prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — 2. att kyrkomötet beslutar i skrivelse till regeringen uttala sigför att kyrkorådens befattning med tillsättning av prästskall inskränkas till att avge yttrande över förslag. I motion 1987:75 yrkande A 12 och 14-16 av m.fl.hemställs 12. att regeringen försin del bör medverka till en lösning av överförandet av prästtjänster till kyrkligt huvudmannaskap i samband med enprincipöverenskommelse mellanarbetsmarknadsparterna i frågan, 14. att regeringenbör framlägga förslag tilllagändring för att tillgodose önskemålet att domprost utses av centralstyrelsen, 15. att författningen börutformas så att domkapitels tillsättningsbeslut fåröverklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd, 16. att det bör uppdras åtcentralstyrelsen att utfärda bestämmelser om särskildavillkor för behörighet till annan prästtjänst än biskopstjänst. I motion 1987:89 yrkande 2-4 av hemställs att kyrkomötet hosregeringen anhåller 2. beträffande ansvarsfördelningenmellan stiftsstyrelse och domkapitel, att i motionen framförda synpunkter blir tillgodosedda, 3. beträffande kyrkoherdarna för döva, att dessa skall anställas av stiftsstyrelserna och verksamheten i fråga vara en stiftsangelägenhet. 1987/88:31 4. beträffande tillsättningenav prästtjänster, a) att tillsättningen av prästeri pastoraten, kyrkoherdar och komministrar, skall ske på det sättsom föreslagits av i Visbyoch i motionen redovisats, b) att, omyrkandet under a) inte vinner kyrkomötetsbifall, vid behörighetsprövningen skall rangordna de sökande efter förtjänst och skicklighet. I motion 1987:92 yrkande l-3a av hemställs att kyrkomötet medanledning av'regeringens skrivelse 1987:1 hos regeringen anhåller 1. beträffande tillämpningsområdetför prästanställningslagen att ils andra stycket i det genom skrivelsen framlagda förslaget till prästanställningslag ges följandelydelse: Bestämmelserna i lagen tillämpas ocksåpå präster i som har anställningi andra icke-territoriella pastorat änhovförsamlingen, i den mån regeringen bestämmerdetta. 2. beträffande tjänstebiträdenåt präster a) att i det genom skrivelsen framlagda förslaget till präst anställningslag skall införas en ny bestämmelse,45 a S, samt närmast före 45 a S en ny rubrik av följande lydelse. 45 a S Stiftsstyrelsen får förordna tjänstebiträdenåt präster enligt föreskrifter som regeringen meddelar. b) att 47 S i det genom skrivelsen framlagda förslaget till prästanställningslag ges följandelydelse: 47 § Pastoratet skall svara för kostnader föravlöningsförmåner tillinnehavare av prästtjänster i pastoratet och vikarier påsådana tjänster samt förtjänstebiträden åt präster. 3. beträffande kostnadsansvaret för praktikanter m.m. a) att 46 S i det genom skrivelsen framlagda förslaget till prästanställningslag ges följandelydelse: 46 S Stiftssamfällighetenskall svara för följande kostnader: 1. avlöningsförmåner till stifts- och kontraktsadjunkter, vikarier på sådana tjänster samt pastorsadjunkter, 2. arvoden tillpraktikanter och handledare för dessa. Prop.1987/88:31 3. prosttillägg. I motion 1987:94 av hemställs att kyrkomötet medanledning av regeringens skrivelse 1987:1 hos regeringen anhåller om sådanaförfattningsändringar att en enhetlig tjänstgöringsperiodfastställs för de valda ledamöterna och ersättarna i domkapitlen, förbiskopar och kyrkomötets besvärsnämnd. I motion 1987:100 ay föreslås 1. att kyrkomötet för regeringenuttalar att domkapitlen och stiftsnämnderna/egendomsnämriderna ärkyrkliga organ med ett kyrkligt utrprung och med kyrkliga funktioner ochuppgifter, och att detta är och förblir förhållandet såväl i nuvarande ordning som i dessa organs karaktär och funktion i den reformerade stiftsorga-, nisationsom föreslås.i skrivelsen, 2. att kyrkomötet för regeringenuttalar att präst- och biskopsämbetena och präst-och biskopstjänsterna är och förblirkyrkliga ämbeten och tjänster såväl i nuvarande ordning som i den reformerade ordningsom föreslås för kyrkans stifts- och lokalplan. Beträffande de närmare motiveringarna hänvisas till motionerna. Årenefter det att kyrkomötet hade avvisat tanken påändrade relationer mellan statenoch kyrkan tillsattes olika utredningar föratt möta önskemål om reformer på det kyrkliga området.Ar 1982 tillsattes en parlamentarisk kommitté,kyrkokommitté för att utredafrågan om struktur på lokalplanet m.m. I kommitténs uppdrag ingick även frågan om den prästerliga tjänsteorganisationensamt vissa frågor om det ekonomiska . utjämningssystemet förkyrkliga kommuner. Kommittén gav ut ett diskussionsbetänkande (SOU 1983:55) Församlingen , som gick ut på en bred remiss. Med beaktande av vad som hade kommit fram.vidremissbehandlingen avgav kominitténi lägesrapporten(SOU 1985:1) Församlingar i samverkan. Kyrkomötet behandlade år1985 kommitténs förslag (RegÄr. 1985:1, KO 10, kskr 34). Därefter har kyrkokommittén lämnat sittslutförslag till lokal och regionalorganisation i i betänkandet(SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan. Betänkandet ' har remissbehandlats. De förslag som läggs fram i regeringens skrivelse bygger på betänkandet ochremissbehandlingen därav. 3.2 Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redovisar regeringen sina förslag till reformer med 11 1987/88. anledningav de förslag som har lagts fram av kyrkokommitté. Kyrkomötetsyttrande inhämtas över fyra lagförslag, nämligen förslag till domkapitelslag, kyrkofondslag, lag om förvaltningenav kyrklig jord och prästanställningslag. Härutöver bereds kyrkomötet tillfälle attta del av ytterligare två lagförslag, nämligen förslag till församlingslag och kyrklig indelningslag. Sistnämnda två lagförslagsamt förslaget till kyrkofondslag behandlas inte i detta betänkande. Enligtförslaget ändras kompetensfördelningen pålokalplanet så att ansvaret för mera kostnadskrävande församlingsangelägenheterläggs på pastoratsnivån. .1varje stift skall det finnas en stiftssamfällighet med kompetens att sköta vissaför stiftets församlingar gemensamma angelägenheter.Det beslutande organet i samfälligheten - stiftsfullmäktige -skall välja en stiftsstyrelse. Förutom att vara beredande och verkställandeorgan åt stiftsfullmäktige får stiftsstyrelsen överta uppgifter från bl.a.domkapitlet. Domkapitlenbehålls som statliga myndigheter för ärenden rörande kyrkans lära och prästernas ämbetsförvaltning.Lekmannaledamöterna väljs av stiftsfullmäktige. Denuvarande stifts- och boställsnämnderna avskaffas. Deras uppgifter övertas aven obligatorisk nämnd hos stiftssamfälligheten - egendomsnämnden. Denprästerliga tjänsteorganisationen förenklas. Domkapitlens s.k. tredjegångstillsättning av kyrkoherdar behålls. I övrigttillsätts kyrkoherdar och komministrar av församlingskyrkoråden. I flerförsamlingspastorattillsätts tjänsterna av en särskild tillsättningsnämnd. Denya stiftsstyrelserna övertar flertalet av domkapitlensarbetsgivarfunktioner gentemot Förstiftskansliernas verksamhet m.m. skall ur kyrkofonden utgå stiftsbidrag.Från detta skall stiftsstyrelsen kunna bevilja pastorat och kyrkliga samfällighetermed särskilda behov bidrag. Förslagen föreslås träda ikraft . 3.3.1 Ansvarsfördelningen mellan domkapitel och stiftsstyrelse m.m. Domkapitlenskall enligt regeringens förslag bestå som statliga förvaltningsmyndigheter. Derasuppgifter begränsas emellertid till frågor somfrämst har anknytning till lära ochgudstjänst och den prästerliga ämbetsförvatlningen. Domkapitlen föreslås också få avgöra sådana ärenden där en prästspersonliga intressen kan komma i motsättning till de kyrkokommunala, t.ex. befrielse från tjänstebostadsskyldighet.De ärenden som skall få besluta i är enligt förslaget i huvudsak följande: ~prästexamen och antagning av präster i stiftet ~ behörighet vid tillsättning avstiftspräster och pastoratspräster ~ tillsättning avkyrkoherde i pastorat var tredje gång tjänsten är ledig - tillsättning avpräst i samarbetskyrka med EFS eller med ett annat trossamfund ~skiljande från prästämbetet eller förklaring att en präst är obehörig attutöva sitt ämbete ~ befrielse för en präst frånskyldighet att bo i tjänstebostad ~ förordnande enligt förordningen (1975:1047) om vigselför- - utseendeav en kyrkoherde att vara ledamot i en flerpasto- ratssamfällighets kyrkoråd - föreskrifterom gudstjänsthållningen i församlingarna - överklagandei fråga om anteckning i kyrkobok eller beslut av präst enligt religionsfrihetslagen eller angående för rättande av vigsel ~överklagandeav kyrkoråds beslut om kyrkas upplåtande. Enligtregeringens förslag skall vissa av de uppgifter som i dagankommer på domkapitlen föras över till de nya stiftssamfälligheternasstyrelse - stiftsstyrelserna. På dessa skall även föras över andra förvaltningsuppgifter som ligger på statligaförvaltningsmyndigheter på central nivå. Sålunda föreslås att stiftsstyrelsen skall få beslutai följande ärenden: - bildandeav kyrkliga samfälligheter - den prästerligatjänsteorganisationen i pastoraten - fastställande avtjänsteställen för präst - ledigförklarande,vakantsättning och indragning av präst tjänster - tjänstledighetoch vikarier för präster - utfärdande avanställningsbevis och tjänstgöringsbetyg för präster - entledigande av präster - disciplinansvar m.m. beträffande präster. Frågan omansvarsfördelningen mellan stiftsstyrelsen och domkapitlettas upp i fem motioner. Motionerna tar sikte på handläggningenav ärenden som rör prästerliga tjänsteinnehavare. Imotion 1987:20 kritiseras den föreslagna ansvarsfördelningen mellanstiftsstyrelsen och . Enligt motionären bördomkapitlet behålla sitt arbetsgivaransvar för prästerna.Motionären föreslår att domkapitlen utöver vad regeringen har före-,slagit skall handha följande ärenden: - tillsättning avstiftspräster efter yttrande av stiftsstyrelsen - tillsättning avpastoratspräster efter det att förslag/yttrande avgivits avförsamling (församlingarna). - ledigförklarande,vakantsättning och förordnanden - förordnandeav pastorsadjunkter - - tjänstledighetoch vikarier för präster - utfärdande avanställningsbevis och tjänstgöringsbetyg för präster - entledigande av präster - disciplinärenden m.m.beträffande präster - föreskrifter om den prästerligatjänsteorganisationen i pastorat och tjänstgöringsföreskrifter. Imotion 1987:46 föreslås att förutom de av regeringen föreslagnauppgifterna också skallbesluta i följande ärenden - förordnandeav pastorsadjunkter.. - tjänstledighet.ochvikarier för präster - utfärdande avanställningsbevis och tjänstgöringsbetyg för präster - entledigande av präster - disciplinansvar m.m.beträffande präster. Imotion 1987:61 avvisas tanken på stiftsstyrelsen som huvudman för prästerskapet.Motionärerna yrkar att hela huvudmannaskapet för prästerskapetskall has om.hand av . Imotion 1987:62 föreslås att skall fastställa prästernastjänstgöringsföreskrifter. Imotion 1987:89 pekas på det kyrkliga ämbetets självständighet och frihet i förhållandetill de kyrkokommunala organen. Enligt motionären bör beslutom tjänstgöringsföreskrifter och ärenden om disciplinansvarbeträffande präster ligga hos . Detta gäller även förordnandeav pastorsadjunkter. Itvå motioner behandlas domkapitlens rättsligaställning. Imotion 1987:38 framhålls att domkapitlens uppgifter enligt regeringens förslagkoncentreras till frågor som är av den "inomkyrkliga" typ för vilken normgivningen enligt kyrkomötesreformen har delegerats till kyrkomötet. Med dessa förändrade uppgifter bör domkapitlen enligt motionärenbli statliga förvaltninigsmyn-digheter underkyrkomötet. I motion 1987:100 framförsprotester mot att domkapitlen och stiftsnämndernå' i regeringens skrivelse beskrivs som statligaorgan under regeringen. Motionären yrkaratt kyrkomötet för regeringen uttalar att domkapitlen och stiftsnämnderna/egendomsnämndernaär och förblir kyrkliga organ med ett kyrkligt ursprung ochmed kyrkliga funktioner och uppgifter. I regeringens skrivelse betonas att den sedan gammalt tillämpade dubbla ansvarslinjen i bör bevaras. uttalar att en klar markeringskall göras av att biskopar och präster har ett självständigt ansvar förkyrkans lära, förkunnelse och sakramentsförvaltning(s. 32). Med hänvisning till detta föreslås attdomkapitlen alltjämt skall bestå för att tahand om de frågor som har samband med kyrkans lära, prästämbetets utövning,gudstjänstlivets och kyrkorummetsutformning. Utskottet ansluter sig för sin del till regeringens förslagi denna del. När det gäller ärenden som rör prästerliga tjänsteinnehavare föreslår regeringen en uppdelning mellan stiftisstyrelsenoch . Enligt förslaget skall stiftsstyrelsen hahand om frågor som rör prästernas anställning, medan skall ha hand om frågor som rörprästernas ämbetsutövning.Förslaget, som skiljer sig från kyrkokommitténsi dessa delar, motiveras med att en såklar uppdelning som möjligt bör göras mellananställning och ämbetsutövning. Enligt utskottets mening kan dock förslaget i denna del ifrågasättas på flera punkter.' Den föreslagna ansvarsfördelningen kritiseras också i flera motioner och i läronämndens yttrande. Utskottet vill till en början konstatera att varje uppdelning mellan olika organ av uppgiftersom rör prästerliga tjänsteinnehavare alltid innebär en risk föratt gränsdragningsproblem kan uppstå. Ått, somregeringen föreslår, skilja mellan anställning och ämbete - innebärenligt utskottets mening inte att sådanaproblem undviks, Utgångspunkten för en fördelningav uppgifter bör i stället vara den kompetens, som respektive organ besittersamt sambandet med övriga uppgifter. Av betydelse för bedömningen är också,som läronämnden framhåller i sitt yttrande, domkapitletsuppgifter enligt 1 § andra stycket 1 och 2 den föreslagna domkapitelslagen. Enligt dessa bestämmelser skall Se till att den för gällande ordningen med avseende påsvenska kyrkans lära, böcker, sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar iakttas i församlingarna samt ha tillsyn över prästernas ämbetsförvaltning. Utskottet delar läronämndens uppfattning att det bör ankomma på domkapitletatt - meddela tjänstgöringsföreskrifter förprästerna, - utfärda tjänstgöringsbetyg, - besluta i frågor om disciplinansvar m.m. för präster,samt. - förordna pastorsadjunkter. för prästerna harsamband med uppgifter bådeatt ha tillsyn över.prästerna och gudstjänstlivet. På ankommer även att meddela föreskrifterom gudstjänsthållningen i församlingarna. När tjänstgöringsföreskriftermeddelas måste hänsyn tas till föreskrifterna om gudstjänsthållningen.Enligt utskottets mening är det därför både från praktiskaoch principiella utgångspunkter lämpligast att uppgiften att besluta om tjänstgöringsföreskrifter has om hand av . Samtidigtvill utskottet framhålla att det får anses ligga i sakens natur att i dessafrågor samråder med stiftsstyrelsen. Utskottet ansluter sig sålunda till motionerna 1987:20, 1987:46, 1987:62 och1987:89 i denna del. De tjänstgöringsbetyg som utfärdas för prästerna innehåller bl a en bedömningav prästernas ämbetsförvaltningoch leverne. Eftersom dessa frågor hör till tillsynsansvar när det gällerprästerna anser utskottet att det bör ankomma pådomkapitlet att utfärda sådana betyg. Utskottet delar alltsåi denna del den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 1987:20 och1987:46. När det gäller disciplinansvar beträffande prästernaligger det också med hänsyn till förut redovisade uppgifter närmast till hands att beslutanderätten ligger kvar hos domkapitlen. Domkapitlen får genom sitt fortlöpande tillsynsansvar och sin medverkan vid varje prästtillsättninggenom behörighetsprövning anses ha de största möjligheterna att bedöma frågor omdisciplinansvar. Frågorna har även sådant sambandmed frågor om förlust av prästämbetet att redan av denna anledning bör behållabeslutanderätten i dessa frågor. Det anfördainnebär att utskottet ansluter sig till förslagen i motionerna 1987:20, 1987:46 och 1987:89 idenna del. När det gäller förordnandeav pastorsadjunkter vill utskottet framhållaföljande. Pastorsadjunktstjänster ärutbildningstjänster för nyprästvigda.Pastorsadjunkter skall biträda pastor iförsamlingen och arbetar ännu inte självständigt. har att besluta i ärenden om prästexamenoch antagning för präster i stiftet. Genom prövningenav prästkandidaten har god kännedom om kandidaten och kan bättre änstiftsstyrelsen . bedöma den nyprästvigdes behov av vidare utbildning som pastorsadjunkt.Utskottet anser därför i likhet med vad som föreslås i motionerna 1987:20, 1987:46 och 1987:89 attpastorsadjunkter bör I motionerna 1987:20 och 1987:46 föreslås attdomkapitlet skall utfärda anställningsbevis förpräster samt besluta om tjänstledighet och entledigande av präster. Enligt utskottets uppfattning har dessauppgifter inte så nära samband med övrigauppgifter att de bör ligga på . Uppgifterna är av mera administrativ karaktär och kan med fördelligga hos stiftsstyrelsen. Utskottet ifrågasätter emellertid om inte. befogenheten för stiftsstyrelsen att besluta om tjänstledighet och entledigande måste ges i lag med hänsyn till reglerna i 8 kap 5 S regeringsformen. Utskottet avstyrkermotionerna i denna del. Frågan om tillsättning av vikariat tas också upp i motionerna 1987:20 och 1987:46. Motionärerna anser att bör besluta i dessa frågor. Enligt regeringens förslagskall vikariat på tjänster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt ochkontraktsadjunkt tillsättas av stiftsstyrelsen. Vikariatensöks hos , som skall pröva behörighetenoch sedan med eget yttrande överlämna ansökningshandlingarnatill stiftsstyrelsen. Långtidsvikariat på tjänst somdomprost tillsätts dock i samma ordning som tjänsten (16 S förslagettill prästanställningslag). Genom att skall yttra sig över ansökningarnaanser utskottet att kompetens att bedöma de sökandeslämplighet blir i tillräcklig grad tillvaratagen. På grund häravoch då fråga endast är om vikariat ansluter sig utskottetinte till motionärernas förslag i denna del. Utskottet, vill emellertid peka på att enligt den ordning som gäller kan delegera beslutanderätten i frågaom korttidsvikariat och vissa kortare tjänstledighetertill kontraktsprosten. Detta är enpraktisk ordning som även bör övervägas för framtiden. Om stiftsstyrelsenskall ges befogenhet att delegera beslutanderätten i dessa fall torde föreskrifterom detta behöva ges i lag. I motionerna 1987:20 och 1987:46 tas också upp frågornaom tillsättning av stiftspräster och om den prästerliga tjänsteorganisationen. Utskottet återkommer till dessa frågor under avsnitt 3.4.5 och 3.4.4. I motionerna 1987:38 och 1987:100 tas frågan om domkapitlens rättsliga ställning upp. Förslaget i motion 1987:38 går ut påatt domkapitlen bör bli statliga förvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. Som skälanges att uppgifter enligt regeringens förslag skall koncentreras till "inomkyrkliga frågor". Utskottet har i det föregående föreslagit en annan ansvarsfördelning mellan domkapitel och stiftsstyrelse än regeringen. Enligt utskottets förslag skall domkapitlen utöver frågorom bl a läran och prästämbetet även handha betydelsefulla gentemot de i stiftet anställda prästerna.Med hänsyn till bl a dessa förhållandenfinner utskottet att anledning saknas att ändradomkapitlens konstitutionella ställning.Utskottet avstyrker därför motionen. I motion 1987:100 protesteras mot att domkapitlen ochstiftsnämnderna beskrivs som statliga organunder regeringen. Motsvarande kritik har förtsfram i. samband med remissbehandlingen av kyrkokommitténs förslag. Utskottet vill försin del framhålla följande. Domkapitlen har ett annat ursprung än de statliga organen med en annan identitet och självständighet. "Bevarandet av biskopsämbetet ochdomkapitlet och som följd härav stiftets kyrkliga självstyrelsegav åt den författning dess särprägel i jämförelse med den dansk-norska och de tyska reformationskyrkorna"(SOU 1935:31, s. 38). De svenska domkapitlen utvecklades som kyrkligakonsistorier och organ för en decentraliseradkyrkostyrelse. Det var då inte-tal om, att domkapitlenskulle vara statliga organ. De var kyrkliga organ, genom vilka statenfullgjorde sina uppgifter i kyrkans sammanhang. De var på så sätt statskyrkliga men inte statliga.- I propositionen (1951:100) med förslag till religionsfrihetslag beskrevs som en andlig gemenskap, ett trossamfund som leder sitt ursprung från de äldstakristna församlingarna, och vars karaktär och verksamhet bestämmes av dess bekännelse. I propositionen anslöt sig regeringen till den uppfattning som kommittill uttryck vid kyrkomöte, nämligen att "bör vara en evangelisk- folkkyrka ochatt den varken bör förvandlas till en i religiöstavseende obestämd statsfunktion eller, till en förening med trångaoch snäva gränser" (kskr 1929:30). Det ärockså denna linje som kommer tilluttryck i lagen (1982:942) om '. Domkapitlen och stiftsnämndernaär från konstitutionell synpunkt statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Detta förhållandebottnar i att regeringsformen dels inte kännerandra förvaltningsmyndigheter än statliga och kommunala (1 kap 8 S regeringsformen),dels inte känner andra statliga förvaltningsmyndigheter än sådana somantingen lyder under regeringen eller (11 kap 6 S regeringsformen)eller under kyrkomötet (punkt 11 övergångsbestämmelserna till regeringsformen). De i regeringensskrivelse föreslagna stiftsstyrelserna ochegendomsnämnderna kommer, med hänsyn till reglerna i 1 kap 8 S rege-: ringsformenatt från konstitutionell synpunkt blikommunala förvaltningsmyndigheter. statliga förvaltningsorganisationen.Detta förhållande undanskymmer emellertid inte deras kyrkliga karaktär. Enligt utskottets mening saknas anledning att påtala nu angivna förhållanden förregeringen. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Regeringen föreslår att liksom skall bestå av sex ledamöter.Biskopen skall vara ordförande och domprosten vice ordförande. Vidare skall det finnas en präst som jämteen suppleant skall väljas av stiftets präster fören period av . Dessutom skall tre lekmannaledamöter väljas av stiftE'full-mäktige. Valet av dessa skall enligt förslaget ske efter valperiodens början och gällatill dess att stiftsfullmäktige förrättar nyttval under nästa valperiod. I motion 1987:94 behandlas frågan om tjänstgöringstidens längdför ledamöter i domkapitlen, förbiskopar och kyrkomötets besvärsnämnd. Motionären anser med hänsyntill bl.a. dessa organs kommande uppgifter närdet gäller det kyrkliga ämbetet att en enhetlig och sexårig tjänstgöringstid framstårsom lämplig. Enligt motionären bör i vartfall tjänstgöringsperioden vara enhetlig i samma organ. Utskottet har försin del inget att erinra mot regeringens förslagi fråga om sammansättning. Frågan om tjänstgöringstidenslängd för de valda ledamöterna av tas upp imotion 1987:94. Valperioden förprästledamoten i harhittills bestämts av tiden för prästmötena, vilket enligt nuvarande ordning hålls vart sjätteår. Förslaget innebär ingen ändring i detta hänseende.När det gäller lekmannaledamöterna utses den som väljs avpastoraten och de som utses av regeringen fören tid av . Enligt förslaget skall lekmannaledmöterna väljasav stiftsfullmäktige för en valperiod . Ävenom samtliga valda ledamöter av domkapitlen enligt denordning som gäller har en mandatperiod , sammanfaller inte perioderna i tiden. Detta skulleinte heller bli fallet om tjänstgöringstiden förde av stiftsfullmäktige valda ledamöterna förlängdes till ,Att förkorta prästledamotens.tjänstgöringstid framstår.varkensom praktiskt eller lämpligt. Bortsett från dessa förhållanden börenligt utskottets mening bedömningen skeutifrån de funktioner de olika valdaledamöterna får anses ha i . Medan prästledamoten tillsammans med biskopen och domprostenföreträder läroämbetet och den kyrkliga sakkunskapen, har lekmannaledamöterna indirekt sitt uppdrag från församlingarna.Utskottet anser bl.a. mot denna bakgrund att skäl saknas att söka åstadkomma en enhetlig tjänstgöringsperiod. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen i denna del och tillstyrker regeringens förslag. och kyrkomötets besvärsnämnd utses på annat sätt än ledamöterna i domkapitlen. Deras uppgifter är begränsadeoch har inte sådant samband med domkapitlensuppgifter att en överensstämmelse i tjänstgöringsperioder ärpåkallad.