prop · GB0361 · 1987-12-31 00:00:00 — Ärenderörande fastställande av skatt, som ej skall uttagas efter deklaration,upptages till avgörande vid inregistrering av bouppteckning eller handling, somavses i 20 kap. 10 § , eller när handling som avses i 49 a §inkommit till beskattningsmyndigheten eller, där jämlikt 17 § anstånd medskattens fastställande blivit beviljat, när till beskattningsmyndigheteningivits handling, för vars företeende anståndet beviljats, eller, om sådanhandling icke ingives inom anståndstiden, vid utgången av sist- Ärenderörande fastställande av skatt, som ej skall uttagas efter deklaration,upptages till avgörande vid inregistrering av bouppteckning ellertilläggsbouppteckning, eller när handling som avses i 49 a § inkommit tillbeskattningsmyndigheten eller, där jämlikt 17 § anstånd med skattensfastställande blivit beviljat, när till beskattningsmyndigheten ingivitshandling, för vars företeende anståndet beviljats, eller, om sådan handlingicke ingives inom anståndstiden, vid utgången av sistnämnda tid eller, däjämlikt Har jämlikt 17 § beviljats anstånd med fastställande av skatten, åligger det dödsboet att tillhandahålla beskattningsmyndigheten utlämnad bouppteckning för sådan anteckning som sägs i föregående stycke. Handling, som anges i andra stycket, slcall för anteckning, som där avses, tillhandahällas överrätt, när denna fastställt skatt till högre belopp än förut beräknats, och den enligt 64 § I mom, förordnade granskningsmyndigheten, när skattskyldig vitsordat anmärkning som framställts av denna myndighet, 54 §'- Arvsskatt för egendom, för vilken skattskyldighet inträtt vid arvlåtarens (testators) eller i fall, som avses i 8 § första stycket, föregående innehavarens död, ävensom i 52 § 1 mom, omnämnd ränta förskjutas av dödsboet, dock icke där fråga är om lott, som beskattas efter vad i 6 § andra stycket d) sägs, eller förvärv, som avses i 1 § andra stycket eller 12 §, Skattskyldig skall vid tillträde av honom tillkommande lott, för vilken skatten förskjutits av dödsboet, till boet gälda på belöpande skatt jämte andel i räntan; och skall tillika å belopp, som sålunda skall erläggas, gäldas den ränta, som kunnat av dödsboet påräknas vid insättning å bankräkning. Saknas i dödsbo tillgång till gäl- Har skatt och påförd ränta inte dande av skatt och ränta, som icke betalats inom den tid som anges i nämnda tid eller, dä jämlikt 32 § a) efterbeskattningskall äga rum till följd av bevakning av där omförmält testamente, vidbevakningen. Bevis om det belopp, vartill skatten blivit fastställd, skalltecknas pä bouppteckning eller handling, som avses / 20 kap. 10 § ärvdabalkeneller i 49 a §. När efterbeskattning enligt 32 § a) skall ske till följd avbevakning av testamente, skall sådant bevis tecknas pä utgående expeditionangående bevakningen. erlagts inom tid, som angives i 52 § 1 mom., svaredödsbodelägarna för vad som brister såsom i 21 kap. är stadgat ifråga om gäld efter den döde; dock vare efterlevande make fri från sådant ansvar,där han vid bodelning icke erhållit mer än som enhgt lag tillkommer honom. 32 § a) efterbeskattning skall äga rum till följd avbevakning av där omförmält testamente, vid bevakningen. Bevis om det belopp, vartill skatten blivit fastställd,skall tecknas på bouppteckning, tilläggsbouppteckning eller handling, somavses i 49 a §, När efterbeskattning enligt 32 § a) skall ske till följd avbevakning av testamente, skall sådant bevis tecknas pä utgående expeditionangående bevakningen. 52 § 1mom. och har delning eller arvskifte skett, tillämpas reglerna i 21 kap. 4 § ärvdabalkenom återgång av bodelning och skifte. Beträffande egendom som genom delningtillagts efterlevande make eller sambo gäller dock vad som sagts endast iden mån den efterlevande erhållit mer än som enligt lag tillkommer honom. Prop, 1987/88:61 59 §"i Har efter det beslut meddelats omfastställande av skatt a) kännedom erhållits om förut icke känt testamente; b) testamente,förordnande enligt lagen (1927:77) om försäkringsavtal om insättande av förmånstagare eller motsvarande förordnande som avser "Senaste lydelse 1969:386, "> Senaste lydelse 1986:1306, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1987/88:61 utländsk försäkring, vartill hänsyn tagits vidskatteärendets prövning, blivit genom lagakraftvunnen dom helt eller delvisförklarat ogillt; c) genom lagakraftvunnen dom c) genom lagakraftvunnen dom eljest blivit bestämt angående del- eljest blivit bestämt angående del ningen av egendom i dödsbo, där ningen av egendom i dödsbo, där skatten fastställts med ledning av skatten fastställts med ledning av handling, som avses i 15 eller 16 §; handling, som avses i 15 § /, / a och 2 mom, 15 a § eller 16 §; d) beträffande bouppteckning d) omständighet inträffat som yppats felaktigthet, som efter vad i föranleder tilläggsbouppteckning; 20 kap. 10 § stadgas föranle der tillägg till eller rättelse av bouppteckningen; e) kännedom erhållits angående vid tiden förskattskyldighetens inträde föreliggande omständighet, som föranleder att i deklaration uppgiven be hållning eller egendom bort upptagas eller fördelas annorledes än i deklara tionen angivits; f) klarhet vunnits om hur arvet slutligen skallfördelas i sådana fall som avses i 18 §; g) genom sådan delning, som enligt 32 § hjföratdett efterbeskattning,fördelningen av kvarlåtenskapen kommit att avvika från den som legat tillgrund för skattens fastställande; och hade, om hänsyn tagits till omständighetsom nu avses, någon skattskyldig haft att gälda mindre skatt än vad beräknats,skall honom påförd skatt nedsättas med sålunda för högt beräknat belopp. Ansökan om återvinning av skatt efter vad nu sagts göresskriftligen och upptages av den underrätt eller länsskattemyndighet sommeddelat beslut i skatteärendet, 67 §'' Skattskyldig eller annan må av beskattningsmyndighet genomvite tillhållas att fullgöra vad enligt denna lag åligger honom, dock ej såvittavser gäldande av fastställd skatt. Underrätt må vid vite tillhälla Underrätt må vid vitetillhålla den, som uppgivit dödsbo, att med den, som uppgivit dödsbo, att med ed fästa riktigheten av lämnade ed fästa riktigheten av lämnade uppgifter. Edgång må åläggas uppgifter. Edgång må åläggas jämväl delägare eller efterlevande jämväl delägare, efterlevande make make, som ej uppgivit boet, även- eller efterlevande sambo, som ej som annan som med boet tagit be- uppgivit boet, ävensom annan som fattning, med boet tagit befattning. Bestämmelserna i 123 § taxeringslagen (1956:623) skalltillämpas vid vitesföreläggande enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den och tillämpasi de fall dä skattskyldighet inträder efter utgången av , " Senaste lydelse 1974:857, 28 Lag om ändring i lagen (1987: 813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuellasambor skall ha följande lydelse. Prop, 1987/88:61 Om tvä personer bor Ullsammans i ett homosexuelltförhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar ochbestämmelser tillämpas även pä de homosexuella samborna: 1, lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem, 3, jordabalken, 4, 10 kap, 9 §rättegångsbalken, 5, 4 kap, 19 §första stycket utsökningsbalken. 6, 6 § lagen(1946: 807) om handläggning av domstolsärenden, 7, bostadsräUslagen(1971:479), 8, 9 § rättshjälpslagen (1972: 429), samt 9, lagen(1981:131) om kallelse på okända borgenärer. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuelltförhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar ochbestämmelser tillämpas även pä de homosexuella samborna: 1, lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem, 3, jordabalken, 4, 10 kap, 9 §rättegångsbalken, 5, 4 kap, 19 §första stycket utsökningsbalken, 6, 19 §första stycket, 35 § 4 mom. samt punkt 2 a sjunde stycket av anvisningarnatill 36 § kommunalskattelagen (1928:370), 7, lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8, 6 § lagen(1946: 807) om handläggning av domstolsärenden, 9, bostadsräUslagen(1971:479), 10, 9 § rättshjälpslagen (1972: 429), samt //, lagen(1981:131) om kallelse på okända borgenärer. Förutsätterdessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller detockså de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, G, Lagrådsremiss om ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningenmed anledning av , m. m. Riksdagenhar har fattat beslut om äktenskapsbalk, lag om ändring i ärvdabalkenoch lag om sambors gemensamma hem (prop, 1986/87:1, LU 18, rskr, 159, SFS1987:230-232) samt om ikraftträdande och följdlagstiftning (prop, 1986/87:86, LU26, rskr, 247, SFS 1987:788-812 och 816), Debeslutade ändringarna på familjerättens område bygger pä de förslag som familjelagssakkunnigalade fram i betänkandet (SOU 1981: 85) Äktenskapsbalk och pä vad som kom framvid remissbehandlingen av betänkandet, Familjelagssakkunnigas betänkandeinnehåller också förslag till bl, a, lag om ändring i kommunalskattelagen(1928: 370), KL, och lag om ändring i lagen (1941: 416) om arvsskatt ochgåvoskatt, , Dessa lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena finns i bilaga 3 till prop, 1986/87: 1, Riksdagenhar också fattat beslut om nya regler för homosexuella sambor (prop,1986/87:124, LU 28, rskr, 350, SFS 1987:813-816), Jagavser nu att ta upp frågan om vissa ändringar på beskattningsområdet somföranleds av den beslutade familjerättsreformen, Mina förslag harsåledes denna begränsade inriktning. ser nämligen arvs- och gåvoskattekommittén(Fi 1984:02) över arvs- och gåvobeskattningen vilket innebär att ytteriigareändringar med tiden kan visa sig behövliga, Innanjag tar upp en inledande diskussion om de allmänna utgångspunkter na för mina förslag finns det anledning att kortfattat beröra arvsbeskatt ningens huvuddrag, 30 Arvsbeskattningen är utformad som en arvslottsskatt, dvs,skatten be- Prop, 1987/88:61 räknas på storleken av de skilda lotter somtillfaller arvingar, testamentstagare och förmånstagare till försäkring isamband med ett dödsfall. Beskattningen utgår i de allra flesta fall från lottläggningenligt ett schematiskt arvskifte. Den möjlighet som finns att lägga ettverkligt arvskifte till grund för beskattningen utnyttjas i mycket begränsadomfattning. Vid det schematiska arvskiftet beräknas arvingars och testamentstagareslotter med tillämpning av reglerna i resp, förordnande itestamente. Det schematiska skiftet är dock summariskt sä till vida attbeskattningsmyndigheten bortser från vissa civilrättsliga regler medan andraendast beaktas efter särskilt yrkande. Till de senare hör t, ex, reglerna om laglott. Om den avlidne var gift och det förelåggiftorättsgemenskap skall arvskiftet föregås av en bodelning genom vilken denefterlevande makens giftorättsandel bestäms. Vad den efterlevande förvärvar pägrund av giftorätt träffas inte av arvsskatt. Även i detta fall är huvudregelnatt beskattningsmyndigheten gör en schematisk delning - i allmänhet en hälftendelning.Endast undantagsvis förekommer det att verkliga bodelningar läggs till grundför skattebeslutet. Arvsskatten är progressiv i tvä hänseenden. Dels skärpsbeskattningen ju större är, dels beskattas vissa arvingar och testamentstagare,huvudsakligen make och bröstarvingar, enligt en lindrigare skatteskala än andramera avlägsna släktingar och mottagare som inte alls är släkt med den avlidne.Innan skatten beräknas fär ett skattefritt grundavdrag avräknas från varjearvslott. Även i detta hänseende är make och barn gynnade genom attgrundavdraget är högre för dem än för andra. Skatteskalorna och grundavdragen ändrades genomlagstiftning (prop, 1986/87:54, SkU 12, rskr, 72, SFS 1986:1198), Denya reglerna som trädde i kraft innebär bl, a, en sänkningav de högsta skattesatserna och kraftiga höjningar av grundavdragen. Förefterlevande make höjdes grundavdraget från , till lOOOOO kr. Ävengrundavdraget för barn fördubblades och uppgår nu till . För mottagarei skatteklasserna II och 111höjdes grundavdraget från , till . Vid beskattningen jämställs med make den som vid tiden fördödsfallet sammanlevde med den avlidne, om de sammanlevande tidigare varitgifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn. Motsvarande gälleri förhållande till den avlidnes barn beträffande den som sammanlevt med barnet. 2.1.2 Efterlevande makes ställning enligtfamiljerättsreformen Ändringarna i (ÄB) innebär framför allt attden efterievande maken fär en förbättrad arvsrättslig ställning. Även reglernaom bodelning i den nya (ÄktB) innebär att skyddet för den efterievandemaken stärks. Enligt gällande rätt saknar efterlevande make arvsrätt närden avlidne har barn eller andra avkomlingar (bröstarvingar). När en gift person som inte har bröstarvingar avlider tillfaller däremot kvarlåtenskapen den efter levande maken. Om den avlidne saknar efterarvingar, dvs, föräldrar, sys- 31 kon ellersyskons avkomlingar, ärvs kvarlåtenskapen av den efterlevande Prop.1987/88:61 maken medfull äganderätt, I annat fall disponerar den efterlevande maken egendomenmed fri förfoganderätt. Det innebär att hans eller hennes möjligheteratt förfoga över egendomen är inskränkt endast på det sättet attegendomen inte får testamenteras bort. När den efterlevande i sin tur avlider delaskvarlåtenskapen mellan den först avlidnes efterarvingar och den sistavlidnes arvingar. De nya reglerna i ÄB innebär i huvudsak följandebeträffande makes arvsrätt. Om någon avlider och efterlämnar make och bröstarvingarskall kvarlåtenskapen tillfalla den efterlevande maken med fri förfoganderätt.När den efterlevande maken i sin tur avlider, skall bröstarvingar till denförst avlidne ha rätt till efterarv. Den som är bröstarvinge endast till denförst avlidne maken skall dock ha rätt att få ut sin arvslott genast vid dennesdöd. Enligt nuvarande regler har den efterlevande maken alltidrätt att vid bodelning med anledning av dödsfall få egendom till sä stort värdeatt den - tillsammans med vad han eller hon kan ha som enskild egendom motsvarar fyra gånger basbeloppet. Denna s, k, basbeloppsregel gäller dock inteom den avlidne efterlämnar barn under 16 är som inte ocksä är den efterlevandemakens barn. Enligt de nya bestämmelserna i ändras basbeloppsregelnfrån en bodelningsregel till en arvsregel. Undantaget för barn tasbort. Vid tillämpning av regeln tas hänsyn till - förutom den efterlevandesenskilda egendom vad den efterlevande erhåller genom bodelning. Vad denefterlevande förvärvar med stöd av den nya basbeloppsregeln innehar hon ellerhan med fri förfoganderätt, och den rätt till efterarv som den först avlidnesbröstarvingar har omfattar den egendomen (3 kap, 1 § andra stycket ÄB), De nya bodelningsreglerna innebär bl, a, att vid bodelningmed anledning av en makes död kan den efterlevande maken begära att varderasidan som sin andel skall behålla sitt giftorättsgods eller kvotdel av det (12kap, 2 § första stycket ÄktB), Vidare skall makar kunna träffa överenskommelse om attenskild egendom skall ingå i bodelningen (10 kap, 4 § andra stycket ÄktB), Ären av makarna död kan en sådan överenskommelse ingås mellan den efterlevandemaken och övriga dödsbodelägare (9 kap, 5 § ÄktB), 2.1.3 Sambandet mellan civilrätten och skattereglerna Som har framgått av den redogörelsen innebär dencivilrättsliga reformen genomgripande förändringar av vissa delar av äktenskapslagstift ningen och arvslagstiftningen. Lagstiftningen om skatt på arv och gåva kan sägas vara avhängig av den civilrättsliga lagstiftningen på det sättet att vissa bestämmelser i den skatterättsliga lagstiftningen automatiskt får en annan innebörd genom ändringar i den civilrättsliga lagstiftningen. Som exempel på detta förhållande kan nämnas att i bestämmelsen i AGL om schematiskt arvsskifte anges att som arvinges eller testamentstagares lott 32 skallvid beskattningen anses vad som enligt lag eller testamente belöper pä honom(11 § I mom,). Det är uppenbart att vad som vid tillämpningen av dennabestämmelse skall anses tillkomma en arvinge är beroende av innehållet i dencivilrättsliga lagstiftningen . Denna bestämmelse kan alltsågenom den nya civilrättsliga lagstiftningen i någon mening sägas få ett annatinnehåll än tidigare utan att den ändras. Några svårigheter att fastställavilket detta innehåll är finns knappast. Jag vill här erinra om att den nyabasbeloppsregeln, som har tagits in i 3 kap, 1 § andra stycket ÄB, har givitsen sådan utformning att beskattningsmyndigheterna alltid skall beakta densjälvmant. Ett annat exempel pä hurskattelagstiftningen kan sägas ha fått ett annat innehåll har samband med dennya regeln i 3 kap, 9 § ÄB, Denna bestämmelse gäller verkan av avstående frånarv i ett visst fall, nämligen av den som är bröstarvinge till den förstavlidne maken men inte till den efterlevande. Ett sådant avstående får enligtbestämmelsen till följd att den avstående i stället får rätt att ta del i den efterievandemakens bo enligt de allmänna föreskrifterna om efterarv i 3 kap, 2 § ÄB, I 8 § AGLfinns en bestämmelse om skattskyldighet inträder näregendom jämlikt 3 kap, ÄB eller på grund av testamente rillfallit någon med friförfoganderätt och därefter skall övergå på annan eller på flera efter varandra,I sädana fall inträder skattskyldighet för senare förvärv när föregåendeinnehavares rätt upphör. Bl, a, den nya regleringen i 3 kap, 9 § ÄB innebär attdet i andra fall än kan inträffa att någon får egendom med friförfoganderätt jämlikt 3 kap, ÄB, Vid ett sådant arvsavstående som det här ärfråga om mäste det alltså anses följa av 8 § AGL att skattskyldighet för denavstående inträder när den till vars förmån avståendet skett avlider. För densistnämnda inträder skattskyldighet vid arvlåtarens död. Någon särskildreglering i skattelagstiftningen med anledning av den nya bestämmelsen i 3 kap,9 § ÄB behövs alltså inte. Enligtmin mening saknas det anledning att ifrågasätta de nu antydda arvsskatterättsligaeffekterna av den nya äktenskaps- och arvsrätten. I andra avseenden finns detdäremot skäl att närmare pröva utformningen av de förändringar påarvsskatteområdet som kan anses påkallade av familjerättsreformen. Vid denprövningen bör en utgångspunkt vara den grundläggande inriktningen av reformen ett stärkande av den efterlevande makens ställning. är det dockangeläget att avvägningarna görs med beaktande av väsentliga skattepolitiskaintressen. Jag kommer närmare in på dessa frågor när jag i de följandeavsnitten diskuterar de olika ändringsförslagen. Här vill jag bara påminna omarvsskattens fördelningspolitiska funktion samt den stora vikt som måstetillmätas kravet på att skattereglerna skall vara enkla att förstå ochtillämpa. Ett annat viktigt krav är att de nya reglerna inte får öppnamöjligheter till olika former av skatteundandragande. Prop, 1987/88:61 Mitt förslag:Grundavdraget för efterievande make vid arvsbeskattningen höjs till . Familjelagsakkunnigasförslag: Överensstämmer med mitt förslag (se Prop, 1987/88:61 betänkandet s,291), Remissinstanserna:Förslaget har godtagits eller lämnats utan erinran av de fä instanser somberört frågan. Skälenför mitt förslag: Genom ändringarna i arvsreglerna införs en arvsrätt förefterlevande make även i fall med gemensamma barn. För att denna nya arvsrättskall få den eftersträvade effekten att stärka den efterlevande makensställning har familjelagssakkunniga föreslagit att arvsskattereglerna börändras pä det sättet att det skattefria grundavdraget för den efterlevande höjstill en sådan nivå att någon arvsskatt normalt inte skall utgå när den efterievandemaken övertar boet. Med beaktande av resultaten av enbouppteckningsundersökning som de sakkunniga hade företagit stannade man föratt grundavdraget borde höjas till . Detär även min uppfattning att en höjning av grundavdraget är den lämpligastemetoden för att åstadkomma en nödvändig anpassning av arvsskattereglerna tillde nya arvsreglerna. När det sedan gäller att bestämma grundavdragets storlekkrävs en avvägning mellan olika intressen. Den bouppteckningsundersökning somde sakkunniga utgick ifrån vid valet av avdragsnivå ligger mer än tio ärtillbaka i tiden. Enligt undersökningen översteg bobehällningen , iendast av fallen. Genom sitt förslag om ett grundavdrag pä 200000kr. kan de sakkunniga sägas ha räknat med en fördubbling av motsvarande bobehällningsbelopp.Kvar-lätenskapernas genomsnittliga värden har givetvis ökat sedan betänkandet lämnades,I brist på undersökningar är det svårt att precisera hur stor den ökningen harvarit. Det är dock sannolikt att man - med de utgångspunkter familjelagssakkunnigapå sin tid hade för sitt förslag - skulle hamna på ett högre grundavdragän . Innanman slutligt tar ställning till avdragets storlek finns det dock som jag nyssantytt anledning att också väga in nägra ytterligare faktorer. Det ärvisserligen riktigt, som de sakkunniga framhåller, att arvsrätten för efterlevandemake innebär att ett nytt arvfall skjuts in mellan föräldrar och barn. Medoförändrade arvsskatteregler skulle det kunna sägas leda till en dubbelbeskattning av kvarlåtenskapen jämfört med dagens regler, I det sammanhangetfinns det dock skäl att påminna om att motsvarande effekter i inte så ringautsträckning uppkommer redan nu pä grund av testamenten. En kraftig höjning avgrundavdraget för efterlevande make kan i det perspektivet anses medföraopåkallade lättnader i beskattningen. Som de sakkunniga själva varit inne på (s,291) undviks dessutom den dubbla beskattningen i mänga fall genom de särskildareglerna i 56 § AGL om eftergift av skatt i de fall en arvinge avlider kort tidefter förvärvet. Enannan omständighet som bör tillmätas betydelse vid den slutliga bedömningen av grundavdragets storlek är riskerna för skatteundandra gande, I det följande avsnittet kommer jag in på frågan hur de nya bodel ningsreglerna skall beaktas i arvsskattelagstiftningen. Allmänt sett råder det enligt min uppfattning ingen tvekan om att den nya ordningen kommer att ge ett större utrymme för dispositioner som minskar skatteuttaget. Riskerna för en sådan utveckling måste bedömas öka om grundavdraget bestäms till eU mycket stort belopp, 34 Vid en samlad bedömninghar jag stannat för att grundavdraget för efterievande make bör bestämmas till200000 kr. Det innebär en fördubbling av det beslutade avdraget, Nägraändringar av grundavdragen för övriga mottagare är inte påkallade. Jagåterkommer i avsnitt 2,7 till frågan om sambors ställning igrundavdragshänseende. Prop,1987/88:61 2.3 Bodelning efter dödsfall Mitt förslag:Huvudregeln skall, liksom , vara en schematisk hälftendelning. Avstegfrån denna regel skall endast kunna ske vid bodelning mellan ä ena sidan enefterlevande make och å andra sidan övriga dödsbodelägare. Familjelagssakkunnigasförslag: Överensstämmer i princip med miu förslag (se betänkandet s, 73 och294), Utgångspunkten för de sakkunnigas överväganden i denna fräga synes varadet fallet att den efterievande maken vid en bodelning utnyttjar den föreslagnarätten att behälla sitt eget giftorättsgods och därmed undgå att den egendomendelvis tillfaller den avlidnes bröstarvingar eller testamentstagare. Remissinstanserna: Endastett fåtal instanser har kommenterat förslaget. Kammarkollegiet hävdar aU det avfamiljelagssakkunniga föreslagna regelsystemet kräver att den nuvarandeschematiska arvsbeskattningen ersätts med en ordning där beskattningen grundaspä verkliga bodelningar. Även juridiska fakultetsnämnden vid Uppsalauniversitet och tar upp frågan om det schematiska skiftetoch ifrågasätter det lämpliga i de sakkunnigas förslag att, med bevarande avden schematiska beskattningen som huvudregel, bygga ut reglerna om efterbeskattningoch återvinning i syfte att avvikande bodelningar och arvskiften skallföranleda korrigering av det ursprungliga skattebeslutet. Båda instansernahävdar att dessa frågor bör tas upp i samband med en större översyn avarvsskattelagstiftningen.