prop · GB036 · 1987-12-31 00:00:00 — Styrelsen(eventuellt borgarrådsberedningen i ) eller en nämnd skallefter beslul i fullmäktige kunna överta en förvaltning eller verkställighet somannars ankommer pä en annan nämnd än styrelsen. KBK-utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinslanserna godtar i princip förslaget. kommun föresläratt en nämnd skall ha det totala ansvaret för kommunens försvars- ochberedskapsuppgifter. ' framhåller att regeln omförutsättningarna för all lagen skall träda i tillämpning förhindrar kommunernaalt bestämma sin krigsorganisation redan i fredstid. En länsstyrelseifrågasätter om förslag - som ju bl. a. innebär allfullmäktige skall bibehålla beslutanderätten sä långt som möjligt överensstämmer med reglerna om att en civilförsvarsslab skall finnas i varje kommun. Skälenför mitt förslag: Styrelsens storlek i kommuner och landstingskommunervarierar vanligen frän sju till nitlon ledamöter. I 3 kap. 2 och 9 §§kommunallagen föreskrivs att anlalet ledamöter i styrelsen inle fär vara mindreän fem saml att ärenden får handläggas endasl om mer än hälften av ledamöternaär närvarande. Det kan därför uppstå svårigheter atl uppnå beslulförhel i krigeller vid krigsfara, om inle kravet på antalet närvarande ledamöter kan minskaspå samma säll som för fullmäktige. Delta gäller även övriga nämnder Qfr 3 kap.13 §). Jagföreslär i likhet med utredningen all styrelsen och övriga nämnder färhandlägga ärenden, om mer än en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Jaganser dock all antalet närvarande ledamöter aldrig får vara mindre än tre. Styrelseni kommuner och landstingskommuner har redan i fredsfid en ledande ställningbland de kommunala myndigheterna. De fär en än mera central roll vid krig ellerkrigsfara bl.a. pä grund av förslaget all genom ställföreträdarskapfatta beslul i frågor som normalt ankommer påfullmäk- Prop. 1987/88:6 lige. Delkommer all krävas atl de personer som svarar för kommunens ellerlandstingskommunens verksamhel har möjlighet alt fatta snabba beslut somomedelbart kan verkställas. Jag anser att en viss del av styrelsen bör varatillgänglig för kontinuerlig Qänslgöring, företrädesvis dess arbels-utskolteller motsvarande inklusive ordföranden. Elt par remissinstanser har uttalatsig för denna lösning. Ävenom styrelsen kan fatta beslut med färre ledamöter än i fredstid kan det uppstäsituafioner under krig eller krigsfara dä beslut måste fattas omgående. vara fråga om limmar eller nägon dag innan en region utsätts för etlfientligt angrepp. Beslutet kan avse l.ex. en snabb omdisponering av hälso- ochsjukvårdsresurser. Jag föreslår därför atl ordföranden i styrelsen eller ennämnd ensam kan fatta beslut i brådskande ärenden av synnerlig vikt. En sädanordning överensstämmer i sak nära med gällande rätt (12 och 15 §§ lillämpningskungörelsentill AFL) och med KBK- utredningens och remissinstansernas uppfattning. Medanledning av atl en kommun anser all övergängen från freds- lillkrigsorganisation skulle underlättas om en nämnd fär det totalaansvaret för kommunens försvars- och beredskapsuppgifler vill jag framhållaatl varje kommun själv bör få bestämma sin krigsorganisation. Enligt min meningbör dock styrelsen ha det övergripande samordningsansvaret. Kommunemabör redan under fredslid bestämma sin krigsorganisation av vilken skall framgåvilka nämnder som avvecklas eller läggs samman. Det är uppenbarligen främst defakultativa nämnderna som kommer alt avskaffas eller slås samman. Styrelseneller en speciallagsreglerad nämnd kan ocksä länkas överta en fakultativ nämndsuppgifter. Enligtmin uppfattning - som bygger pä nuvarande reglering (13 §fillämpningskungörelsen lill AFL) och som delas av utredningen och remissinstanserna bör därför fullmäktige kunna besluta atl föra över förvaltningsuppgifter frånen nämnd till styrelsen eller en annan nämnd. I börfullmäktige kunna besluta att på samma sätl överföra kommunstyrelsens uppgiftertill borgarrådsberedningen. Beslutom alt föra över förvaltningsuppgifter bör kunna fallas av fullmäkfige redan ifredslid. Själva lagen bygger ju pä en sådan teknik med beslut i förväg. Jagkan alltsä inle se att det möter någol hinder för fullmäktige att i fredslidbesluta alt uppdra ål styrelsen eller nämnd att handha viss förvaltning ellerverkställighet den dag fullmaktslagen börjar tillämpas. Beslutet måste kunnainnebära atl det böQar tillämpas först när fullmaktslagen börjat tillämpas.Delsamma gäller beslut av fullmäktige i atlborgarrädsberedningen skall överta kommunstyrelsens uppgifter. iVäslernorrlands län har satt i fräga om en regel om alt beslut skall fattas av en vald församling eller genom s. k. slällföreträdar- beslul överensstämmer med de stora beslutsbefogenheter som ålagts den kommunala civilförsvarsslab som har införts. För min del vill jag framhälla atl civilförsvarsslaben i princip inte har någon annan ställning än övriga förvaltningar i kommiinen (prop. 1984/85:49 s. 39). Del är fortfaran de kommunstyrelsen som ansvarar för ledningen av civilförsvarsverksam- 45 heten under beredskap ochkrig. Jag anser därför att den här förordade ordningen slår i överensstämmelsemed de nya,reglerna i civilförsvarslagen. 4.5.3Rätten att anföra kommunalbesvär Minbedömning: Nägra särskilda regler bör inle införas såvitt gäller möjligheternaatl anföra kommunalbesvär under krig eller krigsfara. KBK-utredningensbedömning överensstämmer med min. Remissinstansernagör med någol undantag samma bedömning. Skälenför min bedömning: har i enlighet med sina direktiv prövatmöjligheterna all inskränka rätlen all anföra kommunalbesvär vidkrigsfillslånd med hänsyn fill atl besluten måsle kunna verkställas snabbt ochatl domstolarna under krigstillstånd kan använda sina begränsade resurser lillandra uppgifter än att pröva kommunalbesvär. Utredningen har dock stannat föratt inle föreslå nägon förändring i gällande regler. Länsstyrelseni menar atl del är tveksamt all under krig behälla gällanderegler men anser alt del möjligen kan vara motiverat atl ha kvar prövningen avöverklagade beslut under etl mera utdraget beredskapstillständ däförhållandena kan ha stabiliserats. Detär enligl min uppfattning sannolikl att reglerna om kommunalbesvär minskar ipraktisk belydelse under krig eller krigsfara. Jag delar dock KBK-utredningensbedömning alt möjligheten alt överklaga kommunala beslut bör finnas kvar även ikrig och vid krigsfara. För detta talar bl.a. rältssäkerhelsskäl. Jagåterkommer i avsnitt 4.6.3 belräffande förvaltningsbesvär över kommunalabeslul och i avsnitt 4.6.7 i fråga om förlängning av tider för överklagande avsådana beslut. att kyrkofullmäkfigerespektive församlingsdelegerade skall få handlägga ett ärende om mer än entredjedel av ledamöterna är närvarande, attkyrkorådet eller en annan nämnd skall få handlägga ett ärende om mer än entredjedel av ledamöterna är närvarande, att kyrkorådet skall fäföreträda kyrkofullmäktige, församlingsdelegerade eller kyrkostämman mellanderas eller dess sammanträden i etl ärende som inte kan anstå, att kyrkorådets eller enannan nämnds ordförande ensam skall få besluta i brådskande ärenden avsynnerlig vikt samt att motsvarande skallgälla de direktvalda kyrkoråd och de sfiftsfullmäktige och stiftsstyrelser somavses tillkomma är 1989. KBK-utredningensförslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernahar inte haft nägon erinran mol förslaget. kyrkonämnd föreslär altfullmäktiges beslutanderätt skall få delegeras lill kyrkonämndensekonomiutskott som i beslutar i av kyrkonämndens ärenden. Skälenför mitt förslag: Den kyrkokommunala organisationen uppvisar en mera splittradbild än de borgerliga kommunerna. EnligtLFKS tillkommer beslutanderätten i en församling kyrkofullmäktige ellerkyrkostämma. Den senare förekommer i mindre församlingar och omfattar allaröstberättigade församlingsmedlemmar. Kyrkofullmäktige skall finnas i deförsamlingar som inle har kyrkostämma som beslutande organ. kyrklig samfällighet som inte omfattar alla ekonomiska angelägenheterutövas beslutanderätten av församlingsdelegerade som väljs av kyrkostämmaneller fullmäktige i de församlingar som ingår i samfälligheten.Församlingsdelegerades uppgifter och arbetsformer överensstämmer i övrigt ihuvudsak med vad som gäller för kyrkofullmäktige. Beslutanderätteni en total ekonomisk samfällighet utövas av kyrkofullmäktige som väljs av deröstberättigade i de församlingar som samfälligheten omfattar. I1 kap. 7 § LFKS anges atl förvaltning och verkställighet ankommer pä kyrkorådetoch övriga nämnder saml att det beslutande organet fär uppdra åt kyrkorådeteller annan nämnd atl utöva viss beslutsrätt som annars ankommer på delbeslutande organet. Del finns inte nägra obligatoriska speciallagsregleradenämnder på det kyrkokommunala området. Fakultativa nämnder förekommer i vissutsträckning. Enliglregeringens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet om ny organisation pä lokal- ochstiftsplanet i , m.m. avses beslutanderätteni församlingar i vissa fall fillkomma etl direklvall kyrkoråd. Vidare skall deltillkomma kyrkliga kommuner på stiftsplanet, stiftssamfälligheter, medstiftsfullmäktige och stiftsstyrelse. I varje stift skall ocksä finnas enobligatorisk specialreglerad nämnd, egendomsnämnden. Dekyrkliga kommunernas uppgifter och verksamhet inom totalförsvaret regleras iviss mån i lagen om kyrklig beredskap. Ilikhet med och remissinstanserna anscrjag alt förslagenbelräffande kommuner och landstingskommuner i avsnitt 4.5.1-4.5.3 i tillämpligadelar bör få motsvarigheter i fräga om de kyrkliga kommunema. Jag föreslårdärför atl kyrkofullmäktige resp. församlingsdelegerade, ulan hinder av vadsom är föreskrivet i 2 kap. 12 § resp. 4 kap. 7 § LFKS, får handlägga ärende ommer än en tredjedel av ledamöterna är närvarande. Detfinns inga regler om beslulförhel för kyrkostämma och därför behövs ingaregler om detta för krigstillstånd. Jag föreslår vidare attkyrkorådet får företräda kyrkofullmäktige, för samlingsdelegerade eller kyrkostämman mellan dess sammanträden i be slut som inte kan anslå, om del möter hinder atl sammankalla det beslutan de organet. Beslul som fattats på grund av sådant ställföreträdarskap skall 47 dockanmälas vid del beslutande organets närmast påföljande sammanträde. Kyrkorådetoch nämnderna bör i krig eller vid krigsfara kunna handlägga ärenden om mer änen tredjedel av ledamöterna är närvarande. Antalet ledamöter bör dock alltid varaminsl tre. Jag föreslår vidare atl kyrkorådels eller annan nämnds ordförandeensam skall kunna fatta beslut i fall när del är av synnerlig vikt alt beslutfattas . Kyrkorådelsbefogenheter bör vara inskränkta på motsvarande sätl som gäller förkommunstyrelser och förvaltningsutskott i de borgeriiga kommunerna, dvs. inleomfatta vissa val m. m. I8 § andra stycket lagen om kyrklig beredskap föreskrivs alt kyrkorådet skallleda verksamhelen när den kyrkliga kommunen övergäll lill krigsorganisationsamt att kyrkorådet därvid får besluta bl. a. om hur andra nämnder och organ änfullmäktige och församlingsdelegerade skall inrikta och bedriva sin verksamhet.Det bör dock vara möjligl för församlingen eller samfällighelen att inom ramenför sin krigsorganisation delegera vissa förvaltningsfunkfioner pä annat sätt,t.ex. till ett arbetsutskott eller lill kyrkvärdarna enligl de vanliga reglernaom ddegafion i 5 kap. 16 § LFKS. Ienlighet med vad kyrkomötet har förordat bör de nya kommunala organen på stiftsplanetjämställas med de nuvarande kyrkokommunala organen i de hänseenden som harbehandlats här. Delsamma bör gälla de nya direktvalda kyrkoråden. Med anledning av atlGöteborgs kyrkonämnd har tagit upp de särskilda bestämmelser som gäller förGöteborgs kyrkliga samfällighet vill jag påpeka alt dessa bestämmelser skallupphöra enligl regeringens skrivelse 1987: 1 lillkyrkomötet. Jag saknar därför anledning all gä in pä den delegeringsfråga somnämnden har aktualiserat. I fräga om kommunalbesvärhänvisas lill vad som har sagts i avsnitt 4.5.3. 4.5.5Vissa andra frågor på det kommunala området Mittförslag: Kommunala och kyrkokommunala val skall kunna senareläggas. Flersuppleanter i kommunala organ skall kunna utses än som är föreskrivet förnormala förhållanden. Någranya regler om krav pä svenskt medborgarskap införs inte nu i fråga omhandläggningen i kommunerna av ärenden av betydelse för rikels säkerhet. Den nya lagenskall inle innhålla nägra särbestämmelser om lokala organ i kommunerna eller omkommunala bolag och andra privat-rätlsliga subjekt. med fullmäktige omfattas av de bestämmelser som gäller kommuneroch landstingskommunerna. Förvaltningspromemorianoch KBK-betänkandet: I fråga om valen och antalet suppleanter överensstämmerförvaltningspromemorians förslag med milt. förslag skall endasl de förtroendevalda som är Prop.1987/88:6 svenska medborgare under krig eller beredskapstillständ fä della ieller närvara vid handläggningen av ärenden som är av betydelse för riketssäkerhet. bedömer att det inte behövs några nyabestämmelser om lokala kommunala organ eller om kommunala bolag m. m. KBK-utredningenhar inte heller lagl fram nägra förslag som rör kommunalförbund utan hänvisatlill alt frägan om sådana förbund dä var föremål för överväganden inomregeringskansliet. Utredningens inställning är dock all dess förslag i övrigtbör kunna gälla också i fräga om kommunalförbund. Remissinstanserna: Förslaget i fråga om valen har lämnatsulan erinran. Beträffande del föreslagna kravel på svenskt medborgarskapframhåller nägra remissinstanser all förslaget bör gälla även i fredslideftersom etl större planeringsansvar har ålagts kommunerna. Vidare bör fråganom krav på svenskt medborgarskap för kommunala Qänslemän med motsvarandeuppgifter övervägas närmare. En instans påtalar alt enbart del svenskamedborgarskapet inle innebär någon kvalifikation all motta sekretessbdagdinformation. Flera remissinstanser framhåller atl bäde förtroendevaldafunktionärer och Qänslemän bör kunna underkastas personalkontroll om de i sinbefallning i krigsorganisation eller under planläggning i fred får del avsekretessbdagd information. Dessa frägor bör därför övervägas i sin helhetinnan beslut kan fattas. Remissinstanserna har inte gjort nägra invändningar motKBK-utredningens ställningstagande i fräga om lokala organ, kommunala bolag m.m. och kommunalförbund. Skälen för mitt förslag: Liksom enligt AFL bör regeringen bemyndigas alt föreskrivaom senareläggning av kommunala och kyrkokommunala val saml om ökat antalsuppleanter i kommunala organ. Härigenom kan den kommunala beslutsprocessenlättare upprätthållas under krig eller krigsfara. Del kan erinras om atl jagförut har föreslagit atl val till kommunala församlingar inte skall fä hällaspå ockuperat område (avsnitt 3.2). Krav på svenskt medborgarskap I kommunallagsliftningen finns inga bestämmelser om kravpä svenskt medborgarskap för förtroendeuppdrag eller Qänsler inom borgerligaeller kyrkliga kommuner. Enbegränsning fanns dock fidigare när det gäller ulländska medborgares möjlighet atl väljas lill ledamöter i beslutande kommunala församlingar. Sädana uppdrag var då förbehållna svenska medborgare. Frän och med har utländska medborgare som varil kyrkobokförda i närmast före valåret rösträtt vid val av kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. De är också valbara vid sådana val. 4 1987/88. Närbestämmelserna infördes konstaterade föredragande statsrådet . 1987/88:6(prop. 1975/76:23 s. 99) att rikels säkerhet vid krig eller krigsfara kundekräva all inskränkningar gjordes i utlännings rätt all fullgöra kommunalaförtroendeuppdrag. I samband med införandet av rösträtt för invandrareintogs därför i utlänningslagen en bestämmelse om alt regeringen fick meddelabestämmelser om utlännings räll all inneha offentligt förtroendeuppdrag.Bestämmelsen återfinns nu i 103 § utlänningslagen (1980:376) som liksomtidigare lagrum även avser utlännings rätt alt inneha anställning under krigeller krigsfara. Detfinns alltså inte nägra bestämmelser som uppställer krav påsvenskt medborgarskap för förtroendevalda i kommuner och landstingskommuner ochkyrkliga kommuner. Mol bakgrund av kommunernas roll i totalförsvaret kan dettases som en brisl, som man delvis skulle komma till rätta med, omKBK-utredningens förslag genomförs. Ingen remissinstans har heller uttalat sigemot utredningens förslag, ulan invändningarna är främsl att också frågan ompersonalkontroll av kommunala befattningshavare och frågan om motsvarandeinskränkning för kommunala Qänslemän bör övervägas samlidigl. Ocksä frägan omde förtroendevaldas behörighet i fredstid tas upp av remissinslanserna. Förmin del delar jag uppfattningen alt dessa olika frågor har ell samband. Fråganom krav pä svenskt medborgarskap för kommunala Qänslemän som handlägger ärendenav belydelse för rikets säkerhet övervägs av utredningen (Fö1985:01) om översyn av civilförsvarslag-sfiftningen m. m. Även frägan om deförtroendevaldas behörighet i fredslid behöver utredas närmare. Med hänsynhärtill anscrjag att det nu inte finns anledning alt införa nägra nyabestämmelser, särskilt som 103 § utlänningslagen ger möjlighet all reglerasaken. Också frägan om personalkontroll av kommunala Qänslemän ochförtroendevalda fär övervägas särskill. Jag är därför inle nu beredd all taställning till förslag i denna del. Ilagen (1979:408) om lokala organ i kommunerna (omtryckt 1979:1167, ändradsenast 1983:304) har kommunerna getts frihet atl decentralisera sittnämndarbete. Motsvarande reglering pä del landslingskommunala omrädet utgörsav lagen (1985:127) om särskilda organ i landstingskommunerna. Regeringen harnyligen (prop. 1986/87:91) föreslagit all 1979 ärs lag skall ersättas av en nylag om lokala nämnder. Dendecentralisering del här är fräga om är frivillig, och harbedömt atl det är en sak för varje kommun all la ställning till eventuellalokala organs existens, uppgifter och verksamhetsområden under krig ellerberedskapstillstånd. Remissinslanserna har inte haft någon invändning mot dennabedömning, som också jag delar. Delär vanligt atl och landstingskommunal verksamhet bedrivs i privaträtlsligaformer, framför allt i form av aktiebolag och stiftelser. Myndighetsutövning kan enligt 11 kap. 6 § RF med lagstödöverlämnas till Prop. 1987/88:6 bl.a. kommunala bolag och stiftelser. Sädantöverlämnande av myndighetsutövning kan under krigsförhällanden bli aktuelltgenom behov av ransonering eller andra begränsningar av leveranser inom bl. a.energiområdet och annan kommunalleknisk verksamhet. Distribution av energisker lill största del i bolagsform i slallig och regi. Eldistributionsker via riksnät, som lill övervägande del ägs och disponeras av . Förbrukningen av ledningsbunden energi regleras enligtföreskrifter som meddelas av bl. a. statens energiverk, som har den samordnandeledningen av energiregleringen. framhåller alt statliga myndigheter haratt meddela föreskrifter för resursfördelningen för den övervägande delen avden kommunaltekniska verksamhelen i bolagsform. Som utredningen anser kannägon myndighetsutövning som avses i 11 kap. 6 § RF knappast bli aktuell förkommunala bolag eller ekonomiska föreningar pä delta omräde. verksamhet i bolagsform bedrivs ocksä inom andraområden än det kommunallekniska. Kommunen kan här genom sitt ägande och medstöd av aktiebolagslagen (1975:1385, ändrad senast 1987:686) ge de regler somkan behövas under krigsförhällanden. Dessutom innehäller förfogandelagen(1978:262, ändrad senast 1981:838) bestämmelser som gör det möjligt alt åläggade kommunala bolagen att producera för totalförsvarets behov. Jag anser därför att det inte behövs nägon särskildreglering för kommunala bolag m. m. i krig eller vid krigsfara. Den trädde kommunalförbundslagen (1985:894)i kraft och ersatte äldre lagstiftning i ämnet. Den nya lagen är i principtillämplig också på äldre kommunalförbund. Det finns enligl lagen två typer avkommunalförbund: kommunalförbund med fullmäktige och sådana medförbundsdireklion. med fullmäktige är i stort settorganiserat som en kommun med fullmäktige, styrelse och andra nämnder. För anser jag i likhet med KBK- utredningen all förslagen i fråga om kommunernaoch landstingskommunerna kan få motsvarigheter också belräffande denna typ avkommunalförbund. Däremot kan samma regler inte gälla kommunalförbund medförbundsdirektion. I dessa utövas beslutanderätt, förvaltning och verkställighetav förbundsdireklionen. Enligt min mening bör det ankomma pä förbundsmedlemmarnaoch förbundsdirektionen att besluta vad som skall gälla organisationen i sådanakommunalförbund vid krig eller krigsfara. Jag föreslår därför ingen särskildlagstiftning i den delen. Det innebär att den nya lagen bara kommer atl regleraverksamhelen hos denna typ av kommunalförbund i mindre utsträckning än vad fallet är med den andra typen. 4.6.1Överflyttning av arbetsuppgifter m. m. Mittförslag: Regeringen fär föreskriva alt en förvaltningsmyndighets uppgifterskall överläs av en annan förvaltningsmyndighet eller av en domstol. Vidare fårregeringen föreskriva eller i särskilda fall besluta atl de som Qänstgör hos enförvaltningsmyndighet skall Qänslgöra i andra befattningar än dem de innehar. Förvaltningspromemoriansförslag överensstämmer med mitt bortsett frän att möjligheten saknas att flyttaöver uppgifter och personal tiil en domstol. Remissinstansernahar i princip ingen erinran mol förslaget. Skälenför mitt förslag: Nuvarande regler ger regeringen vidsträckta befogenheter allmeddela föreskrifter om omfördelning av arbetsuppgifier inom den statliga ochkommunala förvaltningen. Det är uppenbart att det under krig eller krigsfarabehövs en betydande frihet för regeringen atl disponera över tillgängligaresurser inom förvaltningen så all väsentliga uppgifter prioriteras medanmindre vikliga verksamheler får stå tillbaka. Både organisatoriska ochpersonalmässiga förändringar kan behövas. I likhet med förvallningspromemorianoch remissinslanserna anscrjag därför alt nuvarande reglering i sak börflyttas över lill en ny fullmaktslag. Regeringen bör därvid ges befogenhet atlbesluta de konsekvensändringar o. d. som föranleds av överflyttning avarbetsuppgifier mellan myndigheter, t. ex. i fråga om överklagande av beslul. Liksomenligt gällande rätt bör det vara möjligt för regeringen att flytta överarbetsuppgifter inle bara mellan två statliga myndigheter utan också från enstatlig myndighet fill en och vice versa eller från enförvaltningsmyndighet lill en förvaltningsdomstol. Det framslår som angelägetatt handläggningen av ärenden kan ske på en så låg nivå som möjligl sä altbesluten fattas nära dem som direkl berörs av dem. Det kan därför vara bra omuppgifter som normall handläggs pä regional nivå av en statlig myndighet kanskötas av en myndighet pä lokal nivä. Det är också länkbart alt delkan vara rationellt att flytta ärendehandläggning i andra riktningen eller frånen förvaltningsmyndighet lill en statlig på lokal nivå. Nuvarandeflexibilitet i möjligheterna att fördela ärendena bör därför behållas. Vidarebör öppnas en möjlighet att flytta uppgifter frän sädana förvaltningsmyndighetersom står de allmänna domstolarna nära, t. ex. artcnde-och hyresnämnderna, sädan domstol. Möjligheternaatl omfördela personal mellan myndigheter bör ha motsvarande omfattning,vilket nära ansluter lill gällande ordning. 4.6.2 Nedläggning aven myndighets verksamhet Mitt förslag: Regeringenfår föreskriva alt en förvaltningsmyndighets verksamhel skall läggas ned helteller delvis. Förslaget iförvaltningspromemorian överensstämmer med milt utom sä Prop. 1987/88:6lill vida all regeringens befogenhet omfallar bara statliga förvaltningsmyndigheter. Remissinstanserna:De flesta lämnar förslaget ulan erinran. Skälenför mitt förslag: En nedläggning av en förvaltningsmyndighets verksamhet kanvara motiverad på grund av alt del finns arbetsuppgifier som inle kan eller börfullgöras i elt skärpt läge. Regeringenbestämmer enligl förordningen (1977:55) om vissa statliga myndighetersberedskap m. m. i princip i vad män en myndighet skall upprätthålla sinverksamhel under krig eller vid krigsfara.