prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — 9, s. 70). Vad gäller resurser för uppbyggnaden av det nyatulldatasystemet föreslog han bl. a. att vissa driftskostnader för den centralaADB-enheten såsom anpassningsåtgärder för arbetsplatser, löner till drifts-och underhållspersonal samt hyreskostnader under /89 skulleföras in under en särskild anslagspost under anslaget Tullverket:Förvaltningskostnader. När det gäller vissainvesteringskostnader för lokaliseringen av centrala ADB-enhettill är det lämpligt att i detta sammanhang föreslå att medel anvisashärför. Det är främst kostnader för att på något tillgodose ADB-enhetenslokalbehov och kostnader för anskaffning av utrustning m. m. som här avses.Jag beräknar medelsbehovet till 40 milj. kr., varav ca 10 milj. kr. föranskaffning av utrustning m.m. Medlen bör anvisas på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /88 under ett för ändamålet upprättatreservationsanslag. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmareföreskrifter om hur anslaget skall disponeras. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Vissa investeringskostnader för lokalisering av en central ADB-enhettill på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisaett reservationsanslag av . Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den17 Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. 1 Utbildning, forskning och kultur i I sin anmälan till propositionen om särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland (prop.1987/88:64 bil. 2) har chefen för utvecklat den syn påutbildning och kultur i ett regionalpolitiskt perspektiv som ligger till grundför de satsningar som föreslås. I finns gymnasieskola på tio orter. Pånågra av dessa orter är elevunderlaget mycket litet. Särskilda åtgärder harvidtagits för att även dessa kommuner skall kunna erbjuda ungdomarna ett såvarierat utbildningsutbud som möjligt. Som exempel kan nämnas att de yrkesinriktadelinjerna i många fall arrangeras i s. k. B-form. Detta betyder att elever frånförsta och andra årskurserna av en studieväg undervisas gemensamt. Förgymnasieskolans teoretiska linjer har flera kommuner s. k. alternativa ellersamordnade timplaner. Dessa timplaner har tillkommit för att göra det möjligtatt, till en rimlig kostnad, erbjuda utbildning på dessa linjer även i kommunerdär elevunderlaget är svagt och undervisningsgrupperna därför blir små. utbildning för vuxna (grundvux och komvux) finnsi alla kommuner i . Länet har disponerat perläsår för grundvux och ca 97000 undervisningstimmarför komvux. Samtliga kommuner i länet anordnar utbildning i grundvux och inom komvuxpå både grundskole- och gymnasieskolenivå. inrättades 1971 med utbildning inommaskintekniklinjen och geoteknologilinjen. Högskolans verksamhetsområdebreddades i samband med högskolereformen . Under /89omfattar högskolans utbildningsorganisation - om bifaller de förslag rörandehögskolan som departementschefen lämnat i prop. 1987/88:100 bil. 10 nära 1000 nybörjarplatser på allmänna utbildningslinjer, fördelade med ca 500platser för teknisk utbildning, drygt 100 platser för administrativ ochekonomisk utbildning och drygt 300 platser för lärarutbildning. Dessutom svararhögskolan för ett utbud av totalt ca 300 årsstudieplatser i form av lokalalinjer och fristående kurser. Högskolan har, genom sin tekniska fakultet, fasta resurserför forskning. Anslagsmässigt utgör dessaresurser av landets samlade Prop. 1987/88:86 inomfakultetsområdet. Ett trettiotal fasta tjänster som professor finns vid Bilaga 4 högskolan. Enavsikt vid beslutet om högskolans inrättande var att den skulle bidra till utvecklingenav det norrländska näringslivet och till den teknologiska miljön i ochNorrbottens län. Dessa förhoppningar har i stor utsträckning infriats. Somchefen för industridepartementet berört har en omfattande högteknologiskverksamhet i olika former vuxit fram i anknytning till högskolan och dessresurser. Denna utveckling har haft stor betydelse för såväl som helaNorrbottens län och övre i övrigt. Institutetför rymdfysik (IRF) bedriver huvuddelen av sin verksamhet i . Institutetutgör en betydelsefull forskningsbas för en rad verksamheter med anknytningtill rymden, både i och på andra platser. Verksamheten har, sedaninstitutet tillkom , expanderat kraftigt. Nya verksamheter harinkluderats i institutets ansvarsområde, t. ex. till-lämpad rymdteknologi,tillämpad forskning i övrigt och även viss produktutveckling. Antaletsysselsatta har vuxit från fem personer vid starten till ca 100 , varavflertalet i . Institutetdisponerar innevarande är drygt 19 milj. kr. för sin verksamhet. I 1987 årsproposition om forskning (prop. 1986/87:80, UbU 26, rskr. 282) anvisadessammanlagt 1,5 milj. kr. som en förstärkning av institutets resurser bl. a. förtillämpad forskning och utvecklingsarbete med anknytning till institutetsforskning. Somdepartementschefen kortfattat redovisade i sin anmälan till prop. 1987/88:64har särskilda insatser gjorts för att tillfälligt förstärka denreguljära forsknings- och utbildningsorganisationen bl. a. i /85 anvisades sålunda för forskning och utveckling särskildamedel bl. a. till högskolan i och geofysiska institut ((prop. 1984/85:115, AU 13, rskr. Genom sammabeslut anvisades också särskilda medel för utbildning i Malmfälten, dels inomdet rymdteknologiska området, dels för annan högskoleutbildning. Fr. /88 har medel för förstärkta utbildningsinsatser i Malmfältenäven beräknats under anslaget för lokala och individuella linjer och friståendekurser (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 294, UbU 21, rskr. Sedan läsåret1987/88 ges utbildning inom rymdområdet genom en lokal linje om 80 poäng iKiruna, rymdingenjörs-linjen. En påbyggnadsutbildning eftercivilingenjörsexamen inom rymdområdet har vidare givits i /87. Minaförslag i det följande innebär en kraftig förstärkning av resurserna för forskning vid högskolan i och vid i . Jag föreslår sålunda att fem tjänster som professor inrättas, varav en vid institutet. Vid högskolan föreslås att bl. a. forskningen inom infor mationsteknologi, materialteknik, maskinteknik, industriell ekonomi samt kvalitetsteknik förstärks. Dessa förstärkningar är permanenta och de me deljag nu beräknar för ändamålet, nämligen 27 milj. kr., avser kostnaderna under ett budgetår. Medel föreslås dessutom anvisas för investeringar i byggnader och utrustning vid högskolan och vid institutet, sammanlagt 23 48,2 milj. kr. Förutrustning inom gymnasieskolan m.m. beräknar jag 15 Prop. 1987/88:86 milj.kr. och för tillfälliga förstärkningar av utbildningen inom gymnasie- Bilaga 4 skolan, komvux och högskolan beräknar jag sammanlagt 24,8 milj. kr. Jagövergår nu till att närmare beskriva de förstärkningar som bör ske. Somjag har anfört har flera av gymnasieskolorna i ettmycket litet elevunderlag. I länet, lika väl som i andra delar av landet, gårman nu in i en period med minskande ungdomskullar. Varoch en av gymnasieskolorna i , och har inför 1990-taletett elevunderlag på färre än 150 16-åringar. Skolorna i , ochHaparanda beräknas ha omkring 250 16-åringar i böljan av . Jaganser det mycket angeläget att gymnasieskolorna i länet kan bibehållas ochutvecklas trots det begränsade elevunderlaget. En väl fungerandeskolorganisation och goda utbildningsmöjligheter är nödvändiga i arbetet med attförändra och förbättra situationen i . 1987/88:64 bil. 2 aviserade departementschefen att han avseratt initiera en översyn av de samordnade timplanerna för att utbildning skallkunna erbjudas även fortsättningsvis, trots att man får räkna med att på vissaorter elevunderlaget minskar ytterligare. Statsbidragtill utrustning utgår när en ny utbildning inom den teknisk-industriella ellerteknisk-naturvetenskapliga sektorn införs i gymnasieskolan i en kommun ellerdå en befintlig utbildning utökas. Utrustningen används i regel också av komvux.Bidrag kan också utgå då vissa specialkurser och påbyggnadsutbildningar nyinrättas.Denna typ av statsbidrag - startbidrag - utgår endast till en del avanskaffningskostnaden. När nya moment som kräver ny utrustning införs ikursplanen kan kompletteringsbidrag utgå med ett av () fastställtschablonbelopp. Kommunernabär ansvaret för underhåll och förnyelse av utrustning. Den tekniskautvecklingen leder till att utrustningen för den tekniska och yrkestekniskautbildningen snabbt blir föråldrad. Många kommuner har svårigheter att avsättatillräckliga medel för att hålla utrustningen i skolorna modern. Det ärviktigt att de studerande får en utbildning, som är anpassad till den tekniskautvecklingen i näringslivet, och att de får lära sig använda modern teknik. Förföretagen i kommunerna innebär det en kompetenshöjning att kunna anställapersonal, som har kunskap om nya metoder och ny utrustning. Verkstadsteknisklinje finns vid så gott som samthga gymnasieskolor. Kostnaderna för utrustning är för denna studieväg mycket stora. Flera kommuner behöver exempelvis byta ut förslitna konventionella maskiner och nyanskaffa en eller flera numeriskt styrda maskiner. Jag räknar med att flera kommuner i behöver förnya sin utrustning. Något generellt statsbidrag finns inte för detta ändamål. Jag anser dock att sär skilda medel bör kunna utgå härtill. El-teleteknisklinje och livsmedelsteknisk linje är exempel på utbildning- Prop. 1987/88:86 ar,som har betydelse för spridningen av ny teknik respektive för turistnä- Bilaga4 ringen i en region. Dessa utbildningar är dessutom eftersökta. I hela landet ärdet närmare 1350 16- och 17-åringar, som har dem som sitt förstahandsval meninte kommer in. Många kommuner tvekar att inrätta fler klasser på dessa linjer,eftersom utrustningen är mycket dyr och anskaffningskostnaderna endast delvisbestrids med statsbidrag. Jag har erfarit att så är fallet i ett par kommuner iNorrbottens län. Jag anser därför att bidrag för hela anskaffningskostnaden börkunna utgå till kommuner, där efterfrågan på utbildning är stor och denna kanbedömas ha särskild regionalpolitisk betydelse. Gymnasieskolansfrämsta uppgift är att utbilda ungdomar. På skolorna finns dock såväl kunskapsom utrustning som kan bli en värdefull resurs för näringslivet. I samverkanmed de regionala utvecklingsfonderna och länsstyrelserna har ett intressantsamarbete utvecklats mellan skola och näringsliv på många håll i landet. Mindreföretag erbjuds att utnyttja skolans resurser. Företagens personal kan fåutbildning genom skolan. Lärare och elever kan utföra sådana uppgifter förföretagen som skolans utrustning lämpar sig väl för. Detta samarbete har blivitett viktigt inslag i strävandena att sprida ny teknik till företagen. Elevernai gymnasieskolan får kontakt med näringslivet och de får arbeta med realistiskaoch intressanta uppgifter. Dennatyp av teknikservice har inom gymnasieskolan endast förekommit vidskolor med årskurserna 3 och 4 av teknisk linje. Jag har erfarit attteknikserviceverksamhet bedrivs i exempelvis och . Samarbetethar för såväl skola som arbetsliv givit så goda resultat att det bör breddasatt omfatta även den tekniskt inriktade yrkesutbildningen. Små företag börkunna vända sig till gymnasieskolan och få hjälp med exempelvismaterialprovning, prototyptillverkning och ritningskonstruktion. Företagenspersonal bör kunna få utbildning i hantering av datoriserade system, numerisktstyrda maskiner m. m. Äveninom den ekonomiska sektorn bör skolan kunna hjälpa till med uppgifter somoffert- och fakturaskrivningar, korrespondens på främmande språk m.m. Teknik-och ekonomiserviceverksamhet bör kunna komma till stånd på fler orter iNorrbottens län. Jag beräknar medel för att stödja en utveckling i dennariktning. Sammanlagtberäknar jag 15 milj. kr. för utrustning samt för teknik- och ekonomiserviceenligt vad jag nu angivit. Trotsde olika stödinsatser jag ovan föreslagit i syfte att behålla och utvecklagymnasieskolorna i kommer det alltid att finnas reguljärastudievägar, som inte kan inrättas vid de små skolorna eftersom elevunderlagetär för litet. Inomgymnasieskolan har man i mycket liten omfattning prövat distans undervisning. har staten givit kommunerna ekono miskt stöd till inköp av datorutrustning till gymnasieskolorna. Man kan räkna med att inom samtliga skolor har minst en s. k. datasal. Detta förhållande anser jag väsentligt öka möjligheterna att bedri- 25 Statens skolor för vuxna (SSV) har Prop.1987/88:86 erfarenhet av distansundervisning för vuxna på gymnasial nivå ochbör Bilaga 4 kunna ge värdefulla bidrag till utveckling av distansundervisningför gymnasieelever. Samarbete bör också kunna ske med en lämplig högskoleinstitutionför programutveckling m.m. Jag har erfarit att liknande arbete startat i Norgeför att ge möjlighet till viss yrkesutbildning för ungdomar i . Jagberäknar särskilda medel för kompletterande utrustning och till utvecklings-och försöksarbete med distansundervisning. 1årets budgetproposition anförde departementschefen att han fäster stor vikt vidden försöksverksamhet som avser samverkan mellan gymnasie skola och komvux påde minsta gymnasieorterna, och som syftar till att bevara omfattningen av detutbildningsutbud man haft. I ett län som är det viktigt atten sådan samverkan mellan skolformerna utvecklas. Särskilda medel bör kunnautgå för att pröva olika modeller för detta. PåNordkalotten lever ca en miljon människor inom ett stort glesbygdsområde. Föratt kunna erbjuda dessa människor ett brett utbildningsutbud krävs detsamarbete över gränserna. Jag har erfarit att kommuner i läninlett ett samarbete med såväl som inom de tekniska ochyrkestekniska studievägarna. Jag beräknar medel för att utveckla dettasamarbete. Gymnasielärarnai tekniska och yrkestekniska ämnen spelar en viktig roll för utveckling avskolan och för teknikspridning. Deras kunskaper blir föråldrade och behöveranpassas till den nya tekniken. I samband med översynen av den gymnasialayrkesutbildningen undersöktes behovet av fortbildning för bl. a. yrkeslärarna.Överensstämmelsen mellan behovet och utbudet av fortbildning visade sig varadålig. Även om det finns ett utbud, kan det vara svårt för kommunerna att lösavikariefrågan. Distansundervisning och andra okonventionella metoder att lösafortbildningsbehovet bör prövas. Både högskolan och andra utbildningsanordnarebör kunna komma i fråga. För utveckling av utbildningar som syftar till en ökadturism kan också språklärare behöva särskild fortbildning. Jag beräknar medelför dessa ändamål. Åtgärderav det slag jag nu har föreslagit bör medverka till att gymnasieskolorna skallkunna finnas kvar och utvecklas i . Sammantagetberäknar jag för distansundervisning, samverkan mellan gymnasieskola och komvux,samarbete över gränserna och fortbildning 4 milj. kr. Karakteristisktför de av förslagen i denna proposition berörda kommuner na är att invånarna har en relativt kort utbildning. Det medför att de ofta har en otillräcklig grund för att klara omställningar i arbetslivet eller föratt genomgå utbildning för ett nytt yrke. Situationen i är alltså i stor utsträckning densamma som i övriga delar av norra inland. Därför bör i samma slag av åtgärder genomföras på 26 vuxenutbildningens områdesom departementschefen har föreslå- Prop. 1987/88:86 git i prop.1987/88:64 bil. Jag beräknar 5 milj. kr. för en utökning av Bilaga 4utbildningen i komvux och vid SSV. I prop.1987/88:64 bil. 2 framhöll departementschefen betydelsen av olika insatser föratt bättre tillgodose de utbildningsbehov som finns i bl. a. inland.Han beräknade där medel för delar av ett projekt som startats av universiteteti för att utveckla distansundervisning i samarbete med olika kommuner inorra . Jag beräknar nu medel för vissa delar av projektet som berörNorrbottens län samt för fortbildning och vidareutbildning i övrigt inom länetmed 15,8 milj. kr. Möjligheternatill fortbildning och vidareutbildning i bör förstärkas även iett mera långsiktigt perspektiv. Departementschefen återkommer till denna frågai anslutning till en kommande budgetproposition. 2.4 Samverkan mellan olika utbildningsformer I prop.1987/88:64 bil. 2 framhöll departementschefen att insatserna på utbildningsområdetär ägnade att förstärka den reguljära verksamheten inom respektiveutbildningsorganisationer. Även de nu föreslagna insatserna bör ses som ensådan förstärkning, där också de olika delarna skall kunna komplettera ochstödja varandra. Resurserna bör disponeras om minst tre ochhögst . De belopp jag har angett för förstärkning inom olika områden böräven i detta fall ses som beräkningspunkter. Vilka resurser som slutligenanvisas för olika ändamål får bli beroende av vilka förslag som kommer fram ochhur väl de svarar mot de syften som regeringen redovisar i denna proposition.Departementschefen återkommer till regeringen när det gäller fördelningen avmedlen. Underett par år har en uppbyggnad av forskningen inom informationsteknologiområdetägt rum vid högskolan i . a. har professurer i reglerteknik ochsignalbehandling inrättats. Genom beslut med anledning av proposition1986/87:80 om forskning kommer en professur i datalogi att inrättas den 1 juli1989 (UbU 26, rskr. Genom beslutet fick högskolan i också vissaallmänna resursförstärkningar för forskning inom informationsteknologiområdet. Medanledning av regeringens förslag till satsningar inom informations teknologiområdet gav till känna att regeringen borde återkomma till med förslag som skulle kunna ändra den regionala obalansen inom detta område. Mot bakgrund härav har ytterligare satsningar på 27 informationsteknologiskforskning vid i föreslagits i Prop. 1987/88:86 prop. 1987/88:64 bil. Jagförordar att två tjänster som professor inrättas vid högskolan i den 1juli 1988 inom området informationsteknologi, nämligen en i elektroniskkretsteknik och en i datorsystemteknik. Jag beräknar också medel för en allmänförstärkning av resurserna inom dessa områden (sammanlagt 3,6 milj. Forskninginom informationsteknologiområdet vid högskolan i bedrivs under tematdatorer i tekniskt-industriella system. För att öka slagkraften i dennaforskning förordar jag att ett laboratorium för industrisystem skapas. Jagberäknar i det följande, under avsnittet Investeringar, 5 milj. kr. föruppbyggnaden av ett sådant laboratorium. Sammanlagt uppgår de föreslagnasatsningarna inom informationsteknologiområdet till 8,6 milj. kr, vilketinnebär en mycket kraftig förstärkning av forskningsresurserna inom dettaområde vid högskolan. Vidhögskolan i bedrivs viss forskning inom områdena metallurgi ochmaterialteknik. Samverkan med vissa företag och med inom dessa områden. Jag anser att det finns goda förutsättningaratt utöka verksamheten vid högskolan och beräknar sammanlagt 1,2 milj. kr. fören allmän förstärkning av forskningsområdet. Strömningsläraär ett forskningsområde av stor betydelse för maskintekniken. Maskintekniskforskning är viktig för näringslivet i regionen. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har tidigare i sin anslagsframställning föreslagit enprofessur i strömningslära. Jag förordar att en professur i strömningslärainrättas och beräknar resurser härför samt medel för en allmänförstärkning (sammanlagt 1,5 milj. Produktionsteknikär ett centralt forskningsområde vid högskolan i . Området är av storbetydelse för möjligheterna att långsiktigt förändra näringslivsstrukturen iNorrbottens län. Ett av de främsta hjälpmedlen i arbetet med att förbättraproduktionsprocessen är integration av datorstöd mellan de olika stegen iproduktionskedjan och mot de administrativa systemen. Vid högskolan i forskning inom området integrerad datorstödd produktion. Chefenför industridepartementet kommer senare (bil. 8) att beräkna medel förutrustning av ett centrum för produktionsteknik vid högskolan i . Ianslutning till detta förslag beräknar jag 2 milj. kr. i driftskostnader förverksamheten vid detta centrum. Forskninginom området kvalitetsteknik är av stor vikt för svensk indu stri. En uppbyggnad av forskningen inom detta område sker för närvaran de vid några institutioner i landet. bedriver viss utbild ning inom området, och verksamheten inom kvalitetstekniken ingår i hög skolans satsning på produktionsteknik. UHÄ har utrett behovet av forsk ning och utbildning inom kvalitetsteknik. UHÄ har bl. a. föreslagit att en tjänst som professor i ämnet inrättas vid högskolan i . Mot denna bakgrund förordar jag att en tjänst som professor.i kvalitetsteknik inrättas den . Jag har beräknat medel härför samt för en allmän förstärk ning av området (sammanlagt 1,4 milj. Vidhögskolan i bedrivs viss forskning inom området industriell Prop.1987/88:86 ekonomi och organisation. a. finns tjänster som professorinrättade Bilaga 4 inom områdena industriell organisation medföretagsutveckling samt produktutveckling. Högskolan har erhållit endonation avsedd för forskning inom industriell marknadsföring. En extra tjänstsom professor, benämnd och professur, kommerdärigenom att kunna inrättas. För vissa övriga forskningskostnader inom områdetindustriell marknadföring beräknar jag . Chefenför industridepartementet kommer senare (bil. 8) att beräkna medel fillutrustning för ett centrum för fiberarmerade polymermaterial med lokaliseringtill , samt medel för kollektiv forskning och utveckling vid dettacentrum. Detta centrum kommer att byggas upp i samverkan med Asea . bedriver viss forskning Wring plastkompositer. För attöka slagkraften i den föreslagna satsningen bör högskolans resurser på dettaforskningsområde förstärkas. Jag beräknar 1 milj. kr. för detta ändamål. Kontaktsekretariatetvid högskolan är en betydelsefull länk mellan högskolans forskare ochnäringslivet i regionen, framför allt små och medelstora företag. Jag beräknar900000 kr. för förstärkning av kontaktsekrete-rarverksamheten. Utöverde satsningar som jag i det föregående har föreslagit anser jag det befogat attallmänt förstärka högskolans basorganisation för forskning. Högskolansverksamhet inom många forskningsområden behöver konsolideras. Genom utökademedel för forskningsverksamheten kan forskningens kvalitet höjas, ochhögskolan kan i än större utsträckning bidra till näringslivets utveckling iregionen. Jag beräknar därför ytteriigare 12 milj. kr. som en allmänförstärkning av forskningsresurserna. Jag förordar dessutom i det följande, underavsnittet Investeringar, att 11 milj. kr. anvisas engångsvis för utrustningsåväl för de av mig föreslagna forskningsområdena som i samband med dennaallmänna förstärkning av forskningsresurserna. Högskolanbör så långt möjligt inrymma de av mig föreslagna satsningarna på forskningoch forskarutbildning inom ramen för nuvarande lokaler. De föreslagnainsatserna är emellertid så omfattande att högskolan kan behöva disponeraytterligare medel för lokalkostnader. Jag föreslår därför att av de 12 milj.kr. som jag har föreslagit som en allmän förstärkning 4 milj. kr. tillsvidare reserveras för lokalkostnader. Denna årskostnad kan tjäna som ettriktmärke för lokalplaneringen. I den mån högskolan inte behöver ta dessa medeli anspråk för lokalkostnader bör medlen användas för den egentligaforskningsverksamheten. Frågan bör avgöras i samband med prövningen avhögskolans lokalförsörjning för nämnda insatser. Kirunahar genom IRF) blivit centralort för den fysikaliska rymdforskningen i landet. är också ett centrum för högteknologisk industriell verksamhet inom rymdområdet genom , , Satellitbild i m. fl. IRF har inkommit med förslag till utbyggnad av ett rymdtekniskt Prop. 1987/88:86 inriktat forskningsprogram vid institutet. Trots den tidigare nämnda expansionen är forskningsmiljöni liten. Det är därför enligt min mening väsentligt att på ettlångsiktigt sätt bredda den bas som institutets rymdforskning utgör förtillämpad forskning och utvecklingsarbete. Jag föreslår att 3,1 milj. kr. anvisas IRF som enförstärkning av institutets resurser för grundforskning och rymdtekniskforskning. Inom ramen för dessa medel bör en tjänst som professor i rymdfysik,med placering vid institutet, inrättas den . Genom mina förslag tillförstärkningar kan den långsiktiga finansieringen av den forskning som initieratsmed tillfälliga regionalpolitiska medel (prop. 1984/85:115, AU 13, rskr. 354)garanteras.