prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling har medelsbehovetberäknats till 2325,8 milj.kr, förtreårsperioden /88 - 1989/90. Ävbeloppet avser 726,8 milj.kr, innevarande budgetår. För /89 har jag beräknat medelsbehovet till778,7 milj, kr. Eftersom riktlinjerna för treårsprogrammelredovisades i propositionen om forskning (prop. 1986/87:80) avser jag att nu endast kortfattat beröra vissa delar av programmet. I treårsprogrammel prioriterades särskilt infor mationsteknologi, materialteknik, bioteknik, biomedicinsk teknik, miljövårdsteknik, verkstadsteknik och mikronik. Denna prioritering ligger fast, 92 Jagvill här särskilt kommentera informationsteknologiområdel. Ett na- Prop.1987/88:100 tionellt informationsteknologiskt program, IT-programmet, har ienlighet Bil. 14 med beslut (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271)startals . Det beslår av insatser för grundläggande ochmålinriktad forskning och av ett delprogram (IT 4) för induslriell uivecklingi samverkan mellan staten och industriföretag. Jag återkommer beträffande denindustriella utvecklingsverksamheten under anslagel F 18. Industriell utvecklingm.m, inom informationsteknologiområdel. Åtgärderna för alt stärka denmålinriktade forskningen inom informationsteknologiområdet (IT 3) består i envidgad ram för STU:s stöd lill forskningsprojekt. har för innevarandeår beviljat 11,5 milj. kr. för forskningsprojekt utöver vad STU hade budgeterati sitt basförslag. I enlighet med beslut beträffande IT-programmelföreslår jag all STU:s basförslag utökas med 30 milj.kr. /89,STU har påbörjat ramprogram för nägra särskilt betydelsefulla delområden,nämligen datavetenskap, digital kommunikation och datoriserad bildbehandling.Den närmare inriktningen och genomförandet av IT 3 skall ske med hänsyn lill behoven inom den teknisk-industriellautvecklingsverksamheten pä området, I treårsprogrammel som lade fast våren 1987har beräknats en kraftfull ökning av STU:s resurser för projekt som utförs ieuropeiskt samarbete, exempelvis inom ramen för EG:s FoU-program, EUREKA etc,STU bör därför särskilt beakta de möjligheter som öppnats för svenskmedverkan i EG:s ramprogram för forskning och utveckling. Detta innebär atl STUkraftigt bör öka sina insatser för att främja planering och genomförande avFoU-verksamhet vid svenska institutioner och förelag i projekt som genomförs idel europeiska samarbetet. Insatserna bör kunna omfatta stöd till skildaFoU-främjande aktiviteter inom STU:s ansvarsområde, i första hand stöd tillFoU-projekt men åven slöd tillprogram som på annat sätt befrämjar svensk teknisk FoU. Chefen för har tidigare i dagbehandlat betänkandet "Byggnadsmaterialindustrin och byggandet" frånstatens industriverk (SIND 1986:3), Rapporten, som har remitterats, innehåller bl, a,förslag om en kraftig ökning av FoU-volymen inom byggmalerial- ochbyggnadsindustrin. a. föreslär utredningen en ökad FoU-insats inom områdetmaterialteknisk utveckling om 6 milj. kr, under , STU:smaleriallekniska insatser spänner över flera teknikområden med huvudinriktningpä konstruktionsmaterial för främst verkstads- och byggnadsindustrin.Satsningarna genomförs till stor del i form av program i samverkan mellanföretag, högskolor och forskningsinstitut. beslul om ireårsprogramför STU innebär, somjag har nämnt, en förstärkning av bl.a. resurserna inommaterialteknikområdet. STU:s kompetens har under senare är i ökande omfattningutnyttjats för genomförande av olika regionala program och verksamheter. STUspelar således en viktig roll vid genomförandet av t.ex. maierialteknikprogram-mel i Bergslagen, insatser iUddevallaregionen och övriga insatser av regional teknikspridningskaraklär. Frånanslaget skall också ulgå medel lilllångsiktig kunskapsuppbyggnad 93 inom handikappområdet.Fördelningen av medel för delta ändamål skall Prop, 1987/88:100 enligt 1987års proposition om forskning samordnas av forskningsråds- Bil. STU:s insatser inom programmet Ny kunskap görsdels i form av ramprogram förkunskapsutveckling, dels i form av enskilt projektstöd, dels via STU:stekniska forskningsrådsfunktion. genomförs 27 ramprogram vid STUför en sammanlagd årsbudget av 147,1milj, kr. STU bör även i fortsättningen sträva efter att hålla hälften avresurserna under detta program fria utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling för att kunnaupprätthälla en tillräcklig grad av flexibilitet. Inom programmet Ny kunskap har jag även /89 beräknat en ramom minst 25 milj. kr. för (). STUF är enviktig del av 5;TU:s verksaniiheloch satsningar för förnyelse. STUF:sfunktion inom STU är betydelsefull för att med enskilt projektstöd vidareutveckla unik svensk kompetens,vars kvalitet kan skapa intressanta industriella förutsättningar päläng sikt. Under programmet Ny kunskap planeras och stödsäven STU:s internationella kontaktverksamhetsamt viss projektsamverkan. Vidare inryms medel för STU:s biträde tilldepartementet och myndigheter vid förhandlingar med främmande länder och internationella organisationer. För sistnämnda verksamhet har jag beräknat medelför / 89 på en oförändrad nivå. De mer samladestörre insatserna inom programmet Ny teknik sker i form av kollekliv forskning och insatsområden. Dessa programformer kännetecknas av en mycket bred samverkan medindustrin som olika FoU-genomförande organ. Jag har /89 beräknat medel för en fortsättning av redan påböijade insatsområden. Jag har inleberäknat medel för atl påbörja någotnytt insatsområde nästa är. Insatsområdena Polymera konstruktionsmaterial. Oljebekämpning och Djupprospekteringavslutas under innevarandebudgetår. Under /89 beräknas således verksamhet pågåinom sammanlagt elva insatsområden. Programmet Nya produkter omfattarproduktutveckling, teknikupphandling (TU), arbetstagarinitierade projekt(ATIP), småföretagsservice och innovationsbefrämjande ätgärder. Jag har för /89 beräknat medel förSTU:s stöd till produktutvecklingpå en fortsatt hög nivå, STU har under bedrivit verksamhetför att stimulera användningen avteknikupphandling. STU:s insatser har främst tagit sikte pä att göramöjligt för svensk industri alt utveckla nya produkter och system. Detta sker genom att underlätta för offentligaanvändare att samordna anskaffning avprodukter eller system som bättre svarar mot användarens behov och krav.Genom denna samordning uppnås erforderligt underlag för industriell tillämpning, STU har även ett ansvar för att allmäntfrämja teknikupphandling genom utbildning och information. Inom landstingssektorn stödsleknikupphandlingsprojekten av den av STU och för Teknikupp- 94 handling ochProduktutveckling (LFTP). pågår ca 30 pro- Prop. 1987/88:100jekt där LFTP har engagerat sig. Dessutom pågår inom STU:s samverkan Bil. 14 med den kommunala sektorn ett20-tal projekt med primärkommuner som avnämare. Erfarenheterna av verksamhetenär god och det finns behov av fortsatta teknikupphandlingsinsalser från STU föratt få fram nya produkter eller system som bättre svarar motanvändarnas behov och krav. STU ' medverkar också vid teknikupphandling för altlösa problem för t, ex, en viss yrkesgrupp, äldre eller rörelsehandikappade. En arbetsgrupp inom industridepårlmenlentet hardisponerat medel för att främjateknikupphandling och underleverantörsutveckling. Åtgärderna har tagit sikte pä förstudier som i enfortsättning kan leda till leknikupp-handlingsprojekt inom följandeområden: - teknikupphandlingsprojekt mellan industriföretag, - leknikupphandlingsprojekt mellan offentligasektorn och industriföretag, - teknikupphandlingsprojekt mellan industriföretagoch dess underleverantörer. Erfarenheternafrån verksamheten med att stimulera teknikupphandlingsprojekt genom bidragtill förstudier motiverar en fortsatt användning av denna metod. Den verksamhetsom har bedrivits av arbetsgruppen bör fortsättasav STU, som genom bidrag lill förstudier bör stimulera en ökad användningav teknikupphandlingsmetoden. STU har lill industridepartmentetredovisat en utvärdering av stödformenarbetstagareinitierade projekt (ATIP). Stödformen har Ull-lämpats i ca 7 åroch tillkom efter ett initiativ från . I utvärderingen konstateras att i förhållande till intentionernai det riksdagsbeslut som ligger grund för ATIP har verksamheten i huvudsakvarit bra. Jämfört medSTUs övriga stöd med det enda syftet att få fram nya produkter eller ny teknik synes ATIP sannolikt komma att ge ett svagare resultat från rent teknisk och ekonomisksynpunkt. Det finns dock exempel påprojekt med mycket lyckade resultat, men också sädana som misslyckats. I utvärderingen konstateras att om ATIP ses somett medel för alt dels la fram nyaprodukter/ny teknik, dels utveckla problemlösning och produktutveckling inäringslivet i en organisationsdemokratiserande riktning är nuvarandeverksamhet och medelstilldelning i huvudsak lämplig. Mot bakgrund av denna utvärdering avser STU attfortsätta analysen av ATIPs verksamhet i syfte att ta fram konkreta förslagtill utveckling av verksamheten. STU utgår härvid från att målsättningen förATIP även kommer att liggainom ramen för intenUonerna i den motion och det riksdagsbeslut som hitUlls legat till grund för ATIP, Mot bakgrund av den genomförda utvärderingen harjag beräknat medel för dennaverksamhet på en oförändrad ambitionsnivå under /89. Vidare förutsätter jag att STU undervåren 1988 ser över informa-Uonsstrateginför programmet och, om så erfordras, lägger fram konkreta förslag tillförbättringar av stödformen. Vad avser stödet till enskilda uppfinnarebeslutade Prop. 1987/88:100 om en treårig försöksverksamhet vid . uppbyggnad och vidmakthållande av ett nät avlokala och regionala rådgivare, informationservice för lokala idé- ochuppfinnareföreningar, projekt som främjar samarbetet mellanuppfinnare/innovatörer och andra somarbetar för atl uppfinningar skall kunna tillgodogöras i samhället. Regeringenbeslutade den II om den närmare omfattningen och inriktningen avförsöksverksamheten. För denna försöksverksamhet beräknar jag 3 milj,kr. under programmet Nya produkter för /89. Chefen för har lämnat förslag till åtgärder inomområdet informationsförsörjning (bil. Jag har under anslagspostenInformationsförsörjning beräknat . för de insatser som faller inom induslrideparlemenletsansvarsområde. Dessa medel avser bl.a, slöd till forskning (2 milj, kr,) atl fördelas av forskningsrädsnämnden. Vidareberäknas medel för bidrag till Tekniska litteratursällskapet. Tekniskanomenklaturcenlralen (TNC) och till samordning inom biblioteksområdet. De delar av TNC:s basverksamhetsom tidigare finansierats av STU och byggforskningsrädet kommer såledesatt finansieras under denna anslagspost.Det ankommer på regeringen att besluta om den närmare fördelningen avmedlen, STU ansvarar vidare för stöd till teknisktutvecklingsarbete saml övriga frågorrörande informationsförsörjning som faller inom STU:s verksamhetsområde. Under anslagsposten Mikroeleklronikverksamhel harmedel beräknats för atl fullföljavissa tidigare beslutade projekt, huvudsakligen tillämpningsprojekt, inomdelprogram 4. Industriell utveckling inom mikroelektronikprogrammel (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr.130 och prop. 1983/ 84:135, NU 42, rskr. Pä grund av programmetsförsenade start kommer det atl behövaföriängas tidsmässigt med upp till . För /89 har jag beräknat medelsbehovet till4,95 milj, kr. Jag har i denna fråga samrätt med cheferna förförsvars- och kommunikationsdepartementen. För /88 har regeringen i likhetmed tidigare budgetår av bemyndigats atl godkänna avlal och beslul som rör stöd lill teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m, m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under /89 bör STU ha möjlighet att för delar av sin verksamhet göra ekonomiska åtaganden under en femårig planeringsperiod. Med hänsyn tillatt har anvisat en treårig ram för verksamheten somsträcker sig fram t, o. m, /90 erfordras endast bemyndigande för budget åren 1990/91-1992/93. Jag förordar därför all regeringen inhämtar riksda gens bemyndigande atl /89 få fatta beslut om stöd till nämnda ändamål som, inberäknatlöpande avtal och beslut, innebär åta ganden om högst 330 milj. kr, /91, högst 275 milj, kr, under /92 och högst 235 milj, kr. under /93. Lämnas bemyndigande ankommerdet på regeringen att meddela de närmare föreskriftei som behövs. 1987/88:100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.bemyndiga regeringen att under /89, i enlighet med vad jag haranfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utvecklingsarbete m, m. som, inberäknat löpande avtal och beslut,innebär åtaganden om högst , under /91, högst275000000 kr, under /92 och högst . under budgetåret1992/93, .2. till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckHngför /89 anvisa ett reservationsanslag av . Styrelsen förteknisk utveckling: Förvaltningskostnader 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Fränanslaget bekostas styrelsens för teknisk utveckling (STU) förvaltning ochmedelsförvahande verksamhet. Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen. Beräknad ändring 1988/89 . Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (48024000) (-F 5 153000) 8197000 -I- 112000 Inkomster Medel som tillförs anslaget från anslagel XIV C 6, Energiforskning 7693000 -I- 527000 75971000 -14029000 STUföreslår att anslaget skall uppgå lill . för /89.STU har i sin anslagsframställning, i likhet med föregående år, föreslagit enförändring av detta anslags konstruktion för att bl, a. möjliggöra en merlångsiktig planering. Föredragandensöverväganden -Prop. Ilikhet med vad jag anförde vid min anmälan till prop. 1986/87:80 är jag inteberedd att nu föreslå någon ändring av detta anslags konstruktion innan försöksverksamheten med ny anslagsform förförvaltningsanslag vid statliga myndigheter genomförts. Jag föreslår att för nästa budgetår medel förSTU:s förvaltningskostnader beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med enreal minskning av utgifterna om . Med tanke på den utökning av verksamhetensom treårsprogrammel innebär bör utgiftsminskningen inte belastalönedelen av anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1987/88Anslag 26400000 1988/89Förslag 26400000 Under detta anslag anvisas sedan budgetåret1987/88 medel för statsbidrag till Stiftelsen attachéverksamhet, STATT.Attachéverksamhelen är en offentlig stiftelse med svenska staten och Ingenjörsvetenskapsakademiensom huvudmän. Stiftelsens verksamhet finansieras tilt av dettastatsbidrag och till resterande delav egna intäkter av uppdrag, publikationer och konferenser. Attachéverksamheten administreras från etthemmakontor i . Utlandskontor, oftast samlokaliserade med desvenska ambassaderna, finns för närvarandei , , , , , , , och . Under innevarande budgetår påbörjas en försöksverksamhet med en attaché iIndien och en i . och med början kommer en teknisk attaché attplaceras även i för i första hand bevakning av frågor rörande deEuropeiska Gemenskaperna, EG. Till grund för försöksverksamheterna ligger avSTATT utförda analyser av länder med för svenskt näringsliv intressantforsknings- och utvecklingsverksamhet. Dessa landanalyser kommer att fortsättaunder 1988/89 med bl.a. studier av mindre industriländer. Vid sidan avde ordinarie kontorens verksamhet kan även specifika teknikområden bevakas aven tillfälligt utsänd specialist. Enligt min mening utgör STATT ettvärdefullt instrument för industrins och myndigheternas utlandsbevakning avtekniska nyheter och utveck- 98 lingstendenser.Den nuvarande omfattningen av kontor och personal före- Prop. 1987/88:100 fallerfungera väl och bör bibehållas. Den påbörjade Bil. 14verksamheten med landanalyser och specialistbevakning anser jag bör fortsätta. Mot bakgrund av stiftelsens goda ekonomiskaställning beräknar jag för nästa budgetår ett oförändrat bidrag om 26400000 kr.Ull sUftelsens verksamhet.Erforderliga ytterligare resurser (utöver egna intäkter och statsbidrag) får sUflelsen tillskjuta av egna, fonderademedel. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till Sverigesteknisk-vetenskapliga attachéverksam-Jiet anvisa ett reservationsanslag av26400000 kr. Europeiskt rymdsamarbete, m. m. 1986/87Utfall 195 590993 1987/88Anslag 211100000 1988/89Förslag 246900000 > De nu gällande riktlinjerna för industripolitikenpä rymdområdet lades fast är 1986 (prop, 1985/86:127, NU 21, rskr. Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) har isin anslagsframställning utgått från nämnda riktlinjer vad avser deteuropeiska rymdsamarbetet. höll det europeiskarymdorganet () ett rådsmöte påministernivå. Vid detta rådsmöte fattades principbeslut om inriktningen pälång sikt av ESÄ:s verksamhet. Beslutet innebär bl.a. att utvecklingenav tre stora projekt inleds, 5, och . 5 är en ny generation av den europeiskabärraketen , är en rymdfarkost och är ett system avbemannade och obemannaderymdplattformar. Columbus- och Hermesprojekten kommer att inledas meden treårig fas varefter de deltagande länderna kommer att ta ställning Ullprojektens fortsättning. Beslut härom fattas enligl med dubbel 2/3-dels majoritet och beslutenblir bindande för alla deltagandestater. Projektkostnaderna fastställdes till belopp som till mer än 60%överskred de uppskattningar som gjorts inför ett rädsmöte på ministernivåår 1985. Vidare beslöts vid rådsmötet att förhandlingarnamed förenta stater () omsamarbete i den internationella rymdstationen slutförs under villkor bl. a. attstationen skall utnyttjas för fredliga ändamål, samt att frågor om ledningsfunktioner, legalarättigheter och skiljedomsförfarandeges godtagbara lösningar. Om så inte blir fallet kommer projektet att omdefinierastill ett oberorende europeiskt alternativ. Regeringen beslutade attlämna ett bemyndigande att deltaga i 5- ochHermesprojekten med svenska bidrags- 99 andelar om resp. 1,, DeUa harskett inom ramen för det bemyndi- Prop. 1987/88:100 gande regeringen har fått av atl under /88ikläda Bil. 14 staten nya förpliktelser inom europeisktrymdsamarbete om högst I 242 milj, kr. /89 har jag räknat med att verksanhhéten skall bedrivas inom den ram som beskrevs i prop, 1985/86:127.Jag beräknar medelsbehovet föranslaget till 246,9 milj. kr i 1987års prisnivå. Av detta belopp anser jag att 4,2 milj. kr. bör disponeras förmyndighetsuppgifter. Regeringens beslut omdeltagande i 5- och Hermesprojekteninnebär enligt min bedömning ett fullföljande av de av statsmakterna fastslagnariktlinjerna för industripolitiken pä rymdområdet. Jag konstaterar att avsevärda kostnadshöjningarhar inträffat inom flera av ESA:s planerade projekt. Vidare noterar jag desvårigheter som föreligger att uppnå ett tillfredsställande avtal omutnyttjandet av den inlernationella rymdstationen. Av dessa anledningaromfattade regeringens beslut inte , Jag bedömer atl deltagandet i denyss redovisade projekten tillsammansmed övrig pågående rymdverksamhet som finansieras över detta anslag kommer att medföra att anslagetbehöver ökas med ca 50 milj. kr. perär under budgetåren 1990/91 t, o. m. 1992/93 i jämförelse med den i prop,1985/86:127 fastlagda nivån för /90, Denna av mig förordade höjningen av anslagetinnebär enligt min bedömning att svensk industri kommeratt få ta del av den europeiskarymdindustrins kompetensuppbyggnad samt att de rymdtekniska anläggningarna i ges möjlighet till fortsatt expansion. Enligt beslul har regeringenbemyndigats att ikläda staten ekonomiskaförpliktelser inom rymd- och Qärranalysområdet med betalningar under kommande budgetär. Jag beräknar attregeringen vid utgången /88 inom ramen för tidigare bemyndiganden, kommer att ha fattatbeslul om projekt i en sådan omfattning att bemyndigandeskulden vid budgetårels utgång uppgår lill 1 110 milj,kr. Vid utgången av budgetåret1988/89 beräknar jag att den utgående bemyndigandeskulden kommer att uppgå till I 225. mjlj, kr. Under /89 kan nyaprojekt komma att aktualiseras medbetalningar under kommande budgetår inom en ram av 290 milj. kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslär alt 1. bemyndiga regeringen att /89 ikläda statennya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete om högst ,, 2. till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för /89 anvisaett förslagsanslag av . 3. godkänna de riktlinjer för det framtidaeuropeiska rymdsamar- Prop. 1987/88:100 betet som jag förordat. 1986/87 Utfall 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag De nu gällande riktlinjerna för Tele-X-projektetlades fast genom beslut avstatsmakterna (prop, 1982/83:168, NU 53, rskr, 390). Genom avtal medNorge (benämnt överenskommelse mellan ochNorge om samarbete på telesatellilomrädet) och (benämnt överenskommelsemellan republiken och vidgenomförande av Tele-X) här gjort vissabetalningsåtaganden. Genom de missöden som inträffat i samband meduppsändning med Arianeraketer haruppsändningen av Tele-X försenats. Enligt nuvarande planer bedöms Tele-X kunna skjutas upp undervåren 1989, Utvecklingskostnaden för systemet ligger inom den planeradeekonomiska ramen och om inte någotoförutsett inträffar kommer projektet att kunna genomföras till den planerade kostnaden. På grund av förseningenav uppsändningen kommer vissa extrakoslnader att uppstå men dessa ryms ännu väl inom de ekonomiska reserversom finns inom projektet. Statens delegation för rymdverksamhet har i sinanslagsfrarriställning föreslagit att . anslås för alt täckarevisionskostnader för , Jag har för /89 beräknat 1 000 kr.för eventuella insatser beträffande , Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillBidrag tiU för /89 anvisa ettförslagsanslag av , 1986/87Utfall ,30236446 Reservation 4878764 1987/88Anslag 35020000 , 1988/89Förslag 36500000 Jag har under anslaget F 4. Europeisktrymdsamarbete, m. m. redogjort förde av statsmakterna fastlagda ramarna som gäller för de industripolitiskainsatserna på rymdområdel. Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) har isin anslagsframställ ning följt dessa rikUinjer för den nationella rymdverksamheten. Utöver den ekonomiska ram som avsatts för nationell rymdverksamhet har dock 101 8 1987/88. statensdelegaUon för rymdverksamhet föreslagit att 3 milj, kr. anslås till Prop.1987/88:100 samarbete med . DFR har vidare hemställt attdelega- Bil. 14 tionens benämning ändras till svenska rymdstyrelsen. Jaghar för /89 beräknat medel för den nationella rymdverksamheteni enlighet med de riktlinjer som lades fast i propositionen om riktlinjer förindustripolitiken på rymdområdel (prop, 1985/86:127, NU 21, rskr. 305) och harsåledes inte avsatt några medel för rymdsamarbete med andra länder. Jagförordar därför att anslaget förs upp med . Jag har därvid gjort enspeciell uppräkning av det samfinansierade rymdprogrammet med . Jag beräknar att vid utgången av /88kommer den utgående bemyndigandeskulden atl uppgå till . Vidutgången av /89 beräknar jag atl bemyndigandeskulden uppgår till1117000 kr. Under /89 kan nya nationella rymdprojektkomma att aktualiseras med betalningar under kommande budgetår inom en ram av10 milj. kr. anser jag det inte motiverat att DFR:sbenämning ändras på det sätt DFR föreslagit. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1, bemyndiga regeringen att /89 ikläda staten nya förpliktelser pä del nationellarymdområdet om högst ,, 2, lill Nationell rymdverksamhet /89 anvisa ett reservationsanslag av . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under detta anslag anvisas medel för att främjaforsknings- och utvecklingssamarbete inom ramen för det särskilda avlal somSverige slutit med de Europeiska Gemenskaperna (EG) samt EUREKA-samarbetet. Ijanuari1986 undertecknades ett ramavtal mellan och EG om ett fördjupat forsknings- och utvecklingssamarbete. Vid en ministerkonferens ijuli 1985 antogs en deklaration om atl skapa EUREKA som en ram för forsknings- och utvecklingssamarbete i . anslöt sig till deklarationen. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 EG ökar krafUgt sina insatser päforsknings- och utvecklingsområdet. I ' " godkände ett ramprogram för forskning och utveckling med en budget på ca50 miljarder kronor.