prop · GB0373 · 1987-12-31 00:00:00 — För att reducera dessa olägenheterför den enskilde föreslår vi med ett avsteg från eljestgällande regler att vissa beslut får behålla sin verkan trots att de inte fattats av denmyndighet som enligt huvudregeln är behörig att besluta i frågan. Vidare föreslår vi isamma syfte en regel som innebär att den enskilde eller hans biträde intebehöver riskera att alla myndigheter anser sig obehöriga attpröva en viss fråga. Slutligenföreslås här regler som skall förhindra att biträden - såsom i daghänder - vid ursäktliga misstag går miste om orsättning för utförtarbete. När detslutligen gäller rättshjälp genom offentligt biträde föreslår vi attbesvär i rättshjälpsfrågan i princip alltid skall föras hosden myndighet som har att pröva besvär i huvudsaken. Specialmotiveringentill författningsförslagen finns i kap. 16 och 17. Våra bedömningarav det ekonomiska utfallet av förslagen redovisas i de olika kapitlen. En översiktligberäkning ger vid handen årliga besparingar om totalt ca 5 milj. kr. 1987/88:73 Bilaga3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överhuvudbetänkandet Yttrandenöver rältshjälpskommilténs huvudbetänkande (SOU 1984:66) Den allmännarättshjälpen har avgelts av jusfitiekanslern (), , ,kammarrätten i , arbetsdomstolen, försäkringsöverdomstolen, ,, (), ,försäkringsinspektionen, kammarkollegiet, statskontoret, (), , , ,. Bodens tingsrätt, hyresnämnden och arrendenämnden iLinköping, länsrätten i , rätlshjiilpsnämnden iStockholm, rältshjälpsnämnden i , rättshjälpsnämnden i ,rättshjälpsnämnden i , västra allmänna advokatbyrån i ,allmänna advokatbyrån i , försäkringsrätten för ,kronofogdemyndigheten i , rättegängsutredningen (Ju 1977:06), försäkringsverksam-hetskommiltén(E 1979:01), juridiska fakultetsnämnden vid , , , föreningen jurister vid Sverigesallmänna advokatbyråer. , samhällsvetare ochekonomer (), i (LO), (), (), Sjösportens samarbelsdelegation,, hantverks- och induslriorganisation -Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen) och . CentralorganisationenSACO/SR har förklarat sig instämma i det av avgivna yttrandet. 1987/88:73 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överorganisationsbetänkandet Yttrandenöver rättshjälpskommilléns betänkande (SOU 1985:4) Rättshjälp. Offentligabiträden, organisationsfrågor m, m. har avgetts av justifie-kanslern (), Sveahovrätt, kammarrätten i , riksåklagaren (), (),, , ,, psykiatriska nämnden, statens invandrarverk, statskontoret,(), , ,länsrätten i , länsrätten i , rältshjälpsnämndeni , rältshjälpsnämnden i , rältshjälpsnämnden i , rältshjälpsnämndeni , västra allmänna advokatbyrån i , allmänna advokatbyrån iGöteborg, , , föreningen juristervid allmänna advokatbyråer. Svenska kommunförbundet.Centralorganisationen /SR, (), Riksförbundetför utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna. , länsstyrelsernas socialtjänstförening och iJönköpings län. Riksåklagarenhar till sitt yttrande fogat yttranden från överåklagaren i distrikt,regionåklagarmyndigheten i , dåvarande länsåklagarmyndigheten iVästmanlands län och dåvarande länsäklagarmyndig-heten i . har till sitt yttrande fogat yttranden frän , beslulsnämnden i , utskrivningsnämnden iLund, utskrivningsnämnden för och utskrivningsnämnden förGöteborgs och län. CentralorganisationenSACO/SR har som sitt yttrande överlämnat ett yttrande av , TCOhar med instämmande översänt ell yttrande av slalstjänstemanna-förbundel (ST), 1987/88:73 Bilaga 5 REGERINGSBESLUT 1763-83 ADB-hanteringav rättshjälpsärenden m. m. Regeringenuppdrar åt att i enlighet med vad som anges i bilagda promemoriaförbereda övergången fill ADB-teknik vid hanteringen av rättshjälpsärenden. JUSTITIE- PM 1763-83 Prop. ADB-hantering avrättshjälpsärenden, m. m. Rättshjälpskommitlén(Ju 82:01) har i ett delbetänkande (Ds Ju 1983:9) ADB-hanteringen avrättshjälpsärenden lagt fram förslag om hur ADB-tekniken kan utnyttjas vidhanteringen av ärenden om allmän rättshjälp och rättshjälp ål misstänkt ibrottmål. Betänkandet har remissbehandlats och fått ett i huvudsak positivtmottagande. Flera instanser har emellertid uttryckt den åsikten all förslagenendast kan betraktas som en idéskiss och att ytterligare utredning krävs föratt man skall kunna ta slutlig ställning till de aktuella frågorna. Kommittén har därefter isill huvudbetänkande (SOU 1984:66) Den allmänna rättshjälpen (s, 215-217) lagtfram förslag om hur bl, a, avräk-ningsrutinerna bör utformas och regleras omman använder ADB-tekniken. Förslagen i den delen har från vissa häll mötts av stark kritik. Kommittén har i sammabetänkande föreslagit bl. a. inskränkningar i den allmänna rättshjälpenstillämpningsområde. I betänkandet (SOU 1985:4)Rättshjälp, Offentliga biträden, organisationsfrågor m,m, har kommitténbehandlat bl, a, rättshjälpens framtida organisation. Kommittén föreslår bl, a,en ny ordning för överklagande av beslut som har fattats av rättshjälpsnämnd. anför är flera arbetsuppgifter i rättshjälpshanleringen väl lämpadeför ADB-tekniken, Detta gäller framför allt avräkningsförfa-randet. Genom attintegrera etl ADB-baserat system för rättshjälpen med det databaseradeekonomiadministrativa systemet System S skulle krav-och betalningsrutinernakunna behandlas automatiskt i samma syslem. Ytterligare utredning behövsemellertid. Även om statsmakterna ännuinte har tagit ställning till rättshjälpskommilléns övriga förslag bör arbetetmed att förbereda en övergång till ADB-teknik vid hanteringen av rätlshjälpsärendeninledas . Målsättningen för arbetet bör vara att skapa en effektivarehantering av rättshjälpsärenden till en lägre kostnad än . Uppgiften böranförtros (), Verket bör föreslålämpliga rutiner samt ta fram underlag för beslut om systemkonstruktion ochupphandling av utrustning. Underlaget bör bestå av,bl.a, kalkyler över deberäknade kostnaderna för inköp och drift av ADB-utrustningen, Kalkylerna börockså innehålla en bedömning av lönsamhetsbilden vid olika nivåer på antaleträttshjälpsärenden (känslighetsanalys), DV bör ocksä lägga fram förslag tillerforderliga författningsändringar. Utnyttjandet av ADB-teknikenkommer all få betydelse för frågan hur rättshjälpens administration bör varaorganiserad i framliden. Att den frågan övervägs nu är motiverat även medhänsyn fill de begränsningar av rättshjälpenstillämpningsområde som kan komma att ske på grundval av Prop, 1987/88:73 rättshjälpskommillénshuvudbetänkande, DV bör därför också ges i upp- Bilaga 5 drag att mot denangivna bakgrunden lägga fram förslag om de förändringar av organisationen sompåkallas. Därvid bör särskilt uppmärksammas frågan om överklagande av beslut i rältshjälpsfrågor,där kommitténs förslag har kritiserats av mänga remissinstanser, DV bör i detsammanhanget också gå in på frågan om förändringar av domstolars och andramyndigheters befogenheter att besluta i frågor om rättshjälp, DV bör i nu angivnahänseenden förutsättningslöst överväga olika alternativa lösningar samt läggafram förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget skall redovisassenast , De till lagrådet remitterade lagförslagen Lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429) Prop.1987/88: 73 Bilaga 6 Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen(1972:429)' £/e/,satt5b,6, 8-13, 14a, 15, 19-22,24,25,30,31,32,34,41,43,44,47, 49 och 49 a §§ skall ha följande lydelse, dels alt det ilagen skall införas två nya paragrafer, 31 a och 49 c §§, av Meddomstol förslås i denna lag allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol,bostadsdomstolen, försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätt ,pa-tentbesvärsrätten och arbetsdomstolen. Vad i lagen sägs om domstol skalläven gälla arrendenämnd, hyresnämnd och statens va-nämnd. Meddomstol förslås i denna lag allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol,bostadsdomstolen, försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätt ocharbetsdomstolen. Vad i lagen sägs om domstol skall även gälla arrendenämnd ochhyresnämnd. Allmänrättshjälp beviljas fysisk person i rättslig angelägenhet, om han behöversådant bistånd och hans beräknade årsinkomst ej överstiger etthundratiotusenkronor. Bidrar den rältssökande / väsentlig omfattning till någonannans underhåll, ökas beloppet enligt första stycket med förvar och en till vilkens underhäll han på detta sätt bidrar. Är den rältssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pägrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligtnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skallden beräknade årsinkomsten jämkas på det sätt att skäligt belopp tilläggeseller fråndrages. Allmän rättshjälp beviljas fysisk person i rättsligangelägenhet, om han behöver sådant bistånd och hans beräknade årsinkomst ejöverstiger ett belopp som motsvarar sju gånger det basbelopp enhgt lagen(1962:381) om allmän försäkring som gällde året innan rättshjälp begärs. Bidrar den rältssökande till någon närståendes underhåll,ökas beloppet enligt första stycket för var och en till vilkens underhåll hanpå detta sätt bidrar med ett belopp som motsvarar hälften av det basbelopp somanges i första stycket. Är denrättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pä grund av förmögenhelsinnehaveller annan särskild omständighet eller väsentligt nedsatt på grund av skuldsättningeller annan särskild omständighet, skall den beräknade årsinkomsten jämkas genomalt skäligt belopp läggs tiU eller dras från. ' Lagenomtryckt 1983:487. Senaste lydelse 1986:657, 9 1987/88. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,meddelar närmare föreskrifter för beräkning av denrättssökandes ekonomiska förhållanden, 8 § Allmän rättshjälp får ej beviljas 1, i angelägenhetsom skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket, om ej denrättssökande är bosatt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2, utlänningar somvarken är eller tidigare varit bosatta här, om det inte finns särskilda skälför rättshjälp. Prop.1987/88:73 Bilaga 6 3, näringsidkare i angelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden e/Zer omständigheterna i övrigt. 3, den som är eller har varit näringsidkare iangelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet, om det inte finnsskäl för rättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsadeomfattning, hans ekonomiska och personliga förhållanden och till omständigheternai övrigt, 4, i fråga omanspråk som överlåtits till den rältssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5, för upprättandeav självdeklaration, 6, för upprättandeav äktenskapsförord, testamente eller gåvohandling, 7, om frågan om rättshjälp kan anståtill dess en annan rättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig päväsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 8, ägarenav en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avser fasligheten ellerbyggnaden, om han har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller någotannat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten. 9. den som ej har befogat intresse av att få sin sakbehandlad. 8. ägaren ellertidigare ägare av en fastighet eller en byggnad i angelägenhet som avserfastigheten eller byggnaden, om han har eller borde ha hafträttsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd som omfattarangelägenheten, 9. iangelägenhet rörande trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen(1975:1410) eller rörande skadestånd som kan betalas från en föreliggandeansvarsförsäkring; dock får den skadelidande beviljas rättshjälp omangelägenheten rör annan skada än personskada eller år anhängig vid domstol, 10. den som ej har befogat intres se av att fä sin sak behandlad. I frägaom visst slag av ärenden som är talrikt förekommande och normalt av enkelbeskaffenhet kan regeringen förordna att allmän rättshjälp ej skall beviljas. ' Senastelydelse 1987:806, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 73 Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringenförordna att medborgare i en viss främmande stat och den som, utan att varamedborgare i den staten, är bosalt där skall vara likställd med svenskmedborgare i fråga om allmän rättshjälp. / angelägenhet rörande bodelning får aUmän rättshjälpbeviljas endast om det med hänsyn tlU boets beskaffenhet och makarnas personligaförhållanden finns särskilda skäl för det. Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Såsom kostnad för rättshjälpenanses den rättssökandes kostnad för 1. biträde somvarit behövligt för tillvaralagande av den rättssökandes rätt, 2. bevisning vidallmän domstol, bostadsdomstolen, eller arbetsdomstolen samtnödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövningeller som skall prövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagandeav den rältssökandes rätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 4. resa ochuppehälle för den rättssökande eller hans ställföreträdare och för värdareeller annan, som måste anlitas i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för sådan blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper som avses i lagen (1958:642) om blodundersökning m. m, vid utredningav faderskap eller läkarundersökning enligt 21 kap, 11 § , 5, ansökningsavgiftenligt förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna samtsärskild avgift som skall betalas enligt förordningen (1981: 1185) om utsökningsavgifter, 6, vad som avallmänna medel utgått i ersättning enligt 4 eller 5 § lagen (1958:642) omblodundersökning m,m, vid utredning av faderskap eller enligt föreskrift irättegångsbalken eller 3 § första stycket nämnda lag för bevisning som rättensjälvmant föranstaltat om, 7, bodelningsförrättaresom har förordnats av domstol att verkställa bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller att verkställa sådan bodelning mellan sambor somförrättas av annan anledning än att den ena sambon har avlidit, 8, medling enligt42 kap, 17 § . Såsom kostnad för bevisning enligt andra stycket 2 ansesej den rättssökandes kostnad för sådan blodundersökning eller annanundersökning rörande ärftliga egenskaper som avses i Senaste lydelse 1987:749, 131 lagen (1958:642) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap. 9 a §5 Den som har beviljats allmän rättshjälp är i målet eller ärendet befriad frän expeditionsavgifter enligt förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna och för avgifter enligt expeditionskungörelsens (1964:618) avgiftslista, avdelning I samt avdelning II under , m, Avgiftsfrihelen gäller endast i den mån den begärda handlingen är erforderlig för den rältssökande. Avgiftsfriheten gäller inte i fråga om handling som utfärdas endast pä särskild begäran, om inte handlingen begärs innan avgörandet i huvudsaken har vunnit laga kraft. Den som har beviljats allmän rättshjälp är i målet ellerärendet befriad frän expeditionsavgifter enligt förordningen (1987:452) om avgiftervid de allmänna domstolarna och för avgifter enligt expeditions-kungörelsens(1964:618) avgiftslista, avdelning I samt avdelning II under . m.Detsamma gäller i fråga om mantalsskrivningsbevis. Avgiftsfriheten gäller endast i den mån den begärda handlingen är erforderlig för den rättssökande. Avgiftsfriheten gäller inte i fråga om handling som utfärdasendast pä särskild begäran, om inte handlingen begärs innan avgörandet i huvudsakenhar vunnit laga krafl. Den som beviljats allmän rättshjälp i angelägenhet somlett till verkställbart avgörande, ansvarar inte för grundavgift ochförsäljningsavgift enligt förordningen (1981:1185) om utsökningsavgifter.Detsamma gäller den som har beviljats allmän rättshjälp i etl mål omverkställighet. 1987/88:73 Bilaga 6 Kostnaderför kungörelse i mål eller ärende vid allmän domstol, bostadsdomslolen,arbetsdomstolen eller krigsrätt skall, såvitt de belastar den som beviljatsallmän rättshjälp, utgå av allmänna medel. Kostnaderför kungörelse i mål eller ärende vid allmän domstol, bostadsdomslolen ellerarbetsdomstolen skall, såvitt de belastar den som beviljats allmän rättshjälp,utgå av allmänna medel. Skall den som beviljats allmän rättshjälp ställa säkerhet för alt få till stånd kvarstad eller annan liknande åtgärd enligt eUer konkurslagen (1987:672), får rättshjälpsnämnden utfärda ansvarsförbindelse på statens vägnar. Reglerna i och konkurslagen (1987:672) omskyldighet att ställa säkerhet för att få fill stånd kvarstad eller annan liknandeåtgärd gäller inte ifråga om den som beviljats allmän rättshjälp. I sådanafall svarar i stället staten för den skada som kan tillfogas motparten genomåtgärden. Första stycket äger motsvarande tillämpning i fråga omverkställighet enligt 3 kap, 8 eller 9 § utsökningsbalken, om allmän rättshjälpbeviljats i verkställighelsärendet. Föranleder ansvarsförbindelsen utgift för staten, ansesutgiften såsom kostnad för rättshjälpen. - Senastelydelse 1987:450, Senaste lydelse 1987:682, Prop,1987/88:73 Bilaga 6 Den rältssökandeskall bidra till de kostnader för allmän rättshjälp som avses i 9 och 10 §§genom att betala rättshjälpsavgift och tilläggsavgift enligt vad som sägs i12-15 §§, Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, meddelar närmareföreskrifter för beräkning av maximibelopp för rättshjälpsavgift. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer grundavgift förmaximibeloppet för rättshjälpsavgiften och meddelar närmare föreskrifter förberäkning av maximibeloppet. Överstiger ej den rältssökandes beräknade , utgör maximibeloppet för rätlshjälpsavgiften trehundrafemtiokronor. Maximibeloppet får sällas ned om det finns särskilda skäl. Beloppet fårdock inte understiga etthundrasjuttiofem kronor, om det inte är uppenbart attden rättssökande saknar möjlighet att betala en så stor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rättshjälpsavgiften den avgift som utgår enligt första stycketökad med av den del av inkomsten som överstigertrettiofemtusen men ej , av den del av inkomsten som överstigersextiotusen men ej , av den del av inkomsten som överstigersjuttiofemtusen men ej , femton procent av den del av inkomsten som överstigernittiotusen men ej , tjugo procent av den del av inkomsten som . Vid tillämpning av andra stycket iakttas att inkomstenavrundas till närmast lägre tusental kronor. Överstiger ej den rältssökandes beräknade årsinkomst ettbelopp som motsvarar två gånger det basbelopp som anges i 6 § första stycket,är maximibeloppet för rätlshjälpsavgiften lika med grundavgiften.Maximibeloppet får sällas ned om det finns särskilda skäl. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rättshjälpsavgiften grundavgiften ökad med av den del av inkomsten som överstiger tvåmen ej basbeloppet, av den del av inkomsten som överstiger tremen ej fyra gånger basbeloppet, av den del av inkomsten som översligery>'ramen ej fem gånger basbeloppet. av den del av inkomsten som överstigeryewmen ej sex gånger basbeloppet. av den del av inkomsten som överstiger sexgånger basbeloppet, Vid tillämpning av andra stycket iakttas att inkomstenavrundas till närmast lägre tusental kronor och maximibeloppet förrättshjälpsavgiften till närmast lägre tiotal kronor. 10 1987/88. Prop.1987/88:73 Bilaga 6 Bidrar den rättssökande / väsentlig omfattning till någon annans underhäll, skall inkomstgränserna enligt 12 § första och andra styckena höjas med för var och en fill vilkens underhåll han sålunda bidrar. Bidrar den rättssökande till någon närståendes underhåll,skall inkomstgränserna enligt 12 § första och andra styckena för var och en tillvilkens underhäll han sålunda bidrar höjas med ett belopp som motsvarar hälftenav det basbelopp som anges i 6 § första stycket. Är den rättssökandes betalningsförmåga väsentligt ökad pägrund av förmögenhetsinnehav eller annan särskild omständighet eller väsentligtnedsatt på grund av skuldsättning eller annan särskild omständighet, skall denberäknade årsinkomsten jämkas pä det sätt att skäligt belopp tillägges eller fråndrages. Om denersättning som skall tillerkännas biträde för arbete enligt 22 § , skall den rättssökande utöver rätlshjälpsavgiften betala entilläggsavgift om av den del av ersättningen som överstiger tretusenkronor, dock högst etl belopp som uppgår tiUfem gånger maximibeloppet. Delbelopp som skall betalas avrundas till närmast lägre tiotal kronor. Om denersättning som skall tillerkännas biträde för arbete enligt 22 § överstiger4000 kr. eller rättshjälpsavgiften, om denna är högre, skall den rättssökandeutöver rätlshjälpsavgiften betala en tilläggsavgift om av denöverskjutande delen av ersättningen, dock högst etl belopp som motsvarar detdubbla maximibeloppet. Del belopp som skall betalas avrundas till närmastlägre tiotal kronor. 15 § I samband med att allmän rättshjälp beviljas,fastställs det för sökanden gällande maximibeloppet och det belopp vartilltilläggsavgiften högst kan uppgå. Undergår inkomst eller sådant förhållande som avses i 13 eller 14 § väsentlig förändring innan rättshjälpsärendet avslutats, skall maximibeloppet jämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redan betalats i rättshjälpsavgift. Jämkning skall också ske, om väsentlig felbedömning gjorts, när maximibeloppet tidigare bestämdes. Undergår inkomst eller sådant förhållande som avses i 13eller 14 § väsentlig förändring innan rältshjälpsärendel avslutats, skall maximibeloppetjämkas efter vad som är skäligt, dock ej under vad som redan betalats irättshjälpsavgift. Jämkning skall också ske, om väsentlig felbedömning gjorts,när maximibeloppet tidigare bestämdes eller om oriktiga uppgifter låg tillgrund för beslutet. Fråga om jämkning upptages endast om särskild anledningdärtill framkommit. Närmaximibeloppet jämkas, skall även det belopp vartill tilläggsavgiften högstkan uppgå jämkas i motsvarande mån. Prop.1987/88: 73 Bilaga 6 Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader enligt 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medel betalas även biträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in till den myndighet som har att besluta om allmän rättshjälp. Detsamma gäller biträdeskostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet, om arbetet har varit av mindre omfattning eller brådskande art och ansökningen har gjorts utan väsentligt dröjsmål eller om eljest synnerliga skäl föreligger. Beviljas allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnaderenligt 9 och 10 §§ av allmänna medel. Av allmänna medel betalas ävenbiträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit intill den myndighet som har att besluta om allmän rättshjälp. Delsamma gällerbiträdes-kostnad som uppkommit före ansökningen hos myndighet eUer, i fall somavses i 16 §, före beslutet om rättshjälp, om arbetet har varit av mindreomfattning eller brådskande art och ansökningen har gjorts eller beslutet omrättshjälp har fattats ulan väsentligt dröjsmål eller om det annars finnssynnerliga skäl för det. Vad som har sagts nu om ersättning till biträde gälleräven i fråga om ersättning till bodelningsförrättare. I fräga omersättning som avses i 9 § andra stycket 6 skall rätten, i stället för att enligt18 kap. 13 § ålägga den som beviljats allmän rättshjälpbetalningsskyldighet, förklara att ersättningen utgör en kostnad förrättshjälpen. Beviljas allmän rättshjälp enligt 16 §, blir den som beslutat härom biträde till den rättssökande. I annat fall fär biträde förordnas på sökandes begäran, om han inte kan ta till vara sin rätt själv och inte heller är berättigad att få behövligt bistånd av någon annan. Beviljas allmän rättshjälp enligt 16 §, blir den sombeslutat härom biträde till den rättssökande. I annat fall fär biträdeförordnas på sökandes begäran, om denne ej själv eller genom någon som itjänsteställning eUer annars lämnar honom bistånd kan behörigen tillvara-