prop · GB03157 · 1987-12-31 00:00:00 — Dels skiljer siglagstiftningen mellan länderna, dels presenteras inle beslutssla-lisliken medklart angivande av vilka lillslåndskalegorier (jfr. 3, 5, 6 SS ochhumanitära skäl) som avses. Den följande tabellen, sammanställd av UNHCR, är ettförsök atl ge en samlad bild av utvecklingen av antalet asylsökande. Asylsökande i ett urval länder räknade som procent avinvånarantalet Miljoner 1983-1987 som % av invånarantalet ändrades den danska utlänningslagen i merrestriktiv riklning för en period av . Förslag om atl förlänga detta medytterligare ell år har accepterats i första läsningen i Folkelingel ochförväntas tas i andra läsningen . Den redan beslutade regelnom böter för flygbolag, som transporterar personer ulan giltiga passhandlingareller viseringar, kommer alt sällas i kraft. Diskussion pågår också om atlbegränsa de gällande möjligheterna lill familjeåterförening ochanknytningsinvandring. Underär 1987 ankom 2 100 asylsökande jämfört med 9300 år1986. 4000 personer gavs uppehållstillstånd som flyktingar ellerav flyklingliknande skäl. Beläggningen på flyktingförläggningar uppgick lill ca I 000 personer. Inga förändringar i lagstiftningen har skett under år1987. kan en asylsökande antingen ges asyl eller enbartuppehållstillstånd. kommer utlänningslagstiftningen att ses överliksom organisa- tionen för tillståndsgivningen och flyktingmoltagandet. Enytteriigare höj- Skr. 1987/88:157 ning av flyklingkvoten, vilken under år1987 ökades till 200 personer, kommer atl diskuteras av regeringen under vären1988. ankom 48 asylsökande, varav 12 gavs asyl och13 fick uppehållstillstånd utan asyl. förslag om förändring av ullänningslagsliflningen harlagts fram av regeringen och förväntas komma till beslul i undervåren 1988. Lagförslaget innehäller bl.a. bestämmelser om böter för flygbolagsom transporterar passagerare utan giltiga resehandlingar. Lagen är tänkt somen ramlag vilken skall ge handlingsfrihet åt regeringen all genomföra deninvandringspolitik som vid kan fastställas av . ankom 8613 asylsökande, en tredubblingjämfört med . De slörsla grupperna var iranier, chilenare, tamiler frän SriLänka och jugoslaver (kosovoalbaner). 3 500 asylärenden behandlades under är 1987. 280 personerfick stanna som flyktingar, 2380 fick stanna av humanitära skäl och 840avvisades och/eller fick sin ansökan om uppehållstillstånd avslagen. Från och med den har en ny myndighet, Utlendingsdirek-loratel(, ansvaret för asylsökande, flyktingar och invandrare. UDI är enmotsvarighet lill statens invandrarverk. Del har etablerats med femregionkontor underställda del centrala kontoret i . Vid årskiflel 1987/88 befann sig cirka 4 500 personer påstatliga flykling-föriäggningar. flyktingmottagande liknar det svenska.215 av 450 kommuner är f. n. involverade i flyktingarbetet. Norgestotalkostnad för flyktingmoltagandet är 1987 uppskallas lill ca . har totalt 2,4 miljarder budgeterats. Ulöver de asylsökande har också en flyktingkvot på 1000 personer/år. Den bibehålls på samma nivå för . kommer också en slorlingsmelding avseendeden samlade norska invandrarpolitiken att läggas. har tagit emot 224000 flyktingar.Del senasle årel gavs uppehällstillsländ lill cirka 6000 personer, flertalet avhumanitära skäl. Särskilda arrangemang för mottagande av flyktingarförekommer inte. Flyktingar har dock rätl lill socialvård och sjukvård. De har ocksäräll alt fä hjälp med bostad och med språkundervisning. Denaustraliska regeringen har tillsatt en kommitté som bl. a. skall se över utlänningslagstiftningen. I vilken riktning förslagen kommer all gä kan inle nu förutses. har dock alltid intagit en liberal hållning i flyktingfrågor och har tagit flera inlernationella initiativ, bl. a. inom ramen för UNHCR: s verksamhet, för att lösa särskilda flyktingpro blem. Australienupprätthåller detta är ordförandeskapet i UNHCR:s exeku- Skr. 1987/88:157 tivkommilté. Under är 1987 genomfördes en skärpning av lagstiftningenoch dess tillämpning. Dels infördes sanktionsbestämmelser gentemot flygbolag,dels infördes direktavvisningsmöjligheter för asylsökande ulan resehandlingaroch viseringar, inklusive sädana som enbart är i Iransit. Under är 1988 kommernya förändringar för handläggningen av lillslåndsärenden all införas liksom enny organisation för detta. beräknades antalet asylsökande lill drygl6000 personer, vilket är en nedgång jämfört med . De slörsla gruppernavar gha-naner, iranier, jugoslaver, indier och zairier. 2 683 personerbeviljades flyktingstatus. fåtal asylsökande fick stanna av andra skäl. Den kommunala svarar för de asylsökandesuppehälle med statlig budgetförstärkning. Hjälp ges också av frivilligaorganisationer. infördes bestämmelser som ökademöjligheterna atl direkt vid gränserna avvisa personer som inle har visum ellermedel för sill uppehälle. Dessutom skärptes reglerna om idenlilelskonlroll avutlänningar. skärptes yllerligare kravet pä alt en utlänning skallkunna styrka sin försörjning under vistelsen i . Dessa förändringar ilagstiftningen anses dock inle ha inverkat på tillströmningen av asylsökande.Antalet asylsökande har i slället ökal, frän 26300 personer till 27 600är 1987. Ansträngningar har gjorts all förkortahandläggningstiderna i asylärenden. Delta har skell genom personalförslärkningaroch höjda löner för handläggarna. är handlåggningstiden ca sexmånader. Del finns ännu ingen statistik för andelen beviljade ansökningarunder , men enligt uppgift beviljas ungefär var tredje ansökan. En flykting kan, beroende på familjesituation, erhållavanliga sociala bidrag och erbjudas arbelsanpassningsålgärder. En flykting kanvidare få upp lill 240 timmars undervisning i franska. I finns ellflertal privala organisationer som har lill uppgift all stödja invandrare ellervissa flyktinggrupper. Antalet asylsökande som kom lill FörbundsrepublikenTyskland minskade kraftigt , sedan (DDR) efter samtal med de västtyska myndigheterna skärpt kontrollen av visum- innehav för personer som ämnar sig till . ankom 57 379 asylsökande till , vilket är nära en halvering jämfört med . om skärpt1982 års lag om asylförfarande med verkan . Skr.1987/88:157 Reglerna innebär bl. a. hot om sanktioner för transportförelag sombefordrar asylsökande utan erforderliga handlingar, förlängt arbetsförbud förasylsökande och hårdare kriterier vid prövningen av en asylansökan. Fram lill har inle medborgare från Östeuropakunnat utvisas frän . Fr.o.m. skallinrikesdepartementen i de olika förbundslånderna stegvis börja tillämpagällande utlännings- och asylrällsliga regler också på personer från Östeuropa.Det är ännu för tidigt alt säga någonting om denna överenskommelses tillämpning. De asylsökande kommer huvudsakligen från , ,, Sri Länka, , och . 160000 personer uppgesavvakta beslul, men denna siffra är troligen för hög - en tredjedel av dessaanses redan ha lämnat landet. Underär 1987 avgjordes totalt 87 539 asylärenden, varav8231 personer (9,) gavs asyl. Under är 1987 logs också 360 kvotflyktingaremot, samtliga s. k. båtflyklingar. har tidigare huvudsakligen fungerat som etl iransitlandför östeuropeiska flyktingar för vilka UNHCR sökl andra länderplaceringar.Under år 1987 tredubblades emellertid anlalet asylsökande lill 6547 personer,till största delen 4097 personer från . De största grupperna är eritreaner och iranier. Några ändringari lagstiftning eller några administrativa begränsningar är inle aviserade -försöker nu tillsammans med UNHCR alt finna en lösning pä de problemsom föranletts av den ökade tillströmningen. har undertecknat flyktingkonvention menmed den reservationen, alt man enbart erkänner flyktingar från . Denitalienska regeringen har diskuterat en förändring av della förhållande menman anser sig först tvungna alt komma tillrätta med del problem som del stora antalet"illegala immigranter" (700000 - 1,2 miljoner) utgör. En lagstiftningfrån /87 lägger grunden till en registrering och en regulariseringav status av dessa personer men än så länge har enbart ca 300000 personer låtitregistrera sig. Någon statistik över antalet asylsökande frän t. ex. , Erilreaoch finns därför inle. anlände ca 13000 asylsökande från lillItalien. UNHCR behandlade ca I 400 ansökningar om flyktingstatus av vilka cirkahälflen erkändes. skärptes den nederländska ullänningslagsliflningenpä en rad Ändringarna innebår alt asylärendena delas upp itre kategorier 14 med olikakriterier för prövningen: Ansökningar från personer som haft Skr.1987/88:157 möjlighet alt begära asyl i något annal västeuropeiskt land lasöver huvud taget inte upp till prövning. I de fall då en ansökan bedöms somuppenbart ogrundad tillämpas ett summariskt förfaringssätt. Övriga fall prövasenligt normala rutiner. Arbete som syftar till att införa en helt ny lag påområdet pågår. Del nederländska systemet för flyktingmottagande liknarmyckel det svenska. Flyktingarna visias temporärt på statliga mollagningsanläggning-aroch slussas sedan vidare till kommunerna. hade den holländska slalenträffat överenskommelser om flyktingmottagande med en majoritet av landets 714kommuner. Kommunerna erhåller motsvarande per flykting och månad förmottagandet. Enligt elt uttalande, som den nederländskevälfärdsministern gjorde , var regeringens mål all skapa en"pool" med 6000 platser i moltagningscenlra och kommuner. I januari1988 disponerade man över 5000 platser. har dock välfärdsministerietpublicerat siffror som visar atl behovet kommer all vara ca 10000platser. Totalt sökte är 1987 13500människor asyl i Nederiänderna, vilket var mer än dubbelt sä många som underhela . Tillströmningen varierade dock . Särskilt kan mankonstatera en markant nedgång efter det att lagstiftningen skärptes under andrakvartalet 1987. Den portugisiska regeringen har aviserat en översyn avutlänningslagen och asylrätten. En harmonisering med EG skall bland annatgenomföras. Man kan förvänta sig en något striktare flyktingpolitik. Förnärvarande finns t. ex. inga regler om utvisning, vilket innebär atl mänga somfält sina asylansökningar avslagna kvarstannar i landet. Det uppskattas atl ca10000 personer uppehåller sig illegalt i . ankom 175 asylsökande. Den största gruppenkom från (137). Två personer gavs under årel flyktingstatus. Till följd av en genomförd folkomröstning harasyllagstiftningen skärpts. Förändringarna, som gäller fr.o.m. den 1 januari1988, innebär bl. a. all en asylansökan endast får göras vid 25 gränskonlrollslationer.En asylsökande, som passerar pä annan plats, kommer i flertalet fall altskickas tillbaka till sitt första asylland. Med tanke på all för närvarande80-90% av alla asylsökande tar sig in i "illegalt" från ellangränsande land, kommer nyordningen atl få slor inverkan pä antalet asylansökningar. Enligl denya reglerna skall en första konlroll ske vid gränsstationerna av den kantonala polisen, som också kan besluta om direklavvisning. De asylsökande, som får komma in i landet, slussas därefter vidare till fyra centrala uppsamlingscenlra för en första utredning, idenlilelskonlroll och 15 Efter etl par dagars vistelse i uppsamlingscentrel skall Skr.1987/88:157 de asylsökande fördelas på kantonerna i förhållande tillfolkmängden i dessa. 1 kantonerna skall också en mer genomgripande utredninggenomföras. Under är 1987 ankom 10913 asylsökande; en ökning jämförtmed är 1986 . II 239ansökningar behandlades. 829 personer gavs asyl, varav 216 var familjeanknylningsfall.108 personer fick stanna av särskilt ömmande skäl. 8 292 ansökningar avslogs. uppskattar kostnaderna för asylsökande ochflyktingar till motsvarande ca 700 milj. kr. mottogs 3 742 asylsökande. 520 personer gavsflyktingstatus. Fä personer utvisas frän . De som inte fär nägon formav status stannar oftast kvar illegalt. infördes bestämmelser om sanktioner moltransportföretag som till befordrar personer vilka saknar passeller andra identitetshandlingar eller som saknar inresevisum. Särskilduppmärksamhet riktas mol tendenser all missbruka asylrätten eller kringå immigra-tionsbeslämmelserna. ansökte totalt 2417 personer omasyl i jämfört med 4500 för hela är 1986. Tamiler och iraniersvarade för mer än hälften av ansökningarna. gavs 199 personerflyktingstatus medan I 338 personer fick stanna av andra skäl. Någon central samordning av den brittiska asyl- ochflyktingpolitiken finns inte. Uppgifter saknas därför pä kostnaderna för flyktingmoltagandet. Turkiel tillämpar flyktingkonvention enbart päpersoner som blivit flyktingar pä grund av händelser i . Antaletflyktingar i Turkiel enligl konventionen är därför litet. Personer som ulangeografisk begränsning av flyktingkonventionen är all betrakta som flyktingarregistreras efter ansökan hos UNHCR i . Under är 1987 anmälde sig ca6000 personer där. Av dem som anmäler sig hos UNHCR i är iranskamedborgare medan resten huvudsakligen är från . Det finns inle nägot visum-tvångför iranier. Antalet iranier som av olika skäl vistas i Turkiel är inle käntmen uppskattningsvis kan det röra sig om 400000 personer. Del stora flertalethar kommil in legalt i landet men mänga använder sig av falska handlingar. Oberoende av hur iranier och andra asylsökande tar sig ini Turkiel är della land för de flesta endasl en anhåll pä väg lill andra länder. allaanmäler sig hos UNHCR. Genom ansökningar direkt lill ambassader- Skr.1987/88:157 na eller på andra sätl försöker man atl ta sig vidare. I har en total flyktingkvot på 70000 människorfastställts för , en höjning jämfört med pä 3000. Över hälftenav kvolantalet är reserverat för indokinesiska flyktingar. Under de första trekvartalen är 1987 överfördes 65000 flyktingar lill varav merparten kom frånSydostasien. Andra stora flyktinggrupper lill har kommit från Östeuropaoch . är ell viktigt iransitland för främslösteuropeiska flyktingar. Andelen som flyttar vidare har dock sjunkit från 90%till under senare är. Vidareulvandringen sker främst lill , Canadaoch på grund av särskilda avtal mellan och dessa stater. Det år inle ovanligt att asylsökande, som inte beviljatsasyl, stannar kvar i . sänder inte heller tillbaka personersom har sitt hemland i nägon östeuropeisk stat. svarar för flyktingmoltagandet. För år1988 har kostnaderna för delta budgeterats lill motsvarande 270 miljoner kr.De asylsökande placeras normall i en flyktingförläggning. Dengenomsnittliga handlåggningstiden är cirka elt och ett halvt är. Anlalet asylsökande ökade lill II 406 personer från 8 600 året innan.Omkring en tredjedel av ansökningarna beviljas. Merparten av de asylsökandekommer från , främsl och . 4 Det internationella flyktingarbetet och roll Till följd av del inlernationella flyktingsamarbetetscentrala roll för svensk flyktingpolitik har fortsatt atl föra en aktiv internationell politik. Bevakningen av den internationella utvecklingen på området har varit intensiv och har både politiskt och genom biståndsinsatser kunnal reagera på nya och/eller förvärrade flyktingsituationer. Del totala svenska biståndet riktal lill flyktingar och därtill relaterade katastrofer har ökal. har forlsall all spela en aktiv roll inom de främsl berörda interna organen, särskill UNHCR. Försöken atl utveckla elt konstruktivt samarbete kring bl. a. behandlingen av asylsökande och mottagandet av flyktingar med ell antal andra industrialiserade länder har också fortsatl åven om inga större konkreta resultat har uppnåtts. strävan att föra en ambitiös och solidarisk flyktingpolitik möts tyvärr inte av nägol gensvar i de flesta andra av de industrialiserade staterna. t2 1987/88. Detnordiska samarbetet både inom och utanför Skr.1987/88:157 har vidareutvecklats. Sambandet mellan utvecklingsbistånd och flyktinghjälp Endasl begränsade resultat har nåtts i tredjevärlden när del gäller all finna lösningar på flyklingproblem i bemärkelsen attflyktingarna har kunnal frivilligt återvända till sina hemländer eller blisjälvförsörjande i mottagarländerna. Många flyktingsituationer, i synnerhet i u-lånderna,har haft en tendens all permanentas. Del är inte ovanligt all flyktingar vistasi läger år utan någon lösning i sikte. De blir därför långvarigtberoende av värdlandels ofta knappa resurser och av utifrån kommande hjälp. Påmänga häll pågår utvecklingsprogram för landels egen befolkning,vilken ofta har ungefär samma hjälpbehov som flyktingarna. Man eftersträvardärför alltmer en integration av flyktinghjälp och utvecklingsbistånd. Sverigehar i en rad olika sammanhang verkat för en ulveckling i denna riklning. Del råder nu elt brett samförstånd om alt UNHCR bör hafortsall huvudansvar för varje ny flyktingsituation men atl organisationerinriktade på utvecklingssamarbete inom och ulom FN-syslemel bör uppmuntras lillalt möjligl ta över hjälpprogrammen. UNHCR: s resurser skulle därmedkunna koncentreras på de mer akuta behoven i en flyktingsituation. Tanken ärvidare atl integrering av flyktingar i biståndsprogrammen skulle komma allmedföra ell resurslillskolt för värdlandet. UNHCR har samarbete med dennainriktning med bl. a. och . internationella bistånd till flyktingar UNHCR:s budget för uppgick lill 450 milj. dollar. Flyklingkom-missariensverksamhel finansieras nåslan hell genom frivilliga bidrag från elt 20-lalregeringar. Endast av budgelen finansieras över FN:s reguljära budget. totala bidrag lill UNHCR uppgick till 127milj. Därmed år den åttonde största bidragsgivaren efter ,, , , , och Italien.Del reguljära bidraget uppgick lill 90 milj. kr. Dessutom utgick extra bidragpä 37 milj. kr. lill bl.a. UNHCR:s verksamhel i och Pakistan.För år 1988 år del reguljära bidraget 110 milj. kr. och 1990 harregeringen föreslagit en höjning av del reguljära bidraget lill 120 milj. kr. Del svenska reguljära bidraget till UNRWA för år 1987uppgick till 75 milj. kr. Dessutom har under årel givit totalt 11,5milj. som extra bidrag, bl. a. lill katastrofhjälp i och tillskolbyggnader i Gazaområdel. är den fjärde största bidragsgivaren efterUSA, EG och . och 1989 har regeringen föreslagit en höjningav det reguljära bidraget till 82 milj. kr. Från anslagsposten Kalastrofer m. m. har under ärel ca 200milj. tagils i anspråk för flyktingar och hemlösa. FN-organ (UNHCR,UNRWA, , WFP). Röda korset (Svenska Skr. 1987/88:157 röda korset, och Internationella rödakors-kommitléen) saml genom svenskafrivilligorganisationer som , , och . Från anslagsposten humanitärt bistånd i harca 100 milj. kr. gått lill flyktingar och hemlösa. Biståndet har lämnats genomsvenska och internationella organisationer som , Kyrkornas världsrådoch saml lill enskilda grupper och organisationer i motlagarlånderna. Vidare har från anslagsposten humanitärt bistånd i södraAfrika under är 1987 uppskattningsvis 115 milj. kr. använts för flyktingprogramav olika slag. En större del har gått till befrielserörelsernas humanitäraarbete för flyktingar frän och . En del har gått till slipendie-och utbildningsprogram, t. ex. via FN-fonderna för södra . Ulöver vad som nämnts har i vissa fall delar av detsvenska biståndet lill FN-organ som WFP och använts för flyktingprogrami FN-organens egen regi. användes enligl WFP:s beräkningar cirka tvåtredjedelar av det Internationella beredskapslagrel av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) för flyktinghjälp. Det svenska bidraget lill lEFR för budgelåret1987/88 uppgick lill 74 milj. kr. samlade bidrag lill flyktingar ochhemlösa väriden över (utanför ) kan därmed uppskallas lill över 650milj. I siffran ingår bistånd till såväl flyktingar som hemlösa i en flyklingliknandesituation, inom eller ulom del egna landet. UNHCR:s verksamhet behandlas i FN:sgeneralförsamling. I ett anförande vid del 42:a mötet med generalförsamlingen konstaterade den svenske delegaten all en slor del av flyktingströmmarna går från ell u-land lill ett annal. Slor uppskattning uttrycktes över del generösa mottagande flyktingarna får i dessa länder, och del betonades att världssamfundet har en klar förpliktelse all hjälpa till atl lindra den börda som läggs på dem. Den bästa lösningen för en flykting år all kunna återvända hem. Då delta inle är möjligt inom en förutsebar framtid utgör integrering i länder med liknande kultur och språk del bästa alternativet. I anförandet behandlades särskilt flyktingproblemen i södra , Central och . De risker och faror som många flyktingar utsätts för, t.ex. genom väpnade attacker mol flyktingläger, och den särskilda sårbarheten hos flyklingkvinnorna och flyktingbarnen betonades vidare. I anförandet framhölls ocksä den oro över all del ökande anlalet asylansökningar ulan egentliga grunder kan ge upphov till en urholkning av begreppet politisk asyl. Särskill pekades pä problemet med asylsökande som ulan godtagbara skäl anländer i avsaknad av identi tets- och resehandlingar, en företeelse som ofta är organiserad av personer i avsikt all tjäna pengar på människor i svåra omständigheter. Generalförsamlingen antog en resolution lill stöd för UNHCR: s verk- 19 samhet som traditionellt ges en mycket allmän karaklärsamt ytterligare en Skr. 1987/88:157 om förlängning med yllerligare enfemårsperiod av UNHCR: s verksamhel. Båda resolutionerna hade bl. a. denordiska länderna som medför-slagsslällare. De bekräftar flyktingkommissariensgrundläggande uppgift att svara för inlernalionelll skydd av flyktingar ochunderstryka behovet av gemensamma internationella insatser lill förmån för delökande antalet flyktingar och hemlösa. Vidare antogs bl. a. resolutioner om uppföljningen av denandra konferensen om bistånd lill flyktingar i (ICARA II) som hölls är 1984 saml om deninternationella konferensen om situationen för flyktingar saml återvändande ochhemlösa personer i södra , som den afrikanska enhelsorganisalionen (OAU)beslutat att sammankalla . Även UNRWA: s verksamhel behandlas ärligen avgeneralförsamlingen. Vid mötet är 1987 uttryckte den svenske delegatenregeringens oro över de särskilda problem som möter UNRWA i , påVästbanken och i Gaza-områdei. Särskilt framhölls den oroväckande utvecklingeni där antalet kidnappningar av UNRWA-medarbetare ökat. Samlidigl somuppskattning uttrycktes över all UNRWA: s finansiella situation stabiliserats,uppmanade fler länder all visa solidaritet med de palestinskaflyktingarna genom atl ge bidrag till UNRWA. UNHCR upprättades för atl under en treårsperiodfinna nya hem ät de europeiska flyktingarna efter . Sedandess har nya flyktinggrupper tillkommit och UNHCR:s mandal har successivt föriängtsmed i tagel. UNHCR:s främsta uppgift har sedan starten varit att ge råltsliglskydd ål flyktingar, men inslaget av materiellt bistånd har ökal kraftigt medåren. Flyktingproblemen har nått en myckel sloromfattning och komplexitet. De större flyktingströmmarna har främst rört sigmellan u-lånder. I flera av de krislägen som uppstått har UNHCR betraktats somden bäst lämpade organisationen för akuta hjälpinsatser för såväl flyktingarsom andra hemlösa. UNHCR har samarbetat med flertalet av världens länder. Deösteuropeiska staterna står dock utanför UNHCR: s verksamhel och lämnar inteheller några finansiella bidrag till organisationen. En resolution om utvidgning av UNHCR: s exekutivkommittéantogs av generalförsamlingen ulan omröstning . Härmed beslutade församlingenatt utöka antalet medlemsplatser i UNHCR:s verkställande utskott från 41 lill43. I resolutionen uppmanas FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) all vidsitt första ordinarie möte välja de två ytterligare medlemmarna.Församlingen uttrycker vidare sin uppskattning över atl exekutivkommitténbörjat undersöka hur observatörer skall kunna ges förbättrade möjligheter altdelta i dess arbete. UNHCR: sarbete styrs av en exekutivkommitté som har följande 41 medlemmar: Svensk flyktingpolitik på del internationella planetkommer främsl lill uttryck inom exekutivkommittén, där är medlem sedanden upprättades , samt i FN. I del svenska anförandet vid exekutivkommitténsstyrelsemöte gjordes en genomgäng av flyktingsituationen ivärlden och bl. a. berördes situationen i södra , den afghanskaflyktingsituationen och läget i . Vidare noterades situationen iEuropa och problemen med del ökade anlalet asylsökande, av vilka många är ulandokument, och vikten av alt hitta gemensamma och regionala lösningar.