prop · GB0326 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:26 (advokatfrågor) l'987/88:26 Regeringenföreslår atl anta del förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel . Ipropositionen föreslås några ändringar i regler om vilka som färbli ledamöter av . Advokatsamfundelsstyrelse föreslås få rätt att medge undantag från kraven på svensktmedborgarskap och hemvist i för den som vill bli svensk advokat. Detnuvarande ovillkorliga kravet på svensk juridisk examen behålls däremot. Enligtförslaget skall styrelsen också kunna tillåla att en advokat som upphör altvara svensk medborgare får kvarstå som ledamot av samfundet. Detnuvarande kravet på att ha uppnått för att få inträde i Advokatsamfundetföreslås slopat. Slutligenföreslås en justering av de i uppställda kraven på atl den somvill bli advokat skall ha genomgått viss utbildning utöver att ha avlagtjuridisk examen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1987/88. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs alt 8 kap. 2 och 7 §§rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Till ledamot av får endasl den antas som är svensk medborgare, har hemvist inom riket och fyllt samt avlagt för behörighet till domarämbete föreskrivna kunskapsprov och förvärvat sådan praktisk utbildning, som föreskrivs i samfundets stadgar. Han skall ha gjort sig känd för redbarhel och även i övrigt bedömas lämplig att utöva advokatverksamhet. Till ledamot av får endasl den anlas som/. är svensk medborgare, 2. har hemvist / , 3. har avlagt dekunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete, 4. har genomgåttför advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning, 5. har gjort sigkänd för redbar-hel, och 6. även i övrigtbedöms lämplig att utöva advokatverksamhel. får i enskilda faU medgeundanlag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1 och 2. Den som är omyndig eller försatt i konkurs får inte antas lillledamot. Inte heller får den antas lill ledamot som enligt 3 § lagen (1985:354)otn förbud mot yrkesmässig rådgivning i vissa fall, m. m. är förbjuden attutöva rådgivningsverksamhet. Lagfarendomare i eller befattningshavare vid allmän domstol eller allmän åklagareeller kronofogde får inte antas fill ledamot; inle heller den som annars äranställd i statens eller kommuns tjänst eller hos annan enskild än advokat, ominte advokatsamfundels styrelse medger undanlag. Vad som sagts gäller dock inlebefattningshavare vid allmän advokatbyrå. Advokat,som i sin verksamhel uppsåtligen gör orätt eller som eljest förfar oredligt,skall uteslutas ur . Äro omständigheterna mildrande, må i ställetvarning tilldelas honom. Åsidosätter eljest advokat de plikter, som åvila honom somadvokat, må varning eller erinran meddelas honom. Enadvokat, som i sin verksamhel uppsåtligen gör orätt eller som annars förfaroredligt, skall uteslutas ur . Är omständigheternamildrande,/år i stället varning tilldelas honom. Åsidosätteren advokat annars sina plikter som advokat, får varning eller erinran meddelashonom. ' Senaste lydelse 1985:355. 2 Senaste lydelse 1982:1114. heterna synnerligen försvårande, må han uteslutas ursamfundet. Tilldelasadvokat varning, får han, om särskilda skäl föreligger, även åläggas all utgeen straffavgift till samfundet med lägst ettusen och högst femtonlusen kronor. försvårande, får han uteslutas ur samfundet. Tilldelasen advokat varning, får han, om det finns särskilda skäl, även åläggas att utgeen straffavgift lill samfundet med lägst ettusen och högst femlonlusen kronor. Frågorom uteslutning som sagts, varning, straffavgift eller erinran prövas av samfundetsstyrelse eller, i den mån så beslämts i stadgarna, av annat samfundets organ.Har prövningen av sådana frågor överlämnats till etl sådant organ, är enadvokat skyldig atl lämna detta organ de uppgifter som behövs för prövningen. Upphöradvokat att vara svensk medborgare eller Inträder belräffande honom sådanomständighet, atl han enligl 2 § andra eller tredje stycket icke må antagas lillledamot av samfundet, vare han skyldig alt genast utträda; gör han del ej, förordnestyrelsen om hans uteslutning. Samma lag vare, om advokat flyttar ur riket ochstyrelsen ej medgiver, att han må kvarstå såsom ledamot av samfundet. I beslul, varigenom någon uleslu-fits ur samfundet, måförordnas, atl beslutet genast skall gå i verkställighet. Brott mol tystnadsplikt enligt 4 § första stycket tredjemeningen må ej åtalas av annan än jusfitiekanslern. Åtal må väckas endast omdel är påkallat från allmän synpunkt. Inträderbeträffande en advokat sådan omständighet atl han enligl 2 § tredje eller fiärdestycket inle får antas till ledamot av samfundet, är han skyldig all genastutträda ur samfimdet. Om han inte gör det, skaU styrelsen förordna om hansuteslutning. Detsamma gäller, om en advokat upphör att vara svensk medborgareeller flyttar ur riket och styrelsen inte medger atl han får stå kvar somledamot av samfundet. I beslul varigenom någon uteslutits ur samfundet fårförordnas att beslutet genast skall verkställas. Brott mol lystnadsplikt enligl 4 § första slyckel tredjemeningen får inte åtalas av annan än justitiekanslern. Åtal/år väckas endaslom det är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Bestämmelseni 7 § om straffavgift tillämpas dock inle i fråga om förhållande som hänför sigfill tiden före . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, S. , , , , , R. ,, , , , , G. , Lönnqvist Lagrådsremiss om ändring i (advokatfrågor) har i skrivelser lill den 7februari 1985 och hemställt om vissa ändringar i 8 kap. 2 och 7§§ (RB). Ändringsförslagen innebär bl. a. atl man slopar dennedre åldersgränsen för inträde i , som är , och attsamfundets styrelse ges möjlighet alt meddela dispens från kraven på svensktmedborgarskap och hemvist i för alt bli advokat. Styrelsen har vidarehemställt om fastställelse av vissa ändringar i 3 och 48 §§ i samfundetsstadgar. 1985års framställning har remissbehandlats. Yttranden har avgelts av justitiekanslern(), riksåklagaren (), , slatens invandrarverk, ,, fingsrätt, , länsrätten i Stockholmslän, och . RÅ har bifogat yttranden frånöveråklagarna i och samlfrån länsåklagarna i och . Fråganom alt slopa kravet på svenskt medborgarskap för alt bli advokat har ävenövervägts av diskrimineringsulredningen (A 1978:06), som i delbetänkandet (Ds A1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning föreslog atl kravel på svensktmedborgarskap för bl. a. advokater skulle avskaffas. Utredningens förslag remissbehandladesoch lades till grund för en proposition (prop. 1985/86:7) om utlänningarsrättsliga ställning. Under hänvisning till förevarande lagstiftningsärendeförklarade föredraganden, slalsrådel , alt hon inle var beredd altföreslå några ändringar med anledning av utredningens förslag när det gälldeadvokaterna (prop. s. 26). Jagavser all nu la upp de frågor i förslag som kräverlagstiftning. Jag kommer all senare för regeringen anmäla frågan om allfastställa de stadgeändringar som samfundet beslutat om. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels styrelsens skrivelse den 7 februari1985 med bilagor som bdaga 1 , dels utdrag ur fullmäktigesprotokoll från sammanträdel med bilagor som bdaga 2 , dels styrelsensskrivelse av som bilaga 3 . En sammanställning avremissyttrandena skrivelse har gjorts inom justitiedepartemenletoch finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 601-85 och 87-1502). RB:sreglering av advokatväsendel bygger på att advokatverksamhel är en friyrkesutövning. Syftet med regleringen är alt fillgodose allmänhetens behov avkvalificerade ombud och rällegångsbiträden. För atl uppnå delta syfte harföreskrivits alt del skall finnas etl allmänl advokatsamfund med stadgarfastställda av regeringen och således med en offenfiigrätlslig karaktär. Endaslden som är medlem i får kalla sig advokat. För medlemskapuppställs vissa kompetenskrav. Tillsyn över ledamöternas verksamhet utövas iprincip av medlemmarna själva genom styrelsen och en disciplinnämnd. Men ävenJK har viss lillsyn över advokatverksamheten och får ingripa om han anser atten advokat har brustit i sina skyldigheter som advokat. Mot styrelsens ochdisciplinnämndens beslut kan i vissa fall talan föras i högsta domstolen. Altadvokatkåren uppfyller högt ställda krav på omdöme och kunnighet är en viktigdel av vår rättssäkerhet och ofta en förutsällning för människors skydd irättsliga angelägenheter. De kompetenskrav som en inträdes-sökande måsleuppfylla för alt få inträde i syftar lill atl säkerställa atlendast den som besitter tillräckliga kunskaper och i övrigt är lämplig föradvokatyrkel skall få bli advokat. På motsvarande sätl skall reglerna omdisciplinära åtgärder medverka fill alt den som är advokat på elltillfredsställande sätt sköter sin uppgift att tillhandagå allmänheten. Samtidigtsom kraven på den som vill bli eller är advokat således syftar till alt i den rätlssökandeallmänhetens intresse upprätthålla en hög kvalitet inom advokatkåren fårvillkoren inte utformas på sådant sätt att någon som i och för sig är lämpad atlvara advokat onödigtvis uteslängs från advokatyrket. I detta sammanhang kommerockså den av diskrimineringsulredningen behandlade frågan om i vilka fall detär befogal all ha särbestämmelser för utländska medborgare in i bilden. 2.2 Medborgarskap och hemvist Mittförslag: De generella kraven på svenskt medborgarskap och hemvist i förden som vill antas till ledamot av behålls. Samfundelsstyrelse får dock rätt att medge undantag från dessa antagningskrav. Enadvokat som upphör alt vara svensk medborgare skall i princip vara skyldig atlutträda ur samfundet. Om han inte gör det skall han uteslutas, såvida intestyrelsen medger att han får stå kvar som ledamot av samfundet. Motsvaranderegler gäller för en advokat som flyttar ur riket. Gällandeordning: råder ett ovillkorligt krav på svenskt medborgar- Prop.1987/88:26 skåp och hemvist i för den som anlas till ledamot avAdvokatsamfundet (8 kap. 2 § första stycket RB). Upphör en advokat att varasvensk medborgare är han skyldig att genast utträda ur samfundet. Om han inte skall styrelsen utesluta honom. Den omständigheten att en advokat flyttarutomlands och alltså upphör att ha hemvist i innebär däremot inteovillkorligen all han är skyldig att utträda ur samfundet. I detta fall kanstyrelsen medge att han får slå kvar som ledamot (8 kap. 7 § femte stycket RB). Enligt8 kap. 8 § RB får den som vägrats inträde i eller uteslutitsur del föra talan mot beslutet vid högsta domstolen. Besvär anses dock inlekunna föras över alt styrelsen vägrar dispens från antagningskrav enligt t.ex.8 kap. 2 § RB och inte heller över all styrelsen vägrar advokat alt kvarstå isamfundet trots alt han flyttat utomlands (lagrådet i NJA II 1943s. 84 och NJA 1957 s. 629). Ävenrättegångsombud skall vara svenska medborgare med hemvist i (12 kap. 2§ RB). Dessa krav är dock inte ovillkorliga utan rätlen får tillåta även andra atlvara ombud om del är lämpligt med hänsyn till målels beskaffenhei och övrigaomständigheter. Tilloffentlig försvarare skall förordnas en advokat som är lämplig fill det (21kap. 5 § RB). Om det föreligger särskilda skäl får rätlen dock utse en annanlämplig person, som avlagt för behörighet till domarämbete föreskrivnakunskapsprov. Tidigareförslag: Diskrimineringsulredningen (A 1978:06) föreslog som jag tidigare nämnti betänkandet (Ds A 1984:6) Om utlänningars rättsliga ställning att kravet påsvenskt medborgarskap för advokater skulle avskaffas. Ett villkor för att enutländsk medborgare skulle kunna bli advokat föreslogs dock vara atl denne vidtiden för-ansökningen ägde fast hemvist i . Vidareföreslog utredningen dels att endasl den som är svensk medborgare skulle fåförordnas lill offentlig försvarare i mål som rör rikels säkerhet och liknandemål, dels att samtliga ledamöter i rättshjälpsnämnd - av vilka två skall varaadvokater skulle vara svenska medborgare. Utredningen föreslog inle någraändringar i fråga om övriga antagnings villkor som bl.a. innebär atl den somvill bli advokat måste ha avlagt svensk juridisk examen. Förslagetalt avskaffa kravel på svenskt medborgarskap för advokater fick ett blandatmottagande under remissbehandlingen. Flertalet av de remissinstanser som gickin på frågan var negativa. Sålunda avstyrkte bl.a. , ,och kammarrätten i förslaget. Ipropositionen 1985/86:7 om ufiänningars rättsliga ställning anförde föredragandestatsrådet i denna del följande. Föratt bibehålla medborgarskapskravet för advokater som huvudre gel talar bl. a. den centrala roll som advokaterna spelar inom det svenska rättsväsendet. Det behov som kan finnas av all låta utländska medborgare bli advokater i är inle så starkt att det bör medföra att detta krav helt avskaffas. Behovet skulle i stället, som några remissinstanser också påpekat, kunna tillgodoses genom att möjligheter lill dispens införs. har i en till Prop. 1987/88:26 justitiedepartementetinkommen skrivelse hemställt om ändringar i och, underförutsättning av fullmäktiges beslut, om fastställelse av ändrad lydelse avstadgarna för samfundet. Förslaget innebär bl.a. att advokatsamfundels styrelseskall kunna medge undanlag från kravel på svenskt medborgarskap och bosättninginom riket. Framställningen bereds f. n. i departementet. Fråganom hur en dispensregel närmare bör vara utformad kommer atl övervägas inom jusfifiedeparlemenletunder den fortsatta beredningen med anledning av skrivelse.Därvid får även behovet av eventuella följdändringar i fråga om reglerna föroffentliga försvarare och i rättshjälpslagen (1972:429) prövas. Jag är därförinte beredd att nu föreslå några ändringar med anledning av utredningensförslag i de delar som här har berörts. Det kan nämnas att utredningens förslagtill ändringar i rätishjälpslagen även omfattas av rällshjälpskommilténsförslag till lag om rättshjälp i dess betänkande (SOU 1984:66) Den allmännarättshjälpen, vilket f. n. övervägs inom . Advokatsamfundetsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De flesta har ingenting att erinra mot förslag. Ett parinstanser är dock posifiva endast såvitt avser möjligheten att dispensera frånkravet pä hemvist i men anser att det ovillkorliga kravet på svensktmedborgarskap för advokat bör behållas. anser sig inle utan stödav närmare utredning kunna ta ställning till frågorna om dispens från kravet påsvenskt medborgarskap och hemvist inom riket i sådana fall då deninträdessökande både är utländsk medborgare och har hemvist utom riket.Hovrätten har däremot ingenting att erinra mot en dispensmöjlighet för ensvensk medborgare som saknar hemvist i eller mol att en utländskmedborgare som stadigvarande vistas i får inträde i samfundet. Länsrälteni avstyrker att kravel på svenskt medborgarskap för ledamot avsamfundet slopas och ställer sig tveksam till att en dispensmöjlighet införsfrån kravet på att en inlrädessökande har hemvist i då en ansökanprövas. Skälenför mitt förslag: Enligt nuvarande ordning kan den som inte är svenskmedborgare eller som saknar hemvist i inte bli ledamot av Advokatsamfundet.Så snart det brister i den ena eller båda av dessa förutsättningar saknar detsåledes helt belydelse om en person i övrigt uppfyller de krav som uppställsför att bli advokat, t. ex. att ha avlagt en svensk juridisk examen. Medden utvidgning av de intemafionella kontakterna som skett kande nuvarande reglerna om medborgarskap och hemvist ha nackdelar i vissa fall. Eninvandrare kan ha starka personliga motiv för att behålla sitt medborgarskap iett annat land även om han har skaffat sig en svensk utbildning och avser atlvara yrkesverksam här. Det blir vidare alltvanligare att svenska advokater som sysslar med inlernationell affärsjuridik söker sig utanför det egna landels gränser. Det är då ibland ett önskemål för de svenska advokaterna att bli antagna som ledamöter av ett utländskt advokatsamfund, något som i sin tur kan aktua- 7 lisera frågan omömsesidighet i regelsystemen. En utländsk medborgare somhar avlagt en svensk juridisk examen och Prop. 1987/88:26 är verksam på ensvensk advokatbyrås filialkontor utomlands kan också ha ett intresse av att fåbli svensk advokat. Del kan alltså inte uteslutas all det finns fall där det ärändamålsenligt all även en utlänning som saknar hemvist i får blisvensk advokat. Närdel gäller kravel på hemvist i kan det givetvis också förekomma atl enperson med svenskt medborgarskap, som stadigvarande är bosatt utomlands ocharbetar på ett filialkontor till en svensk advokatbyrå, önskar bli medlem i detsvenska . Del nuvarande kravel på hemvist i medför atlen inträdessökande som tjänstgör som biträdande jurist vid etl filialkontor iullandel måste återvända till i sådan tid atl han hinner få hemvist härinnan hans ansökan om inträde behandlas i samfundet. Dessaexempel visar enligt min uppfattning att det finns anledning atl överväga omdet finns tillräckligt starka skäl för att behålla de ovillkorliga kraven påsvenskt medborgarskap och hemvist i för den som vill vinna inträde iAdvokatsamfundet. Ipropositionen om utlänningars rättsliga ställning framhölls atl den centralaroll som advokater spelar inom del svenska rättsväsendet talar för atl kravetpå svenskt medborgarskap för advokater behålls som huvudregel. Jag delar denuppfattningen. Det behov som kan finnas av alt låta utländska medborgare bliadvokater i är inte så starkt atl det bör medföra atl detta krav heltavskaffas. Motsvarandekan sägas i fråga om det nuvarande obligatoriska kravet på hemvist i . Atlen advokat har hemvist här är av belydelse bl.a. med hänsyn till att hanhärigenom får svara i rättegångar inför svensk domstol. Atl generellt slopakravet på hemvist skulle därför kunna medföra processuella nackdelar för bl.a.klienterna till advokater med hemvist utomlands. finns det inleheller något praktiskt behov av alt generellt slopa hemvislkravet. Detbehov som finns av alt i vissa fall låta utländska medborgare eller personermed hemvist utomlands bli ledamöter av kan i stället - somsamfundet föreslår - tillgodoses genom en möjlighet för samfundet atl vidbehandlingen av en inlrädesansökan ge dispens från kravel på svensktmedborgarskap och/eller svenskt hemvist. Detär å andra sidan varken behövligt eller lämpligt att personer utan varjeanknytning till blir ledamöter i . Redan kravetpå svensk juridisk examen för att få bli advokat - etl krav som det inle äraktuellt att rubba på utgör givetvis en viss garanti för att sökanden haranknytning lill . Det bör dessutom krävas alt sökanden i del enskildafallet även i övrigt kan visa sådan anknytning lill all del är sakligtbefogat alt han blir svensk advokat trots bristen på svenskt medborgarskapoch/eller hemvist. Som exempel på fall där del kan övervägas att beviljadispens får jag hänvisa till de situationer jag nämnt. Ettpar remissinstanser har varil negativa vad gäller att öppna en möjlig het att dispensera från såväl kravet på svenskt medborgarskap som kravet på hemvist i . Man ifrågasätter dels behovet av en I sådan dispensmöjlighel,dels samfundets styrelses möjlighet att utöva lill- Prop. 1987/88:26 en i utlandet bosatt utländsk ledamot. Densom ansöker om inträde i och blir ledamot åtar sig frivilligtatt följa samfundets stadgar och därmed också atl underkasta sig eventuelladisciplinära åtgärder. För möjligheterna att komma lill rätta med ett indisciplinärlhandlande av en advokat har det knappast någon avgörande belydelse om advokatenär svensk eller ufiändsk medborgare. Inle heller kan den omständigheten attadvokaten är bosatt utomlands i sig vara avgörande, så länge han har kvar någonform av anknytning till ; del bör i del sammanhanget påpekas attAdvokatsamfundet har möjlighet att medge en advokat som flyttarutomlands atl kvarstå i samfundet. Jagvill understryka att del endasl sällan torde förekomma fall då en utländskmedborgare som är bosalt utomlands har en svensk juridisk examen och har ensådan anknytning lill atl det är motiverat att han får bli ledamot avAdvokatsamfundet. Med hänsyn till vad jag tidigare anfört angående del krav påömsesidighet som kan komma att väckas för att svenska advokater skall få bliledamöter i ulländska samfund kan det emellertid inte uteslutas alt en sådandispensmöjlighet kan ha etl värde. ; Alt göra undantag för dessa situationerskulle dessutom komplicera regleringen på ett säll som knappast är motiverat.Jag delar därför samfundets uppfattning all dispensmöjlighelen bör omfatta ävenutländska medborgare med hemvist utomlands. Somjag nämnde kan - genom sin styrelse -redan nu medge alten svensk advokat som flyttar utomlands får kvarstå som ledamot i samfundet.Som en följd av den nu föreslagna möjligheten att som ledamöter anta utländskamedborgare med svenskt eller utländskt hemvist bör styrelsen i fortsättningenäven kunna medge att en advokat som är svensk medborgare fårfortsätta atl vara ledamot i samfundet. Möjligheten att medge den som förlorarsitt svenska hemvist att fortsätta vara advokat bör i fortsättningen även gällaen advokat som är utlänning och som flyttar från till utlandet. Sompåpekats tidigare anses den dispensprövning som förekommer redan nu helt åvilaAdvokatsamfundets styrelse. Styrelsens beslut i en dispensfråga får sålunda inleöverklagas till högsta domstolen. Även frågan om en advokat som flyttarutomlands skall få kvarstå som ledamot i samfundet är undantagen från högstadomstolens prövning. Enligl min mening saknas del anledning att inta någonannan ståndpunkt när det gäller den nu föreslagna dispensprövningen. Liksom ide redan nu förekommande dispenssiluationerna bör det ankomma uteslutande påsamfundels styrelse alt göra de nödvändiga avvägningarna. Inle heller i dessafall bör således frågan om att bevilja dispens eller frågan om undanlag frånhuvudregeln om uteslutning ur samfundet vid flyttning utomlands kunna bliföremål för prövning i högsta domstolen. Om det blir möjligl alt dispenserafrån kraven på svenskt medborgarskap och hemvist i saknas del anledning alt föreslå någon ändring vad beträffar möjligheten alt uppträda som ombud i rättegång. får den som är utlänning och saknar hemvist i landet vara rättegångsombud 9 omrätlen med hänsyn till målels beskaffenhei och övriga omständigheter Prop.1987/88:26 anser det lämpligt (12 kap. 2 § andra slyckel RB). Enligt21 kap. 5 § första stycket RB skall till offentlig försvarare förordnas"advokat, som finnes lämplig därtill". Diskrimineringsulredningen ansåg,som jag tidigare nämnde, att den föreslagna möjligheten för utlänningar attbli advokater krävde elt uttryckligt förbud för utlänningar att vara offentligaförsvarare i bl. a. mål som rör rikets säkerhet. anscrjag all det i sådana mål som är känsliga medhänsyn till rikels säkerhet i allmänhet är olämpligt alt en utländsk medborgareär offentlig försvarare med den möjlighet att la del av hemlig information som etlsådant förordnande medför. Enligt min mening är det emellertid inle nödvändigtmed en uttrycklig reglering i detta hänseende. Redan den nuvarande lydelsen av21 kap. 5 § första stycket RB ger tillräckliga möjligheter för domstolen altlåta bli atl förordna en utlänning som offentlig försvarare i sådana mål därdet skulle vara olämpligt med hänsyn till rikets säkerhet. Diskrimineringsutredningenansåg vidare atl den som inte är svensk medborgareinle bör vara behörig som ledamot i rättshjälpsnämnderna och Enligt utredningen gör dessa organs domstolsliknandefunktion all ledamolskap i dem bör förbehållas svenska beslår av en ordförande som skall vara lagfaren och erfaren idomarvärv, saml fyra andra ledamöter. Av dessa skall två vara advokater medande övriga två skall vara svenska medborgare och myndiga. förrättshjälpen består av ordförande och sex andra ledamöter. Ordföranden ochytterligare en ledamot skall vara lagfarna och erfarna i domarvärv. Av övrigaledamöter skall två vara advokater och de ålerstående tre vara svenskamedborgare och myndiga.