prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Drasannan släpvagn än påhängsvagn även av en kilometerskatlepliktig bil, eller aven annan bil som inte är bensin- eller gasoldriven, tas skatt ut enligl 3. Bilaga2 till vägtrafikskattelagen (1973:601)" 1987/88:50 Bilaga 2.1 för varie helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen som dras av ett 3001-//000 "Senaste lydelse 1986:214. hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen som dras av ett Denna lag träder i kraft, i fråga om 12 a § och ifråga om kilometer- Prop. 1987/88: 50 skalt för personbilar enligl bilaga 2 till lagen, den , och iövrigl Bilaga 2.1 den Ijuli 1989. De äldre bestämmelserna i 12 a§ tillämpas i fråga om fordonsskatt som påförs före ikraftträdandet, även omskatten avser tid efter ikraftträdandet. Debiteras den Ijuli 1988 - fordonsskatt som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet,får fordonsskatten för tiden efter ikraftträdandet beräknas enligt de nyaskattesatserna i bilaga I till lagen. Innebär de nya bestämmelserna ibilaga 2 till lagen alt kilomelerskatten för ett fordon skall utgå efter enannan skattesats än fidigare och träder ändringen i kraft , skall skatten för den perioden beräknas med hänsyn till den lidsom skatten belöper på eller de andra omständigheter som utgör skälig grund förfördelning av skatten. Lag om ändring i lagen (1976: 338) om vägtrafikskatt påvissa fordon, som icke är registrerade i riket Härigenom föreskrivs att bilaga 2 lill lagen (1976: 338)om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket' skall haföljande lydelse. Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 Bilaga 2 till lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissafordon, som icke är registrerade i riket. Skatt, kronor för 1.1 med anordning för pähängsvagn 3 Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplas lill brännoljedrivnalastbilar eller brännoljedrivna bussar 3.1 Styraxel för påhängsvagn 10001-15 000 15001-20000 20001- ' Lagenomtryckt 1984:257. Senaste lydelse 1984:873. Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 Skatt,ki-onor för 1.1 med anordning för påhängsvagn 0-10000 10001-15 000 15001- 3 Släpvagnar kopplade till eller avsedda att kopplastill brännoljedrivna lastbilar eller brännoljedrivna bussar 3.1 Styraxel för påhängsvagn Dennalag träder i kraft . De äldrebestämmelserna tillämpas dock fortfarande vid beskattning en av fordon som har förts in i landet före ikraftträdandet. Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Proposition omtrafikpolifiken inför 1990-talet............ 7 Anmälan fill propositionom trafikpolitiken inför 1990-talet 8 1 Inledning........................................................ 8 2 Trafikens långsiktigautveckling........................... 11 2.1 Inledning.................................................... 11 2.2 Persontrafiken.............................. ;............ 13 2.3 Godstrafiken............................................... . 18 3 Trafikpolitikensmål ,......................................... 21 3.1 Det övergripande målet förtrafikpolitiken.......... 22 3.2 Tillgänglighet.............................................. 23 3.3 Effekfivitet................................................. . 24 ' 3.4 Säkerhet ................................................... 25 3.5 God miljö.................................................... . 26 3.6 Regional balans........................................... 27 3.7 Hemställan................................................. . 28 4 Trafikpolitikensinriktning.................................... 28 4.1 Inledning.................................................... . 28 4.2 Valfrihet i konsumtionen avtransporter............ . 29 4.3 Konkurrens och samverkan itransportproduktionen 30 4.4 Samhället skall ha ansvaret förtrafikanläggningarna 32 4.5 Hemställan........................................ :....... . 35 5 Trafikenskostnadsansvar......................... ..... 36 5.1 Inledning........... .................................... 36 5.2 Varför behövs ettkostnadsansvar för trafiken?. 5.3 Kostnadsansvarets omfattning....................... . 38 5.4 Avgiftssystemets utformning.......................... . 42 5.5 Övriga skatter och avgifterinom transportområdet 45 5.6 Nya marginalkostnadsberäkningar.................... 46 5.7 Hemställan................................................. 48 6 Miljöoch energi .............................................. 49 6.1 Inledning.................................................... 50 6.2 Strategi för en bättre miljö............................. 51 6.3 Fordonsutveckling........................................ 65 6.3.1 Renare vägtrafikfordon................................ 65 6.3.2 Mindre buller ............................................ 69 6.3.3 Bränslesnålare bilar..................................... 71 6.3.4 Miljövänligare flygtrafik................................ 73 6.3.5 Miljövänligare tågtrafik................................ 77 6.3.6 Miljövänligare sjöfart,................................. .. 78 6.4.1 Storstadsproblem....................................... .. 79 6.4.2 Miljövänligare tätortsfordon......................... 84 6.4.3 Utveckling avplaneringshjälpmedel................ .. 85 6.5 Regional miljö.............................................. 87 6.6 Trafikverken och miljön................................. 89. 6.7 Transport av farligt gods ............................ .... 93 6.8 Hemslällan................................................ .... 95 7 En framtidsinriktadjärnvägspolitik........................ 95 Prop. 1987/88: 50 7.1 Inledning.................................................... 96 Innehåll 7.2 Vägtrafikmodell införs................................... .. 98 7.2.1 Ett avskilt ansvar förinfrastrukturen.......... ..... 98 7.2.2 En ny järnvägsorganisation ......................... 101 7.3.1 Stomjärnvägar för interregionaltrafik ............ 104 7.3.2 Länsjärnvägar för lokal ochregional trafik....... 107 7.3.3 Stationshus.............................................. 113 7.4 Godstrafiken utvecklasaffärsmässigt .............. 113 7.5 Trafiken på ochmalmbanan......... 115 7.7 Investeringar i infrastrukturen....................... 118 7.7.1 Samhällsekonomiskinvesteringsplanering ....... 118 7.7.2 Investeringsbehov ochinvesleringsresurser..... 122 7.8 Trafikavgifter förbanutnyttjandet .................. 126 7.9 Ekonomi och tidsplan.................................... 131 7.10 Förstärkt järnvägsforskning.......................... 138 7.11 Hemställan................................................ 141 8 Enutvecklad kombitrafik.................................... 143 8.1 Inledning.................................................... 143 8.2 Kombitrafikens utveckling - ettgemensamt intresse för näringslivet, transportmarknaden och samhället.................. 145 8.3 Genomförande............................................. 148 8.3.1 Förbättradeutvecklingsförutsättningar.......... 148 8.3.2 Avgiftssättning och prispolitik....................... 151 8.3.3 En ny organisation..................................... 153 8.4 Utvecklingspotenfial..................................... 155 8.5 Hemställan................................................. 157 9 Bilismen,laslbilslrafiken och vägarna..................... 158 9.1 Inledning.................................................... 158 9.2 BUismen .................................................... 160 9.3 Laslbilslrafiken............................................. 162 9.4 Åkerifrågor m.m........................................... 163 9.4.1 Utveckling och struktur............................... 163 9.4.2 Lagöverträdelser inom den tungalastbilstrafiken 164 9.4.3 Höjning av tillåtnafordonsvikter.................... 166 9.4.4 Överlastavgifler......................................... 167 9.5 VägpoUtiken inför 1990-talet......................... 168 9.6 Vägarna ochväghållningsansvaret.................. 169 9.6.1 Väghållningsansvaret.................................. 169 9.6.2 Statlig väghållning..................................... 170 9.6.3 väghållning................................. 171 9.7.1 Investeringsbehov..................................... 174 9.7.2 Sammanhållen investeringsplanering.............. 176 9.7.3 Investeringar ilänstrafikanläggningar............. 178 9.7.4 Investeringar i riksvägar.............................. 181 9.7.5 Avgiftsfinansierade vägar............................ 182 9.7.6 Tidigareläggning avväginvesteringar.............. 184 9.7.7 Byggande av cykelvägar.............................. 184 9.8 Drift.................. .................................... 185 9.9 VinterväghåUning ........................................ 187 9.9.1Dubbdäck ............................................... 187 420 9.9.2Saltning.................................................. 188 Prop. 1987/88: 50 9.10 Vägtrafikens kostnadsansvar........................ 189 Innehåll 9.11 Teknikutveckling......................................... 195 9.12 Hemställan................................................ 196 10.1 Inledning................................................... 197 10.2 Offensivt trafiksäkerhetsarbete..................... 200 10.3 Trafiksäkerhetsprogrammet basen i irafiksäkerhetsarbetet inom vägtrafiken .............................................................. 201 10.4 Modern teknologi för att ökatrafiksäkerheten... 204 10.5 Det frivilligatrafiksäkerhetsarbetet................. 207 10.6 Förstärkt analysverksamhet.......................... 209 10.7 Hastighetsanpassning ............................... 211 10.8 Nyblivna bilförare........................................ 214 10.9 Trafikonykterhet......................................... 217 10.10 Trafikanternas möjlighet attinhämta informafion 220 10.11 Oskyddade trafikanter................................ 222 10.12 Bam i trafiken .......................................... 225 10.13 Funktionsnedsättningar ochtrafiksäkerhet...... 227 10.14 Övriga åtgärder inomvägtrafiken.................. 228 10.15 Säkerheten inom sjö-, flyg- ochjärnvägstrafik 230 10.16 Hemställan............................................... 232 11.1.............................................................. Inledning 233 11.2.............................................................. Trafikhuvudmännensansvarsområde 235 11.2.1 Utvecklingen av den lokala ochregionala kollektivtrafiken 235 11.2.2 Landstingens ochprimärkommunernas roll...... 238 11.2.3 Ansvar för lokal och regionaljärnvägstrafik.... 239 11.3.............................................................. Länsgränsöverskridandebusstrafik 239 11.3.1 Inriktning................................................ 239 11.3.2 Lokal och regional busstrafiköver länsgräns... 242 11.3.3 Interregional busstrafik.............................. 244 11.4 Turist- och beställningstrafikmed buss........... 247 11.5 Uthyrning av bussar.................................... 250 11.6 Samordning mellan långvägakoUektivtrafik och lokaiyregio- 11.7 Ekonomiskt stöd tillkollekfivtrafiken............. :. 11.8 Lagstiftningsfrågan..................................... 260 11.9 Hemställan................................................ 261 12 Avregleringav taxi 261 12.1 Inledning.................................................. 261 12.2 Allmän inriktning avyrkestrafiklagsliftningen..... 262 12.3 Taxi........................................................................ 263 12.3.1 Taxis roll i Irafikförsöriningen....................... 263 12.3.2 Övergripande motiv för enavreglering.......... 265 12.3.3 Övergripande krav påtaxinäringen vid en avreglering .... 269 12.3.4 Behov av ytterligaresamhällsmedverkan vid en avreglering 274 12.4 Genomförandet.......................................... 278 12.5 Lagstiftningsfrågan..................................... 284 12.6 Hemställan................................................ 284 13 Handikappfrågorinom trafiken 284 13.2 Samordnade åtgärder för attunderiätta handikappades för- Prop..1987/88:50 flyttningsmöjligheter.............................................................. 285 Innehåll 13.3 Förslag till åtgärder..................................... 287 13.3.1 Bidrag tiU ökadhandikappanpassning av kollektivtrafiken 287 13.3.2 Fordon i beställnings-, turist-och färdtjänsttrafik 291 13.5 Hemställan................................................ . 294 14 Luftfart .. 294 14.1 Inledning................................................... . 295 14.2 Luflfartspolitiska riktlinjerför den inlernationella trafiken .. 297 14.3 Luflfartspolitiska riktlinjerför den nafionella trafiken 300 14.4 Luftfartspolitiska riktlinjerför sekundärtrafiken.. . 304. 14.5 Statliga och kommunalafiygplatser................ . 309 14.6 Investeringar iflygplalssystemet ................... 314. 14.7 Prövning avflygplatsinvesteringar.................. 322 14.8 Luftfartens kostnadsansvar.......................... 327 14.9 Hemställan.............................................. :.. 329 15.1 Inledning................................................... 330 15.2 Sjötransporternas och svensksjöfarts utveckling 332 153Sjöfartens infrastruktur ............................. ; 337 15.4 Sjöfartens kostnadsansvar ...... .............. 341 15.5 Hemställan................................................ 344 16.1 Inledning................................................... 345 16.2 Trafikpolifik ochregionalpolitik i samverkan....... 346 16.3 Transportförsörjning förregional balans........... 347 16.4 Transporlinfrastrukturensbetydelse för den regionala balansen 350 ' 16.5 kollektivaQärrförbindelser ........ ... 355 16.6 Lokaliseringsfrågor................ ............... 358 16.7 Hemställan.............................................. '.. 359 ' 17.1 som en del i detinternationella transportsystemet .. 360 17.2 EG och transporlpolifiken.............................. 364 17.3 EG och den svenskatrafikpolifiken................. , 366 17.4 Avreglerad intemationelllastbilstrafik ............. 369 17.5 Mått, vikter, vägar ochvägskatt................... 370 17.6 Kör- och vilotidsregler................................. 372 17.7 Järnvägar och kombitrafik............................ 373 17.8 Hemställan................................................ 375 B. Vägväsende................................................ . 375 2 Drift av stafiiga vägar................................. 375 3 Byggande av riksvägar................................ 378 4 Byggande avlänstrafikanläggningar .............. 380 Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator (tilläggs anslag).................................................... 383 5 Bidragtill drift av kommunala vägar och gator.. 383 6 Bidragtill drift och byggande av enskilda vägar 384 9Vägverket: Särskilda bärighetshöjande åtgärder 385 1Trafiksäkerhetsverket: Trafik och administration 387 422 4Bidrag till Prop.1987/88: 50 de....:..... ............................................ 388 Innehåll 1 Drift och underhåll av statligajärnvägar......... 392 2 Reinvesteringar i stomjärnvägar.................... 392 4 Nyinvesteringar i stomjärnvägar.................... 393 5 Ersättning till förvissa kapitalkostnader 393 6 Särskilda nyinvesteringar istomjärnvägar........ 393 7 Ersättning till statensjärnvägar för utveckling av godstrafik 394 8 Ersättning till statensjärnvägar för köp av vissa tjänster ... 394 9 Ersättning fill statensjärnvägar i samband med utdelning frånAB Swedcarrier ................................... 395 Övrigabudgettekniska frågor........................ 396 H.Kollekfivtrafik m. m....................................... 396 6 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg ... 396 7 Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på järnväg ; 397 Övrigabudgettekniska frågor........................ 397 5Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom Bilaga1.1-1.19 (se bilagedel) Bdaga1.20 Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) 399 1 Inledning........................................................ 401 2 Bensinskaft .................................................... 401 3 Kilometerskaft................................................. 401 3.1 Allmänt...................................................... 401 3.2 Personbilar................................................. 402 3.3 Lastbilar, släpvagnar ochbussar..................... 402 3.4 Ufiändska fordon......................................... 403 4 Fordonsskatt................................................... 403 4.1 Trafiktraktorer ochregistrerade molorredskap samt släpvagnar till dessa 403 4.2 Kompensation till glesbygdenför bensinskaltehöjningen .... 404 5 Skatleintäkter................................................. 404 6 Ikraftträdande................................................. 405 7 Upprättade lagförslag....................................... 405 8 Hemställan...................................................... 405 Bilaga2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1961: 372) om bensinskatt, förslagtill lag om ändring i väglrafikskattelagen (1973:601) samt förslag till lag omändring i lagen (1976: 338) om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke ärregistrerade i riket .......................... 406 Tryckeri, 1988 423 1987/88:50 Bilaga 1.1 Vftr beteckning Er beteckning ANALYS AV TRAFIKUTVEOCLING OCH KONKURRENSFÖRHUILANDEN PA PERSON- OCHGODSTRANSPDRTHARKNADERNA 1.1 Marknadsuppdelning och varande utveckling 2.1 Marknadsuppdelningoch hittillsvarande utveckling 1 1987/88. 1987/88:50 Bilaga 1.1 1.1 Marknadsuppdelning och hittillsvarande utveckling Persontransportmarknaden kan delas upp i fyra olikadelmarknader där resandet är av olika karaktär och konkurrenssituationen mellantransportmedlen skiljer sig St - se figur 1. En indelning kan göras i lokala, regionala,Interregionala och internationella transporter. Lokala transporter sker Inom en och samma tätort. De är under en mil ochmedelreslängden är . Regionalatransporter utförs mellan tätorter och mellan tätorter och glesbygd p3 avständ . De är över en mil och medelreslängden är tvS-tre mil. Interregionalatransporter bedrivs pS avstånd över och medelreslängden uppgär till knappt . Deinternationella transporterna har mer varierande räckvidd. Medelreslängden för t ex utrikes flygresor uppgär . I Inrikes trafik är den regionala delmarknaden den största med 54 X av transportarbetet. Därnäst kominer den Interregionaladelmarknaden medanden lokala delmarknaden omfattar 16 X av persontransportarbetet. Därutöver finns en marknad för internationella resor. Räknat 1 antal resor blir förhlllandet annorlunda. Huvuddelenav befolkningen gör lokala resor . Drygt entredjedel av befolkningen gör regionala resor . Interregionala och 1 synnerhetinternationella resor är avnaturliga skäl mer sällan förekommande. Att de regionalaresorna dominerar transportarbetet beror pä att de bäde är relativt frekventa och relativt länga. Pä denlokala delmarknaden konkurrerar bil-, kollektiv- och gäng/cykeltrafik om marknaden. Fördelningen pä de olika transportsystemen är ganska lika med nägon övervikt för biltrafiken. Pä den regionala delmarknadenkonkurrerar bil- och kollektivtrafik men biltrafikens marknadsdominans är hög med 86 X av resandet. Pä den Interregionala delmarknadenkonkurrerar samtliga kollektiva färdmedel sinsemellan och gentemot privatbilismen. Kollektivtrafikensvarar här för 31 X och biltrafiken för 69 X av persontransportarbetet. Taget är det dominerande kollektiva färdmedlet med 15 X av totalmarknaden. Flyget har 9 X och bussen, inklusive beställningstrafik, har 7 X. Det totala inrikes persontransportarbetet omfattade 1970omkring 73 miljarder personkm, varav kollektivtrafiken svarade för ca 17 X - se figur 2. Är 1986 hade marknaden expanderattill ca 102 miljarder personkm, varvid kollektivtrafiken svarade för 20 X. Persontransportarbetet har säledes under perioden 1970 till 1986ökat med 40 X eller mätt i antal mil per person och är, frän 1970 till drygt 1200 mil1986. 1987/88:50 Bilaga 1.1 1987/88:50 Bilaga 1.1 1950 1960 1970 1980 1990 1987/88:50 Bilaga 1.1 Den mest pätagliga ökningen har skettinom den regionala delmarknaden. Utflyttning frän de större tätorterna till mindre tätorter relativt längt frän dessa skapade nya resbehov, framför allt för arbetsresor. Bostadspolitiken,innebärande en hög andel småhusbyggande samt laga reskostnadergenom förekomsten av reseavdragen, var en förutsättning för denna utveckling, som var somsnabbast 1 . Dennautveckling stagnerade 1 och med att bostadsbyggandet minskade kraftigt och har1 stor utsträckning Inriktats pä förtätning Inom befintliga tätorter. Pägrund av att befolkningen 1 storstadsområdena och de större tätorterna varit relativt konstantoch expansionen istället skett utanför dessa har förändringarna i den lokala trafikenInte varit sä stora under perloden. Frän mitten av finns docken tendens till en snabb ökning av befolkningen i storstadsomrädena och vissa större tätorter, som Innebär att den lokala trafiken totaltsett ökar. Den Interregionala delmarknaden har ökat snabbt . Detär främst tjänsteresandet som ökat. Utbudsförändringar särskilt Inom flyget har bidragittill att skapa ytterligare efterfrägan men även införandet av lägpriser pä järnvägen och detlaga bensinpriset har bidragit till ökningen, ökningen av tjänsteresandet beror ocksä pä ökat behov av personkontakter, bl asom följd av den privata tjänstesektorn ökning. En uppdelning av det totala persontransportarbetet pä resändamäl visar att arbetsresorna svarar för 23 X, tjänste- och serviceresorna för 11 X vardera och fritidsresorna för 55 X. Fritidsresorna är säledes det dominerande resändamälet. De längväga resorna är i huvudsak tjänste- och fritidsresor.Internationella transporter utgörs främst av tjänsteresor och semesterresor. Blandde kortväga finns däremot alla resändamäl representerade. För de kollektiva färdmedlen faller en större andel av transportarbetet pä arbetsresor medan privatbilensvarar för en större andel av fritidsresorna. Förlokala arbetsresor varierar färdmedelsfördel ningen med tätortsstorleken. Gäng- och cykeltrafiken dominerarstarkt 1 mindre tätorter beroende pä korta avständ och avsaknaden av lokaltkollektiv-trafiksystem. I tätorter med mer än 25000 invänare börjar kollektivtrafiken spela enroll beroende pä att det här i allmänhet finns ett lokaltkollektivtrafiknät. Bilen har störst betydelse i medelstora tätorter där avständen är tillräckligt länga för bilresande. I är bilens andel av arbetsresandetmarkant mindre än 1 andra tätorter. Likasä har gäng/cykeltrafiken markant mindreandel 1 och ,bl a beroende pä de väsentligt längre resavständen. Utbudet päverkar ocksä efterfrägan. Ett exempel pä detta är att cykeltrafikens andel 1 ortermed väl utbyggt cykelvägnät är högre än 1 orter med sämre utbyggt nät. Färdmedelsfördelningen för de regionala resorna varierardels med trafikunderlaget, dels med kollektivtrafikens standard 1 de olika länen. Även om det finns ett generelltsamband mellan ökande tätortsstorlek och ökande kollektivreseandel finns ocksä stora variationer beroende pä utbud, taxenivä m m. 1987/88:50 Bilaga 1.1 Färdmedelsfördelningen för Interregionala resor varierar medresav-ständet. Variationerna styrs ocksä av utbud, pris, kvalitet, servicem m. Helt naturligt ökar täg och flyg s1na marknadsandelar julängre avståndet är, medan biltrafiken minskar.Bussen har sin största marknadsandel pä medel länga avständ. En tredjedel av alla längväga resströmmar 1 gär till och frähStockholm. Sammantaget svararresor till och frän de tre storstadsregionernaStockholm, och för 60 X av resandet. De största resströnmarna gSr mellan storstadslänen och intmiggande län. Stora resströimiar finns även Inom ytmässigt stora län. Privatbilismen har ökat snabbt men utvecklingenstagnerade . Persontransportarbetet har dock ökat frän 1970till 1986, men personbilens andel av det totalapersontransportarbetet har under denna perlod totalt sett inte ökat utan varierat omkring 75 X. Utvecklingen kännetecknas av en mycket jämn ökningstakt fram till mitten av1970-talet.