvaltningenberäknas budgetåren 1988/89-1990/91 enligt följande: 1988/89 1989/90 1990/91 Avskrivningar 218,5 226,0 234,0 (externa hyror, räntor, Intäkter - 5,7 - 6,0 - 6,3 Nettokostnader 445,5 455,7 467,6 Investeringarna avses länefinansieras med beloppmotsvarande amorteringarna på tidigare upptagna fastighetslån. Amorteringarnahar beräknats 80 milj. kr.Låneutrymme som eventuellt inte tas i anspråk under budgetåret balanseras till efterföljande år för att klara variaUoner i deåriiga investeringarna. Stiftelsen har ånyohemställt om aft ett långsiktigt mål fastställs för sysselsättningsnivå och ekonomi fram t. o. m. /91.Stiftelsen bedömer att man vid ettoförändrat antal arbetstimmar kommer ned till 105,idriftbidragsprocent /91. Jag är inte beredd att föreslå enutfästelse om de ekonomiska förutsätt- ningarnaför än ell budgetår. Stiftelsens anslagsframställ- Prop.1987/88:100 ning för /89behandlas därför på sedvanligt sätti Bil. Stiftelsen har hemställt om att antaletbidragsberättigade arbetstimmar skallhöjas från 30,9 miljoner innevarande budgetär till 32,2 miljoner /89 (inkl, de särskilda uppdragen i Malmfälten etc). Genom omprioriteringar ges möjlighet till enökning med ca 350 anvisade arbetstagarehos . J;äg föreslår därför att företagsgruppen tilldelas ytlerligare eller sammanlagt 31 360000 /89, Stiftelsen har pekat på att den låstatimramen är svår att hantera på grundav varierande närvaro och olika antal arbetsdagar . Stiftelsen hardärför hemställt om att vid behov få överskrida antalet bidragsberättigade timmar för ett budgetår medhögst . Sådana överskridandenskall kompenseras med underskridande andra år . Jag har förståelse för problem att rättbalansera timutnyttjan-det och avser att föreslå regeringen attstiftelsen ges möjlighet atl få överskridaresp. underskrida timantalet med högst under ett budgetär, men attbalans skall erhållas . Det bör med hänsyn till detta ankomma på regeringen att vid behov ökaantalet arbetstimmar under budgetåret. Regeringen bör inhämta riksdagensbemyndigande härtill. Vid en utökning av antaletbidragsberättigade arbetstimmar med ca 1200000 har stiftelsen begärt ettdriftbidrag om 109,av den beräknadelönesumman (inkl. lönebikostnader) för de arbetshandikappade anställda. Med hänsyn till mitt förslag om en mer begränsad utökning av antalet arbetstimmar bör bidragsprocenten höjas till111,2 och 3 060 milj. kr, utgå för detta ändamål under budgetåret1988/89, Bidrag tiU fastighetsfonden. Samhallgmppensfastighetsbestånd förvaltas av en central fond. Kostnaderna för /89 beräknas avstiftelsen till 445,5 milj. kr. efter avräkning av inläkler, varav för hyra 118 milj. kr,, kalkylmässiga avskrivningar på egna fastigheter 218,5 milj. kr.samt för räntor 105 milj. kr. Stiftelsen har som tidigare är vid denna kalkyl använt det beräknadeåteranskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet. För egen del anser jag i likhet med minföreträdare att de kalkylmässiga avskrivningarna bör baseras på ett uppskattatanskaffningsvärde för fastigheterna,vilket medför atl avskrivningsmedlen reduceras till 144 milj. kr. Med hänsyn härtill föreslår jag att 373 milj. kr,tas upp som bidrag till fastighetsfondenunder anslagsposten för /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, till driften av Samhallgruppens verksamhetunder /89 anslå medel motsvarande 111,av lönesumman för ar betstagarna i skyddat arbete (inkl,lönebikostnader) upp till högst - exkl, desärskilda uppdragen i Malmfälten 120 m,m. 2. medge atlregeringen får besluta om ökat antal bidragsberätUga- Prop. 1987/88:100 de arbetstimmar under /89, för alt möjliggöra överfö- Bil.12 ringav timmar mellan budgetåren, 3. till Bidrag till Stiftelsen för /89 anvisa ett förslagsanslag av 3 . INVANDRING M.M, Prop.987,88:,00 1986/87 Utgift 100 893 152 1987/88 Anslag 82 558 0001988/89 Förslag 109 913 000 () är centralförvaltningsmyndighet för invandrar-och medborgarskapsfrågor i den män de inte ankommer på annan myndighet.Verket utövar bl.a. ledningen av utlänningskontrollen enligt 2 § utlänningslagen (1980: 376) samt som centralutlänningsmyndighel den kontroll somregleras i medborgarskapslagstiftningen eller annan författning. Verket harockså huvudansvaret för överföring och mottagning av flyktingar och förmottagning av asylsökande. Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samt föreslå och samordnaåtgärder till förmån för invandrare och språkliga minoriteter. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. finns fem byråer. Dessa ärtillståndsbyrän, medborgarskapsbyrän, samordningsbyrån, informationsbyrån ochadministrativa byrån. Dessutom finns en registerenhet. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 + 39(1) -1- 25 743 000 (därav lönekostnader) (57 029 000) 1+ 17 638 000) + 2 212 000 4- 27 355 000 (1) Exkl. särskild insatsstyrka under /89. bedömning är det troligt att 16500 personer kommer att söka asyl i . I detläge som råder, med betydandebalanser inom tillståndsverksamheten, en stor förläggningsvolym och storasvårigheter atl få tillräckligt med kommunplatser är det ulomordenlligtangelägel att verket får de resurser som krävs för att klara arbetsuppgifterna. För att kunna förverkliga regeringens målbeträlTande handläggningsUderna iasylärenden krävs en snabb avarbetning av de nuvarande balanserna. Det kan inte ske utan förstärkning av verketsgrundbemanning. SamUdigt behövs sådana tillfälliga resurser som bereder vägenför ny ordning avseende handläggningen av asylärenden. Verket yrkar också undantag från tillämpningen av huvudförslaget. Verket har i skrivelse till regeringenden redovisat de ytterligare behov av medel inomförvaltningsanslaget, som krävs för att klara verksamheten under budgetåret1987/88. Här yrkas permanenta för- 122 stärkningar med 23 tjänster, varav 13 för tillståndsprövningen,två för Prop. 1987/88:100 samordningsuppgifter och resterande för skildaadministrativa stödfunk- BiM2 tioner. Denna beräkning, som i allt väsenUigthar sin utgångspunkt i den förväntade invandringen av asylsökande, har lagtstill grund för verkets huvudförslag och förutsätts alltså finnas kvar ävenunder /89. För petitabudgetåret tillkommer dessutom önskemål omtvå tjänster för informationsuppgifter, ' Utöver. gmndbemanningen har verket iskilda framställningar begärt tillfälliga förstärkningar, i syfte att undanröjade nuvarande balanserna av tillståndsärenden. Verket bedömer att en sådan extrainsatsstyrka behöver uppgå till 47 personer, och begär tillfälliga medel imotsvarande omfattning avseende såväl /88 som 1988/89. Det totala behovet av medelstillskott /89 kan summeras till i runda tal drygt 20 milj. kr. Förstärkningen avpersonalresurserna medför behov avökade medel för bl.a. resor och personalutbildning. Kostnaderna för drift av ADB-system, för telefonoch telefax kommer att stiga till följd av den kraftiga ökningen av antaletasylsökande. Sammanlagt beräknar verket ett ytterligare medelsbehov /89 för övriga förvaltningskostnader av ca 26 milj. kr. Verket beräknar merkostnaden förlokalförsörjning till drygt 2 milj.kr. Regeringenhar tidigare i skilda sammanhang för redovisat utvecklingen när det gäller antalet asylsökande ochde konsekvenser som denna har fått. har från 1984-1985 ochframåt mött en ökande arbetsbörda, som i första hand har berörttillståndsprövningen, mottagningen av flyktingar och asylsökande,informationsverksamheten och verkets administrativa stödfunktioner. Verket harsuccessivt fått personalförstärkningar för att möta denna ökande efterfrågan på dess tjänster. /88 beslöt riksdagenatt permanent tillföra verket medel motsvarande 44 årsarbetskrafter. Medelsberäkningen baserades på ett anlagande omatt antalet asylsökande skulle vara igenomsnitt ca 1 000 . fick regeringen bemyndigande att besluta om nödvändigaresursförstärkningar, i syfte attklara handläggningen av asylärenden och mottagningen av flyktingar ochasylsökande. Jag kunde redan iförra årets budgetproposition avisera ett behov av sådan ytterligare resursförstärkning. Antalet asylsökande tenderaderedan då atl öka utöver de 1 000 permånad, som lades grund för förslagen avseende /88.Inströmningen har varit omkring 1600 . beslöt regeringen tillförainvandrarverket ytterligare ca 3,5 milj. kr., bl.a. för att täcka kostnaderna för ett oväntat stort övertidsuttag. harregeringen beslutat om ytterligare betydande förstärkningar. Bemanningenför tillståndsprövningen har med 123 stödav bemyndigande utökats med 13 personer. På motsvaran- Prop.1987/88:100 de sätt har verkets resurser för mottagning av flykUngar ochasylsökande Bil. 12 utökats med fem tjänster. Jag föreslår att dessaförstärkningar bibehålls även under /89, Den nu nämnda förstärkningen mied 18 tjänster ärtillfällig i avvaktan på resultatetav den översyn av invandrarverkets organisation, som regeringen beslutat om (dir. 1987:44), En särskildutredare skall bl, a. beakta: - möjligheterna till en effektiv och flexibelärendehantering; - arbetsfördelningen mellan invandrarverket centraltoch verkets förläggningar; - invandrarverkets samarbete med polisen,utlandsmyndigheterna och kommunerna; - organisation och dimensionering avinvandrarverkets resurser för bevakningoch samordning av andra myndigheters åtgärder för invandrare. Utredaren skall beakta de slutrapporter somkommer att lämnas vid årsskiftet1987/1988 om dels en teknisk översyn av utlänningslagstiftningen, dels organisation och: rutiner förhandläggning av utlänningsärenden. Dessa tre översynsprojekt skall bl.a:lägga grunden för en bättre ordning förhanteringen av asylärenden. YUeriigare en komponent i detta arbete är ettnytt system för ekonomiskt stöd tillasylsökande . Eflerbehandling i lagrådet, avser jag att återkomma till regeringen i denna fråga. Verkets nya organisation och nya rutiner förhandläggningen av tillståndsärendenavses träda i funktion fr, o. m. , Jag ämnar återkomma till regeringen med principförslag i denna del. Fram tilldess måste det till extraordinära insatser, i syfte att bereda vägen förreformen. De ärendebalanser som finns måste i möjligaste mån arbetas av,sä att en ny organisation ges goda förutsättningar att fungera från början. Detta gäller alla led i handläggningen: polisen,invandrarverket och regeringskansliet.Såvitt gäller polisväsendet vill jag hänvisa till vad chefen för harframhållit om vikten av atl även polisenprioriterar tillståndsärendena och till de resursförstärkningar som hon föreslagit förpolisväsendets del, I är balanssituationen för dagen ihuvudsak tillfredsställande, bl. a. tack vare de extraordinära åtgärder som vidtagits tidigare (jfr, prop,1986/87: 100 bil, 12, sid, 51). dras, för sin del, medärendebalanser som är oroväckande slora. Det har därför visat signödvändigt alt förse verket med resurserför en extrastyrka, vars uppgift det blir att arbeta undan de icke avgjorda ärenden som annars skulle försvära ettframgångsrikt genomförande av planerade organisations- och rutinförändringar.Regeringen har i sitt beslut i detta syfte beviljatinvandrarverket ell medelstillskott för innevarande budgetårmotsvarande ca 30 årsarbetskrafter, . /89 bör denna extrastyrka, enligt min bedömning, utökas. Jag beräknar här tillfälliga medelmotsvarande 35 årsarbetskrafter. Jag villhär starkt betona vikten av att extrastyrkan verkligen kan nå uppställda mål. Avsikten med extrastyrkan är att ge utrymme för en 124 kraftsamling under begränsad tid.Jag kommer att följa utvecklingen må- Prop. 1987/88:100 nad för månad, föratt regeringen snabbt skall kunna reagera och vidta Bil. 12 åtgärder, om ochnär balanssituaUonen så kräver. När det så gäller övriga delar av invandrarverketsverksamhet vill jag anföra följande.Verket har vuxit kraftigt . Det har inneburit stora påfrestningar på verketsadministrativa stödfunktioner. Regeringenhar i sitt beslut beviljat verket en förstärkning med fyratjänster för administraUv utveckling och ADB-frågor under innevarande budgetår. Jag föreslår att motsvaranderesurser beräknas även för /89. har tidigare fått i uppdrag attvara ansvarig myndighet förmottagande och omhändertagande av flyktingar under kriser och i krig. Det harframgått av vad chefen för försvarsdepartementet anfört Udigare . För att planlägga beredskap i dessaavseenden krävs särskilda resurser. Genom det tidigare nämnda beslutet idecember 1987 har regeringen förstärkt verket med en tjänst för ändamålet, samtmedgett att ytterligare en personknyts till verket på projektbasis under tre budgetår. Dessa resurser börföljaktligen tillföras verket även under /89. Jag föreslår sluUigen att vissa lönemedel (3 milj.kr. ), som /87beräknats som tillfälliga, nu permanentas. Föreslagna förstärkningar av invandrarverketspersonal medför att det behövs ökademedel för förvaltningskostnader. Jag har beräknat ett ytteriigare medelsbehov för detta ändamål av sammanlagt7,5 milj. kr. Av detta belopp utgörungefär 3,5 milj. kr. en uppräkning av medlen för drift av verketsADB-system. Jag godtar verkets förslag om undantag fråntillämpningen av huvudförslaget vid beräkningen av medelsbehovet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens invandrarverk för /89 anvisa ett förslagsanslag av109913000 kr, 1986/87 Utgift 11 261 728 Reservation - 365 137 1987/88 Anslag 10 250 000 1988/89 Förslag 11 115 000 Från anslaget utgår bidrag till den sUftelse somger ut . Vidarebekostas från anslaget invandrarverkets informationsverksamhet beträffandesamhällsinformation till invandrare och påverkans- och samordningsarbete föratt öka allmänhetens kunskaper om invandring och invandrare. och invandrarverket har kommit in med framställningar omanslag för dessa ändamål avseende /89, 10 1987/88. Beräknad ändring1988/89 pji i Bidrag till stiftelsenInvandrartidningen informationsverksamhet 5 250000 10 250 000 (1) Behandlas i särskild proposition tillriksdagen Invandrartidningenges normalt ut pä sex språk, nämligen finska, serbokroatiska, grekiska, polska, spanska och lättsvenska. Under /87har tidningen getts ut försöksvis också pä engelska. Veckoeditionerna kommer ut med drygt 40 nummer per år.Prenumerationsavgiften är förnärvarande . per helår beroende pä språk. ges också ut i månadseditionerpå fem språk, nämligen arabiska,turkiska, italienska, franska och tyska. Månadseditionerna utkom med tionummer under /86. Tidningens medelupplaga är ca 49000 exemplar.Utöver den mera renodladetidningsverksamheten förekommer visst arbete i projektform, t. ex. samhällsinformation till nyanlända flyktingar samtprojektverksamhet i samverkan med utbildningsradion. Stiftelsenhar, mot bakgmnd av att frågan om dess framUda verksamhet bereds inom ,inte lämnat något fullständigt budgetförslag för /89, Invandrarverketredovisar ett ökat intresse i samhållet för invandrar- och flyktingfrågor. Detta förhållande avspeglas klarti verkets informationsverksamhet,och har blivit märkbart i takt med en ökande mängd asylärenden och att ett växande antal flyktingar bosättersig i nästan hela , Efterfrågan på verkets informaUonsmaterial harkraftigt ökat . Enligt verkets bedömning kommer dennaefterfrågan att ligga kvar på en hög nivå ivarje fall . Under budgetåren1985/86-1987/88 har verket fått särskilda resurser -1 milj. kr, för opinionsbildande verksamhet. Med hänsyn tillarbetets långsiktiga karaktär föreslårverket att den nuvarande ambitionsnivån läggs fast som en miniminivå förverkets opinionsbildande arbete. Stommen i den gmndläggande samhällsinformationentill invandrare utgörs av den s. k. . När denproducerades skedde det inom ramen för särskilda resursertill verket. För att ytterligare utveckladen gmndläggande samhällsinformationenpåbörjades under /87 ett arbete med en ny form för denna.Arbetet övergår under /88 i ett planerings- och