prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — stor del kunde kompenserasgenom nya arbeten inom den då kraftigt Prop. 1987/88:86 växande offentliga sektorn. Jaganser att det mot denna bakgrund är nödvändigt med särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser för att länets sysselsättningsutveckling även fortsättningsvis skallutvecklas i positiv riktning. Innanjag går in på mina förslag om de arbetsmarknadspolitiska insatser som börsättas in i , vill jag kort nämna något om de tidigare insatsersom gjorts genom beslut med anledning av propositionen om utvecklingi (prop. 1982/83:120, AU 29, rskr. På det arbetsmarknadspolitiskaområdet innebar propositionen åtgärder dels för att underlätta för denövertaliga personalen inom att få nya arbeten, dels för att stärka dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i övriga delar av länet. Ensärskild arbetsgrupp den s. k. Malmfältsdelegation inrättades för att lösasysselsättningsfrågan för den då övertaliga personalen vid . Delegationensarbete har utvärderats av vid Umeåuniversitet. Av utvärderingen framgår bl. a. att delegationen hade sommålsättning att skapa nya arbetstillfällen i regionen och främja , denyrkesmässiga rörligheten. Detta innebar att delegationen i stor utsträckningsatsade på utbildning vilket lett till fasta arbeten. Där- ' emotanvändes flyttningsbidrag i mycket liten utsträckning. Delegationen stödde ochinitierade också en rad projekt som på lång sikt har inneburit fasta arbeten.De övertaliga vid som berörts av delegationens särskilda projekt fickfasta arbeten i större utsträckning än övriga övertaliga. Slutligen framgår avutvärderingen att det har varit en fördel att de resurser som anvisats intebundits alltför hårt till resp. ändamål. Iskrivelse har () lämnat förslag tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder i . De förslag som jag nukommer att redovisa överensstämmer i stora delar med AMS förslag. Ytterligareett antal skrivelser med förslag till åtgärder har kommit in från kommuner,organisationer och länsmyndigheter. Minaförslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder syftar dels till att lindra ochmotverka de negativa effekterna av de nu aviserade neddragningarna, dels tillatt stödja en positiv sysselsättningsutveckling i länet på . Genomdessa åtgärder och de åtgärder chefen för industridepartementet (bil. 8) kommer att föreslå förbättras förutsättningarna för en godsysselsättningsutveckling i länet. Åtgärdernaskall vara ett tillskott till de åtgärder som normalt tilldelas länet. Det arbetsmarknadspolitiska program som jag kommer att föreslå är av bred karaktär och omfattar framför allt förstärkta resurser för utbild ning, men också medel för sysselsättningsfrämjande insatser, främst rekry teringsstöd men även till beredskapsarbete. Vidare föreslår jag förstärkta resurser till individuella stödåtgärder såsom starta-eget bidraget, liksom åtgärder för arbetshandikappade. För att möjliggöra de förmedlingsinten siva insatser, som kommer att behövas för att möta personalinskränk- 41 ningarna,kommer jag att föreslå ett tillfälligt personaltillskott till arbetsför- Prop.1987/88:86 medlingen i länet. De föreslagna arbetsmarknadspolitiska insatserna, framförallt prioriteringen av utbildningsinsatser, har en starkt framåtsyftandekaraktär. De måste därför i stor utsträckning ses i samband med övriga insatserpå det regionalpolitiska området. Jag föreslår således att de arbetsmarknadspolitiskainsatserna i förstärks utöver ordinarie åtgärder underperioden t. o. m. /91 påföljande punkter. Arbetsförmedlingen har en väl utvecklad beredskapför att möta omedelbara problem som följer med friställningar även av merbetydande omfattning. De friställningar, som väntar i ,kommer emellertid att ställa så stora krav på intensiva förmedlingsinsatser attjag bedömer det nödvändigt att förstärka arbetsförmedlingenspersonalresurser. Dessa förstärkningar bör vara av en storleksordning somtillåter arbetsförmedlingen att lämna en god service till dem som blir berördaav friställningarna, utan att den behöver minska sin service till dem som redani dag är anmälda som arbetslösa vid arbetsförmedlingen eller som utan atttillhöra de friställda kommer att anmäla sig där. a. börpersonalförstärkningarna möjliggöra förmedlingsinsatser direkt ute på deberörda företagen. Jag bedömer behovet av förstärkta personalresurser till 30årsarbetskrafter . Kostnaden härför beräknar jag tilltotalt 17,4 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildning är ett aktivt instrument för attunderlätta strukturförändringar och förbättra produktionsförutsättningarna ochmedverkar härvid till att lösa de omställningsproblem som uppstår påarbetsmarknaden. Med tanke på omfattningen av de varsladepersonalinskränkningarna i länet är det därför av stor vikt att öka resursernaför arbetsmarknadsutbildningen. Behovet av utbildningsinsatser kommer att varastort dels för att underlätta en ny anställning för många av dem som direktberörs av varslen, dels för att långsiktigt främja utveckling ochsysselsättning i länet. Merparten av utbildningsinsatserna bör göras inom ramenför den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. Jag har beräknatmedelsbehovet för att förstärka den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen till 59 milj. kr. Vid min medelsberäkning har jagtagit hänsyn till det utbildningsbehov som finns med anledning av SverigesRadios etablering av ett dotterföretag i för uppbörd av TV-licenserna.Genom detta medelstillskott beräknar jag att ca 2000 personer kan fåutbildning hos såväl AMU-gruppen som hos företag och andra utbildningsanordnare. Som ett led i regeringens mera långsiktiga satsning föratt skapa ett livskraftigt näringsliv i bör även möjligheterna till utbildning i företag förbättras. Det gäller framför allt utbildning i syfte att motverka 42 störningar i produktionen som beror på bristandeyrkeskunskaper, s.k. Prop. 1987/88:86 flaskhalsutbildning. Men också utbildningi syfte att stärka ställningen för Bilaga 6 arbetstagare med kort ellerföråldrad utbildning. Detta skall ses mot bakgrund av att länet har ett stortinslag av små företag vilka har begränsade möjligheter att själva anordna ochbedriva utbildning. Genom den företagsinterna rörlighet som härigenom uppståroch de motprestationer som företagen åtar sig har denna åtgärd även gynnsammaeffekter för de arbetslösa. Jag föreslår därför att 30 milj. kr. bör tillföraslänet för bidrag till utbildning i företag. Jag räknar med att ca 3700 personerskall kunna få utbildning genom detta medelstillskott. För det s. k. starta-eget bidraget har länunder innevarande budgetår tilldelats medel som motsvarar en omfattning av ca200 bidrag . För att stärka stödet till nyföretagande och till personermed utvecklingsbara idéer, bör detta antal utökas med drygt 140 bidrag per årunder en treårsperiod. Generellt gäller att en arbetssökande måste varaarbetslös för att komma i åtnjutande av detta bidrag. För att ytteriigareförbättra möjligheterna att utnyttja detta bidrag, föreslår jag att bidraget påförsök t. o. m. /91 får användas i även förpersoner som riskerar att bli arbetslösa. Jag föreslår dessutom attstarta-eget bidraget i får beviljasarbetstagare som har arbete och inte löper risk att bli arbetslös, i de fallarbetsförmedlingen får återbesätta den plats som bidragstagaren lämnar med enarbetslös som är anmäld hos förmedlingen. Om arbetsförmedlingen i en sådansituation använder rekryteringsstöd bör detta endast få ske om den erbjudnaplatsen är en tillsvidareanställning. Detta kräver en ändring av nu gällanderegler. Medelsbehovet för denna förstärkning av starta-eget bidraget beräknarjag till . Av dessa medel bör . användas för en utvärdering. De utvidgade möjligheterna att utnyttja starta-egetbidraget bör även gälla bidrag som beviljas av deordinarie medel för starta-eget bidraget som tilldelas länet. För att underlätta för arbetsförmedlingen att placera demsom blir arbetslösa genom personalinskränkningarna i nya arbeten måste, enligtmin mening, ytterligare medel tillföras för rekryteringsstöd. Jag beräknar medelsbehovethärför till 19,75 milj. kr. Deförstärkta arbetsmarknadspolitiska insatserna i bör ges en framåtsyftande inriktning som främjar förnyelsen av näringslivet. Även beredskapsarbete bör användas för detta syfte. Framför allt avser jag då beredskapsarbeten för att bl. a. förbättra tillgången till skogsvägar. Skogsvägsbyggandet har minskat kraftigt och den därmed försämrade tillgängligheten kan komma att medföra problem för skogsnäringen. I detta sammanhang vill jag erinra om vad chefen för har anfört i årets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 11) om att stöd till skogsbilvägar inte får beviljas om 43 vägprojektetpåtagligt skadar särskilda värden bl. a. för naturvården. Jag Prop.1987/88:86 beräknar resurserna för anordnandet av beredskapsarbete till 20milj. Insatser för de arbetshandikappade Erfarenhetsmässigt vet vi att det bland dem som drabbasvid större friställningar även finns arbetstagare med olika slag av funktionsnedsättningar.Dessa har trots arbetsmarknadspolitiska insatser, svårt att finna nya arbetenpå den reguljära arbetsmarknaden. Sådana svårigheter accentueras på en svagarbetsmarknad som den norrbottniska. För att stärka dessa personers möjlighettill fortsatt deltagande i arbetslivet föreslår jag att länsarbetsnämnden fårförfoga över ytteriigare platser med introduktions- och lönebidrag. Merpartenbör avse det särskilda lönebidraget som utnyttjas vid anställning i den privataoch kommunala sektorn och för vilket lönesubventionen till arbetsgivare utgårenligt en fallande skala. Nämnden bör kunna disponera 45 platser förintroduktionsbidrag och 30 platser med särskilt lönebidrag. Jag harvidare räknat med ytteriigare 15 platser hos allmännyttiga organisationer, medtillsättningen jämnt fördelad över treårsperioden. Kostnaderna för dessaförstärkningar beräknar jag till sammanlagt 24 milj. kr. Jag bedömer också att det finns behov av vidare insatserför arbetshandikappade och föreslår att Formelprodukter, som ingår i Samhallgruppen,tillförs 20 platser. Kostnaden för dessa platser beräknar jag till totalt 6milj. Arbetsmarknaden i är fortfarande starkt könsuppdelad.Andelen kvinnor inom jord- och skogsbruk liksom inom gruv- och tillverkningsindustriligger under riksgenomsnittet. Svårigheterna för kvinnorna på arbetsmarknadenhar bl. a. bidragit till en förhållandevis stor utflyttning från länet avframför allt unga kvinnor. Mot denna bakgrund finns det enligt min meninganledning att öka de ansträngningar som redan görs för att förbättra kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden i . Jag utgår från att de åtgärder somjag nu har föreslagit kommer att medverka till detta. Jag vill vidare ta upp några mindre projekt som syftar tillatt bredda kvinnors utbildning och yrkesval. Sådana insatser är av särskiltintresse i ett län som med den starka betoning på traditionelltmanliga arbeten som präglar arbetsmarknaden. Stiftelsen har bildats av bl. a. samtliganorrbottenkom muner, högskolan i och företrädare för det privata näringslivet. Teknikens Hus är bl. a. en experimentverkstad som framför allt syftar till att ge barn och ungdom en lustfylld upplevelse av teknik och naturveten skap liksom ett område för lek och upptäckter. Teknikens Hus har även en stark anknytning till högskolan i , som omfattar bl. a. teknisk utbild ning och lärarutbildning. Denna kombination av teknisk utbildning, lärar utbildning och experimentverkstad ger enligt min mening goda förutsätt- 44 ningar för att bedriva denlärarutbildning och lärarfortbildning i naturve- Prop. 1987/88:86 tenskap, teknik och matematik som Teknikens Hus avser att göra. Utbildningen,som skall bedrivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv, skall i första handriktas mot de kvinnliga lärarna på låg- och mellanstadium samtpersonal inom barnomsorgen. Avsikten är att dessa genom fördjupade kunskaperinte minst genom ett praktiskt och experimentellt arbetssätt skall kunnaintressera sina elever för teknik, naturvetenskap och matematik.Erfarenheterna tyder på att ett tidigt grundlagt intresse inom dessa ämnesområdenunderlättar senare utbildnings- och yrkesval med en sådan inriktning. Föratt framför allt stödja olika projekt vid Teknikens Hus vilka syftar till attbredda kvinnors utbildning och yrkesval föreslår jag att länsarbetsnämnden fårdisponera totalt . Vidhögskolan i finns liksom vid övriga universitet i landet en förening vidnamn Forum för kvinnliga forskare och kvinnoforskning. Forumbildningarna hartillkommit för att stödja kvinnliga forskare och för att intressera flerkvinnor för forskarbanan. Forumorganisationerna får ett visst stöd överstatsbudgeten. Länsstyrelseni har framhållit att det är angeläget att stödjaforumbildningen vid högskolan i . Jag anser att högskolan med sin tekniskautbildning kan ha anledning att rikta särskild uppmärksamhet mot detförhållandet att mycket få kvinnor går vidare till forskarutbildning just inomteknisk fakultet. Jag delar därför uppfattning och föreslår attlänsarbetsnämnden får disponera . för sådana insatser som Forum förkvinnliga forskare och kvinnoforskning initierar för att stödja och intresserakvinnor som väljer forskarutbildning inom teknisk fakultet. Demedel som ställt till förfogande för det s. k. östra tenprojektet (prop. 1985/86:100 bil. 12, AU 11, rskr. 153), har i stor utsträckning utnyttjats för nytänkande och innovativa insatser i syfte att med utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska medlen söka skapa perma nent sysselsättning i ett område med ett besvärligt sysselsättningsläge. Främjande av kompetensutveckling, köp av expertis och stöd till samord nade insatser bl. a. för marknadsföring åt småföretag har utgjort viktiga inslag i detta arbete. Erfarenheterna som rapporterats från länet har varit goda och motiverar, enligt min mening, en ytterligare satsning. Läns styrelsen i har i en skrivelse föreslagit att en liknande satsning görs i Arjeplogsområdet. Jag delar uppfattning att kommun bör kunna utgöra kärnan i en ny insats. För detta ändamål föreslår jag att totalt 15 milj. kr. anvisas att utnyttjas på samma sätt som de medel tidigare anvisat för utvecklingsinsat ser i östra . Av detta belopp bör . användas för en utvärdering av de effekter som insatsen haft. Framför allt skall en sådan utvärdering beröra hur och i vilken utsträckning det har varit möjligt att 45 positivt påverkasysselsättningsutvecklingen samt belysa de samhällseko- Prop. 1987/88:86 nomiska effekterna av insatserna. Detotala kostnaderna för mina förslag till arbetsmarknadspolitiska insatser iNorrbottens län uppgår till 216,4 milj. kr. för hela perioden t. o. m. budgetåret1990/91. Medlen bör anvisas under ett särskilt reservationsanslag. Det börankomma på regeringen att vid behov göra omfördelningar av medlen för deföreslagna insatserna inom ramen för anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den av mig föreslagna tidsbegränsadeändrade användningen av starta-eget bidraget i , 2. godkänna den av mig föreslagna regeländringen ifråga om rekryteringsstöd i samband med starta-eget bidraget i , 3. till Arbetsmarknadspolitiska insatser i Norrbottenslän på till-läggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslagav . Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. Betydandeinsatser har gjorts för att etablera lantmäteri-ochkartverksamhet i . Produktionen av den ekonomiska kartan förNorrbottens län flyttades till en enhet i 1983 (prop.1982/83:120 bil. 5, CU 29, rskr. inrättades en enhet i Kirunamed uppgift att modernisera landets storskaliga registerkartor. I harockså en produktion av vegetationskartor byggts upp. Genom beslut år1986 (prop. 1985/86:100 bil. 13, BoU 17, rskr. 169) inrättades i med inriktning mot datorstödd tematisk kartläggning. a. arbeta med framställning av den nya nationalatlasen som riksdagenbeslutade om (prop. 1986/87:100 bil. 13, BoU 12, rskr. 188).Samlokaliserad med denna enhet har också inrättats en utvecklingsenhet (). Satsningarnai inom lantmäteri- och kartområdet har varit framgångsrika ochhar bidragit till att skapa sysselsättning och att differentieraarbetsmarknaden i berörda orter. Jag anser det därför väl motiverat med enytterligare satsning i länet inom detta område. Iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 13) redovisade jag ett förslagfrån statens lantmäteriverk om att bygga upp digitala databaser medgrundläggande geografiska uppgifter om . Bakgrunden till verkets förslagär att den digitala teknikens utveckling har inneburit en ökad efterfrågan påinformation om landskapet lagrad i databaser. Till stor del är det fråga omuppgifter som finns på de allmänna kartorna. Jag ställde mig ibudgetpropositionen positiv till att verket påbörjade uppbyggnaden av sådanadatabaser. Jagföreslår nu att uppbyggnaden av digitala databaser med geografiska uppgifter om påskyndas. En enhet med uppgift att digitalisera information från de allmänna kartorna m. m. bör därför inrättas i . De totala kostnaderna för att inrätta en sådan enhet beräknar jag till 10 milj. kr, varav hälften är avsedda för investeringar i utrustning. Övriga kostnader avser främst utbildning av personal samt drift av enheten i ett 47 Efter treår skall enhetens verksamhet helt finansieras Prop. 1987/88:86 inom lantmäterietsordinarie budget, dvs. med anslagsmedel eller med Bilaga 7 inkomster frånuppdragsverksamhet. Jag beräknar att ca 15 personer kan få sysselsättning videnheten. Istatsbudgeten för /88 har till Landskapsinformation anvisats ettramanslag om . Jag föreslår nu att anslaget tillförs 10 milj. kr.för att täcka lantmäteriverkets kostnader för att i etablera en enhetför uppbyggnad av digitala databaser med grundläggande uppgifter om landskapet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Landskapsinformation på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisa ett ramanslag om . Bilaga8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. Jagföreslår att medel inom industridepartementets område till de särskilda regionalpolitiskainsatserna i under littera C: Regional utveckling anvisas delsöver reservationsanslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m., dels över två nyareservationsanslag: C 13. Särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän, över vilket medel bör anvisas för åtgärder som skall beslutas avregeringen, och C 14. Särskilda regionalpolitiska medel till iNorrbottens län, över vilket medel bör anvisas för åtgärder som skall beslutasav . Dessutombör ytterligare medel för särskilda åtgärder i anvisas överreservationsanslagen D 4. Statens gruvegendom: Prospekte-ring m.m., F 1.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling samt F 6.Nationell rymdverksamhet. Regeringenhar under /88 förelagt följande förslag under litteraC utöver vad beslutat om i statsbudgeten för /88. Iförslag om tilläggsbudget I hemställde regeringen att skulle godkännaatt 25 milj. kr. på anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. användes förkapitaltillskott till det regionala investmentbolaget . Riksdagenbeslöt att godkänna detta förslag (prop. 1987/88:25 bil.8, AU 12, rskr. Iproposition 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland har regeringen föreslagit delsatt medel till vissa näringslivsfrämjande insatser i läns inland,som regeringen aviserade , samt ytteriigare 20 milj. kr. i lokaliseringsbidragm.m., till företag i kommun för beslut som fattas av statensindustriverk och regeringen, skall anvisas över anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m. m., delsatt 100 milj. kr. i regionalpolitiskt stöd till ASEA AB:s planerade expansion i skall anvisas över ett nytt anslag C 11. Lokaliserings bidrag m. m. till , 49 4 1987/88. Rättelse:S. 55 sista stycket andra raden tillkommer text. samtdels att 140,5 milj. kr. för övriga insatser bör anvisas över ett nytt Prop.1987/88:86 anslag C 12. Särskilda regionatpolitiska insatser i delar avBergslagen och Bilaga 8 norra inland. Riksdagenbehandlar dessa förslag. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för /88 anvisats ett reservationsanslagav 362 milj. kr. Över detta anslag anvisas medel till följande ändamål: lokaliseringsbidrag beviljade av statens industriverkeller av regeringen efter , offertstöd beviljade efter , lån till privata regionala investmentbolag, kapitaltillskott m. m. till StiftelsenIndustricentra, viss administration av regionalpolitiskt stöd, eventuella medel för ombyggnad av outnyttjadebostadslägenheter i . Iproposition 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning anmälde jagbeträffande den regionalpolitiska stödverksamheten att jag räknade med att denskulle bedrivas med samma inriktning och i samma omfattning underfyraårsperioden /86-1988/89. För de ändamål vartill medel anvisas överanslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. räknade jag med ett årligt medelsbehovav 362 milj. kr. har sedermera beslutat anslå detta belopp för vartoch ett av de tre budgetåren 1985/86 t. o. m. 1987/88. Efterfråganpå lokaliseringsbidrag har bl. a. på grund av det goda konjunkturläget varitstor . a. därför beslöt att tillLokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /86 anvisa ytterligare 100 milj. kr. (prop.1985/86:101 bil. 7, AU 9, rskr. Dessa100 milj. kr. kommer dock, eftersom genomförandet av ett antal av de projekttill vilka medlen skulle utnyttjas har förskjutits framåt i tiden, att, efterriksdagens godkännande, användas till vissa åtgärder i ochVästerbottens läns inland som normalt inte kan stödjas med medel från dettaanslag (prop. 1986/87:25 bil. 9, AU 9, rskr. 80, prop. 1987/88:25 bil. 8, AU12, rskr. 92 och prop. 1987/88:64 bil. Härtillhar regeringen, som jag nämnt, föreslagit att anvisa ytteriigare20 milj. kr. på anslaget i samband med att företag i kommun t. o. m.utgången av skall kunna erhålla regionalpolitiskt stöd (prop.1987/88:64 bil. Denstora efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd består fortfaran de. Under /87 beviljades sålunda 586 företag stöd med sammanlagt 904,8 milj. kr., varav 640,6 milj. kr. i lokaliseringsbidrag, offertstöd, investeringsbidrag och regionalpolitiskt utvecklingskapital samt 264,2 milj. kr. Den beräknade sysselsättningseffek ten uppgår till 3 287 personer. Av nämnda belopp belastades detta anslag med 424,5 milj. kr., anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m. m., det 50 s.k. länsanslaget, med216,1 milj. kr. och anslaget C 3. 1987/88:86 med 264,2 milj. kr. Underinnevarande budgetår har regeringen och statens industriverk beslutatom lokaliseringsbidrag och offertstöd för ca 270 milj. kr. BolidenAB har hos regeringen ansökt om regionalpolitiskt stöd i samband med ett antalstora investeringsprojekt i bolagets gruvverksamhet. Regeringen har förklaratsig beredd att med bl. a. lokaliseringsbidrag medverka i finansieringen avvissa av dessa projekt. Isamband med utarbetandet av denna proposition om särskilda regionalpolitiskaåtgärder i har flera större projekt som uppfyller villkorenför lokaliseringsstöd aktualiserats. Jagberäknar att det sammanlagda behovet av lokaliseringsbidrag och offertstöd föraktuella projekt i uppgår till högst 125 milj. kr. Jaganser att det är synnerligen angeläget att ta till vara allagoda projekt som kan förverkligas i regionalpolitiskt utsatta regioner. Länsstyrelsernahar erhållit kraftigt utökade medel för regional utveckling m. m.,vilka kan användas bl. a. för lokaliserings- och investeringsbidrag. Förbeslut om lokaliseringsbidrag och offertstöd, som beviljas av statensindustriverk och regeringen, beräknar jag, inklusive de nämnda projekten iNorrbottens län, ett sammanlagt behov av medelstillskott av 440 milj. kr.,varav högst 40 milj. kr. Denhöga efterfrågan på regionalpolitiskt stöd och angelägenheten av att tatillvara alla goda projekt har medfört att det tillgängliga anslagsutrymmetför nya beslut om lokaliseringsbidrag är i det närmasteförbrukat.