prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Skulledenna ersättningsprodukUon istället för kol baseras på inhemska bränslen skullemotsvarande kostnad bli ca 1 500-2000 milj. kr, . Inedanstående sammanställning redovisas kostnaderna för avveckling Prop.1987/88:90 av två av de minsta reaktorerna mitten av underolika Bilaga 1 förutsättningar. Olika antagande om elförbrukning. energipriseroch kraftutbyggnad milj, kr/år 2, Olje- ochkolprisema blir enligt verkets prognos 3, Reaktorernaskulle annars ha avvecklats 2000-2001 4, Ingen nyelproduktion byggs ut ca 500 B Kol- och oljepriserna blir 50procent högre än i A, I övrigt samma som i A, 700-800 C Ny elproduktion baserad på kolbyggs ut motsva- rande hela bortfallet av kärnkraft. D Ny elproduktion baserad på inhemskabränslen byggs ut motsvarande hela bortfallet av kärnkraft, I övrigt samma som A, 1500-2000 E Elförbrukningen blir år1997, Ny produk- tion byggs, I övrigt samma som A, 1500-2000 Man kan också tänka sig kombinationer av olika faktorersom skulle leda till alt kostnaderna adderas till ännu högre belopp. Underandra förhållanden, t, ex, minskande elförbrukning eller myckel lågaoljepriser, skulle kostnadema bli lägre. Sammanställningen visar alt kostnaderna för avvecklingensstor utsträckning blir beroende av yttre förhållanden som inte kan påverkas,t. ex, olje- och kolpriser och av hur myckel ny kraftproduktion som byggs ochvilket bränsle produktionen baseras på. Det måste också understrykas att utvecklingen avelförbrukningen kan få stor betydelse för kostnaderna. Även omavvecklingen av två reaktorer till mitten av skulleklaras utan attnya kraftverk byggs innebär en ökad elförbrukning att nya kraftverkmåste byggas tidigare än om de 12 reaklorema behålls. 1.7 Demonstration av ny elproduktionsteknik Avvecklingen av två reaklorer vid mitten av 1990-laletskulle som nämnts i det föregående eventuellt kunna ske utan atl nyakondenskraftverk behöver byggas. I samband med avvecklingen av de övriga reaktorerna kommerman dock med stor säkerhet att behöva bygga ut elproduktionen med bådekraftvärme och kolkondenskraft. Elproduktionsteknik i stor och medelstor skala som kankomma ifråga omfattar främst kolpulvereldning med rökgasrening, atmosfärisk fluid- bäddteknik, PFBC-teknik saml kombicykel baserad på kolförgasning eller 123 Kolpulvereldningmed rökgasrening och kombicykel med natur- Prop. 1987/88:90 gas som bränsle är etablerade tekniker utomlands. Denatmosfäriska fluidbäddlekniken är under utveckling och demonstreras nu iTyskland och . I uppförs ett kraftvärmeverk med denna teknik (60 MWel/I65 MW värme.) PFBC-tekniken demonstreras nu i , och USA.Driftserfarenheler kommer alt finnas . Kombicykel baseradpå kolförgasning har demonstrerats på några håll, främst i . Metoden hargoda miljöegenskaper och står på gränsen till kommersiellt genombrott. Vattenfallstuderar tillsammans med andra företag möjlighelema att i demonslrationssyftebygga ett kolkondensverk i om 300-600 MW el, med idrifttagningtidigast . Småskaligelproduklionsteknik, i form av småskalig kraflvärme, vindkraft ochbränsleceller, bör också demonstreras. har i sitt utredningsarbete utgått ifrån alt ett beslut om vilka tvåreaktorer som skall las ur drift baseras på kostnaderna för avvecklingen,elproduktionskapaciteten, utvecklingen av elanvändningen saml desäkerhetsmässiga aspekterna. har inte bedömtsäkerhetsaspekterna. bedömning är det möjligt att åren 1995 resp. 1996 ta två reaktorer,av de tio utredda kombinationerna, ur drift under fömtsättning atl elefterfrågaväxer långsammare än under 1980-lalel. Utbyggnad av ny elproduktionbör påbörjas i syfte att utveckla, demonstrera och vinna erfarenhet av nyteknik inför senare delen av . Närdet gäller behov av atl bygga nya kraftverk som ersättning för den kärnkraftsel som behöver ersättas beror det i första hand på hur elförbmk ningen utvecklas. var den totala elförbrukningen exklusive s. k. avkopplingsbara elpannor (inkl. dessa ca ). Elpro duktionskapacileten vid millen av , då inräknat de befintliga oljekondens verken, räcker för en elförbrukning på med beaktan de av rådande le varan ssäkerhetskriterier. Om två av de mindre reaktorer na, som har en sammanlagd produktion på ca , tas ur drift skulle alltså den återstående produkionskapacilelen räcka för en förbruk ning på ca . Detta är ca eller högre än . Enligtde prognoser verket gjort skulle elförbrukningen komma att öka långsamt underden kommande lO-årsperioden. Verket har räknat igenom ett fall då förbmkningenuppgår till med alla 12 reaktorerna i drift. Med denprishöjning som blir följden av de högre produktionskostnaderna man får vid enavveckling av två reaktorer skulle i detta fall elförbmkningen dämpas och bli132 TWh . Verket har också räknat på andra fall, bl. a. ett därelförbrukningen uppgår till med två reaklorer avvecklade. All tidigare erfarenhetvisar alt långsiktiga prognoser om energieflerfrå- gan är mycket osäkra. måste i det här sammanhanget betraktas som 124 Med en högreekonomisk tillväxt och ett mindre effektivt Prop. sparandeunder än vad verket räknat med i gmndallerna- Bilaga 1 livet skulleelförbmkningen kunna bli avsevärt högre ån , Högre oljepriser än vad verketantagit, innebär ökad konkurtenskraft för el och skulleockså driva upp elförbmkningen. Lägre ekonomisk tillväxt och lägre oljepriser skulleverka i motsatt riktning. Engrundläggande utgångspunkt för verket är atl en avveckling av två reaktorerinte får leda till elbrist. Vidbeslut all avveckla två reaktorer är det därför mot bakgrund avosäkerheten i den framtida elanvändningen och inför den fortsattakärnkraflavvecklingen nödvändigt med ökad handlingsberedskap och beslut om attdemonstrera ny teknik samt all förberedelse för utbyggnad av ny elproduktionsker. En avgörande svårighet när det gäller utbyggnad är, att det tarförhållandevis all bygga nya kraftverk. Huvudalternativenenligt våra ekonomiska bedömningar för utbyggnad av ny basproduktion ärkoleldade kraflvärmverk och kondenskraflverk. För dem är byggtiden minst fyraår. Till det kommer tid för projektering och statliga tillstånd, som sammanlagtkan uppgå . Alt bygga oljeeldade gasturbin verk för atl klaralopplaslen lar . Detfinns också möjlighet att påverka elanvändningen vid en avveckling av tvåreaklorer genom att styra elförbrukningen. Verket har i sina kalkyler utgåttfrån att priset anpassas till de högre produktionskostnader (kort-sikUgmarginalkostnad), som blir följden av en avveckling och i prognosen räknat atlprishöjningen dämpar ökningen av elförbrukningen. Den stora svårigheten allbasera planeringen på prisstyrning är att del är osäkert vilken effekt enprishöjning får på elförbmkningen. I denna fråga skall å andra sidanuppmärksammas atl en prishöjning kan få ganska snabbi genomslag på den lättpåverkbara elförbmkningen, jämfört med den Ud del tar alt bygga nya kraftverk. bedömning talar mycket för att elförbmkningen kommer att öka relativtlångsamt . Detta innebär att beslut om ny produktion ej skullebehöva fattas i anslutning beslutet om att ta två reaklorer ur drift199596. Mot bakgmnd av den osäkerhet som föreligger om när behov av nyproduktion kommer alt föreligga samt hur det tar alt få erfarenhet avny teknik är det angeläget att man beslutar om att förberedelser vidtas. Enviktig utgångspunkt för arbetet är att kraftföretagen vidtar förberedelser föratt snabbt bygga ny kraftproduktion för det fall elförbmkningen blir störte änvad produkUonskapacilelen tillåter. För att begränsa kostnaden bör nyproduktionskapacitet i första hand utgöras av kraflvärmeverk. Verketförutsätter att del liksom är kraftförelagen som ansvarar för beslutom när och i vilken omfattning kraftproduktionen skall byggas ut. Följandeförberedelser skulle då behöva göras: Teknikutveckling ochdemonstraUon inom småskalig kraflvärme kan ske genom alt ett försöks- och demonstralionsprogram etableras för byg gande av småskalig kraftvärme med olika teknik och olika bränslen för idrifttagning . Vidarebör kommuner och kraftföretag med möjlighet att bygga kraftvär- Prop.1987/88:90 me projektera nya anläggningar. På gmnd av osäkerheten om hur mycketBilaga 1 kraftvärme som kan byggas eller är ekonomiskt möjligt atl bygga ut,samt behovet av teknikerfarenhet inför avvecklingen av de .10 återstående reaktorerna,är det viktigt aU projektering också omfattar viss kondenskraft.. Det ärangeläget att den intemationella utvecklingen och erfarenheten avseendestorskalig elproduklionsteknik tas tillvara. Lokaliseringen av de nyakraftverken kan enligt verkels utredning göras utifrån de altemaliv som verketplacerat i gmpp 1. Efterhand i som projekteringarna är klara underställs dekoncessionsnämnden och regeringen i sedvanlig ordning. Projektreserven böromfatta ungefär så stor produktion som den bortfallande kämkraftproduceradeelen representerar, Fömtomprojektreserv av basproduktion i kraftvärmeverk och kondensverk kankraftförelagen projektera utbyggnad av oljeeldade gasturbinverk. Eftersombyggtiden för dem bara är skapas på det sättet en ytterligare säkerhetför att en avveckling av två reaktorer inte leder till kapacitetsbrist. Deltainnebär alltså aU sktille ktinna fatta beslut om avvecklingen medinnebörden att två reaktorer tas ur drift utan attstatsmakterna nu tar definitiv ställning till behovet atl byggaersätlningskraftverk. Det finns heller inget underlag för ett sådant ställningstagandeeftersom nya kraftverk enligt nu gällande prövningsförfarah-de först måsteprövas enligt miljöskyddslagen innan regeringen tar slutgiltig ställning. Förden störte delen av ett sådant projektarbete kommer det troligen inte altfinnas underlag för en prövning i koncessionsnämnden förtån tidigast år 1989.Dä kommer man också aU. något säkrare kunna bedöma utvecklingen avelförbrukningen och därmed också i vilken utsträckning det behövs nykraftproduktion för att två reaklorer tas ur drift. Skulleosäkerheten då fortfarande vara för stor för ett definitivt beslut kanregeringen fatta principbeslut om tillåtligheten för vissa kraftverk menavvakta ett definitivt beslut om Ullstånd att bygga kraftverken tills behovetär ännu mer manifesterat. På det sättet skulle tiden från beslut idrifttagningför t. ex. ett nytt kondenskraftverki kunna reduceras till . Grundläggandeför de här skisserade förberedelsema är vidare att kraftföretagen successivtanpassar elpriserna ökade produktionskostnader. Verket har då i singmndprognos räknat med att elpriserna vid en avveckling av två reaktorerskulle öka med per kWh jämfört med dagens priser. Med 12reaktorer i drift beräknas prisökningen till per kWh. Om del skulle visasig all. elförbrukningen ökar mera än enligt prognosen kommer ocksåprodukUonskostnaderna och därmed priset att stiga. På det sättet får man enautomatiskt återhållande effekt på elförbrukningen. Den återhållande effektenkan också bli ganska snabb eftersom många elvärmeabonnenler har s.k.kombisystem där man lätt kan växla mellan el och t. ex. olja om det nuvarande oljeprisetej stiger kraftigt. Ettproblem med en anpassning av priserna snabbi ökande produk- Uonskoslnader är att viss elintensiv industri drabbas av kostnadshöjningar med kort omställningsUd. En viktig aspekt avenergiverkets utredning är atl de förberedelser som Prop. 1987/88:90behöver göras för en avveckling i stort sett är lika för de alternativ som Bilaga 1 verket redovisar i gmpp 1. Motbakgmnd av de aspekter som statens energiverk utrett beträffande de tioreaktorkombinationer som prövats kan vi konstatera att kombinatio- . ner avreaktorerna (01, 02, Rl, R2, Bl, B2) uppvisar de lägsta kostnaderna vid en 5år förtida avveckling. De kombinationer av dessa reaktorer där 01 ingår har delägsta kostnaderna. Som framgår av tabell 5 är dock kostnadsskillnadernaförhållandevis små mellan alternativen i gmpp.l. till understryka viklen av att i samband med beslut om enavveckling, handlingsberedskapen höjs på så sätt all demonstraUon av ny teknikför elproduktion, projektering av ny elprodukUon, åtgärder att styraelefterfrågan samt kontinuerlig uppföljning av elanvändningen sker. 2 Remissyttranden över 2.1 Remissinstanserna Avveckling av två reaklorer, har remissbehandlats.SamUdigt med energiverkels utredning remissbehandlades en skrivelse frånvardera KRAFTSAM och (). Yttranden över remissenhar avgivits av överbefälhavaren (), försva rets forskningsanstalt (FOA), överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), , (), statens pris- och kartellnämnd (SPK), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), arbetsmarknadsstyrel sen, arbetarskyddsstyrelsen, fiskerislyrelsen, statens planverk, bostads- styrelsen, statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), , , , statens strålskyddsinsUtut, energiforskningsnämnden (Efn), , (), statens kärnbränslenämnd, i , och . Centralorganisationen /SR, Folkkampanjen mot kärnkraft - kärn vapen, (), nik (FIE), . Ingenjörs ve tenskapsakademien (IVA), Jemkontoret, KRAFTSAM, Landsorganisa tionen i (LO), , (), (), ener gileverantörerna (REL), Småföretagens , , , , Svensk kärnbränsle hantering AB (SKB), (), (), en, , . , (), (), , ges , Kemiska Industrikontor (Kemikon- 127 toret),, , , Tjänste- Prop. 1987/88:90männens CenlralorganisaUon (TCO) och . Dämt- Bilaga 1över har remissyttranden inkommit från , ,, vid OKG, Stalstjänslemannaförbundelvid , , Folkkampanjen mot kärnkraft iOskarshamn samt ett antal forskare och privatpersoner. Remissammanställningenär så disponerad att den inledningsvis behandlar remissinstansernasövergripande ställningstaganden, kritik m. m. över förslag.Därefter behandlas specifikt frågor som verkels prognos över elulvecklingen,konsekvenser i olika avseenden av en tidigarelagd avveckling etc.Avslutningsvis behandlas KRAFTSAM:s och skrivelser ochremissinstansernas synpunkter. 2.2 Remissinstansernas övergripande ställningstaganden m.m. bedömer atl det är möjligt att - 96 la två reaktorerur drift under förutsättning att elefterfrågan växer långsammare än hittillsunder 1980-talel. Utbyggnad av ny elproduktion bör enligt verket påbörjas isyfte att ulveckla, demonstrera och vinna erfarenhet av ny teknik inför senaredelen av . Remissutfalletöver är starkt delat. Ett begränsat antal remissinstanserär uttalat positiva till en tidigareläggning av kärnkraftavvecklingen ienlighet med verkels förslag eller förordar en tidigare avveckling än år 1995.Ett antal centrala myndigheter och de remissinstanser som står kraftindustrinoch den tyngre processindustrin nära är starkt kritiska mot en tidigarelagdavveckling. Ett icke obetydligt antal remissinstanser anser att en avvecklingbör vara möjlig under förutsättning att vissa krav på att det till avvecklingsbesluletkopplas konkreta beslut om ersättande kraftprodukUon, begränsningar avutsläppen m. m. eller väljer att överhuvudtaget inte ta ställning frågan omen tidigarelagd avveckling. Positivatill en tidigarelagd avveckling FOA,Efn, Socialdemokraterna i , , ,Folkkampanjen mot kärnkraft och SNF är posiUva till en kärn-kraftavveckling ienlighet med förslaget eller önskar ytterligare tidigarelägga avvecklingen. FOA anser att det finnsmarginaler för att hantera en naturlig osäkerhet om elefterfrågans utveckling. Dessa kan bedömas som tillräckliga för att göra det möjligt att ta två reaklorer ur drift under mitten av 1990-lalet. Marginalerna utgörs dels av den efterfrågeosäkerhet som redan beaktas i leveranssäkerhetskriteriet, dels av möjligheterna atl utnyttja den flexibili tet som finns i många system för elvärmeanvändning. Om de ekonomiska villkoren för elproduktion är lika för alla aktörer, så kan kommunala energiverk och andra mindre producenter utnyttja lokala möjligheter 128 t.ex. samproduktion av eloch värme. Gör man detta redan nu har man Prop. enligt FOA ett unikttillfälle alt starta en utvecklingsprocess där ny teknik Bilaga 1 utan forcering kanutvecklas och demonstreras och där de nödvändiga drivkrafterna finns hosdem som skall utnyttja tekniken. elsystemet bli mindresårbart om en större andel av elproduktionen sker i Efnbedömer att förutsättningarna för att man i praktiken skall hinna omsätta FoU-resultatsamt vidareutveckla och introducera ny elteknik i samband medkärnkraftsavvecklingen förbättras om avvecklingen inleds i mitten av1990-talet. Efn räknar med atl del inte bara tar tid för själva leknikförnyelsenutan även för att olika incitament skall slå igenom och nya aktörer etableras.Enligt Efn är del därför en brist all rapporten inte tar upp frågan om hur manskall få in nya elproducerande aktörer på elmarknaden. Socialdemokraternai anser att det är en bra strategi atl startaavvecklingen i mitten av 1990-talel för alt på det sättet sUmulera intresse ochvilja bland alla intressenter för atl påbörja planeringen av ett samhälle medbättre energihushållning. Enligt Socialdemokraterna erhålls härigenom längrelid för att effektivisera elanvändningen och planera för på vilket sätt viskall ersätta den kraft som vi måste ersätta när kärnkraftsreaktorerna tas urdrift. Om nya stora kärnkraftsolyckor skulle inträffa någonstans i världen kandet medföra att vi tvingas fatta beslut om en mycket snabb avveckling. Då ärdel en stor fördel om vi redan påbörjat denna avveckling. SVEBIOmenar att risken är utomordentligt stor all det åter uppslår ettelproduktionsöverskott som verkar prispressande och därigenom gör satsningarpå ny elproduktion olönsam varför del bör övervägas om inte ett kärnkraftverkkan las ur drift . En snabb start på kärnkraftsavvecklingen bör geen erforderlig stimulans till successiv fortsalt konvertering till biobränsleni enlighet med av fastlagda energipolitiska mål. Speciellt bör enkraftfull satsning ske inom kraft värmesektorn, SVEBIO konstaterar vidare attremissmaterialet inte beaktar biobränslenas tilläggsvärden som ökadsysselsättning i glesbygd, positiva mijöeffekter samt starkt positiva eifekterur sårbarhets- och beredskapssynpunkl, SVEBIO konstaterar vidare att skevheieni dagens energibeskattning gynnar slöseri med energiråvaror, SVEBIO vill därförmed kraft framföra kravet att skattereglerna omarbetas i nu sittande skatleulredningarså alt likformighet erhålles i beskattningen då det gäller värme ochelproduktion. LRF framför liknande synpunkter och framhåller särskilt att detfinns förutsättningar att starta avvecklingen tidigare samt alt kondensproduklionbör undvikas. Motbakgrund av möjligheten framlida elbesparingar slår SNF med kraft fast attdet inte finns några tekniska hinder för att avveckla åtminstone två reaktorerbetydligt Udigare än . Det borde från teknisk synpunkt varaen fördel om avvecklingen skedde så att anpassningen och inlrimningenav produktions- och distributionssystemet kunde ske under nu rådande situationmed stort kraflöverskott. Folkkampanjenmot kärnkraft-kärnvapen hävdar att skulle 129 9 1987/88. folkhushålletSverige tjäna på att direkt avveckla de två sämsta reaktorer- Prop.1987/88:90 na. Vidare vore del ur samhällsekonomisk synpunkt motiverat attlägga Bilaga 1 ner ytterligare någon eller några reaklorer inom de närmasteåren. Föreningen påpekar vidare att utredningen inte berört de egenUiga skälenför en avveckling, nämligen haveririsken, kopplingen kärnvapen, avfallet,miljöförstöring vid uranbrylning m. m. Kritikmot en tidigarelagd avveckling SIND,ÖCB, . , , , , , , Jemkontoret, HSB, . , , , m.fl. är uttryckligen negativa till och bedöm ningar om möjligheterna till tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen. Genomgående önskar dessa remissinstanser att kärnkraftavvecklingen skall inledas senast möjligt, . SINDanser all någon tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen inte kan ske medhänvisning till förbättringar i del ekonomiska lägel. Trots en gynnsamindustriell utveckling under 1980-lalel kan inte villkoren för svensk industriförsämras om svensk ekonomi skall kunna uppnå en varaktig yttre och inrebalans. Även en begränsad tidigareläggning av kärnkraftsavvecklingen fårnegativa återverkningar på delar av den elkrävande industrin. Konsekvensernatorde bli av den omfattningen all ett beslut om en sådan tidigareläggning måstekompletteras med andra åtgärder än rent energipolitiska för alt effekterna påindustri och sysselsättning skall ktinna begränsas. Kraven på klargörandebesked från statsmakterna i kärnkraftsfrågan växer sig enligt SIND alltstarkare i takt med att tidpunkten för avveckling rycker närmare. För atlsvensk industri skall kunna planera för 90-lalel, måste villkoren förelförsörjningen klarläggas . ÖCBavstyrker en tidigareläggning med hänvisning till de omfattande negativakonsekvenser detta skulle medföra ur beredskapssynpunkt. bordei stället enligt ÖCB ägnas ål aktiv planering för omställning och effektiviseringav elanvändningen och för utveckling av alternativa energislag. anser att inga säkerhetsskäl talar för en tidigare avveckling och atl en sådan avveckling skulle innebära stora risker för störningar och avbrott i elförsörjningen fram till dess alt nya produktions anläggningar kan tas i drift och till fullo ersätta de avställda kärnkraftsagg regaten. Svårigheter alt upprätthålla stabila elleveranser skulle framför allt uppstå men även då tillrinningen till vattenkraftverken blir låg eller störte fel inträffat i några kraftverk. Utred ningen har grovt överskattat möjligheterna atl hålla Ullbaka den framUda elanvändningen med hjälp av begränsade prishöjningar. Det går inte alt garantera att nya kraftanläggningar kan tas i drift för att ersätta avslälld kärnkraft och startas en snabb utbyggnad nu måste den baseras på beprövad teknik. I annat fall riskeras med stör ningar i elförsörjningen i slutet av 1990-talel. En sådan utbyggnad skulle 130 medföranegaUva miljöeffekter eftersom befintlig teknik utnyttjas. En för- Prop.1987/88:90 avveckling av två reaktorer kommer att förorsaka den svenskasam- Bilaga 1 hällsekonomin betydande kostnader som underskattas irapporten. är det när skall falla beslut högstväsentligt att konsekvenserna av beslutet belyses och att de negativainverkningarna inte underskattas. Enligt har energiverketkraftigt underskattat svårigheterna och kostnaderna vid en avveckling av tvåaggregat , Enligt finns delall anledning att skjuta en avveckling av kärnkraften så nära sommöjligt. Samhällsekonomiskt, privatekono-miskt, för miljön och försysselsättningen i landet blir vinsterna med senast möjliga avveckling mycketstora. Det ger möjlighet atl rationellt utnyttja liden för utveckling ochdemonstration av erforderlig ny miljövänlig teknik och nya metoder förhushållning och ersättande kraftproduktion. Möjlighet ges också att fårimligare uppfattning om elanvändningens utveckling -om ett ökande elprispåverkar elanvändningsnivån och industrins stmkturomvandling, vilket genomslagfortsatt elhushållning och eleffektivisering får etc. Innan en bedömning kangöras om när avvecklingen av reaktorer kan inledas måste också klarhet skapasom tillståndsförfarandet för den nödvändiga ersältningskraften. Beslut om avveckhngfår inte fattas utan beslut om erforderlig ersättningskraft. ÄvenKRAFTSAM anför erinringar av liknande art som mot en tidigareläggningav kärnkraflsavvecklingen. Om kraftinduslrin av poliUska skäl får ettåläggande om en annan och snabbare tidsordning för avveckling av kärnkraftenkan kraftinduslrin verkställa detta under förutsättning atl tidsprogrammetanpassas till vad som är rimligt med hänsyn till tillståndsgivning och byggnadsUdför ersättande kraftverk, atl behandlingen av lokaliserings- ochkoncessionsansökningar för nya kraftverk rationaliseras, vilket torde kräva attdet kommunala vetot avskaffas, samt alt kraftföretagens kostnader för nyaanläggningar och ökade driftkostnader täcks av samhället. SKB anser att deekonomiska konsekvenserna vid förtida avveckling av två reaktorer blirväsentligt högre än vad utredningen anger. Inom kärnbränslecykeln borde man sålundaha beaktat de kostnader som uppkommer inom fondsystemet för använt kärnbränslesamt den försämring av bytesbalans på mellan 600-1300 milj. kr. per årsom en förtida avveckling innebär. Enligt bör ur samhällsekonomisk synpunkt avvecklingen påbörjas . Då kan man dra nytta av resultaten av besparingsåtgärder samt utveckling av ny teknik.