prop · GB03145 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi föreslår en kombination av radio och RÅTS för flerdagarslidningarna.Ungefär 10% av en radiotidnings abonnenter bör kunna erbjudas RATS-lidning. Koslnadsmässiglär det inte några större skillnader mellan radio tidningen och . Mottagarut-rustningenär dyrare för RÅTS, men å andra sidan bortfaller i princip de redaktionella kostnaderna. Vihar inte funnit anledning att särskilt lyfta fram utgivningsformen medredaktionell samverkan mellan två fidningar på en ort - alternafiv II. De besparingar som kan göras med samredigerade tidningar är de flestafall begränsade och som erfarenhetema visar föredrar läsarna en profilerad tidningutan gemensamt stoff. Reglernaom stöd till radio- och kassettidningar innebär att stödet skall fördelasså, att så många synskadade som möjligt får tillgång till någon 55 Även behovet av polifisk mångfald skallbeaktas. Vi har Prop. 1987/88:145 utifrån dessa två principer - geografiskspridning och politisk mångfald - Bilaga 1 ställt upp elt par modeller somvisar förutsättningarna för den fortsatta utbyggnaden. , En utbyggnad av tallidningsverksamheten kan dock inteplanläggas. Utbyggnaden är beroende av tidningsföretagens vilja att medverkaoch statens möjlighet att ställa resurser till förfogande. Vi har beräknat kostnaderna för olikautbyggnadsalternativ, allfifrån en successiv utbyggnad med ett begränsat antaltidningar till en total utbyggnad omfattande alla dagstidningar. En fortsattutbyggnad med de 35 dagsfidningar som har visat intresse för att startataltidningsverksamhet skulle innebära all statens kostnader ökade frånnuvarande ca 17 milj. kr. lill i genomsnitt närmare 55 milj. kr. Enfullständig utbyggnad skulle innebära en årlig kostnad om ca 160 milj. kr.Beloppen innefattar dels kostnadsersättningar till tidningsföretagen, delskostnader för moltagarutrustningar och annan leknisk utrustning samt inslallafion,service m. m. En sexdagars radiotidning kompletterad med RÅTS kostar ungefär1,1 milj. kr. Till radio- och RATS-tidningarna måste särskilda moltagarutrustningaranvändas. Används RATS-metoden krävs även datorutrustning vid tidningsföretagetoch vid sändarstationerna. Vi har redogjort för upphandlingen av radiolidningsmollagarnaoch redovisat de erfarenheter som finns av dessa utrustningar i drift.Inköpskostnaden för radiolidningsmollagarna har uppgått till ca . Kostnaden för service och underhåll uppgår till . per årfrämst orsakat av att hembesök i allmänhet krävs. En RATS-tidningsmottagare kostar i inköp ca30000 kr. Därtill kommer servicekostnader och kostnader för introduktion och utbildningav abonnenterna med ca . Den datorutrustning som krävs lill RATS-tidningarnakostar ca . En utbyggd talfidningsverksamhet måste i sin helhetfinansieras över statsbudgeten. Vi har inte kunnat finna någraomfördelningsmöjligheter inom näraliggande sakområden som t. ex. handikappolitiskaåtgärder eller pressstödet. Ambitionsnivån för utbyggnaden är ett politisktställningstagande som enligt vår mening bör göras i regering och riksdag. Det statliga stödet fill verksamheten bör i fortsättningenadministreras av elt särskilt beslutsorgan med parlamentariska ledamöter samt företrädare för de synskadade, tidningsbranschen och . De kansliära uppgif- 56 terna bör skötas av presslödsnämndenskansli, förstärkt med elt par hand- Prop. 1987/88:145 läggare. Vilägger även fram vissa ddförslag avseende den fortsatta verksamheten med lalutgåvorför synskadade. Bland annal föreslår vi en ökad satsning på marknadsföring av talulgåvornasamt elt informations- och utbildningsprogram för hur abonnenterna skallhandha mottagarutrustningen. Vi föreslår ocksä särskild utbildning avjournalisterna vid taltidningsredaklioner- Sammanställningav remissyttranden över Prop. taltidningskommitténs betänkande (Ds U 1987:6) '' - slutsatser och rekommendationer. Efterremiss har yttranden avgetts av , ,handikappinstitutet, (), (),arkivet för ljud och bild (), presstödsnämnden, talboks- och punktskriflsbiblioteket(TPB), (), (),i , styrelsen för teknisk utveckling (STU),statskontoret, (), , i (LO), (), (), (), (),(), (),(), , samlKB . Härutöverhar skrivelser inkommit frän i ochTaltidningsfolkels intresseförening. Betänkandethar fält ett genomgående positivt mottagande. De flesta remissinstansernaanser att kommitténs förslag är väl genomtänkta och bygger på ett omsorgsfulltarbete. ,, handikappinstitutet och KUR ansluter sig till de angivnamålen, nämligen alt alla dagstidningar sä småningom ges ut i talversioner, atltalutgåvorna om möjligt är förlagelrogna, saml alt de helst bör nå abonnenternasamtidigt som de seende får den vanliga tidningen. TPB,SÖ, TCO och SJF framhåller atl målsättningen i ett långt perspekfiv bör varaatt alla dagstidningar ges ut i talversion. ,statskontoret och SÖ delar kommitténs uppfattning att principerna för denfortsatta verksamheten lagts fast av regering och riksdag. och att huvudfrågan gäller statens vilja och förmåga alt avsätta medel förverksamheten samt tidningsföretagens vilja att medverka. anseratt dagslidningsfrågan bör prioriteras högt mot bakgrund av att avdagstidningarna inte är tillgängliga för synskadade. Statenshandikappråd ställer sig bakom de grundläggande principer för verksamheten som kommittén presenterat. instäm mer i stort i förslagen till fortsatt utbyggnad och lill avvägningen mellan de olika distributionsformerna. NO anför atl det är viktigt atl fler synskadade kan tillgodogöra sig dagstidningarnas innehåll, inte minst för att bättre 58 kunna deltaga isamhällsdebatten och den allmänna opinionsbildningen. 1987/88:145 NO stöder de rikfiinjer och förslag som dras upp i belänkandet. KURstöder kommitténs ställningstaganden, vilka också bidrar till en bättre kunskapom synskadades informalionssilua|tion genom de företagna läsarundersökningarna.Målet bör vara att göra det möjligt för intresseradetidningar att delta i verksamheten. ansluter sig till motivetbakom verksamheten, nämligen atl öka möjligheterna för synskadade att fåtillgäng till samma dagspressinformation som den övriga befolkningen. SILanser att kommitténs rapporter och slutbetänkande ger en god bild av demöjligheter som finns att ge synskadade samma tillgång till dagstidningar somseende. Det krävs stora ekonomiska insatser, men tekniken finns även om denbehöver finslipas. SIL anser att förslagen i betänkandet börgenomföras. STU fillstyrker en fortsatt utbyggnad av verksamheten.Genomförandet är emellertid beroende av utgivarnas intresse och de ekonomiskaresurser som kan ställas till förfogande. Landstingsförbundetkonstaterar atl tillfredsställande tekniker finns för talutgåvor och att ettflertal tidningar anmält intresse för utgivning om bara medel ställs tillförfogande. Förbundet anser atl det måste bli regering och riksdag som angerambitionen i utbyggnadslakten. har med tillfredsställelsenoterat uttalande, atl målsättningen är alt alladagstidningar skall ges ut i talversioner. LOanser att möjligheterna alt läsa och följa med aktualiteter genom dagspressenmåste vara öppna för alla. LO fillstyrker en kraftigt utbyggdtaltidningsverksamhet, inte minst för att ge läsarna valmöjligheter utifrån politiskuppfattning. Tillgången till dagsnyheler för alla får inte bli beroende av deenskilda fidningarnas goda vilja. SJFoch A-pressen anser att dagstidningarna har stor belydelse när det gäller atlhålla medborgarna informerade i olika frågor. Det är därför synnerligenangeläget alt ingen grupp av medborgare utestängs från möjligheten att ta delav den debatt som förs i olika samhällsfrågor. Det är viktigt atl utbyggnadenav verksamheten går vidare. TUansluter sig till kommitténs förslag atl låta utbyggnaden bli beroende av deförutsättningar som efter hand skapas. Man bör således inte i förväg binda sigför den ena eller andra principiella modellen för marknadstäckning ellermångfald ulan hänvisa avvägningsfrågor fill det föreslagna beslutsorganet.A-pressen har inget att invända mot kommitténs resonemang om geografiskspridning och politisk mångfald. SRFinstämmer i huvudsak i kommitténs förslag angående hur den fortsattaverksamheten skall organiseras. SRF ser det som mycket tillfredsslällande attdet principiella målet om alla dagstidningar är så klart uttalat. SRFunderstryker alt målsättningen , samma innehåll och samma utgivare äravgörande. I annal fall blir det fråga om ersättnings-tidningar, som förlorarmycket av nyhetsvärde och social belydelse. SRFsaknar förslag om utbyggnadstakten och föreslår att 80 milj. kr. anvisas för ändamålet för /89. Principen mäste vara den att de tidningar som söker slöd för utgivning av talversioner ska kunna få sådant omgående. SRF vet att det finns utgivare som vågrar ge ul talut- 59 Kraftfulla insatsermåste vidtas för atl motverka en sädan diskrimi- Prop. 1987/88:145 neringav synskadade. i Göteborgs- och län Bilaga 2anser atl det måste vara tidningarnas skyldighet att göra sin produkttillgänglig för synskadade. SRFanser alt det viktigare med god geografisk spridning änmed politisk mångfald i utbudet. Vidare bör målet alla dagstidningar i lalversionvara uppnått /94. TCO anser del angelägel av rättviseskäl att iförsta hand nå en rikstäckande utgivning före att uppnå en s. k. politiskmångfald, eftersom det finns flera områden där inga taltidningar kommerut. TPB,SÖ, SIL och HCK pekar på andra läshandikappade gruppers behov av talversionerav dagstidningar. TPB och SÖ påpekar att rörelsehindrade, afatiker,utvecklingsstörda, dyslektiker, konvalescenter, långtidssjuka samthörselskadade tillhör dem som utöver synskadade har rätt att låna talböcker ochframhåller all mänga inom dessa grupper skulle ha nytta av taltidningar. SILoch HCK anser alt även dessa vid en utbyggnad av verksamheten måste få del av laltidningarna. SÖbetonar i sammanhanget alt det måste vara den enskilde personens egen bedömningsom skall vara utslagsgivande för om behov av taltidning finns eller inte.Rätlen att teckna abonnemang måste även tillförsäkras skolor och andra utbildningsanordnare.Bibliotek måste med motsvarande resonemang få möjlighet alt teckna abonnemang. SRFger uttryck för samma synsätt och framhåller alt kravet på ell dokumenteratbehov av en laltidning försvårar för synskadade atl prenumerera på tidningen.Vidare måste en synskadad person kunna prenumerera på vilken laltidning som helst,oavsett var personen är bosatt. KURnoterar atl tillgången lill lalversioner av dagstidningar av allt atl döma inteminskat behovet av läns- och kommuntaltidningar, vilkel man kunde antaga, utantvärtom bidragit till en ökad efterfrågan. Den typ av samarbete som etableratsmellan dagstidningar i och det lands-tingsfinansierade BD-bandetborde kunna prövas i fler län. RRVanser det vara en svaghet i belänkandet att marknaden för lalversioner inteegentligen belysts. Inför en utbyggnad av tallidningsverksamheten bör enliglRRV en fördjupad marknadsundersökning genomföras. Norrländska Socialdemokratenkan helt kort slå fast att intresset i del egna spridningsområdet är stort.Tidningen har fler önskemål om abonnemang än man kan leva upp till. finner slutsatserna i belänkandet illa underbyggda. Slutsatserna hardragits utifrån orealistiska förutsättningar som konstruerats av kommitténgenom en försöksverksamhet med diskutabelt genomförande. Den föreslagnamodellen leder lill oönskade effekter i form av ökade kostnader, en sämretidningsprodukt till följd av en bristfällig leknisk lösning, saml fackligaproblem och andra invändningar mot ofullständiga tidningsversioner. GP anseralt den enda rimliga utgivningsformen är s. k. RATS-tidningar, som nära nogfullständigt återger den tryckta tidningen. ALBpåpekar all del från forskarhåll framförts att laltidningsmäterial kan komma att vara av stor belydelse för framlida forskning om bl. Det är därför angelägel alt ocksä radio- och kas- Prop.1987/88:145 setlidningar,åtminstone i etl urval, kan bevaras för framliden. liksomkommittén alt bevarandefrågan lämpligen bör behandlas i samband med enallmän översyn av pliktexemplarslagen och ALB:s uppgifter. kommerdärför i sitt remissvar över ljud- och bildbevarandekommitténs betänkandeatl närmare behandla förslagen angående leveransplikt och Flertalet remissinstanser accepterar i stora dragkommitténs genomgång av olika distributionsalternaliv och tekniska lösningar.Kommitténs förslag atl inlästa radiotidningar tills vidare bör varahuvudalternativet stöds av bl. a. , handikappinstitutet, TPB,STU, kommunförbundet, TCO, A-pressen och . SÖ, , , handikappinstitutet, TPB, STU,kommunförbundet, TCO, SRF, A-pressen och i län delar kommitténs mening att den s. k. RAPS/RATS-tekniken erbjuderstora möjligheter och kan få en betydande genomslagskraft. SÖ, TPB,TCO och noterar alt RATS-metoden i dess nuvarandeutformning i första hand kan användas av en liten grupp teknikkunnigasynskadade, men alt detta till dels är en generationsfråga. delar bedömningen att RATS-metoden harframtiden för sig, men har svårt atl bedöma om målet inte bör sättas högre än10% till en början. Om en större andel ska kunna uppnås är i mycket avhängigtav hur aktivt metoden marknadsförs. SRF anser att är en låg siffra, och denkommer definitivt att öka även på relativt kort sikt. SIL anser att målet för verksamheten bör vara distributionöver radionätet direkt från sällbanden (RAPS/RATS-metoden). TPB understryker atlmetoden inte kan vara huvudalternativet för synskadades dagsfidningsläsning.Synskadades förbund i påpekar att del krävs forskningoch vidareutveckling av metoden i syfte att förenkla apparaturen, så allbetydligt fler kan använda den än vad som är fallet. STU, SRF och framhåller atlmetoden ger synskadade den nya möjligheten atl själva välja vad man vill läsa idagstidningen. Möjligheten atl själv bläddra och söka information ökarsjälvständigheten och jåmslålldheten gentemot seende. Göteborgs-Poslens Nya ABmenar att metoden med en inläst radiotidning leder lill alt man inte ger utsamma tidning ulan all man skapar en ny - en annan tidning än den ursprungliga. SRF anser att kommitténs förslag lill distributionsformerför olika typer av tidningar är bra, men har kompletterande synpunkter. Om fådagarstid ningar inte begränsas till en enda kassett kan hela eller nästan hela tidning en läsas in. Radiotidningstekniken bör kompletteras med Idetidningar i de områden sändaren inte når. Radiolidningar bör kunna kompletteras med kassett bilagor i de fall förlagan har bilagor, l.ex. Weekend i Svenska 61 Personer somvill ha en RATS-lidning måste kunna få den Prop. 1987/88:145 versionen. RAPS-versioner måste finnas för gruppen dövblinda. BeträffandeIdetidningar pekar på de förändrade förutsättningar som kanfölja av utbyggnaden av bredbandsnätel i och föreslår att möjligheternaatl använda delta nät för lidningsöverföring undersöks närmare. KUR,TPB, SIL, STU, TCO och anser atl RATS-metoden börkunna utvecklas för att användas av läshandikappade för läsning av tidskrifteroch facklitteratur. TPB kommer under /88 alt genomföra etlprojekt i samarbete med handikappinstitutet där nya media för framför alltlexikon och handböcker skall studeras. RATS-metoden kommer troligen alt tas uppinom projektets ram. TPBoch SIL påpekar i sammanhanget att upphovsrältsliga frågor måste lösas angåenderätten att använda tryckeriernas sättband. SIL anser att utvecklingsarbetet börske i samarbete mellan skolans intressenter och övriga och atl målet bör varaatt läshandikappade möter samma system i skolan som i arbetsliv och på fritid. SRFföreslår att upphovsrättsulredningen får i uppdrag att se över denupphovsrättsliga ställningen dels för lalversioner av tryckta fidningar/fidskrifter,dels för kommun- och länstal-lidningarna. Handikappinstitutetinstämmer i kommitténs förslag att det ansvariga fördelningsorganet ocksåsvarar för upphandlingen av nödvändig teknisk utrustning. Insfitutet framhållervikten av att arbetet med kravspecifikationer och upphandlingen inte fördröjs.TPB ställer sig tveksam till en sådan ordning, eftersom en RATS-apparat kanvara värdefull även för studerande som inte prenumererar på en dagstidning. Énsamordning av filldelning av RATS-apparater är önskvärd. Statenshandikappråd anser det viktigt att synskadade har etl enda ställe att vända sigtill för att få apparater, instruktioner av pedagogiskt erfaren personal samtservice av utrustningen. SRF anser del nödvändigt att servicen påradiomottagare och RATS-utrustningar fungerar snabbt och effekfivt. Handikappinstitutetoch SÖ påpekar att diskussionen om en "universal-lerminal" är viktigoch atl ytteriigare försöksverksamhet mäste genomföras, men att detta arbeteinte får fördröja utbyggnaden av taltidningsverksamheten. SRbehandlar frågan om sändningskapacitet i eternäten. Med hänvisning till vadriksdagen uttalat om SR:s rätt att själv bestämma om sändningsfi-der och tillkoncernens egen verksamhetsplanering framhåller SR atl endast P 1-sändarna mednågon grad av säkerhet skulle kunna disponeras för distribution avradiotidningar. SR vidhåller sin principiella inställning att det sändarnäl somuppbyggts för rundradioverksamhet och finansierats med avgiftsmedel skall varaprioriterat för rundradioverksamhet. En utbyggd verksamhet med radiolidningarbör därför inte genomföras annat än i saniråd och samförstånd med SR. SRForoas av SR:s ensamrätt att besluta om sändningstider och hävdar att utrymme måste garanteras för sändning av radiotidningar. SRF pekar på behovet att utveckla sändningsmöjligheterna med ökad hastighet, 62 TV-kanalerna,RDS-syslemet m. m. SRF kan inte acceptera att verksam- Prop. 1987/88:145 heten äventyras genom brist på sändningsutrymme. Beträffanderedaktionell utformning anser KUR, SRF och i län atl de försök som gjorts med redaktionell samverkan enligl den s. k.alternativ Il-modellen inte slagit väl ul. SRF och iGöteborgs och län ser inga skäl för att möjligheten till alternativ Il-ulgivningska finnas kvar. SRFoch framhåller alt annonser är en lika viktig del avdagspressen för synskadade som för andra. Annonserna borde inte helt kunnauteslutas ur talversionen av en dagstidning. Statenshandikappråd och SÖ anser atl de föreligger starka skäl för att en ulbyggnadsplanupprättas som garanterar den fortsatta utvecklingen med talfidningsverksamheten.Handikapprådet menar i motsats fill kommittén att det både är möjligt ochönskvärt all upprätta en tidsplan för en snar utgivning av samfiigadagstidningar. I planen bör också upptas talutgåva av en rikstäckandemorgontidning. Även kvällspressens utgivning måste beaktas. TPBkan inte la ställning till vilken uppbyggnadstakt som är möjlig. Det långsiktigamålet bor vara atl synskadade får tillgång till de dagstidningar som ges ut itryck, liksom de bör ha tillgång till de böcker som ges ut i . SILanser att söksystem och talsyntes bör utvecklas mer, vilket är av intresse ävenför skolan. Inom SIL:s utvecklingsarbete inom projektet dataläromedel förhandikappade pågår försök att få fram snabba söksystem t.ex. för lexikon,kopplade fill talsyntes eller punktskriftsdisplay för gravt synskadade.Åtskilliga problem borde kunna lösas i ett sammanhang. hävdar att skönlitteratur, fackböcker och annan information är likaviktigt för synskadade som dagstidningar. Väljer man en för låg nivå påutvecklingen av de möjligheter som RATS-metoden medger, konserverar man ocksåtekniken med inlästa talböcker. En framsynt satsning på RATS-metoden öppnarockså vägar för snabbare och billigare litleraturdistribution till synskadade. Statenshandikappråd och SRF anser att frågan om vilket organ som ska ha ansvar för defortsatta RAPS/RATS-försöken måste få ett klarare uttryck än vad som anges avkommittén. Särskilt aspekterna på en framtida användning av en s. k. moduluppbyggduniversell terminal bör beaktas. SRF stöder helhjärtat tanken på att en sådanterminal utvecklas. SRFanser del nödvändigt atl förutsättningar skapas'för ett fortsatt intensivt utvecklingsarbeteavseende dagstidningar för synskadade. An- svarig huvudman måste pekasut för de olika utvecklingsområdena och fillräckliga resurser måste avsättasför verksamheten. SRFanger en rad sakfrågor för ett sådant utvecklingsarbete. För att få ul mer av tillgänglig sändningskapacitet bör möjHgheter till ökad överförings- hasfighet utvecklas. Mottagarutrustningen bör utvecklas så atl flera tid ningar kan tas emot på samma apparat. Försök bör inledas med 63 sändningöver TV-nätet, vilket skulle ge betydligt större totalt sändnings- Prop.1987/88:145 utrymme och för övrigt medge att flerljud och stereo kan utnyttjas.Det Bilaga 2 finns önskemål om utrustning där punktskrift och syntetiskttal kan kombineras och som ger möjlighet atl lagra tidningen mer än 24 timmar.Man bör bevaka alt utrymme avsätts i kabd-TV-nät och tdedata/videotex för informationlill synskadade. , , , , , kommunförbundet.TCO, LO och A-pressen delar kommitténs mening att verksamheten i sin helhetmåste finansieras med statliga medel och att bidragen bör avse full nettokostnadstäckning.Flertalet menar också atl en finansiering genom omprioriteringar påhandikappområdet i övrigt måste avvisas. noterar alt kommittén inte harövervägt frågan om skyldighet för tidningsföretagen all ens efter erbjudande omfull netto-kostnadstäckning stä för lalutgåvor. I princip anser rådet och SRFatt finansieringsprincip är tillämplig, enligt vilken tillgänglighetför människor med funktionshinder är en självklar del av varje verksamhet.Denna princip måste dock tills vidare stå tillbaka för målet atl synskadade fårdagstidningar. i delarhandikapprådets och SRF;s principiella uppfattning och föreslår all varjetidning till en fond avsätter en summa motsvarande av brulloomsältningen.Denna fond skulle sedan användas för all finansiera utgivning av tidningarnas lalutgåvoroch skulle räcka till utgivning av samtliga. TU anför att de höga kostnaderna och den begränsade abonnenlslockeninte gör det försvarbart all inom ramen för en tidnings normala verksamhet geut en talutgäva. En förutsällning för tidningsföretagen är all staten medgerfull kostnadstäckning. Det finns i sammanhanget farhågor för det kostnadsansvarsom efterhand skulle kunna åvila tidningarna om uppräkningen av de statligaanslagen blir lägre än den fakfiska kostnadsutvecklingen. En fortsattutbyggnad är i allt väsentligt beroende av ambitioner beträffande det statligaanslaget. KUR anser alt det bör vara ett frivilligt åtagande fråntidningsföretagen att ge ut lalutgåvor. Även om kostnaderna för en fullutbyggnad är myckel stora anser rådet med tanke på de ytterst svåraavvägningsproblem som kan uppstå om tidningsutgivarnas intresse ökarytterligare att det bör tillskapas resurser för att ge ul alladagstidningar i lalulgåva.- Statskontoret bedömer all den modell som redovisas avkommittén för bidragstilldelning behöver vidareutvecklas och preciseras för atlkunna tillämpas i praktiken. a. gäller detta under vilka förhållandenersättning utöver schablonen skall kunna utgå. anser att kommittén inte tillräckligt bdystkonsekvenserna för verksamheten i stort av en lägre kvalitetsnivå på denenskilda talutgåvan. Enligl RRV bör del övervägas om primärkommuner ochlandsting kan 64 länkas blidelansvariga för verksamheten med hänsyn till deras ansvar för Prop.1987/88:145 biblioteksverksamhet resp. handikapphjälpmedel. TPB och TCO anser att utrustningarna för tidningsläsningär elt tekniskt hjälpmedel som bör fördelas av landslingen. En inordning i dennormala hjälpmedelshanteringen bör eftersträvas. SRF instämmer i kommitténs förslag att priset förenkelabonnemang på en talutgåva ska vara detsamma som för den trycktatidningen, men motsätter sig att en extra kostnad på ska tas ut förprenumeration både på den tryckta och den intalade versionen av samma tidning.Det är orimligt att del ska vara förenat med extra kostnader att alla i elthushåll ska kunna läsa samma tidning. , handikappinstitutet, TPB, SÖ, SIL,TCO, SRF, i och Norrländska Socialdemokratenunderstryker liksom kommittén behovet av information och marknadsföring avverksamheten. anser atl delta bör gälla precis som för seende.Handikappinstitutet framhåller i sammanhanget RATS-metoden.