prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Denföreslagna miljöskadeförsäkringen är avsedd att möjliggöra ersättning tillskadelidande för person- och sakskador i vissa fall, dä ansvar inte kanutkrävas av någon enligt miljöskadelagen. I fråga om återställning kan det avolika skäl inte gå att utkräva något ansvar enligt ML - det kan gällaverksamheter som har upphört före ML:s ikraftträdande eller där den ansvarigeär okänd eller insolvent. Av redovisningen av inventeringarframgår i avsnitt 7,4,1 att det kan finnas ett behov av återställningsinsatserför att förhindra svåra miljökonsekvenser. Förnu angivna fall har miljöskadefondutredningen föreslagit att medel skall kunnautgå frän miljöskadefonden. Som jag har anfört i avsnitt 7,1 och 7,2, biträderjag inte förslaget om en sådan fond. Jag föreslår istället att allmänna medelskall kunna användas i sädana fall, Miljöskadefondutredningenhar föreslagit att beslut om utbetalning av medel till återställning - ur denföreslagna fonden - skall meddelas av regeringen efter framställning avnaturvärdsverket. Enligt min mening bör det dock kunna anförtros ätnaturvårdsverket att inom vissa ramar besluta om vilka åtgärder som skallvidtas. Utredningenhar föreslagit en utförlig lagreglering av beslutsprocessen m. m, i fråga omåterställning. Någon sådan behövs inte med den av mig föreslagna lösningen. Jaghar i avsnitt 7,4,1 angett vilka miljöskador som enligt börbli föremål för återställning. För egen del anser jag att anvisade medel böranvändas i sådana situationer där det krävs en skyndsam insats för att undvikaallvarliga effekter i miljön. Det är också viktigt att man koncentrerar sigtill sädana skador, där den bästa tekniken för återställning finns. Jagåterkommer i avsnitt 15 med förslag till anslag för ändamålet. Jag vill dockredan här ange att jag anser att den berörda verksamheten bör utvärderas efteren treårsperiod, Miljöskadefondutredningenhar i sitt betänkande (s, 95-99) gjort en genomgäng av vissa frågeställningarsom kan tänkas komma upp när det gäller att avgöra om en enskild eller den avutredningen föreslagna miljöskadefonden skall vara ansvarig för enåterställning. Dessa synpunkter av utredningen är enligt min mening avvägledande karaktär och kan tillämpas även med den av mig föreslagna lösningen, Imin bakgrundsbeskrivning har jag också lämnat en redogörelse för de särskilda problemen i , Dessa problem är i betydande utsträck ning sädana att man inte kan räkna med att kostnaderna för nödvändiga 219 återställningsätgärderkommer att betalas av enskilda personer. en har därför tillkallat(Dir 1987:57) en särskild delegation för au utarbeta ett åtgärdsprogram för attrena . föreslå och initieraåtgärder för att minska tillförseln av föroreningar till Det är framför alltäterställningsarbeten vid äldre gruvupplag som är nödvändiga för att manskall kunna minska tillförseln av metaller till , Även tillförselav närsalter, stabila organiska ämnen och olja Jagkommer att i avsnitt 15. hemställa att regeringen föreslår att anvisamedel för de miljöförbättrande åtgärder som delegationen skall besluta om.Delegationens uppdrag vad gäller fördelning av medel till återställningsprojektgäller med förbehåll för beslut. Minredovisning i korthet; Ettmål för kemikaliekontrollen är att skadliga ämnen och produk ter så långt som möjligt ersätts med mindre skadliga och helst ofarliga, 0Förslag till ett system för förhandsgranskning av nya kemiska ämnen i Sverigelämnas till regeringen under är 1988, Enhalvering av användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket skall ske pä fem är fram till är 1990, deltaraktivt i det internationella kemikaliearbetet, främst inom FN och samt i nordiskt samarbete. Inom pågår arbete för att bl, a, öka kunskaperna om de existerande kemikalierna. Den ökande användningen avkemiska produkter har fört med sig problem av olika slag. Det gäller den yttremiljön som skadas genom utsläpp från tillverkningsprocesser och genom detavfall som uppstår i slutskedet, när produkterna när t. ex, reningsverk ellersopanläggningar eller på något annat sätt hamnar i naturen. Det gäller ocksämänniskors hälsa. Vissa typer av cancersjukdomar ökar. Det finns sannolikt ett komplext mönster av orsaker. Vi kan intebortse från kemikaliernas roll i denna utveckling. Risker föreligger också förutsläpp av kemiska ämnen vid olyckor, t, ex, vid framställning och transporterav kemikalier. Jag vill i detta sammanhang även nämna de risker som spridningav biologiskt svårnedbrytbara och höggradigt giftiga organiska ämnen medför förhälsa och miljö. För att förbättra kunskaperna om dessa typer av miljögifterhar regeringen beviljat ca 8 milj, kr, till analyser m, m, Samfidigt har vi i detmoderna välfärdssamhället gjort oss i hög grad beroende av kemiska produkter.Läkemedel, plaster, avancerade pappersprodukter, färger, rengöringsmedel,petroleumprodukter som drivmedel och bränsle, hygieniska och kosmetiskaprodukter osv, tas för givna. Det är därför viktigt attvi kan minimera riskerna med användningen av kemiska produkter. Ett mål förkemikaliekontrollen måste vara att skadliga ämnen och produkter sä långt sommöjligt ersätts med mindre skadliga helst ofariiga. Genom utvecklingen av nyaprodukter måste miljömässigt bättre alternativ medvetet tas fram. Ett sådanttänkande måste genomsyra allt utvecklingsarbete i företag och offentligainstitutioner. Genom att satsa pä ny teknik och nya produkter kan vi minimerade kemiska riskerna. Där användningen av ämnen som kan innebära risker förhälsa och miljö inte kan undvikas måste sådana åtgärder vidtas som görhanteringen säker. Det är enligt min meningviktigt att miljöhänsyn så långt möjligt vägs in i samband med upphandling avolika produkter. Jag vill erinra om att regeringen har gett statskontoret iuppdrag att informera postverkets inköps-central och störte upphandlandemyndigheter om när miljövänligt papper fränekonomiska och praktiska utgångspunkter utgör ett likvärdigt eller Prop,1987/88:85 fördelaktigt alternativ till klorblekt papper. Varje upphandlandemyndighet har möjlighet att göra en motsvarande bedömning. Det är enligt minmening angeläget att så sker systematiskt. Det skulle bl, a, medverka till attförstärka marknaden för mindre miljöskadliga produkter. Metoden används också iarbetet med att få bort miljöfarliga batterier och CFC-haltiga produkter. Lagstiftningenom kemiska produkter och organisationen för kemikaliekontrollen tillkom förendast ett par är sedan. En utvärdering av de nya arbetsformerna pågår nu efteren tvåärsperiod, i enlighet med beslut. Inom regeringskanslietövervägs vidare frågor om kontrollen av kosmetiska och hygieniska produkter. Föratt få kontroll över den framtida utvecklingen av kemikalier krävs att nyakemiska ämnen granskas. System för förhandsgranskning av nya ämnen finns bl. a,inom EG och i , Jag har erfarit att kemikalieinspektionen avser att underär 1988 komma in till regeringen med ett förslag till ett system förförhandsgranskning av nya kemiska ämnen i , Jag förutsätter att samrådsker med EG För att pä olika sätt utnyttja de erfarenheter som finns där. Detfinns ett stort antal kemiska produkter på marknaden. finns ca60000 produkter anmälda till det . En viss minskninghar skett , bl, a, beroende på den ärliga uppdatering somnu görs a\' registret. Antalet kemiska ämnen i torde röra sig mellan10-20000,1 ett internationellt perspektiv rör det sig om 60-70000 ämnen. Föratt få bättre kunskaper om den stora mängden existerande kemikalier har ettinternationellt samarbete påbörjats inom , Jaghar erfarit att kemikalieinspektionen avser att utifrån uppgifter iproduktregistret redovisa en översikt av kemikalieanvändningen iSverige, Ett sådant underlag är väsentligt för strategiska åtgärder i syfte attpåverka användningen av kemikalier. Jag vill ocksä nämna att naturvårdsverketoch kemikalieinspektionen har inlett ett samarbete om miljöfariiga kemikalier,där bl, a. materialbalanser för problemkemikalier kommer att tas fram. Användningenav kemiska produkter är också en betydelsefull orsak till spridningen avorganiska miljögifter. Detnuvarande storskaliga och intensiva jordbruket bygger på en omfat tande användning av kemiska bekämpningsmedel. Regeringen har tidigare satt som mål att hälso- och miljöriskerna vid användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruket skall minska, I ett första steg skall en halvering av användningen ske pä fram , På regeringens uppdrag arbetar kemikalieinspektionen tillsammans med lantbruksstyrel sen och naturvärdsverket med minskning av användningen såväl från miljömässiga utgångspunkter som från hälsosynpunkt. En rad åtgärder har beslutats med anledning av detta program, I min anmälan till årets bud getproposition har jag föreslagit att ytterligare 3 milj, kr, anvisas för kemi kalieinspektionens arbete med halveringsprogrammet avseende bekämp ningsmedel. Dessa frågor behandlas även i pro- 222 position rörande vissamiljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Där föreslås Prop, 1987/88:85 enhöjning av miljöavgiften på bekämpningsmedel. Regeringenhar beslutat att användningen av sträförkortningsmedel skall vara förbjuden iodling av stråsäd, med undantag för rågodling. Användningen i rågodling bördock endast tillåtas av högst fem är för att stråstyvaresorter skall kunna tas fram. Kemikalieinspektionen bör redovisaförutsättningarna för att införa ett förbud mot sträförkortningsmedel även irågodling. Detfinns stora behov av forsknings- och utvecklingsinsatser för att skapaförutsättningar för ett jordbruk som inte är kemikalieberoende. Bl, a, börodlingssystemet och växtförädlingen inriktas också mot växter som är tåligaremot sjukdomar och angrepp och som därför kräver mindre bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionenkommer fram till utgången av att gå igenom samtliga registreradebekämpningsmedel och ompröva godkännandet. Medel som inte uppfyller dagenskrav på dokumentation om t. ex, långtidseffekter som cancer eller ommiljöeffekter kommer inte att fä nytt godkännande. Genom inspektionens besluthar ca400 bekämpningsmedel förbjudits för användning av allmänheten. Tillfredsställandekunskaper saknas om- många enskilda kemiska ämnens effekter på hälsa ochmiljö. Kunskapsbristerna är ännu större när det gäller de samlade effekterna avalla olika ämnen som människor och miljö utsätts för. Det är därför nödvändigtatt öka kunskaperna men också att begränsa användningen där detta är möjligt.Arbetet med att bestämma kriterier för miljöfarlighet framstår som särskiltangeläget. Kemikalierrör sig över nationsgränserna inte bara som en följd av handeln mellanländerna, utan också med vindar och strömmar i luft och vatten. Kemikaliersinneboende egenskaper är desamma, oavsett i vilka länder de förekommer. Det ärdärför naturligt och självklart att aktivt medverkar i detinternationella kemikaliearbetet, U-ländernautsätts i många fall för dumpning av kemikalier från den rika världen. Mångaämnen och produkter som utsatts för restriktioner eller förbjudits i deindustrialiserade länderna kommer pä olika sätt ut i de länder i tredje världendär kontrollapparaten är dåligt utbyggd, internationella arbete mästedärför präglas av en vilja att bistå de svagare länderna så att dettamotverkas. Den främsta möjligheten till ett sådant arbete erbjuderFN-organisationerna, där alla länder deltar på lika villkor. Emellertid ärarbetet inom , där länder som svarar för av västvärldens totalakemikalieproduktion finns, minst lika viktigt med tanke på våra möjligheter attpå ett tidigt stadium påverka dessa länder, inte minst när det gäller derasagerande gentemot . Bland de uppgifter somsärskilt kan nämnas är arbetet inom med att öka kunskapen om de existerande kemikalierna. Genom samarbete kan dubbelarbete undvikas och därmed skapas en internationell arbetsfördel ning när det gäller att testa och undersöka en stor mängd vanligen före kommande ämnen,De I 000 mest använda kemikalierna svarar för av den totala användningen, deltar aktivt i detta arbete, bl, a, genom att söka nya metoder att angripa den stora kemikaliemassan utan 223 att behöva testa samtligaämnen. En annanviktig del av OECD-arbetet är ömsesidiga överenskommelser Prop. 1987/88:85om god laboratoriesed. Vidare finns ett system för exportnotifikationer sominnebär att ett exportland skall meddela ett mottagariand om ämnen är förbjudnaeller omgärdade av restriktioner i avsändarlandet och anledningen till detta. Inom FN deltar i tvä program av särskilt intressei detta sammanhang, nämligen det internationella programmet förkemikaliesäkerhet (IPCS) och det internationella registret för potentielltgiftiga ämnen (IRPTC), Det nordiska samarbetet har en särskild inriktning motharmonisering av regler om kemikalier. har några stora olyckor inträffat -, Bophal, Seveso - som vittnat om vilka risker som är förknippade medframställningen av kemikalier. Utsläpp från tankbåtar har visat på riskernavid transporter. Någon stor kemikalieolycka har inte inträffat iSverige, Ett oleumutsläpp i och utsläpp av kväveoxidgaser i Sandvikenär dock exempel pä allvarliga tillbud. Till detta kan bl, a, läggas inträffadeoljeutsläpp till sjöss samt tillbud och utsläpp i samband med transporter avfarligt gods på land. Vad jag nu har sagt visar enligt min mening pä betydelsenav att säväl förebygga som att ha en god beredskap mot större kemikalieolyckor. Ansvarsfördelningen mellan svenska myndigheter vid störreolyckor regleras genom beslut (prop, 1984/85:161,FöU 12, rskr. 389 och prop. 1985/86:170. FöU 2, rskr, 58), varigenom bl, a,bildades och räddningstjänstlagen (1986:1102) antogs.Statens räddningsverk har ansvaret för bl, a, samordning av befolkningsskyddoch räddningstjänst i förebyggande och skadebegränsande syfte. Andra viktigainstanser är den s, k, katastrofkommissionen och sjöfartskommissionen,, polisen, kommunerna och länsstyrelserna har viktiga operativafunktioner. Bland myndigheter som ocksä har viktiga uppgifter i dettasammanhang märks vidare de olika trafikverken, arbetarskyddsstyrelsen,planverket, sprängämnesinspektionen, ochkemikalieinspektionen. Även landets kommuner och större enskilda företag harviktiga roller, . De olyckor som har inträffat pä olika håll i världen harlett till ett intensivt internationellt arbete som deltar i, FN:smiljöstyrelse, , har sålunda föreslagit att en konvention skall utarbetasrörande bl. a, kemiska olyckor med gränsöverskridande effekter. () och Internationella arbetsorganisationen () är exempel päinternationella organisationer som utifrån sina ansvarsområden haruppmärksammat denna fråga. Frågan har också fått betydelse i samband medpågående nedrustningsföl handlingar (ESK), Jag vill i detta sammanhangsärskilt nämna att pä hög nivå har haft överläggningar om hurkemikalieolyckor kar förebyggas och åtgärdas. Jag fäster stort avseende vid det arbete som bådenationellt och interna tionellt pågår rörande bl, a, kemikalieolyckor. Jag har också haft överlägg ningar i denna fräga i miljövårdsberedningen. Frågan bereds för närvaran de vidare i . På mitt uppdrag genomförs bl, a, ett arbete 224 som syftar till en bättreöverblick över och stärkt samordning av agerande i olikainternationella organisationer när det gäller förebyggande av s, k,storolyckor. Minredovisning i korthet: Naturvårdsverkethar regeringens uppdrag att utvärdera erfaren heterna inom avfalls- och återvinningsområdet, Detär av central betydelse att former utarbetas för en effektiv hantering av miljöfarligt avfall, riskavfall och övrigt industriavfall, Naturvärdsverketutreder förutsättningarna för ett pantsystem för miljöfarliga batterier, »Bilskrotningspremienhar höjts till , i syfte att stimulera till att skrotningsfärdiga bilarskrotas i stället för att avställas. Igenomsnitt gör varje person i av med ca avfall varje är, vilketresulterar i totalt ca2,5 milj, ton hushållsavfall. Till detta kommer bl. a. caI miljon ton slam (torrsubstans) från reningsverk och 150000-200000 tonsjukhusavfall. Dessutom uppkommer stora mängder industri- och byggavfall,gruvavfall m. m. återvinner vi av hushållsavfallet,huvudsakligen papper, glas och aluminiumburkar. Återstoden går alltså tillolika former av slutligt omhändertagande. Regeringenhar i en skrivelse (1986/87:157) till redovisat sinaställningstaganden till vissa avfallsfrågor. Regeringens principiella inställningär att både mängden avfall och avfallets farlighet bör minskas genom åtgärder isåväl produktionen som konsumtionsledet. Ämnen och produkter som kan förorsakasärskilda miljöstörningar bör hanteras för sig. Omhändertagande och behandlingav avfall bör ske med iakttagande av strikta miljöskyddskrav. harkraven vad gäller utsläpp av luftföroreningar från avfallsförbränning skärptskraftigt. Bl, a, har för dioxinutsläpp införts utsläppskrav vilka torde vara dehärdaste i världen. Samtliga befintliga avfallsförbränningsanläggningar skallbyggas om och ha en effektiv rening års utgång. Föratt vidga underlaget för vidare åtgärder pä avfallsområdet har naturvårdsverketregeringens uppdrag att utvärdera erfarenheterna inom avfalls- ochätervinningsomrädet. Utgångspunkten är att mängden avfall skall minska sä långtdet är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Uppdraget skall redovisassenast den , Jag avser att återkomma till regeringen i frågan när detytterligare underlag som skall ta fram har redovisats. 15 1987/88. Miljöfarligt avfall Prop. Närdet gäller det miljöfarliga avfallet har olika åtgärder vidtagits för att ökasamhällets insyn och kontroll över de olika leden i hanteringen. Miljöfarligtavfall fär t, ex, yrkesmässigt - utöver av () - slutligt tas om hand endast av de ca 30 verksamheter som har särskilttillstånd för detta. Ansvaretför att ta hand om miljöfarligt avfall åvilar naturligtvis den verksamhet sompå olika sätt ger upphov till miljöfarligt avfall samt kommunerna i kraft avdet kommunala 5, k, bortforslingsmonopolet. Erfarenheternafrån de kommuner som systematiskt har arbetat med miljöfarligt avfall,riskavfall och övrigt industriavfall tyder på att avfallsvolymerna ofta harunderskattats. Denregionala samverkan mellan flera kommuner, som i bolagsform eller på annat sätthar vuxit fram i några av landets regioner ser jag som ett intressant exempelpå hur man gemensamt har skaffat sig resurser och kompetens för att klara dennastora uppgift. Det är av central betydelse att former utarbetas för en effektivhantering av de ovan nämnda avfallsfraktionerna i hela landet, I nämnda uppdragtill ingår att se över hittillsvarande insatser och redovisavad som i övrigt kan göras även pä dessa områden. Jag vill dock redan nu strykaunder betydelsen av ett mer aktivt arbete vad gäller det miljöfarliga avfallet,riskavfallet och övrigt industriavfall. Jagvill också betona att industrin har ett stort ansvar, Renhållarna/ kommunernaskall fungera som en kompetent samarbetspartner. Det avgörande ansvaret föratt lösa avfallsproblemen - helst redan i valet av råvaror och produktionsmetoder åvilar industrin. Jagvill i detta sammanhang erinra om att jag i avsnittet om havsföroreningar(avsnitt 5) har berört frågan om användningen av avloppsslam för gödsling avåkerjord. Utgångspunktenför regeringens arbete i fråga om åtgärder mot de miljöfarliga batterierna äratt utsläppen av kvicksilver, kadmium och liknande miljöfarliga ämnen ibatterier skall upphöra, I det åtgärdsprogram mot miljöfarligabatterier som antagits av ingår bl,a. en övergäng till mindremiljöfarliga batterier, ett system för insamling, omhändertagande och märkningav miljöfariiga batterier samt en informationskampanj. Jagvill erinra om att det i det förutnämnda uppdraget till naturvärdsverket attutreda frågor inom avfalls- och ätervinningsomrädet även ingår att studera ettpantsystem för miljöfarliga batterier. Uppdraget skall redovisas den 1 juni1988, varefter regeringen kommer att ta ställning till frågan om pant på sådanabatterier. Enligtförordningen (1986:1236) om miljöfarliga batterier får sådana inte blandas med hushållsavfall. Regeringen beslutade att 226 miljöfarliga batterier fr.o, m, den Ijanuari 1989 skall vara märkta med en särskild symbol. Därmed blirdet lättare för konsumenterna både att veta vilka batterier som skall lämnastill insamling och att välja de mindre miljöfarliga batterier som flnns pämarknaden. Idetta sammanhang vill jag även redovisa vissa åtgärder, som har vidtagitsbeträffande bilskrotningen. År1975 infördes en bilskrotningspremie om , Premien finansieras av en fondsom tillförs , för varje ny bil som säljs. Detta system har tills nuvarit oförändrat sedan införandet. Genom inflationen har det emellertidurholkats, vilket bl, a, har bidragit till att bilar i ökande utsträckningavställs i stället för att skrotas. För att komma till rätta med dessa problemhar regeringen vidtagit flera åtgärder. En registerhållningsavgift på ,har införts för avställda bilar. har inför ikraftträdandettillskrivit ägarna till alla långtidsavställda bilar och upplyst om de nyavillkoren. Detta borde leda till att ett ökat antal bilar skrotas. Verketsåtgärd innebär ocksä att registret över avställda fordon aktualiseras.Regeringen har även beslutat att höja bilskrotningspremien till , ochavgiften till 300kr. per ny bil. 8.3 Radon i bostäder Mittställningstagande: Radon i bostäder är en mycket allvarlig hälso- ochmiljöfråga. En rad åtgärder har vidtagits för att minska riskerna. Spårning avbyggnader med höga radondotterhalter mäste intensifieras. Det är viktigt attkommunerna tar sin del av ansvaret. Skälen för mittställningstagande: Mot bakgrund av det allvarliga problem som riskerna med radoni bostäder utgör och den oro som de skapar vill jag i detta sammanhang redovisahur radonfrågan har hanterats . Jag har ocksä berört denna frågai den avlämnade propositionen (1987/88:88) om ny sfrålskyddslag. Kunskaperna om sambandetmellan radonexposition och lungcancer härrör frän iakttagelser rörandesjukdomsbilden hos underjordsarbetare i uranhaltiga gruvor. Redan är 1924formulerades hypotesen att radon i gruvluft kunde orsaka lungcancer. Inteförtän kunde emellertid genom epidemiologiskaundersökningar i , , , och Sverigesambandet påvisas vetenskapligt. Radioaktiva ämnen ibyggnadsmaterial uppmärksammades i . ISverige gjordes systematiska mätningar i hus byggda före år1946, Det visade sig att hus byggda av alunskifferbaserad gasbetong gavbetydligt högre stråldoser från radon än byggnader av trä och tegel. Eftersomårsdosen till de boende - mellan 2 och 3 milUsievert (mSv) enligt mätningarna -låg under den högsta tillåtna stråldosen frånkonstgjorda strålkällor till allmänheten saknades motiv för Prop,1987/88:85 att förbjuda användning av gasbetong. Produktionen av skifferbaseradgasbetong lades ned , Åren1976-1978 utförde () och statens institut förbyggnadsforskning mätningar av radon och ventilation i ett flertal bostäder.Undersökningarna visade högre radonhalter än den tidigare utfördaundersökningen och att luftomsättningen var lägre än vad man tidigare hadeansett vara normalt. Samrådom vilka fortsatta åtgärder som borde vidtas ägde rum mellan bl, a,SSI, planverket och , Ijuni 1976 gav SSI ut broschyrenStrålningen i våra bostäder som svar på de många frågor som ställdes tillinstitutet rörande radioaktiva ämnen i byggnadmaterial och riskerna för deboende. Broschyren sändes ut till alla hälsovårds- och byggnadsnämnder. Motbakgrund av nya mätresultat och kunskaper framförde SSI i skrivelsetill regeringen förslaget att strålningsfrågorna borde utredas närmare. Tillsamma resultat kom i betänkandet (SOU 1978:49) Energi,Hälso-, miljö- och säkerhetsrisker. Strålningsfrågorna aktualiserades ytterligaregenom att höga radondotterhalter upptäckts i hus, byggda pä bränd alunskiffer. Idetta läge tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att bl, a,klargöra olika byggnadsgrunders och byggnadsmaterials betydelse förstrålningsriskerna i byggnader samt att pröva hur en kartläggning avstrålningen i det befintliga byggnadsbeståndet bäst kunde genomföras. Vidareskulle beaktas hur de hus som medför de största strälningsriskerna skulle kunnaidentifieras och åtgärdas med förtur.