prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Vattenfallplanerar att, i samarbete med andra förelag, demonstrera miljövänligkolkraftteknik. Beslut har inte fattats om vilken teknik som avses användas. Detre huvudlinjer som valet gäller är avancerad kolpul-vereldning med avsvavlingoch denitrifiering av rökgaserna, förbränning i trycksalt fluidiserad bädd därreduktion av svavel- och kväveoxidemissioner sker genom åtgärder vidförbränningen samt kolförgasning med kombicykel där svavelutsläppen kan blimycket låga. Anläggningen beräknas få en eleffekt på 300-600 MW ochproduktionen förväntas bli 1,5-3,el . Jag kommer senare alt föreslåatt ges möjligheter att fortsätta den pågående utvärderingen avolika förbränningstekniker som kan appliceras på detta projekt. Vattenfalloch Asea/genomför i samarbete försök med en av gasturbiner i Stallbacka industriområde i för att utröna dess möjligheter all ingå i en naturgaseldad kombianläggning. Ett alternativ är att bygga om denna gasturbin och låta den ingå i ett nalur gaseldat kombikraflv;ärmeverk. Skulle gasturbinen inte vara lämplig för ombyggnad, kan i stället en naturgaseldad kombianläggning komma att byggas i , 70 har utrettmöjligheten aU bygga eU kondenskraftverk med Prop, 1987/88:90 avtappningför både el- och värmeproduktion vid i , Dettakraftverk skall i viss utsträckning ersätta äldre obrukbara anläggningar.Projektet avses kunna realiseras når det finns behov av nya anläggningar, OKGAB håller på med en förprojektering av ett kol- eller nalurgaseldatkondenskraftverk på Ävrö intill det befintliga kärnkraftverket strax nort omOskarshamn, Anläggningen projekteras för en kapacitet på ca 600 MW el. Motbakgrund av bl. a. den höga belastning som elsystemet utsattes för och de relativt små marginaler i form av icke utnyttjad elproduklionskapacilet som fanns i vissa regioner anser jag del vara av stor vikt atl loppeffekt, t. ex. i form av gasturbiner, byggs ut. I enlighet med vad jag tidigare (i avsnitt 2.2) sagt om viklen av att undvika brist på effekti i kraftsystemetförutsätter jag atl kraftbolag och andra intressenter, främst kommuner ochindustrier, vidtar erforderliga åtgärder. Ledtidenför utbyggnad av gasturbiner är kort, vilket år en fördel mot bakgmnd avosäkerheten i bedömningarna av elbehovels utveckling. För alt ytterligare kortaned ledtiden bör ett antal gasturbiner projekteras. Jag vill nämna två exempelfrån detta område. Vattenfallarbetar med alt skapa en projektreserv av gaslurbinanlägg-ningar, omfattande ca500 MW. Med hänsyn till den regionala belastningsutvecklingen prioriterarVallenfall en lokalisering . SydkraftAB projekterar en gasturbin på ca 100 MW. Enlokaliseringsansökan för denna planeras lämnas in . Förvissa planerade kraftverksprojekt är del ej klart om de blir utformade somenbart elproducerande anläggningar eller som kraftvärmeverk. Om samUiga härangivna projekt skulle realiseras, innebär detta ett tillskott tillkraftbalansen, utöver vad som angetts för kraftvärme, med 1500-1800 MWmotsvarande 6-9,. Elkan produceras på många sätt och nya former av elproduktionsteknik ärföljaktligen ett brett forsknings- och utvecklingsområde. Utvecklingen inomdetta område har stor strategisk vikt mot bakgmnd av omställningen i delsvenska energisystemet. Ienlighet med de energipoliliska rikUinjerna är vindkraft ett intressantalternativ för energiförsörjning. Jag vill framhålla atl vindkraft pålång sikt kan bli en betydelsefull del i det svenska kraftsystemet. I slutet av1970-talet och i början på 1980-talel var utvecklingen inom vindkraftområdetintensiv. Staten svarade för de huvudsakliga utvecklingskostnaderna, som bl. a.ledde fram till atl två stora demonstrationsanläggningar, Mag-larp ochNäsudden, byggdes, Driflserfarenhelerna av dessa båda aggregat är positiva. Enligt 1985 årsenergipoliUska beslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr. 362) bör den tillverkande industrin och kraftinduslrin ta större ansvar för vindkraftutvecklingen. träffade därför regeringen 71 och kraftföretagen en överenskommelseom atl kraftindustrin skulle bilda Prop, 1987/88:90 ett bolag förutveckling av vindkraft. Bolaget har beslutat att bygga ett vindkraftverkmed storleken ca 0,7 MW i . Anläggningen planeras tas 1988.Dessutom håller bolaget på med en konceptstudie, rörande ett stortvindkraftverk, i samarbete med förelag i . Vattenfallplanerar att uppföra tre mindre vindkraftverk, i en gmpp, strax nort om Näsuddenpå Golland. Undervåren 1987 lät näringslivsdelegation, på förslag avlänsstyrelsen, utreda frågan om havsbaserad vindkraft i . Dengenomförda utredningen visade alt det finns goda tekniska, ekonomiska ochindustriella förutsättningar att utveckla havsbaserad vindkraft i . har intresserat sig för projektet och har slutit sigsamman för all, vid en posiUv utveckling, utarbeta ett komplett program medoffert för serietillverkning av stora havsbaserade vindkraftverk. Regeringenbeslöt att stödja projektet med 1,9 milj. kr. har tidigare fatlat beslut om atl bidra med 0,9 milj. kr, tillprojektets forsknings- och utvecklingsverksamhet. Projektet kommer altdrivas vidare. Andraformer av möjliga framtida elproduktionsmetoder är t, ex, solceller i vilkasolstrålning direkt omvandlas till elenergi. bör även bränsleceller,där energiinnehållet i gasformigt bränsle omvandlas till elektrisk energi viaelektrokemiska reaktioner, kunna bidra med tillskott till elbalansen. Fleralekniklinjer prövas i länder såsom , , etc.Bränsleceller kan komma in i . energisystem, framför allt iområden som använder naturgas. Ett annat exempel på ny elproduktionsteknik ärlågtemperaturprocesser som använder medier såsom ammoniak eller fluorkolväten,vilka förångas vid låga temperaturer och därför kan utnyttja lågtempereradeenergikällor för att driva turbogeneratorer, Kraftsystemetsleveransförmåga kommer mot bakgrund av de pågående och potentiella utbyggnader som jag redovisat att förändras fram till mitten av 1990-talel, Vattenkraftens produktionsförmåga under medelvat- lenår kan förväntas öka med 1,. Kraftvärmen torde kunna öka motsvarande en produktion om ca . Ny baskondenskraft kan dessutom Ullkomma med . Vidare kan demonstra Uonsanläggningar för ny teknik komma alt, tillföra kraftsystemet . Del bör dock observeras att fullt effektvärde inte kan räknas för demonstraUonsanläggningar för ny teknik. Toppkraft i form av gastur biner torde få byggas ut för atl upprätthålla effeklsäkerhelen i kraftsyste met, men kan samUdigt bidra med en viss möjlighet elenergiproduktion. Kärnkraftens produktionsförmåga har visat sig vara bättre än vad som tidigare bedömdes, vilket bör räknas kraftsystemets leveransförmåga till godo, 72 Jagräknar därvid med att kraftsystemet, efter det att de två reaktorerna i Prop.1987/88:90 tagits ur drift, får denleveransförmåga som åskådliggörs i tabell 4,3. I denna tabell visas också somjämförelse elproduktionen och leveransförmågan . Jag vill dock peka påall osäkerheter naturligtvis finns huruvida i tabellen angivna utbyggnaderförverkligas mot bakgmnd av de osäkerheter som elanvändningsprognoserna ärbehäftade med. Jag har tidigare anfört att en utgångspunkt för planeringen börvara en elanvändning om . Somjag tidigare anfört borde del finnas en avsevärd potential för elbesparing ocheleffektivisering. Elanvändningsdelegalionen har bedömt den tekniska ochekonomiska pptenUalen . Även om inte denna potential kommeratt realiseras fullt ut så bedömer jag att eleffektivi-seringen och arbetet medelbesparingar kommer att ge resultat . Jaganser mot denna bakgmnd all fömtsättningarna är goda för att elsystemet år 1997skall klara den elefterfrågan som då kommer att råda. Tabell4.3 Kraftsystemets leveransförmåga, TWh Oljekondenskraft Ny kondenskraft Gasturbiner *Verkligt värde, ej medelår **Därutöver kan tillkomma viss elproduktion från demonstrationsanläggningar Vidberäkningen av den maximalt tillåtna elanvändningen har hänsyn tagits till atttillgänglig vattenkraft varierar mellan åren och atl värmekraftenstillgänglighet vissa år kan bli något lägre än normalt. Produktionsförmåganpå hos kärnkraften är beräknad med den förväntan om tillgänglighet som ingick i kraflföretagens plane ringsförutsättningar fram till delta år. De högre siffrorna i intervallen avspeglar de Ullgänglighetsvärden som uppnåtts . Under dessa år förekom inte något störte haveri i någon anläggning. Till exempel kan ett större turbinhaveri dra ned årsproduktionen med flera TWh, Vidare är det inte alltid möjligt att avsätta all produkUon som skulle kunna produceras i kärnkraftverken. Den faktiska produktionen 73 år1987 avspeglar detta förhållande. Regeringenhar vidtagit en rad åtgärder som syftar attunderlätta omställningen av energisystemet. Statligt stöd tillforskning och utveckling inom energiområdet ges inomenergiforskningsprogrammet. beslutade om ett energiforskningsprogramför tiden (prop, 1986/87:80 bil,12, NU 33, rskr.292). Iapril 1986 beslutade om ett program för utveckling och introduktionav ny teknik inom energiområdet (prop. 1985/86:102, NU 17, rskr. Förstödet anslogs 150 milj. kr. att användas för bidrag och villkorliga bidrag.Vidare fastställdes en ram om 300 milj. kr. inom vilken lånegarantier fårbeviljas. Stödet handhas av statens energiverk. inrättadeskolmiljöfonden (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 22, rskr. Ur fondenlämnades stöd till anordningar för atl minska utsläppen av svavel vidförbränning av kol. I och med energipoliliska beslut (prop.1984/85:120, NU 30, rskr. 362) ändrades stödet till att gälla åtgärder för allminska utsläppen av svavel- och kväveoxider vid förbränning av fasta bränslensaml åtgärder som minskar miljöpåverkan vid avfallsförbränning. Fondens namnändrades till bränslemiljöfonden. svarar för den slödgivningsom finansieras via fonden. beslutade atlanvändningsområdet för bränslemiljöfonden skall utvidgas till att gälla ocksåutprovning av ny miljöskyddsteknik utanför energiområdet (prop. 1986/87:100bil. 16, JoU 17, rskr. Utöver de åtgärder, somjag nu har nämnt, har statsmakterna genom ett stort antal andra åtgärder avadministrativ och ekonomisk karaktär främjat omställningen av energisystemet.Så är t. ex. de inhemska bränslena befriade från energiskalt och moms. För att de statligaslödinsatsema för utveckling av ny miljövänlig energiteknik skall kunnautnyttjas på effektivast möjliga sätt, är det angeläget att en samordningmellan insatsema sker. Jag kommer därför i det följande att föreslå att en nyfond inrättas, som inrymmer såväl det befintliga programmet för utveckling ochintroduktion av ny energiteknik som den nuvarande bränslemiljöfonden. Jjigkommer därvid även atl föreslå vissa förändringar vad gäller slödelsinriktning. 4.5.2Stödets syfte och avgränsning Mittförslag: En ny fond, energiteknikfonden, inrättas . Stöd urfonden skall kunna ges projekt, vars ändamål är att ulveckla ellerförbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. I och med att fondeninrättas, avslutas bränslemiljöfonden och programmet för utveckling ochintroduktion av ny teknik inom energiområdet. Skälen för mitt förslag:Statens energiverk har i en skrivelse den 11 Prop. 1987/88:90 december 1987föreslagit vissa förändringar vad gäller statligt stöd utveckling av nyenergiteknik. påpekar i skrivelsen alt bidragen från bränslemiljöfonden i ökandegrad har avsett utvecklingsprojekt på bekostnad avinvesteringsbidrag etablerad teknik. Miljöfrågorna har fått en allt störtebetydelse. Gränsen mellan miljö- och energimotiverade program har i fleraavseenden blivit mindre uttalad. Energiverketunderstryker all erfarenheterna från många års utvecklingsprogram visar attmarknadsförutsättningar måste finnas för att tekniska utvecklingsinsatserskall kunna genomföras med tillräckligt engagemang från berörda förelags sida.Skedet mellan grundläggande forskning och utveckling och mer mogna tekniskalösningar ställer regelmässigt krav på olika former av statligt deltagande.Staten bör vara beredd att på lämpligt sätt säkerställa erforderligautvecklingsinsatser eller minska företagens tekniska eller ekonomiska risker. leder erfarenheterna från de senaste årens stödprogram tillslutsatsen att investeringsbidrag av generell karaktär till anläggningar förnormal produktion bör undvikas. Vidare bör utvecklingsstödet koncentreras tillett samlat program. Dessutom bör analyser och förstudier Ullmätas ökadbetydelse för att de tekniska och marknadsmässiga fömtsättningarna skall kunnaklarläggas i ett tidigt skede av projektet. Energiverketföreslår därför atl bränslemiljöfonden och leknikutveck-lingsprogrammel förssamman till en teknikutvecklingsfond, vars syfte är att stimulera utvecklingenav effektiv och miljövänlig energiteknik. Stöd ur fonden bör enligtenergiverket främst avse projekt inom energiUllförselom-rådet, men ävenåtgärder för att främja en optimal avvägning mellan tillförsel och användningbör kunna stödjas. Stöd ur fonden bör kunna ges till projekt, vars ändamål äratt utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. Jagdelar uppfattning att en sammanslagning av teknikutvecklingsprogrammetoch bränslemiljöfonden skulle innebära fördelar. En samordning mellan destadiga stödinsatserna till utveckling av ny, miljövänlig energiteknikförbättrar möjligheterna ett effektivt utnyttjande av de medel som ställstill förfogande. Jagansluter mig också förslaget att möjligheten att erhålla investeringsbidragtill kommersiell teknik bör upphöra. De statliga investeringsstöden har undersenare år bidragit till att minskningen av oljeberoende har gåttmyckel snabbt. Vidare har energisystemets miljöpåverkan minskats bl, a, tillföljd av dessa stöd. Det gäller t. ex, svaveldioxidutsläppen, som mellan åren1970 och 1986 minskade med . Del är givetvis angelägel alt dennautveckling fortsätter. Enligt min bedömning har dock teknikutvecklingen undersenare år inneburit all tillämplig teknik är kommersiellt tillgänglig.Investeringar i sådan teknik bör komma till stånd utan statliga sUmulansbidrag.Jag anser att stödet i fortsättningen främst bör lämnas i syfte att stimulerautveckling och demonstraUon av ny teknik. Energiverketanger att, enligt de erfarenheter som har vunnits inom 75 teknikutvecklingsprogrammetoch bränslemiljöfonden, del är angelägel att Prop. 1987/88:90 projektstödföregås av en ordentlig analys, såväl av marknadsförutsättningar och teknikensfömlsättningar att uppfylla ställda krav som av projeklhuvudmannens förmåga altgenomföra utvecklingsinsatser samt av behovet av ett externt stöd. Om dennaanalys och beredning genomförs med god kvalitet, bör enligt verket de formellareglema för slödnivå, typ av projekt och teknikområde kunna hållas öppnare änhittills. Jaginstämmer i allt väsentligt i denna bedömning. Jag kommer dock i det följandealt ange vissa riktlinjer för stödgivningen inom den nya energi-teknikfonden.Inom ramen för dessa riktlinjer bör del finnas frihet att stödja olikainsatser. Stödbör kunna ges till projekt, vars ändamål är atl utveckla eller förberedakommersiell introdukUon av ny energiteknik. Jag förutsätter ätt en samordningmellan energiteknikfonden och energiforskningsprogrammel sker. Del är viktigtatt gränsdragningen mellan dessa båda slödpro: gram blir flexibel så atl stödeti varje enskilt fall kan anpassas till rådande omständigheter. Inommiljöområdet är det angelägel att utvecklingen av ny teknik fortsätter. Dettagäller framför allt teknik som innebär atl miljöpåverkan av förbrännings- ochförgasningsanläggningar kan minskas. Stöd till utveckling av sådan teknik harhitUlls kunnal lämnas ur bränslemiljöfonden. Denna slödmöjlighel bör ävenfinnas inom den nya energiteknikfonden. Stödur den nya fonden bör vidare kunna lämnas till uppförandet av småskaliga el-eller värme-produktionsanläggningar som utnyttjar ny-utvecklad teknik ellerbeprövad teknik i nya tillämpningar. Stödet bör bl, a, avsekraflvärmeanläggningar med goda miljöprestanda, vindkraftverk i olikastorleksklasser, små vattenkraftverk och teknik som möjliggör direktutnyttjande av solenergi. Flera anläggningar av samma typ bör kunna stödjas, omexempelvis de varierande lokala förhållandena motiverar att anläggningarprovas under olika omständigheter. Utformningenav systemen för värmeförsöijning är av stor betydelse inför kärnkraftsavveckUngen.Möjligheten till ersättning av el för uppvärmningsändamål är beroende avtillgången på alternativa uppvärmningsformer. Projekt av utvecklingskaraktärsom bör komma i fråga för stöd är bl. a. absorpUonsvärmepumpar ochbränsledrivna värmepumpar. Ett angeläget område är också utveckling avmiljövänliga köldmedier för stora värmepumpar. När det gäller kollektivavärmesystem är ny kulvertteknik med lägre kostnader, sänkning av temperaturen isystem, alternativa kopplingsprinciper och teknik för värmelagring exempel påområden där statligt stöd kan behövas. Inhemskabränslen har en viktig roll vid omställningen av energisystemet. Teknik sommöjliggör en ökad användning av inhemska bränslen bör därför särskiltuppmärksammas. Riksdagenbeslutade (prop, 1986/87:100 bil. 16, JoU 17, rskr. 221) atl användningsområdet för bränslemiljöfonden skall utvidgas till atl gälla också utprovning av ny miljöskyddsteknik utanför energiområdet. Enligt min mening bör även fortsättningsvis finnas möjligheter att stödja utprovning av ny miljöskyddsteknik. Kraftproducenterna genomVattenfall, och har tillsammans medSvenska , och bildat bolaget (). Bolagetskall i ett utökat forskningssamarbete utveckla och demonstrera nya tekniskalösningar och syslem som behövs för att ersätta kärnkraften. Det är angelägetatt information fortlöpande ges och att samarbete sker mellan SEU ochenergiverket så alt resurserna inom dessa två utvecklingsprogram användsoptimalt. Jag anSer att en riktlinje i detta sammanhang bör vara attenergiteknikfonden i första hand bör stödja projekt som ligger tidigt iutvecklingskedjan. Mittförslag: Stödet bör utgå i form av bidrag, villkorliga bidrag ochlånegarantier. Stödet bör i första hand lämnas till beställarna av den nyatekniken. Stöd bör kunna lämnas med totalt högst avinvesteringskostnaderna. Skälenför mitt förslag: Inom del nuvarande programmet för utveckhng och introduktionav ny energiteknik kan stöd lämnas i form av bidrag, villkorliga bidrag ellerlånegarantier. Summan av bidrag, villkorliga bidrag och lånegarantier får inteöverstiga av investeringskostnaden. Bidragsandelen får uppgå till högst av investeringskostnaden. Inombränslemiljöfonden kan stöd i form av bidrag lämnas med högst avinvesteringskostnaden. Jagförordar atl samma stödformer som finns inom teknikutvecklings-programmet, dvs.bidrag, villkorliga bidrag och lånegarantier, bör användas inom del nyastödsystemet. Stöd bör enligt min mening kunna lämnas med totalt högst avinvesteringskostnaden. Stödetbör huvudsakligen lämnas till beställarna av den nya tekniken. Liksom detnuvarande teknikutvecklingsstödel bör del nu föreslagna stödet kunna lämnasoberoende av vem som utför åtgärden. Även ulrust-ningstillverkare m. fl. börundantagsvis kunna ges stöd, om detta krävs för alt underlätta för användarnaatt ta ny teknik i anspråk. 4.5.4Medelsbehov och finansiering m. m. Mittförslag: tillförs energiteknikfonden medelmotsvarande den särskilda skatten på olja på . per m. Tillenergileknikfonden förs även de medel som återstår påbränslemiljöfonden samt inom programmet för utveckling och introduktion av hyenergiteknik. Den ram om 300 milj. kr. som faslälldes för lånegarantier inomtéknikutvecklingsprogrammet bör bibehållas i syfte att stödja ny energiteknik. Skälen för mitt förslag:Bränslemiljöfonden tillförs medel Prop. 1987/88:90 via ensärskild skatt på . per m' olja. Med nuvarande oljeförbrukning innebärdetta ett inflöde om knappt 100 milj. kr. Inkomsternafrån den särskilda skatten på olja motsvarande . per m' bör ifortsättningen tillföras den nya energiteknikfonden hos riksgälds-kontoret. Dennya fonden bör vidare tillföras de medel som återstår på bränslemiljöfonden(exkl. beslutade men ej utbetalade bidrag) . Till den nyafonden bör även föras de medel som reserverats för bränslemiljöfonden inom detunder tolfte huvudtiteln uppförda anslaget för /86 E 22. Vissaåtgärder för omställning av energisystemet. Vidarebör de medel som återstår inom programmet för utveckling och introduktion av nyenergiteknik tillföras den nya fonden. /88 hade beslut fallals om bidrag och villkorliga bidrag inomteknikutvecklingsprogrammet till ett belopp av drygt 20 milj. kr. Ytterligareett antal ansökningar om stöd behandlas av statens energiverk. Beslutom stöd ur bränslemiljöfonden hade /88 faltals till ettbelopp av omkring 425 milj. kr. Vid samma Udpunkt hade sammanlagt omkring 480milj.kr. från den särskilda skatten på oljeprodukter influtit till fonden. Jagförordar vidare att den ram om 300 milj. kr. bibehålls som fastställdes förlånegarantier i samband med atl programmet för utveckling och introduktion avny energiteknik inrättades. Inom denna ram bör lånegaran-Uer kunna lämnas tillden den typ av projekt som är berättigade stöd ur den nu föreslagnaenergiteknikfonden. Eventuella förluster till följd av infriade garantier börtäckas från del under Qorlonde huvudtiteln uppförda anslaget Täckande avförluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet. Bränslemiljöfondenoch programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik haradministrerats av statens energiverk. Fr.o.m, lämnas bidrag urbränslemiljöfonden även till ny miljöskyddsteknik utanför energiområdet.Statens naturvårdsverk beslutar om sådana bidrag. Enligtmin mening bör energiteknikfonden handhas av . Verket bör iförekommande fall samarbeta med berörda expertmyndigheter. börliksom nu är fallet utforma regler för stödnivåer för olika typer av projekt.Reglerna bör utformas mot bakgrund av prognostiserade tillgängliga medel. Naturvårdsverketbör även i fortsättningen besluta om stöd ny miljöskyddsteknik utanförenergiområdet. bör i samband med anslagsframställningen lämna enredogörelse för hur medlen på fonden har disponerats saml en prognos förinflödet av medel till fonden. har i rapporten av två reaktorer beräknat hur mycket utsläppen av föroreningar från energisystemet skulle öka om två kärnkraftblock tas ur drift under de förutsättningar beträffande elbe- laslning, ersättningsprodukUon m. m. som har antagits i rapporten. inga motåtgärder vidtas,beräknar all det blir en ökning av de Prop. 1987/88:90 årligautsläppen av svavel med 2 800 lon, av kväveoxider med 2 600 lon och avkoldioxid med 1,5 milj, lon. Dessutom ökar utsläppen av metaller något. Deökade utsläppen av svavel- och kväveoxider kan motverkas på flera sätt.Svavelutsläppen kan minskas genom att mer lågsvavlig olja utnyttjas, genomavsvavling vid oljeraffineringen eller genom åtgärder under eller efterförbränningsprocessen. Om svavelutsläppen inte skall tillåtas öka vid enavveckling av två reaktorer, beräknar kostnaden förut-släppsbegränsande åtgärder till 30-60 milj. kr. Utsläppenav kväveoxider kan minskas genom förbränningstekniska åtgärder eller genom reningav rökgaserna. Kostnaden för att eliminera de ökade kväveoxidutsläppen beräknarenergiverket 50-80 milj. kr. Somjag har nämnt har utredning sänts på remiss. Någraremissinstanser har haft synpunkter på miljökonsekvenserna i sam- ; band medatl två kärnkraftblock tas ur drift. pekar på den växande betydelse som framtida klimatförändringar,orsakade av koldioxid och andra gaser med s. k. växthuseffekt, tillmätsinternalionellt. Det är enligt verkets mening nödvändigt atl den del avelproduktionen som behöver ersättas vid kärnkraftsavveckUngen produceras med ihuvudsak förnybara energikällor. Naturvårdsverketanser vidare all miljöskyddsåtgärder måste vidtas vid de befinUigaoljekondenskraft verken. Förutom att de totala svenska utsläppen av försurandeämnen ökar, befaras de lokala miljöeffekterna invid kraftverken i annat fallbli alltför stora.