prop · GB03156 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås att s.k. apportemission skall vara att anse som köp ilagens mening. Del föreslås också en ändring i bestämmelsen som rörbeskattningsunderlaget vid lösen av en köpoption som avser aktier samt enbestämmelse om att ersättning för upplupen ränta skall ingå ibeskattningsunderlaget för värdepapperet. Slutligen föreslås en ändring ibestämmelsen om skattskyldighetens inträde för det fall att vederlaget helteller delvis är okänt vid avtalsslutet. Mittförslag: Skatt skall las ul på omsättningen av sådana utländska värdepapper somkan jämställas med skattepliktiga svenska värdepapper. Promemorians förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: RSV lillstyrker atl lagtextenförtydligas på delta sätl. Övriga remissinstanser lämnar förslaget ulanerinran. Skälen förmitt förslag: Av nuvarande 3 § första stycket LVP framgår alt även omsättningav utländska värdepapper omfattas i vissa fall av lagens tillämpningsområde. Iklargörande syfte bör en bestämmelse las in i 1 S LVP som anger atl lagen ävengäller sådana utländska värdepapper som kan jämställas med omsältningsskaltepliktigasvenska värdepapper. Min avsiktår atl endasl sådana utländska värdepapper som utgör substitut för eller har enmotsvarighet i de värdepapper som anges i 1 S LVP skall omfattas avbeskattningen. De som inte har sådan motsvarighet - t.ex. värdepapper avseende Gesellschaflmil beschränkter Haftung (GmbH) och Anparlsselskab (ApS) - bör falla utanförbeskattningen. Mitt förslag: Som skattepliktig omsättning skall ävenavses s.k. papperslös handel. Promemorians förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utanerinran. Skälen för mitt förslag: Ett förtydligande bör göras i 1 SLVP så atl del framgår alt lagen även omfattar sådana överlåtelser av rålligheleroch skyldigheter som sker i form av registrering eller liknande förfarande istället för utfärdande eller överlämnande av en skriftlig handling. Sådan s.k.papperslös handel förekommer med t.ex. standardiserade optioner ochterminskontrakt. Lagrådet har vid granskningen av den föreslagnabestämmelsen pekat på det förhållandet att aktier kan överlåtas utan attaktiebrev har ställts ul (s. 70). 2.8.3 Förvärv genom tillskott av värdepapper Mittförslag: Förvärv genom tillskott av sådana värdepapper, som avses i 1 S förstastycket a) i lagförslaget i samband med bildande av aktiebolag eller vidnyemissioner, s.k. apportemissioner, skall anses som köp i lagens mening. Promemorians förslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:RSV lillstyrker förslaget. Svenska Revisorsamfundel avstyrker detta medmotiveringen att apporlbildning utgör ell särskilt associationsrätlsligt fång, skillfrån köp och byte. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskill i dennafråga. Skälen förmitt förslag: I prop. 1983/84:48 med förslag lill införande av LVP ultalade jagalt förvärv av nyutgivna aktier genom aktieteckning vid elt bolags bildandeeller genom ny- eller fondemission inle utgör omsättning i lagens mening. Frågahar vid tillämpningen uppkommit om hur s.k. apportemissioner skall bedömas idet här avseendet. enligt2 kap. 2§ aktiebolagslagen (1975:1385) att aktietecknaren som betalning skjutertill annan egendom än pengar. Härmed åsyftas bl.a. sådana fall då aktier i etlbolag lämnas som likvid för aktier eller konvertibla skuldebrev i ett annatbolag i samband med dess bildande eller vid nyemissioner. Till stöd för att skatt inleskall tas ut i dessa fall har åberopats ett rättsfall (RÅ 1966:61), som gällerskatteplikt enUgt fondståmpelförordning. Denna förordning är numeraupphävd. Vidare har kammarrätten i i en dom (nr4969-1986) slagit fast alt om aktier förvärvas av ett aktiebolag genom apportvid nyemission så utgör inle delta någon skattepliktig omsättning. Ipromemorian har, efter framställning från RSV, föreslagits att LVP kompletterasmed en föreskrift om atl förvärv genom tillskott av värdepapper i utbyte mot t.ex.nyemitterade aktier är atl anse som en skattepliktig omsättning. Atlapportemissioner inte omfattas av skatteplikt enligl LVP är enligt min meningmateriellt otillfredsställande. Apportegendomen, dvs. de aktier som lämnas iutbyte mot de emitterade värdepapperen, bör anses vara föremål för en överiåtelsesom i det här avseendet är fullt jämförbar med ett köp. Möjligen skulle mankunna anse atl transaktionen har karaktären av ell byte och alltså innefattardubbla sälj- och köpled, men eftersom utgivandet och förvärvet av de emitteradeaktierna irite är en skattepliktig omsättning bör överlåtelsen avapportegendomen jämställas med ett köp. Beroende på hur en affär läggs upp,skulle detta annars kunna leda till olikformig skattemässig behandling utan attdet finns några sakliga skäl för det. Detbör därför tas in en föreskrift i lagförslagets 3 S om att förvärv genom tillskottav värdepapper i samband med bildande av aktiebolag eller vid nyemissioner äratt anse som köp i lagens mening. De värdepapper jag bär avser är aktier,konvertibla skuldebrev m.fl. värdepapper enligt 1 S första stycket a) ilagförslaget (jfr lagrådets yttrande s. 72). 3 S har efter lagrådets påpekande (s.72) omformulerats någol jämfört med det lill lagrådet remitterade lagförslaget. 2.8.4Beskattningsunderlaget vid lösen även köpoption som avser aktier Mitt förslag: Vidlösen av en köpoption som avser aktier skall del avtalade lösenpriset föraktien läggas till grund för beskattningen. Promemorians förslag: Föratt undvika tveksamhet om vad som åsyftas i lagtexten med termen säljkurs bordeuttrycket ersättas med den börstekniska termen betalkurs. Remissinstanserna: RSVtillstyrker promemorians förslag. , OM och avstyrker förslaget i promemorian och anser av bl.a.administrativa skäl att lösenpriset bör utgöra vederlaget ibeskattningshänseende. Skälen för mitt förslag: Inuvarande 4 S LVP föreskrivs alt vederlaget för en aklieomsättning, som har singrund i atl en köpoption utnyttjas (löses). utgörsav aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen, om detta värde är högre änöverlåtelsesumman. I promemorian föreslås iförtydligande syfte att uttrycket säljkurs ersätts med den börstekniska termenbetalkurs. När lösentransaktionengörs upp vet inte den skattskyldige vilken den lägsta noterade betalkursenunder avslutsdagen kommer all bli. En korrekt uträkning av skatten kan därför ipraktiken ske först . Enligt 17 8 lagen (1985:571) omvärdepappersmarknaden skall emellertid en avräkningsnota upprättas samma dagsom ett avtal sluts. Vid lösen utgör därför lösenpriset avslutskursen ochunderlaget för avräkningsnotan till motparten. Att i beskattningshänseendeanvända kurser, som skall avläsas under en hel börsdag, skapar onödigadministrativ hantering och också en risk för att, vid framtida längreöppethållande för aktiehandeln, en avräkningsnota inte kommer att kunna skickastill motparten under affärsdagen. Detta kan inte anses lämpligt från konlroll-och reklamationssynpunkt. Jag föreslår därför, såväl utifrån dessa synpunktersom av förenklingsskäl, att omsättningsskatten skall bestämmas medlösenbeloppet som beskattningsunderlag. 2.8.5Ersättning för upplupen ränta Mittförslag: Om det vid överlåtelse av värdepapper enligt 1 § LVP utgår ersättningför upplupen ränta skall denna ersättning räknas in i beskattningsunderlagetför omsättningsskatten. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:RSV tillstyrker förslaget. Näringslivets Skattedelegation och motsätter sig att ersättning för upplupen ränta skall ingå ivederlaget vid omsättning av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning. Skälen för mitt förslag:Av 4 § andra stycket LVP i dess nuvarande lydelse framgår att courtage, därmedjämförlig ersättning eller skatt inte räknas in i vederlaget. 1 riksskatleverkelsanvisningar (RSV Ip 1987:3) anges att ersättning för bl.a. upplupen ränta böranses ingå i överlåtelsesumman. NäringslivetsSkattedelegation och har bl.a. framhållit att upplupenränta på konvertibla skuldebrev och optionsskuldebrev genom förslaget blirföremål för hårdare beskattning än upplupen ränta på sådana skuldebrev somomsätts på penningmarknaden. Jag har förutsatt attersättning för upplupen ränta skall ingå i beskattningsunderlaget dåvärdepapper på penning- och obligationsmarknaden omsätts. Samma förhållande börgälla i fråga om de värdepapper som omsätts på aktiemarknaden. Att tillämpaolika skattesatser på den del av vederlaget som motsvarar upplupen ränta resp.vederlaget i övrigt är av skatteadministrativa skäl direkt olämpligt. Någonskyldighet att i avräkningsnota eller dylikt ange överlåtelsesummansfördelning på ränta eller kapitalfordran finns för övrigt inte. Mittförslag: Om vederlagels slorlek helt eller delvis är okänt då avslut sker skallskatt- och redovisningsskyldigheten inträda vartefter storleken blir känd. Promemorians förslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: RSV tillstyrker den föreslagnaändringen i sak. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Skälen förmitt förslag: Enligt 6 § LVP i dess nuvarande lydelse inträder skattskyldighetnår avslut sker, dvs. når bindande avlal om överlåtelse träffas. När det gällerredovisningsskyldigheten föreskrivs i 2 kap. 5 § lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter all sådan skyldighet inträder når denaffärshändelse som grundar skattskyldighet bort bokföras, under förutsättningalt den skattskyldige år bokföringsskyldig. Om så inle är fallet inträderredovisningsskyldigheten med skattskyldigheten. Dettaleder till olikhet i behandlingen av bokföringsplikliga och intebokföringspliktiga skattskyldiga i sådana fall när vederlaget vid avslutet är helleller delvis okänt till sin storlek. Del är exempelvis vanligt vidföretagsförvärv atl en tilläggsköpeskilling, som är beroende av förelagelsresultat, skall betalas vid någon senare tidpunkt eller på olika tider senare.Skatt på tilläggsköpeskillingen eller delar av denna kan i dessa fall avpraktiska skäl inle redovisas förrän resp. belopp blivit känt. Den som inle ärbokföringsskyldig skall dock enligl redovisningsbestämmelserna redovisa helaskattebeloppet för den redovisningsperiod, då skattskyldigheten inträdde, dvs.då bindande överlåtelseavtal träffades. innebär atl när lilläggsköpeskillingeneller en del av denna sedermera blivit känd och redovisats, ändras skatten förden redovisningsperiod under vilken skattskyldigheten inträdde. Enliglförfarandereglerna skall i dessa fall den som inte är bokföringsskyldigdebiteras ränta på tilläggsbeloppet eller beloppen från den redovisningsperiod,när skattskyldigheten inträdde enligl nuvarande 6 S LVP. RSV har föreslagit alt bestämmelserna ändras så atl delblir likformighet mellan bokföringsskyldiga och inte bokföringsskyldiga. Jagdelar uppfattningen alt de olikheter i beskattningshänseende som förnärvarande föreligger mellan bokföringsskyldiga och inte bokföringsskyldiga årobefogade. Bestämmelsen om skattskyldighetens inträde i 6 S LVP bör därförkompletteras med en föreskrift om atl för del fall vederlagets slorlek inle ärkänd vid avslutet så skall skattskyldigheten inträda vartefter storleken blirkänd. innebär alt skattskyldigheten i dessa fall anpassas lill reglernaom redovisningsskyldighet för bokföringsskyldiga. Den föreslagna ändringen i fråga om skattskyldighetensinträde föranleder följdändringar när det gäller bedömningen av omsättningens slorlekunder etl kalenderhalvår, vidare om lidpunkten för anmälningsskyldigheten lillbeskattningsmyndigheten för registrering och slutligen belräffande bestämningenav redovisningsperioderna. Ändringsförslagen kan konkretiseras med någraexempel, som också belyser den föreslagna ändringen i nuvarande 6S. Skatlskyldig enligt LVP är den fondkommissionär sommedverkar lill Prop. 1987/88:156 värdepappersomsätlning, nuvarande 3 § förstastycket. Vid omsättning där någon fondkommissionär inte medverkar är enligtnuvarande 3 S andra stycket den skattskyldig, som är bosatt i och underetl halvt kalenderår omsätter värdepapper till ett värde av minsl . Enligl8 S LVP i dess nuvarande lydelse skall i sistnämnda fall den som ärskattskyldig anmäla sig till beskatlningsmyndigheten för registrering näromsättningen för ett kalenderhalvår uppgått till skattepliktigt belopp, dvs.500 000 kr. Redovisningsperiod är enligt nuvarande 9 § LVP kalendermånad för fondkommissionäreroch kalenderhalvår för andra skattskyldiga. Om exempelvis vederlaget för värdepappershandel, som inleförmedlats av en fondkommissionär, under ell visst kalenderhalvår uppgår lill400 . jämte eventuellt något ytterligare belopp, vars storlek kan blikänd först senare, inträder enligt 3 § andra stycket och den föreslagnaändringen i 6 S skattskyldighet först när det blir känt alt de överlåtelser somgjorts i fråga uppgår till minst 500 000 kr.Skattskyldighet för den omsättning som skett under visst kalenderhalvårinträder alltså vid ell senare tillfälle. Om vederlaget varit uppdelat i flerarater, som varit okända lill sin slorlek, inträder skattskyldighet, dels närdel blivit känt att vederlaget för omsättningen uppgår till , delsnär varje vederlagsdel därutöver, som hänför sig lill omsättningen, blivitkänd. En sådan successivt inträdande skattskyldighet kan naturligtvis förekommaäven vid värdepappershandel som sker under medverkan av fondkommissionärer. Dessa förhållanden medför alt nuvarande 3 § LVP börkompletteras med en bestämmelse om att vid bedömningen av omsättningens storleksådant vederlag som inte är känt under visst kalenderhalvår skall hänföras lilldel kalenderhalvår under vilkel avslut skett. Även tidpunkten förregistrerings-skyldigheten bör anpassas till den föreslagna ändringen i frågaom skattskyldighetens inträde. Delta kan lämpligen ske genom en hänvisning lillden nu föreslagna ändringen i den nuvarande 3 S. De nuvarande hänvisningarna i9 § LVP till 3 S första och andra styckena i bestämmelsen om när redovisningskall ske kan misstolkas mol bakgrund av de föreslagna ändringarna i reglernaom skattskyldighetens inträde. I 14 S i lagförslaget bör därför göras enändring av redaktionell innebörd. 2.9 Förslagets statsflnansiella effekter. Den föreslagna utformningen av en skall på omsättning avpenning- och obligationsmarknadsinstmmenl och de föreslagna ändringarna ibeskattningen av aktiemarknaden kan beräknas ge ökade skatteintäkter på ca 1miljard kr. Jag vill dock påpeka atl inkomstberäkning av detta slagalltid är förbunden med viss osäkerhet. Beträffande förslagels effekter påstatsbudgeten för /89 återkommer jag i samband med komplelleringspropositionensenare i vår. 3 1987/88.1 saml. 3 Ikraftträdande Prop. Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft och tillämpas påvärdepappershandel där avslut sker efter ikraftträdandet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår attanta förslaget lill lag om ändring i lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar.all genom propositionföreslå alt anla del förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattning av promemorian (DsFi 1987:9) översynav Prop. 1987/88:156 skatten på omsättning av värdepapper Bilagal I promemorian föreslås ändringar i lagen (1983:1053) omskall på omsättning av vissa värdepapper (LVP). Del föreslås atl skallebasen vidgas lill alt omfatta ävenvärdepapper som omsätts på den s.k. penning- och obligationsmarknaden. Exempelpä sådana värdepapper är slalsskuldväxlar, riksobligalioner, s.k, prioriteradeobligationer och lånecertifikat av olika slag. Dessa värdepapper ärräntebärande löpande skuldebrev. Vidare förekommer en omfattande handel medvissa räntebärande enkla skuldebrev, s.k. masspapper. Hit räknas förlagsbevis,marknadsbevis, finansbevis, finansväxlar m.fl. marknadsanpassade finansbolagspapper.En betydande handel förekommer också med svenska statens premieobligationer.Dessa värdepapper är inle alt anse som räntebärande. Förslaget innebär att skall skall las ut på omsättning avräntebärande löpande skuldebrev, sådana räntebärande enkla skuldebrev som äratt hänföra lill masspapper, svenska slatens premieobligationer, samt köp- och säljoptioneroch terminskontrakt som avser penning- och obligalionsmarknadsinslrumenl. Skattepliktig omsättning är köp och byte. I fråga omterminskontrakt som avser penning- och obligalionsmarknadsinslrumenl föreslåsatt ingående av sådana kontrakt skall vara atl anse som omsättning. Detsammaskall enligt förslaget gälla utställande av optioner. Kviitnings- ochavräkningsförfaranden i fråga om terminskontrakt och optioner utgörskattepliktig omsättning redan enligl den nuvarande lagen. Skattskyldiga för överlåtelse av penning- ochobligationsmarknadsinstrumenten föreslås bli de som är skattskyldiga enliglden nuvarande lagen, dvs. dels fondkommissionärer, dels andra som under elthalvt kalenderår omsätter värdepapper lill ell värde av minsl . Till skillnad från vad som gäller i fråga om aktier m.m.föreslås belräffande penning- och obligationsmarknadsinstrumenten ingetundantag från skatteplikt för fondkommissionärers handel för egen räkning. Vid överlåtelser där riksbank är avtalspart föreslåsall skalt inte skall utgå. Utgångspunkten för skatteberäkningen i fråga om omsattapenning- och obligationsmarknadsinstrument föreslås vara en skattesats på trehundradels (0,03) procent av vederlaget sammantaget för köp- och säljledet. Förall skatten skall vara neutral mellan värdepapper med olika lång återståendelöptid föreslås alt skatten justeras efter löptider. Delta innebär exempelvisalt skatten för etl värdepapper med en löptid som går ut under tidigast delfemte kalenderåret efter del kalenderår när omsättningen sker är 0,03 procentav vederlaget sammantaget för köp- och säljledet, och all motsvarandeskallesals för elt värdepapper med en löplid som går ut under del förstakalenderåret för omsättningen är . Vid omsättningav terminskontrakt som avser penning- och obligalions marknadsinslrumenl föreslås skallen beräknas efter samma principer. Skatten skall enligt förslaget ulgå i relation lill vederlaget och denåterståen de löptiden för det värdepapper som terminskontraktet avser. Föroptioner föreslås skatten utgöra av optionskontraktels Prop.1987/88:156 värde sammantaget för köp- och säljledet. Vid utfärdandet börvärdet anses Bilaga 1 vara detsamma som premien för optionen. Enutvidgning av skatten i enlighet med förslaget beräknas ge, ökade skatteintäkterpå ca . vid oförändrad omsättning. Vidareföreslås i promemorian vissa ytteriigare tillägg och ändringar i den nuvarandelagen. Sålunda föreslås uttryckliga bestämmelser om att lagen är tillämplig påsådana utländska värdepapper som kan jämställas med omsättningsskattepliktigasvenska värdepapper och att även sk. papperslös handel omfattas av lagen.Vidare föreslås att s.k. apportemission skall vara aft anse som köp i lagensmening och att begreppet handel "för egen räkning" i nuvarande 2§ gesen klarare definition. Utöver vissa ändringar av redaktionell art föreslås slutiigenen ändring i bestämmelsen om skattskyldighetens inträde för det fall attvederlaget helt eller delvis är okänt vid avtalsslutet. Efter remiss har yttranden över promemorian (Ds Fi 1987:9)Översyn av skatten på omsättning av värdepapper avgetts av fullmäktige iSveriges riksbank, fullmäktige i , bankinspektionen, (), allmänna pensionsfondens första, andra och tredje fondstyrelser, styrelsenför allmänna hypoteksbank, styrelsen för stadshypotekskassa,. , options utredningen (Fi1987:01), Akliefrämjandel, Centralorganisationen SACOISR, ,Föreningen , Föreningen , Land- . sorganisaiionen i (LO), StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, ,Options and (), , , , ,, , ,, , och (): har anslutit sig till eltyttrande från . , och har åberopat ett yttrande upprättat avNäringslivels Skaltedelegation, som är ett gemensamt organ för , , , och förskattefrågor. har förutom eget yttrande anslutit sigtill yttrandet från Näringslivets Skattedelegation och vidare åberopat ochbifogat ett yttrande från en grupp penningmarknadsexperter vid SE-Banken,, och . I yttrandet från instämmer i föreningens yttrande. Akademikers (SA COISR) haröverlämnat remissyttrande från medlemsförbundet ,Samhällsvetare och Ekonomer (). har bifogatyttrande från professor . Lybeck. har beretts tillfälle atl avgeyttrande men har förklarat sig avslå från yttrande. 2 Remissinstansernas huvudsakliga inställning Remissinstanserna är med etl par undantag negativa tillförslaget att vidga skattebasen för omsättningsskatten på värdepapper till attomfatta även värdepappersom omsätts på den s.k. penning- och obligationsmarknaden. Flertalet remissinstanser framhåller all den s.k. märket makerfunktionen Prop. 1987/88:156 måste undantas från beskattning. Allmänna pensionsfondens första fondstyrelse (majoriteten)tillstyrker att en omsältningsskatl införs på penning- och obligationsmarknadenoch åberopar framför allt skattens budgelförslärkande effekt. Vidare anserfondstyrelsen atl skatten framslår som principiellt riktig ur fördelningssynpunktvad gäller en förskjutning av skall från arbete till kapilal och all man genomen omsättningsskatt på penning- och obligationsmarknaden uppnår en något bättreneutralitet i förhållande till aktiemarknaden. LO tillstyrker förslaget till utvidgad skall påvärdepappersmarknaden eftersom del är ell samhällsekonomiskt intresse all någolbegränsa finansseklorn och den höga omsättningshastigheten på finansmarknaden.Vidare medför en skatt på penningmarknaden en mer likforriiig beskattning avaktier och övriga finanspapper. Slutligen bidrar skatten till all utjämnabeskattningen mellan arbets- och kapitalinkomster. LO anser dock attskatteuttaget förefaller vara väl lågt. TCO tillstyrker all basen för omsättningsskatt utvidgasmen understryker alt om'den önskade nedkylningen av marknaden får räntehöjandeeffekter, måste en beredskap finnas för all motverka sådana negativa effekter.TCO avstyrker förslaget i den del del avser beskattning av märket makers handelmed värdepapper för egen räkning. Fullmäktige i riksgäldskonloret (majoriteten) menar alldet finns anledning alt öka skatteuttaget inom finanssektorn. Den nu föreslagna utvidgningen av omsältningsskallen på värdepapper kan emellertid i den form den givils i förslaget påverka både kredilmarknaden och slatens egen upplåning på elt icke önskvärt säll. Fullmäktige har därför kommil till slutsatsen atl skallen måsle modifieras i förhållande lill promemorians förslag. En sådan modi fiering kan vara all interbankhandeln undantas från beskattning. Vidare bör löptidsdifferenlieringen av skallen belräffande premieobligationer slopas. Riksgäldskonlorets uppköp av egna emitterade värdepapper bör ej be skallas. ' Fullmäktige i riksbank (majoriteten) anser alldel finns risk för atl en transaklionsskalt kommer atl påtagligt försämra inlerbankmarknadenoch därmed märket mäkersyslemet. Eftersom dessa båda funktioner är av stor belydelseför möjligheter ätt bedriva en effektiv penningpolitik böråtgärder som kan störa deras funktion undvikas. Bankinspektionen begränsar sill yttrande lill vad som ärav betydelse från de synpunkter bankinspektionen har all företräda och anser bl.ä.atl förslaget om skall på handeln för egen räkning kan leda lill ökad handel påagenlbasis vilket avsevärt skulle försvåra bankinspektionens lillsyn avaktiviteterna på penning- och obligationsmarknaden. Bankinspektionen anservidare atl den föreslagna differentieringen av skattesatsen är för stor och praktisktohanterlig. RSVkonstaterar bl.a, all det inle är möjligl för verkel atl fullt ul överblicka effekterna av den föreslagna breddningen av skallebasen. RSV ifrågasätter om den som är avtalspart vid riksbanks värdepappersaf färer bör undantas från skall. Ur skatleadminislraliv synpunkt vore vidare etl färre anlal skattesatser att föredra. RSV anser inte all del finns skäl atl ° differentiera skatten vid omsättning av premieobligationer.1 denna del bör ProD. 1987/88:156 en eventuell beskattning utformas påmotsvarande sätt som gäller i fråga Bilaga 2 om aktier.