prop · GB0366 · 1987-12-31 00:00:00 — Rådet har även godkänt en resolution om åtgärder för attförbättra ungdomarnas yrkesförberedelser samt för att underlätta övergångenfrån skola till arbetsliv. Medlemsstaterna är ålagda att ge utbildning ochinformation till invandrarbarn, bl,a, särskild språkundervisning imottagarlandets språk. Däremot finns ingen skyldighet att ge invandrarbarnutbildning i sitt modersmål eller information om kulturen i hemlandet.Medlemsstaterna rekommenderas dock att låta invandrarbarn få även sådanutbildning och information, EG antog ett direktiv som skall tillförsäkraarbetstagare samma rättigheter som de tidigare haft när ett företag överlåtstill en annan ägare, eller går samman med ett annat företag inom Gemenskapen, EG-kommissionenlade också fram ett förslag till direktiv med bestämmelser ominformations- och samrådsplikt i koncerner och multinationella företag (det s,k,Vredelingdirektivet), har länge krävt regler som går längre änKommissionens förslag. Det har inte gått att nå enighet om förslaget. Rådethar uppmanat parterna att fortsätta diskussionen. Frågan skall tas upp på nytti , Både och har fastställt s,k, uppförandekoder somriktar sig till multinationella företag, OECD-deklarationen om internationellainvesteringar och multinationella företag innehåller bl,a, riktlinjer (code ofPrac-tice) för sådana företags behandling av sysselsättning och arbetsvillkor,däribland förenings- och förhandlingsrätt, informationsplikt, flyttning avverksamhet mellan länderna m,m, trepartsdeklaration om riktlinjer rörandemultinationella företag och arbetsmarknaden riktar sig till regeringarna, arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer och de multinationella företagen. Deklarationenuppställer riktlinjer på områdena för sysselsättning, utbildning, arbets- ochlevnadsvillkor samt arbetsmarknaden. Frågan om koncernfackligt samarbete i nordiska koncernerbehandlas i ett nordiskt projekt. gav en sär skild projektgrupp i uppdrag att undersöka vilka förutsättningar som finns 115 att genom avtal utvecklasamarbetet mellan nordiska koncerner och de fack- Prop, 1987/88:66 ligaorganisationerna inom dessa koncerner. Gruppen är sammansatt av företrädare förde nordiska regeringarna (utom ) och arbetsmarknadens parter. Densysselsättningspolitiska målsättningen enligt har uttryckts så,att varje medlemsstat skall föra en ekonomisk politik som säkerställer en högsysselsättning. Målet för den svenska sysselsättningspolitiken är merlångtgående, och i fråga om praktisk politik för att uppnå målen ärskillnaderna högst betydande. Den svenska arbetsmarknadspolitikens instrumentär inte unika i , Omfattningen av insatserna är däremot utanjämförelse. innehåller inga föreskrifter som hindrar att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och särskilt riktade insatser används, ISverige är invandringen från icke-nordiska länder reglerad, bl,a, på grund avrisken för att en fri invandring skulle försvåra möjligheterna att fullföljamålen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken över huvudtaget. En oreglerad invandring skulle dessutom försvåra möjligheterna attbereda sysselsättning åt de grupper på den svenska arbetsmarknaden som harstörst svårigheter att finna arbete. Det rör sig särskilt om äldre, kvinnor,handikappade samt flyktingar och tidigare invandrade personer. Vidare befarasatt en fri invandring skulle omöjliggöra ambitionen att tillförsäkra deninvandrade arbetskraften samma anställningsförhållanden och levnadsstandard iövrigt som den inhemska arbetskraften. Ettantagande av för arbetskraftens fria rörlighet skulle medföra attSverige inte längre hade möjlighet att reglera invandringen av med- borgarefrån de länder som är medlemmar i , Medborgare i EG skulle i princip få sammarätt att resa till och här söka arbete som medborgare i de nordiskaländerna nu har. Frånsvensk synpunkt är det mycket väsentligt att den fria nordiska arbetsmarknadenkan bestå även efter en eventuell anslutning till den europeiskaarbetsmarknaden. Önskemålet om att bevara den fria nordiska arbetsmarknadendelas av de övriga nordiska länderna. Attinordna den svenska socialförsäkringslagstiftningen i EG:s regelsystem skullekräva betydande förändringar av den svenska lagstiftningen, i första hand vadavser folkpensioner, EG:s regelsystem tillåter nämligen inte någon positivsärbehandling av ett lands egna medborgare på socialförsäkringsområdet ochkräver i princip att pensioner skall utgå på samma villkor var inom EG förmånstagarenän är bosatt, Sverigehar löst samordningsproblemen på socialförsäkringsområdet genomsärskilda bilaterala konventioner, vilka i stor utsträckning är inspirerade avGemenskapens regelsystem, men likväl på flera områden innehåller betydandeavvikelser från detta. Enanslutning till EG:s nuvarande regler om arbetskraftens fria rörlighet skulle under normala förhållanden sannolikt knappast innebära någon risk för arbetskraftsomflyttningar i sådan omfattning att svårigheter skulle upp stå på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller såväl invandring till som ut vandring från , Om allvarligare risker uppstår för sysselsättning eller H levnadsstandardi en medlemsstat finns vissa möjligheter att begränsa den Prop, 1987/88:66 friainvandringen från andra genom att information lämnas via deoffentliga arbetsförmedlingarna om arbetsmarknadssituationen i det berörda landet. Utvecklingeninom EG:s arbetsmarknad bekräftar tidigare erfarenheter. Trögheten iarbetskraftens rörlighet är stor. Det gäller redan inom ett land men i ännuhögre grad mellan länder, där språksvårigheter, skillnader i utbildning etc,tillstöter. räcker inte ens kraftiga löneskillnader eller mycket storaskillnader i arbetslöshet för att stimulera till flyttning, I detta sammanhangär det av vikt att berörda svenska myndigheter och organisationer nära följerdet harmoniseringsarbete som sker inom EG vad avser behörighets- ochlegitimationskrav för vissa yrkesgrupper, exempelvis inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Arbetsrättsligafrågor, t,ex, medbestämmandefrågor, har inte varit föremål för någonnärmare diskussion i relationerna med EG, Detta område måste dock bli föremålför uppmärksamhet, liksom de samordningssträvanden som sker påarbetslivspolitikens område. Ettnärmare samarbete med EG får inte leda till att arbetstagarnas möjligheter attpåverka arbetsvillkoren minskar. Anställda i multinationella koncerner måsteges rätt till information om koncernernas planer och viktiga beslut. Enönskvärd utveckling av arbetslivet förutsätter att de anställda och derasorganisationer deltar i utvecklingen. Det finns alltså enrad olika frågor som måste beaktas i en diskussion om migration och arbeskraftsrörlighetmellan och , Flera av dessa frågor är inte tillräckligtanalyserade. Detta gäller t,ex, konsekvenserna inom socialförsäkringsområdetoch arbetsrätten, samt frågor som rör våra ambitioner påarbetsmarknadspolitikens och jämställdhetens områden, I viss mening är samtligadessa frågor tekniska och bör långtifrån vara oöverkomliga, men de har allasamband med vissa grundläggande värderingar för vår social- ocharbetsmarknadspolitik, I det här sammanhanget bör man hålla i minnet att densamstämmiga erfarenheten från de fem nordiska länderna är att, vid sidan avhistoriska och språkliga rötter, ingenting har haft så stor betydelse församhörigheten i som möjligheterna att fritt flytta och ta arbete,bör därför, sedan vissa ytterligare frågor belysts, vara öppen för attpröva om denna möjlighet kan vidgas också i ett bredare Västeuropeisktperspektiv. Europaär ett dominerande turistområde globalt sett. Turismen motsvarar avEuropas export. Omkring 9 miljoner européer arbetar inom turistnäringen. AvEuropaturismen är andel mätt i internationellaövernattningar, I många avseenden är turismen en förbisedd sektor i nationalräkenskaperna,och det saknas i mänga länder en samlad turistpolitik. Enligt har dettamedfört att regler och lagar, som för andra branscher inte utgjort någothinder, kommit att delvis bromsa turismens utveckling. För det nordiskaturistsamarbetet finns en särskild turistkommitté upprat- Prop, 1987/88:66 tadunder . Som en del i den nordiska handlingsplanen"i Vekst" genomförs en gemensam turistkampanji , EGsaknar formellt en enhetlig turistpolitik. Kommissionens arbete på att harmoniseraEG-ländernas turistpolitik grundar sig på Rådets resolution av den 10 april1984 som understryker behovet av samråd i turistfrågor mellan medlemsländernaoch , Som en följd av Rådets resolution framlade Kommissionen iapril 1986 förslag om en bättre tidsmässig och geografisk spridning avturismen, förslag om standardiserad hotellinformation samt förslag omupprättandet av en rådgivande turistgrupp, fattade Rådet beslutom att under Kommissionen upprätta en särskild rådgivande kommitté förturistfrågor, som skall mötas minst en gång . Vidare avgav Rådet tvårekommendationer, dels om enhetlig symbolanvändning i existerande hotell, delsom brandsäkerhet i befintiiga hotell. Rådet antog vid samma tillfälle även en resolutionom en bättre geografisk och säsongmässig spridning av turismen. Ävenom om den inre marknaden knappast nämner turismen, är detuppenbart att flera av delmålen är av betydelse for utvecklingen av engemensam turistpolitik, t,ex, fri gränspassage, harmoniserad transportpolitik,skatteregler för resande, temporär införsel av fordon, offentlig upphandling,ungdomsutbyte, gemensamma regler för kommersiella agenter, banktjänster etc. Internationelltdeltar aktivt i och i WTO (),Även brukar företrädas i dessa organ, och har entendens till enhetligt EG-upp-trädande kunnat förmärkas. Turistnäringenär till sin karaktär i hög grad påverkad av den internationella konkurrenssituationen.Internationellt är det främst "turistinstrument" och arbete idess turistkommitté som varit vägledande för turismens konkurrensvillkor. Dekommande diskussionerna om tjänstehandeln i kan få stor betydelse även försvensk turistnäring. För ett litet turistland som är det viktigt attbevaka utvecklingen i vär omvärld. Detinternationella resandet inbringar ca till ,vilket motsvarar av den svenska totalexporten. spenderarsvenska turister utomlands, svarar för avden svenska turistmarknaden. Den gradvisa framväxten av en enhetligturistpolitik inom EG kan därför få betydande konsekvenser även för den svenskaturistnäringen. Från svensk sida bör vi därför söka nya vägar för samarbetetmed EG - helst tillsammans med övriga nordiska och EFTA-länder - i syfte attskapa en enhetlig marknad för utomeuropeisk turism och ett ökat turistresandeinom , I1984 års Luxemburgdeklaration förutser EG- och EFTA-länderna kon sultationer och informationsutbyte i turistfrågor. Från svensk sida finns en beredskap till sådana kontakter med EG, t,ex, ifråga om harmonisering av 118 regleroch statistik av betydelse för turistbranschen. 14Hemställan Prop, 1987/88:66 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att godkänna de av mig förordade riktlinjerna i kapitel 1, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört omSverige och den västeuropeiska integrationen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. Den svenska varuhandeln och gränshindren Huvuddelenav handel med är fri från gränshinder. ,frihandelsavtalet med och överenskommelser föranledda av särställningen förGrönland och reglerar signatärlän-ders användning av tullar och vissa icke-tariffäramedel i handelsutbytet sinsemellan. Avtalen stipulerar bl, a, tullfrihet ochförbud mot kvantitativa restriktioner i handeln med industrivaror samt medjordbruksvaror till den del de är bearbetade. Oberedda fiskeprodukter ochobearbetade jordbruksvaror kan möta handelshinder såväl mellan EFTA-ländernasom i utbytet mellan ett EFTA-land och EG, För bearbetade jordbruksvaror utgåravgifter/ subventioner för att utjämna prisskillnader på de ingåendejordbruksråvarorna men tullar är inte tillåtna på deras vidareförädling, dvs,något manufaktureringsskydd får inte förekomma. Över90 % av export och import av varor består av de i tullfriaindustrivarorna (Tabell 1), Av export till de europeiska frihandelsländernamöter tullar, importavgifter, kvantitativa restriktioner och prisutjämningsåtgärderi egenskap av jordbruksvaror eller fiskeprodukter. Motsvarande siffra förimporten är , Den svenska handelns varusammansättning . Export Milj. kr. Import Milj. kr. 97,6 0,7 1,4 0,2 213 760 2 407 14 361 2 015 91,9 1,0 6,2 0,9 Not:Industrivaror omfattar CCCN kapitel . Bearbetade jordbruksvaror anges iProtokoll 2 i frihandelsavtal med EG. Fiskeprodukter omfattar CCCNkapitel 3 samt 16.04 och 16.05. Obearbetade jordbruksvaror omfattar övrigavaror. avSveriges handel skedde med de västeuropeiska frihandelsländerna(Tabell 2). Tillsammans utgör de därmed dominerandeavsättningsmarknad och huvudleverantör. EG - med tio gånger större befolkningän EFTA-länderna - svarar för huvuddelen. Hälften av varuexport gicktill EG och av varuimporten kom därifrån. EFTA-länderna svarade för21 % resp. . Drygt en tredjedel av svensk varuproduktion avsätts i EG/EFTA-områdetsom i sin tur levererar ungefär samma andel av de varor som svenska hushåll ochföretag förbrukar. Bilagan är utarbetad avkommerskollegium. Den svenska varuhandelns länderfördelning . Milj, kr. Milj, kr. EG (12) Not:Europeiska frihandelsländer omfattar EFTA, EG samt och , ÖvrigaVästeuropa omfattar , , och , handel medindustrivaror fördelar sig på länder på samma sätt som den totala varuhandeln iTabell 2. Däremot uppvisar de återstående grupperna en annan länderfördelning.De europeiska frihandelsländernas andel av utbytet av bearbetade jordbruksvaroroch fiskeprodukter var . Övriga kontinenter spelar en försumbar roll medundantag för som leverantör av fiskeprodukter. Utvecklingsländernaspelar en roll både som marknad och som leverantör för obearbetadejordbruksvaror. Frånmars 1987 möjliggör riksbanks nya rapporteringssystem för ut-rikesbetalningaren redovisning av vissa tjänstebetalningars länderfördelning. Riksbankenkorrigerar betalningsstatistiken och kompletterar den med uppgifter från andrakällor innan den presenteras i bytesbalansen. Uppgifterna nedan är hämtadefrån den okorrigerade betalningsstatistiken och summor för vissa postermotsvarar inte de värden som redovisas i den officiella bytesbalansen.Avvikelserna är särskilt stora för transporttjänster där kompletterandestatistik används för att beräkna sjöfartsnettot. Även betalningsstatistikenför resor korrigeras. För transporter och resor ger betalningsstatistikennedan endast en del av bytesbalansens motsvarande poster. Betalningsstatistikenger en god bild av handelns länderfördelning för övriga tjänster och enapproximation för transporter och resor. redovisade ibytesbalansen ett överskott på för »samtliga poster itjänstebalansen utom avkastning på kapital. 9Riksdagen 1987/88. , Tjänstehandeln inkl, avkastning på kapital svarar för ca20 % av,Prop, 1987/88:66 handel i varor och tjänster. Betecknande förtjänster är att de är "svåra att transportera och lagra". Påtjänsteområdet kvarstår dessutom många handelshinder i form av nationellaregleringar. Tillsammans gör detta att en klart mindre del avtjänsteproduktionen (i ) än av varuproduktionen går iinternationell handel. Beroendet av utländska marknader är därför väsentligtmindre för tjänste- än för varuproduktionen. De svenska tjänstebetalningarnas länderfördelning tjänstebetalningar är som varuhandelnkoncentrerade på industriländerna. av tjänsteexport går tillindustriländer och är jämnare fördelad bland de stora ländergrupperna än vadvaruexporten är (Tabell 3), EG tar en mindre andel av den svenska exporten avtjänster () än av varor () men utgör störstaavsättningsmarknad, EFTA är viktigare som avsättningsmarknad för tjänster ()än för varor (), Tillsammans svarar EG/EFTA-länderna för av Sverigestjänsteexport (för varor). Vissa svenska tjänstebetalningars länderfördelning,uppskattning för . 27,5, EG (12) Källa: riksbanks nya rapporteringssystem . Syste met tillämpas.fr. o. m. och användarnas ovana i början kan resulterai fel. Not: Tjänsterna noteras på det land till (från) vilket betalning sker vilketöverensstäm mer väl men ej fullständigt med ursprungsland resp. destinationsland.Uppgifterna har omvandlats till årsbasis och avrundats. Poster med säsongsmässigavariationer blir inte representativa . T. ex. kan resor överskattas om deföreträdesvis äger rum pä sommaren. Tjänsterna i tabell 3 avser "non-factor services",dvs. räntor och utdelningar pä utländskt kapital ingår ej. Andra betalningar som utelämnats ärsådana där tjänsteslaget icke identifieras t. ex. kombinerad varu- och tjänstebetalning(Riks bankens valutakod 12) samt betalningar som innebär netting och clearing (kod 13och 14). Transport- och försäkringstjänster ingår ej då varan betalas cif utaninkluderas i varuhandeln. korrigerar för detta och kompletterar med annanstatistik innan transport- och försäkringsstatistiken presenteras i bytesbalansen. Sverigestjänsteimport är också koncentrerad till industriländerna (), men härspelar EG och EFTA ungefär samma roll som leverantör av tjänster som av varor.Sammanlagt kommer av tjänsteimport från EG/EFTA-länderna.Nordamerika spelar en större roll än EFTA-länderna som tjänsteleverantör tillSverige. Av deredovisade tjänsterna har ett importöverskott på 15 miljarder kronorsom uppstår huvudsakligen i utbytet med EG. Smärre exportöverskott uppstår ihandeln med EFTA-länderna, och /. Tjänstehandelns fördelning på olika slag av tjänstebetalningar Tabell 4 och 5 redovisar tjänstehandel uppdeladpå tre huvudslag av tjänster: komplement till resp. ersättare för varuhandelsamt icke-varu-handelsrelaterade tjänster. Knappt hälften av tjänstehandeln idessa tabeller består av tjänster som kompletterar varuhandeln. Hit hör frakt,försäkring Tre slag av tjänstebetalningar fördelade på ländergrupper,uppskattad svensk export . EG (12) 7 650 Not: Varuhandelskompletterandetjänster omfattar valutakod 2 Frakt och kostnader i samband därmed; 3Försäkringspremier och skadeersättningar; 62 Provision, Tjänster som ersättervaruhandel omfattar valutakod 61 Överlåtelse och upplåtelse av rättigheter t,ex. licenser, royalties, patent, film, bandinspelningar, video; 64 I utlandetutförda tekniska tjänster, entreprenader, reparationer, montage,konsulttjänster, forskningsarbeten m. m.; 65 I utförda tekniskatjänster, entreprenader, reparationer, montage, konsulttjänster,forskningsarbeten m. m.; 66 Löner och ersättningar till egna anställda iförsäljningsverksamhet; 67 Löner och ersättningar till egna anställda avseendetekniska tjänster m. m.; 68 Leasingavgifter avseende varor som ej förtullats iSverige. Icke varuhandelsrelaterade tjänster omfattar valutakod 4Resor och kostnader i samband därmed; 60 Data- och teletjänster; dataprogram,hyra av datamaskin och datatid, datakommmunikation, telefon, telegraf, telex;63 Försäljningstjänster (marknadsföring, annonsering, reklam m. ), mäklararvoden,banktjänster. Skillnaden mellan ovanstående och Samtliga tjänster utgörs avvalutakod 18 Kombinerade tjänstebetalning av överstigande och69 Övriga tjänster. Denna tjänsteexport står i direkt proportion till varuhandeln ochfördelar sig på länder ungefär som varuhandeln, korrigerad för landetstransportekonomiska avstånd från . Tjänster som ersätter varuhandelnsvarar för mellan en femtedel och en fjärdedel av tjänstehandel. Hithör tillverkning i utlandet genom upplåtelse av licens- eller annan rättighet,tekniska tjänster och tillfällig förvärvsverksamhet ("konsulttjänster"),"Ersättningstjänster" kan väntas stå i omvänd proportion till varuhandelnoch ske i relativt större grad med länder som har hinder för varuhandeln, Sluthgenär ca en fjärdedel av tjänstehandel icke-varuhan-delsrelaterad ochbestår av bl, a. turism, data- och teletjänster och försäljningstjänster. Handel med tjänster somkompletterar varuhandeln sker till med EG/EFTA-länderna, Gentemotindustriländerna utom EG har ett exportöverskott i dessa tjänster. Denprotektionistiska transportpolitik som många utvecklingsländer och statshandelsländerför, framförallt på sjöfartsområdet, kan bidra till att har ettimportöverskott med dessa ländergrupper. Förekomsten av öppna sjöfavtsregisteri flera utvecklingsländer kan också bidra till importöverskottet. Tjänstersom ersätter varuhandeln förekommer relativt rikligt i utbytet med transportekonomisktavlägsna och/eller varuprotektionistiska marknader. En femtedel av Sverigesexport av dessa tjänster går till utvecklingsländer och statshandelsländer,huvudsakligen byggnadsentreprenader, och exkl. svararför ca en tredjedel av export av "ersättningstjänster".Huvudposten är sannolikt betalningar till inhemska produktionsfaktorer ivärdländerna i samband med byggnadsentreprenader. Prop, 1987/88:66 Tre slag av tjänstebetalningar fördelade på ländergrupper, uppskattad svenskexport . milj, kr. milj, kr. milj, kr. milj, kr. EG (12) Källa: Se tabell 4, Not:Se tabell 4, Bland de icke varuhandelsrelateradetjänsterna sker av handel med EG/EFTA-länder. EFTA spelar enungefär lika stor roll som EG som avsättningsmarknad men har som leverantör avtjänster bara en tredjedel av EG:s vikt på grund av EG:s stora roll som resemålför svenska affärsmän och semesterfirare. roll som leverantör avresetjänster (en procentenhet större än EFTA-ländernas andel) överskattas sannoliktgenom att sedlar och resechecker i USA-dollar används för resor även till andraländer än till , Utvecklingsländerna spelar en obetydlig roll både somavsättningsmarknad för och leverantör av dessa tjänster. Svenskägdaanläggningar i utiandet bedriver dels produktion, dels försäljning.Produktionsanläggningar kan ersätta leveranser från i länder därhandelshinder eller transportkostnader gör svensk varuexport mindre lönsam.Försäljningsanläggningar kompletterar handelsflöden och återfinns främst påvåra stora exportmarknader. Beräkningarav kapitalvärdet av svenska dotterbolag i olika länder är förknippade medbetydande praktiska och begreppsmässiga svårigheter. För att ge en bild avomfattningen och fördelningen av uUandsägt kapital i och av svenskägtkapital utomlands presenterar tabell 6 i stället antalet anställda i dessaföretag. Eftersom kapitalintensiteten varierar från land till land och frånindustri till industri ger tabellen endast en grov bild av det svenskägdaindustrikapitalets lokalisering utomlands. Västeuropaär, som framgår av tabell 6, helt dominerande både som ägare av utländskadirektinvesteringar i (tre fjärdedelar) och som lokalise- Anställda i utlandsägda företag . EG (12) (42 234) (30,2) (37 430) Källa: SCB StatistiskRapport, samt kompletterande uppgifter från SCB. Not: Utlandsägda företagomfattar företag där ägs av utländska medborgare. Uppgifterna itabellen underskattar det utlandskontrollerade kapitalet eftersom minoritetsposterofta ger kontroll. ringsomrädeför svenska dotterbolag utomlands (), EG svarar för ca Prop, 1987/88:66 hälften avde utlandsanställda både som värdnation och som ägarnation, EFTA-ländernaspelar roll främst som företagsägare i till följd av de nordiskagrannländernas ökade företagsuppköp i som ettled i branschrationalisering eller i strävan att finna en språngbräda Svenska ägarintressen i EFTA-länderna är relativt Efter har ett befolkningsutbyte ägt rummed , Ett nettoinflöde av utlänningar har gått till och år1986 fanns här tre kvarts miljon utländska medborgare eller personer föddautomlands. Invandrarna utgör därmed av de svenska medborgare som ärbosatta och födda i , har nettoutvandring av svenskamedborgare gjort att utlandssvenskarna uppgår till mellan 100 000 och 200 000personer. Kännetecknande för in- och utvandringen är stora bruttoflödenrelativt till nettoflödena. utvandrar ca 8 000 svenska medborgare medanca 5 000 återvänder hit. bosätter sig ca 25 000 icke-svenska medborgarehär medan ca 15 000 lämnar främst för att återvända hem. Därmed omsättsstocken av utlandssvenskar och av invandrare kontinuerligt.