prop · GB03141 · 1987-12-31 00:00:00 — Styrelsen ifrågasätter om inte en ytterligare uppmjukning av möjlighe terna atl bedriva "smälotterier" skulle kunna genomföras ulan alldärmed 69 fåfill följd negafiva effekter för folkrörelserna. Det kan finnas skäl att i Prop.1987/88:141 sådant fall införa etl maximivärde på högsta vinsten. Rikspolisstyrelsenuppfattar fill skillnad från utredningsmannen att tillståndshanteringen enligt14 § lotterilagen väsenfiigen har avbyråkratiserats och förenklats. Detföreslagna regislreringsförfarandet hos länsstyrelserna torde därför inte innebäranågon fördel för arrangörerna, men bör godtas av principiella skäl.Rikspolisstyrelsen har därför intet atl erinra mot att dessa lotterier överförstill länsstyrelserna. Förutsättningen är dock att polismyndigheterna inteutnyttjas som remissinstans. Om så skulle bli fallet finns del från rationellasynpunkter ingen anledning fill ändring av nuvarande ordning. Lotterinämndenanser i likhet med utredningen att i de fall tillståndskravet tas bort förvissa lokala lotterier, registrering skall ske vid , varvidkontrolleras atl föreningen är behörig alt anordna lotterier. Riksrevisionsverkettillstyrker förslagen om att slopa kravet på tillstånd för lokalt lotteri samtvissa andra förenklingar i gällande regler. Statensungdomsråd instämmer i utredningens förslag om att tillständskravet för lokalalotterier kan avskaffas och ersättas med en registrering. För atl tillgodosesmå föreningars behov bör dock lotterier som har en omsättning som understiger10000 kr. även befrias från registrering. Möjligen kan en differentierad registreringsavgiflför dessa införas. Länsstyrelseni är i och för sig positiv till atl polisen befrias från sinauppgifter på lotteriomrädet och alt verksamheten koncentreras lilllänsstyrelsen. Del system som infördes innebärande all polisen gerföreningar tillständ att under tre är anordna egna lotterier med en omslutningav . har inte varit bra, bl. a. från kontrollsynpunkt. Det nuföreslagna systemet med en registrering av föreningar hos kan sessom en utvidgning av det nu gällande systemet och innebär större frihet förföreningarna all fördela lotterierna . Enligtlänsstyrelsens mening bör fortfarande vissa begränsningar vad gäller insatseroch högsta vinster finnas i dessa föreningars egna lotterier. Enligtlänsstyrelsen finns del således skäl som talar för ett genomförande avförslaget om all tillståndstvånget skall ersättas med registreringsförfarandehos . En förutsättning härför är emellertid alt kontrollenskärpts bl. a. genom en effektiv tillverkningskonlroll. Länsstyrelseni anser att möjligheten för en förening att efterregistrering hos utan tillstånd anordna etteller flera lotterier med ett sammanlagt insatsbelopp om . bör förenasmed bestämmelse om högsta insatsbelopp och högsta vinslbelopp. Vidarebör här lottköparnas intresse bättre bevakas. Lottköparen skall kunna lita påatt lotteriet inte är manipulerat och alt vinster och vinstchanser är de somframgår av lotteriets vinstplan. Kravet på tillsyn ökar ju större omslutningoch ju högre vinster etl lotteri har. föreslår därför att lottpriseti dessa lotterier bör vara maximalt /lolt och att högsta vinstens värdefår uppgä till högst . Slutligenföreslår i likhet med vad som i tidigare lagstift- 70 ninggällde för skattepliktiga varuvinster alt tillständskrav skall finnas i de Prop.1987/88:141 lotterier där del förekommer penningvinster överstigande . Länsstyrelseni anser att redovisningen av nuvarande polislolterier harkomplicerats av alt uttryckliga regler för redovisning av dem saknats. Det ärdärför värdefullt atl regler för hur redovisningen för dessa lotterier skallske införs i lotlerilagen. Detär betydelsefullt att alla tillstånd till lotlförsäljning från fast försäljningsställehänförs till 11 § lotlerilagen. Del blir betydligt enklare för länsstyrelsenalt rättvist fördela del totala utrymmet för tombola- och aulomat-lotlförsäljningmellan föreningarna. Varuhus och liknande platser utgör myckelattraktiva försäljningsplatser för lotterier. Det är viktigt att sä mångaföreningar som möjligt med verksamhet förlagd till området får möjlighet atlförsälja sina lotter där. Atl en förening genom avtal med serviceföretag ellervaruhuschef genom motprestationer kunnat få rätt till lotlförsäljning far intestyra fördelning av lolterimarknaden. Länsstyrelseni län ifrågasätter om inte del från behovsprövning fria beloppet- . - är i högsta laget, i vart fall om en förening kan utnyttja helabeloppet under etl år. Det är i första hand föreningar med väl fungerandeadministration som klarar att genomföra stora lotterier. Det är inte allliddessa föreningar som bäst behöver lotteriinkomster. Enligtlänsstyrelsens erfarenhet sköter många föreningar sina tombola-lolterier utaninblandning av serviceföretag. anser atl en tillständsplikt fördessa lollerier motverkar strävandena efter förenkling och det kan ifrågasättasom förslaget i denna del ligger i folkrörelsernas intresse. Slutligenanser lånsstyrelsen alt även föreningar som är verksamma inom hela länet börkunna få anordna lotterier efter registrering. Länsstyrelseni anser all det ej klart framgår av utredningen om det s. k. friautrymmet skall vara utnyttjat innan man fär fillstånd lill andra lotterier.Delta är ett viktigt ställningslagande för behovsprövningen. Länsstyrelsenanser också att utredningen tydligare borde behandlat frägan om inteföreningarna själva skulle kunna sköta lottförsäljningen på fastaförsäljningsställen. Detta skulle ge föreningarna möjligheter att öka sinbehållning. Länsstyrelseni föreslår alt bruttoomslutningen ökas lill . under entreårsperiod samt fördelas med . Vidare bör insats- och vinstbdoppenbegränsas lill . Föreningarna skulle tvingas söka tillståndför de större lotterierna medan de mindre skulle få plats inom kvoten. som endast anordnar elt fåtal större lotterier tvingas visserligensöka tillstånd för dessa men i jämförelse med ansökningar om flera mindrelotterier måste administrationen och byråkrafiseringen minska samfidigt somkontrollen finns kvar hos . Länsstyrelseni vill beträffande del registreringsförfarande som föreslås göra lagstiftarna uppmärksamma på del merarbete som kom- 71 mer att uppstå i etlinledningsskede. kommer i likhet med de Prop. flesta andra störrelänsstyrelser all använda sig av ADB-stöd i registrering-. Framtagning avregisterprogram är tidsödande och samarbete med andra länsstyrdser/kankomma alt behövas för att få till stånd likartade program ochrutiner. Skäl finns för att låta lagens ikraftträdande anstå lill den I januari1989. m.fl., saml ytterligare några organisationer, delarej utredarens uppfattningen beträffande organisationernas förutsättningar atlsjälva bedöma hur elt rikslotleri på bästa sätt skall anordnas och genomföras.Förbundet har funnit atl de organisationer som anordnar rikslotterier harstor kännedom om lolterimarknaden och man genomför sina lotterier med braresultat. Förbundet föreslår atl de organisationer som anordnar rikslolterierfår samma möjlighet till registreringsförfarande som föresläs för polislolterier.Registreringen görs hos lotterinämnden. Organisationen bör under treårsperiodenfå anordna årliga lotterier med en omslutning man angiver i registreringsansökan. Förorganisationer, som tidigare ej sålt rikslotterier, tillstyrks utredningensförslag. Efter tre rikslolterier bör åven dessa organisationer kunna få treårigaregistreringstillslånd. Vidare anser sig förbundet inte kunna finna några skälför all länsstyrelsdolterier ej skall omfattas av regislreringsprin: cipen.Förbundet föreslår därför alt även länsstyrelselotterierna omfattas av regislreringsförfarandet.Tidsperiod för registreringens giltighet och bruttoomslutningen på lotteriernabör vara desamma som för polislolterier. Sverigesfrikyrkoråd m. fl. har inga invändningar mot de administrativa förenklingar somföreslås i lokala lotterier genom atl tillslåndstvånget slopas och enregistrering av föreningar som uppfyller kraven på lotterianordnare införs istället. avvisar utredningens förslag till legalisering av de s. k.21-lotterierna och förslaget alt ideella föreningar i fortsättningen endastbehöver registreras hos för atl få anordna lotterier av dettaslag. FPC menar atl en så avsevärd liberalisering med åtföljandepenninghantering av flera skäl kan bli en avsevärd belastning för små ideellaföreningar. Lotteriverksamhelen kan bli mer dominerande än verksamheten iövrigt. Vidareanser FPC att högsta insats och vinstvärde enligt lotterilagens § 17 och 17 asom uppgår fill . har varit oförändrad under avsevärd lid.Dessa paragrafer inrymmer de s.k. varuspden, som är de spel som huvudsakligenförekommer i folkparkerna. De låga insatserna av vinsivärdena innebär attvinsterna i lotlerierna fär för låg kvalitet för att vara tillräckligtintresseväckande. FPC anser därför all högsta insats bör höjas frän . och högsta vinstvärde från . Därmed skulle varulotleriernaskvalitet höjas avsevärt och ge möjlighet atl också låta konst ellerkonsthantverk ingå i varulotterierna. 5 Bingo Prop. Förslagenom förenklingar och förbättringar inom bingospdel mottas posi- ° livtav flertalet av folkrörelserna. Några myndigheter och länsstyrelser ställer sigemellertid tveksamma till att regeln om i nettobehållningen av bingospelskall tas bort. Några länsstyrelser avvisar utredningens förslag om altkontrollant skall kunna göra smärre ändringar av vinstplanen under spelelsgång. De anser att nuvarande ordning skall bestå, dvs. skallgodkänna en sådan ändring. Sammankoppling av flera bingohallar på en ort börtillåtas, men man varnar för att del förhöjda vinslutspel som därvid möjliggörskan innebära svår konkurrens för bingospel i närheten som ej deltar i etlsådant samarbete. Rikspolisstyrelsenanser inte alt 15-procenlregeln bör tas bort beträffande ett bingospelsbehållning. Genom denna regel garanteras föreningarna en acceptabel avkastning.En bingomarknad ulan ett krav på viss nettobehållning kommer att innebärastora svårigheter för tillståndsgivande myndigheter att avgöra vad som skallanses som skälig avkastning. Det finns risk för att en bingoverksamhel medmyckel liten avkastning till folkrörelserna närmast blir ett självändamål förbingospelarna, serviceföretagen och de anställda i bingohallarna. Förslagetom atl bingospdskalten skall slopas helt eller delvis är ytterligare ettargument för att behälla regeln om nettoavkastning. Länsstyrelseni anser atl tillståndsmyndigheten även fortsättningsvis skallfastställa ändringar i vinstplanen under löpande tillståndsperiod. Härmeduppnås en enhetlig tillämpning av reglerna och vidare kan ett frånkonkurrenssynpunkt överdrivet vinslulspel undvikas. Detta behöver inte innebäraen likriktning av vinstplanerna i olika bingolokaler. De kan liksom nuprofileras på olika sätt. Handläggningstiden för ett beslut om ändring av vinstplanär snabb och ingen avgifl utgår, varför omgången inte kan anses betungande för anordnaren. Vidarehar inget att erinra mot alt en sammankoppling av flerabingohallar på en ort tillåts ske. Därvid bör man emellertid vara medveten omatt det förhöjda vinstutspel som därvid möjliggörs innebär en svår konkurrensför bingospel i närheten som ej deltar i samarbetet. Den koncentration av bingospelelsom denna samverkan leder till får som yttersta konsekvens att spelen iytterområdena slås ut. Dessa spel, som ofta ger en förhållandevis blygsambehållning, har ofta ell berättigande dä de tillför en lokal föreningvärdefulla medel och samfidigt fyller en social funktion för spelare som harsvårt att ta sig fill centrala bingolokaler. Slutligenser.länsstyrelsen positivt på om föreningarna engagerade sig mer i dekommersiellt bedrivna bingospelen. I de fall frågan om atl överta driften frånett kommersiellt serviceförelag ställts på sin spets har emellertidföreningarna mestadels avvisat denna möjlighet. Detta talar för alt det fortfaradefinns ett behov av kommersiella serviceförelag. Dessa företags verksamhet mästegivetvis begränsas till atl sköta driften av spelet. De skall självklart intealls ha något inflytande över tillståndsgivningen. Länsstyrelseni anser alt i nettobehållning av bingospelet bör varakvar som riktmärke särskilt med tanke på förslaget om att skatten helt skallslopas vid spel med varuvinster. Länsstyrelsenanser att ett sätt att höja bingospelens lönsamhet är all Prop. 1987/88:141kraftigt öka samhällets information och slöd till de föreningar som villbilda Bilaga 3 allianser för ideellt drivna bingospel. Serviceföretagenkunde då få svårare att konkurrera med allianser som bedriver bingospel i egenregi, vilkel pä sikt skulle innebära att marknaden sanerades. är mycket tveksam fill förslaget atl viatelenätet eller dator koppla samman flera spelhallar i en eller flera orter. Enanledning härtill är att små hallar, som inte orkar med erforderliginvestering, torde råka ut för ett försämrat konkurrensläge. En annan ochviktigare anledning är att kontrollmöjligheterna riskerar att bli dåliga såvälför kontrollanter som för dem som spelar. i anser all föreningarnamåste ha möjlighet att ändra vinstplanen under pågående spelperiod, eftersomnya spelformer bör prövas om behållningen minskar i spelet. anserdock att större förändringar i vinstplanen liksom skall godkännas avlänsstyrelsen, l.ex. i menar atl föreskriften om altbingospdel skall ge i nettobehållning tolkas liberalt. Förslaget attspelet skall ge skälig avkastning, men med större utrymme för positiv tillståndsgivning,så länge nettobehållningen ger ell verkligt bidrag till föreningens verksamhet,instämmer helt i. i anför att det som regel ärolika kontrollanter i bingohallarna pä en ort. Skulle bingoanordnaren ochkontrollanten i en hall komma överens om ändring av vinstplanen kan deltamedföra atl en annan hall går sämre. Om man på en ort med två eller flerahallar höjde t.ex. jackpottarna i en hall skulle publiken med stor sannolikhetdras till denna. Delta kunde ha till följd atl en annan hall gick så dåligt altden måste stänga. följer upp spelet i länet och kan förhindra altså sker. Mindre ändringar av tillfällig karaktär får godkännas avkontrollant. Övriga ändringar skall godkännas av . Om slumpen på något vis skall kunna avgöra jackpotlensstorlek måste begränsning av vinstsumman kunna ske både uppåt och nedåt. Alla jack-poltarkan inte gå upp lill maximibeloppet. frikyrkoråd m. fl. anför att även om frikyrkorädetskulle önska att folkrörelserna förmådde erbjuda mer konstrukfivagemenskapsformer måste rådet erkänna atl bingospelel för många människor ocksåhar en viktig gemenskapsfunktion. föreslår utredaren att folkrörelsernaockså skall få möjlighet all anordna bingo i närradio och kabel-TV. Därmedupplöses också denna begränsade gemenskapsfunklion och folkrörelsekaraktärenförsvagas ytterligare. Frikyrkorädet avstyrker därför detta förslag. Folkrörelsernas lotteri- och bingoorganisation anser attvid vissa spel bör även tillåtas varuvinster i de bingohallar som bestämt sigför att salsa på pengar i stället för presentkort. Det bör dock klargöras hurskatten skall utformas i dessa fall, om den skall finnas. Vidare betonar FOLBO att det är viktigt med kommunalasamordningar av bingospelet. Detta kan del lagstiftas om och på så sätt finns möjligheter 74 att lösa den konkurrenssom uppstår mellan hallar i samma kommun Prop. 1987/88:141 och sominte alltid gagnar den totala avkastningen av bingospelet i kommu- Bilaga 3nen. Detta kommunala samarbete skulle ocksä underlätta vid anordnandet avsammankopplingsspelet. Givetvis skall möjligheter föreligga all inte delta isådant sammankopplingsspel, om så önskas. Bingoi kabel-TV och närtadio bör tillåtas i marknadsföringssyfte och i begränsadomfattning. FOLBO föreslår att kabel-TV bingo prövas i begränsad omfattning iGöteborg, där kabel-TV är väl utbyggd. Detta skall prövas tillsammans med debefintliga tillståndshavarna och behållningen får inte användas fill attfinansiera TV-sändningen. Sverigesbingoarrangörers centralorganisation framhåller atl organisationen ställer sigpositiv lill utredningens förslag, bedömningar och värderingar. SVEBICO hardock avvikande uppfattning i vissa frägor. Högstapenningvinst föreslås ökas till . Vinstbeloppet bör därefter årligenändras i proportion lill ändringar i konsumentprisindex. Utredningen föreslårav skattetekniska skäl atl vinsterna antingen skall vara pengar eller varor, ejbåde och. SVEBICO finnerför sin del alt skattetekniska hinder ej rimligen börkunna åberopas för att kunna utge vinster i såväl pengar som varor. Debingohallar som av skilda skäl önskar använda sig av sådan vinslblandningföreslås bli skattepliktiga för hela omsättningen, oavsett huruvida vinsternautges i den ena eller andra formen, medan de bingohallar som endast utdelar varuvinsterföreslås ålnjula fortsalt skaltefrihet. Föratl värna om principen om lika behandling och en enhetlig bedömning förkonkurrerande bingoföretag på samma ort bör förändringar i vinstplan av vissomfattning även fortsättningsvis godkännas av och ej av enskildkontrollant. SVEBICOdelar ej utredningens förslag om atl bedriva bingospel i närradio och i lokaloch/eller regional television (kabel-TV). Ett sådant arrangemang strider motbingospelets grundidé, nämligen all under utövande av eft aktivt värdskapsamla människor fill social gemenskap under trevliga former. anser det viktigt med regional samordning av bingospelet. Denosunda konkurrens som uppstår mellan hallar i samma kommun och som integagnar den totala avkastningen av bingospelel i kommunen skulle kunnaelimineras lagstiftningsvägen. 6 Utbetalningsautomater - skicklighetsspel Någraav de myndigheter som yttrat sig i denna fråga ställer sig posifiva lill attfolkrörelserna ges möjlighet alt bedriva verksamhet med dessa spel, åtminstonepå försök och med begränsade insatser och vinster. Ett fåtal av lånsstyrelsernahar i sina yttranden direkt berört denna fråga, och bland dessa råder deladeuppfattningar i frågan. Flertaletav folkrörelserna ser positivt pä att del ges möjlighet atl bedri va verksamhet med skicklighetsspel i form av utbetalningsautomater. Det ta kommer att vara en viktig inkomstkälla för folkrörelserna och man anser 75 sig kunna bedriva dennaverksamhet, under de förutsättningar som utred- Prop. 1987/88:141 ningen angett, med del samhällsansvar som krävs för detta. Frånsettden grupp folkrörelser som ställer sig utanför spel- och lotteriverksamhetfinns det några som här har framfört kritiska synpunkter mot förslaget. Deanser atl detta är en verksamhet som, om den drivs av folkrörelserna, bl. a.kan minska trovärdigheten för den verksamhet som bedrivs av folkrörelserna. Blandde privata spelförelag som verkar på denna marknad råder en viss tveksamhettill förslagen. Tveksamheten gäller emellertid inte införandet av s. k.skicklighetsspel utan i stället att folkrörelserna ges ensamrätten till dennaspelform. Rikspolisstyrelsenanser all regleringen av automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande avvisst automatspel är mindre tillfredsställande. Omsättningen på vissa typer avautomatspel torde vara betydande. Olagligt utbetalande av penningvinster ochlättheten att undvika beskattning av verksamheten gör all denna är mycketattraktiv för både arrangörer och spelare. En kanalisering av allmänhetensspelbehov in i legala former även på delta område framstår som angelägen.Rikspolisstyrelsen tror inte att de skäl som anfördes vid införandet avspelförbud pä utbetalningsaulomater är bärande. a. förutsägsinte att automatspelet skulle fortsätta i så betydande omfattning i illegalaformer. De sociala vådorna torde främst ha vållats av den lockelse sommöjligheten fill s. k. jackpotlvinst innebar. Det spel som anordnas t.ex.ombord på förefaller däremot ske under helt acceptabla former.Spel på utbetalningsaulomater med en låg insats och en högsta vinst istorleksordningen . skulle enligt styrelsens uppfattning därför kunnagodtas, om en allmännyttig organisation fick monopolställning som arrangör.Styrelsen föreslår därför att frågan om ett sådant monopolföretag inteavfärdas utan utreds vidare. menar atl den typ av ulbelalningsautomat som utredaren föreslår attfolkrörelserna skall ges möjlighet alt bedriva spel med i realiteten kanlikställas med s. k. enarmade banditer. Dessa är förbjudna. I denutredning som gjordes av lolteriulredning (Ds H 1976:3) och som låg tillgrund för förbudet mot enarmade banditer konstaterades "atl övertygandebelägg föreligger för att kritiken möt de enarmade banditerna ärberättigad". Utredningen slog vidare fast att "spel pä enarmadebanditer orsakar betydande problem för många människor, särskilt för sädana somtillhör inkomslsvaga grupper och för dem som i sin yrkesutövning kommer ikontakt med spelapparalerna". Utredningenhar enligt rådets uppfattning inte presenterat några skäl som motiverar eltupphävande av förbudet mot utbetalningsaulomater. Rådet anser således altskicklighetsspelen inte bör införas i . Socialstyrelsenanför alt lagen (1982:636) om anordnande av visst auto matspel tillkom bl. a. för alt kOmma till rätta med spelverksamhel i socialt icke acceptabla miljöer, särskilt ungdomsmiljöer. vill un derstryka atl spelverksamhel med spelautomater, som ger vinst i form av pengar m. m. kan innebära ökad risk alt sädana av samhället icke accep tabla miljöer uppstår. Det är därför nödvändigt att en sädan verksamhet 76 åtföljs av lämpliga bestämmelser kombinerade med en effektiv tillsyn. Kan så ske villsocialstyrelsen inte motsätta sig denna del av förslaget. 1987/88:141Eventuellt kan slutligt ställningslagande till denna spelform ske efter en Bilaga 3 lämplig försöksperiod. Konsumentverketunderstryker viklen av att ulställningsplatser för utbetalningsautomater förspel av s. k. skicklighetskaraktär väljs sä att risken för att del uppstårolämpliga ungdomsmiljöer undanröjs och sä atl spelen i övrigt inte medför någranegativa ekonomiska eller sociala effekter. Lotterinämndenhar framfört alt inkomster från automatspel i form av förslrödsespdoch utbetalningsaulomater borde komma de ideella organisationerna till godo ochdärvid pekat på de finska pen-ningautomatföreningarna som en möjlig modell. Hovrättenför västra anser atl, mot bakgrund av de välgrundade skäl som föranlettdet 1979 införda förbudet mot s. k. enarmade banditer, utredningens anlagande,att risken är minimal alt det uppstår olämpliga ungdomsmiljöer eller eljestnegativa sociala konsekvenser, är alltför löst grundat. Kammarrätteni anför att även om frågan om elt återinförande av s. k. utbetalningsaulomaterfär anses ligga utanför kammartättens kompetensområde, anser domstolen lillskillnad från utredningsmannen att sådana bör kunna tillåtas i framtiden.Dessa bör i så fall förbehållas folkrörelserna och administreras av detframtida spelbolaget. En absolut förutsättning för att denna typ av automaterskall kunna tillåtas på nytt är emellertid all verksamheten drivs underbetryggande former och sträng kontroll. Vidare vill kammarrätten framhålla attytterligare utredning kan komma att behövas efter någon fid för atl utvärderaeffekterna av de förändringar som föreslås, om förslagen nu leder tilllagstiftning. Statensungdomsråd vill avvisa en utveckling av lotteri- och spelverksamheten som ledertill helt automatiserad och därmed opersonlig försäljning. Likaså avvisarrådet elt återinförande av spel- och skicklighetsautomater då dessa inte synesförenliga med en önskvärd utveckling av spel-och lotteriverksamhelen. Länsstyrelseni har inget atl erinra mot alt utbetalningsaulomater avskicklighetskaraktär tillåls, i vart fall försöksvis. Statsmakterna böremellertid noga följa utvecklingen av spelet på dessa automater, för attförekomma sådana sociala olägenheter som de s. k. enarmade banditerna leddetill. Länsstyrelseni anser atl utredningen inte har belyst de negativa socialaoch ekonomiska konsekvenser för den enskilde som en vidgad spelverksamhet iform av automatspd kan komma att medföra. ifrågasätter därför omomfattningen av spelverksamhet av denna typ bör utvidgas i den storleksordningsom utredningen föreslår.