prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Dubbelspåranläggs enligt planen /89-1989/90 i första handpå tre delsträckor, nämligen , Almedal-Mölndals Prop.1987/88: 50 nedre och Halmslad-Trönninge. Investeringarna beräknas totaltkosta Bilaga 1 255 milj. kr. 1987/88:100 bil. 8 har regeringen föreslagit all, i avvaktan påpropositionen om trafikpolitiken , till Särskilda invesleringarvid för /89 beräkna ett oförändrat reservationsanslagpå 100 milj. kr. Jag anhåller nu om att få ta upp denna fråga. SJhar för /89 beräknat medelsbehovet för de i planen ingåendeinvesteringarna till 85 milj. kr. Jag tillstyrker medelsberäkningen ochförordar att medlen får disponeras av . Investeringsramen bör beräknas lill 60 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår 1. att lill Särskildanyinvesteringar i slomjärnvägar för /89 anvisa eftreservationsanslag av , 2. alt godkänna en investeringsramför särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar av . Ersättning till för utveckling avgodstrafik 1988/89Förslag 260000000 Medhänvisning lill vad jag har anfört vid min behandling avjärnvägsfrågorna och kombitrafiken kan medelsbehovet för andra hälften /89 beräknas till 260 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Ersättning tdl slalens järnvägar för utveckling av godslrafik /89 anvisa ett reservationsanslag av . Ersättning till för köp av vissatjänster 1986/87Utgift 1443000000 1987/88Anslag 1364000000 1988/89 Förslag 985000000 Från anslaget belalasersättning till SJ för sådana tjänster som är önskvärda frånsamhällsekonomiska utgångspunkter men som inte är företagsekonomisktmotiverade för SJ som affärsverk. 1987/88: 100 bil. 8 har regeringen föreslagitriksdagen alt i avvak- Prop. 1987/88: 50 tan på propositionen omtrafikpolitiken pä 1990-talel, till Ersättning till Bilaga 1 slalensjärnvägar för köp av vissa tjänster för /89 beräkna eltoförändrat anslag på 1 364 milj. kr. Jag anhåller nu om atl få la upp dennafråga. SJ har för /89 beräknal ett medelsbehov avI 484 milj. kr. I beloppet har inräknats extra medel förprojekteringsberedskap. Med utgångspunkt från nuvarande anslagsnivå harjag efterprisomräkning och med hänsyn lill effektivitetsvinster beräknat medelsbehovetför fill 710 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört vid minbehandling av järnvägsfrågorna bör vägtrafikmodellen resultatmässigt införas redanfrån . För alt täcka de merkostnader SJ därmed får till då vägtrafikmodellen hell införts och SJavlastats det ekonomiska ansvaret för infrastrukturen bör SJ ges särskildamedel med 275 milj. kr. Mol denna bakgrund kan del sammanlagda medelsbehovetberäknas till 985 milj. kr. med följande fördelning på ändamål: Ändamål Milj. kr. Tågtrafik på det ersättningsberättigade bannätet m. m. Förstärkt banunderhåll utanför riksnätet 5 Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar 13 Vissa övriga kostnader vid järnvägskorsningar 22 Ersättning för vissa kapitalkostnader 15 Ersättning för väglrafikmodellen 275 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till för köp avvissa tjänster för /89 anvisa ell reservafionsanslag av985000000 kr. Ersättning till i samband medutdelning från AB Swedcarrier 1988/89 Förslag 1000 Med hänvisning lill vad jag har anfört vid minbehandling av järnvägsfrågorna bör SJ från anslaget underrekonstruktionsperioden lill utgången av få ersättning som motsvarardet belopp som AB Swedcarrier vid avyttring av vissa verksamheter betalar iskatt på grund av atl inget koncernförhållande finns med SJ. Med hänvisningtill atl beloppet inte kan preciseras i förväg bör anslaget föras upp som ettformellt förslagsanslag om I . Det bör ankomma på regeringen att närmare besluta om hur anslaget skall få utnyttjas. 1987/88: 50 Jaghemställer atl regeringen föreslär tJilaga atltill Ersättning tdl i samband med utdelning från ABSwedcarrier anvisa elt förslagsanslag av I . Eftersomanslagssystemet är hell nyll och därför anslags- och kostnadsberäkning mellanolika anslag kan komma att behöva justeras bör regeringen bemyndigas att delsgöra omfördelningar mellan vissa anslag för /89, dels jämkakostnadsramar. Vidare bör regeringen få besluta om till vilka nya anslagutgående reservationer på nuvarande anslag per skall föras.Jag hemställer därför aft regeringen föreslår 1. alt bemyndiga regeringen atlför /89 vid behov kunna omfördela medel mellan anslagen D 1.Drift och underhåll av stafiiga järnvägar, D 2. Reinvesteringar istomjärnvägar, D 4. Nyinvesteringar i stomjärnvägar, D 5. Ersättning tillbanverket för vissa kapitalkostnader och D 7. Ersättning till statens järnvägarför utveckling av godstrafik, 2. att bemyndiga regeringen attvid behov kunna jämka kostnadsramarna för anslagen D 1. Drift och underhåll avslatligajärnvägar, D 2. Reinvesteringar i stomjärnvägar, D 4. Nyinvesteringar istomjärnvägar och D 6. Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar samt 3. att bemyndiga regeringen attbesluta om dispositionen av utgående reservationer på anslagen tilljärnvägsändamål för /88. H. Kollektivtrafik m.m.' Jaghar tidigare i avsnitten om ny järnvägspolilik och kollekfivtrafik föreslagitatl transportrådels ansvarområde utökas lill att även omfalla handläggning avekonomiskt slöd till kollektivtrafiken. Som en följd av dessa förslag förordarjag alt det för /89 inrättas följande nya anslag över vilkamedel ställs till regeringens förfogande: H 6. Köp av interregionalpersontrafik på järnväg. Eirsätlning lill Irafikhuvudmännen för köp avviss persontrafik på järnväg. Köp av interregional persontrafik på 1988/89Förslag 274000000 'Transportstöd m. m. Enligt de förslag jagtidigare har redovisat i avsnittet om ny järnvägspoli- Prop. 1987/88: 50 tik skall slaten fortsättningsvis köpa viss trafik av SJ. Motbakgrund av vad jag således tidigare anfört föreslår jag alt 274 milj. kr.anvisas över elt nylt reservationsanslag benämnt H6. Köp av interregionalpersontrafik på järnväg. I beloppet har inräknats medel för interregionaltrafik på stomnätet och omkostnadspålägg för trafikhuvudmännens köp avtågtrafik på länsjärnvägarna. Jagbedömer all transportrådet såsom ett statligt samordningsorgan inomtransportsektorn bör handlägga den nya arbetsuppgiften. Motbakgrund av vad jag här anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Köp av interregional persontrafik på järnväg för /89 anvisaett reservationsanslag av . (7.3.1). Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av visspersontrafik på järnväg 1988/89Förslag 46000000 Enliglvad jag tidigare anfört i avsnittet om järnvägsfrågorna bör trafik-huvudmännenerhålla eft statsbidrag för viss trafik på länsjärnvägar. Jagföreslår mot bakgrund av detta att ett nytt reservationsanslag H7. Ersättninglill Irafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på järnväg inrättas förändamålet. Medelsbehovel beräknar jag uppgå till 46 milj. kr. Eftersom transportrådet är samordningsmyndighet inomtransportsektorn bedömer jag rådet som mest lämpad att administrera bidraget. Molbakgrund av vad jag här anfört hemställer jag att regeringen föreslår alllill Ersättning tdl irafikhuvudmännen för köp av viss persontrafik på Järnvägför /89 anvisa elt reservationsanslag av . (7.3.2). Eftersomanslagssystemet är hell nytt och anslags- och kostnadsberäkningen mellananslagen H 6. och H 7. därför kan komma atl justeras bör regeringen bemyndigasatl göra omfördelningar mellan anslagen. 1987/88: 50 Jag hemställer därför alt regeringen föreslår Bilaga alt bemyndiga regeringen att för /89 vidbehov kunna omfördela medel mellan anslagen H 6. Köp av interregionalpersontrafik på järnväg och H 7. Ersättning till Irafikhuvudmännen för köp avviss persontrafik på järnväg. Stöd fill utvecklingsarbete och demonstrationsprojektinom kollekfivtrafiken m. m. 1987/88 Förslag 100000000 Jag har fidigare i avsnittet om kollektivtrafikenredogjort för en rad förslag på åtgärder med avsikten att stödja och stärkautvecklingen på kollekfivtrafikområdet. Jag vill därvid erinra om mitt förslagatt anvisa transportforskningsberedningen ett engångsanslag för stöd tillutvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken. I sambandmed detta redogjorde jag även för skälen för inrättande av elt sådant anslagoch för den inriktning och de regler som bör gälla för användningen av medelfrån anslaget. Som ett led i ansträngningarna alt utveckla den spårbundnakollektivtrafiken föreslog jag i avsnittet om kollekfivtrafiken också atl medelfrån della engångsanslag skall utnyttjas för stöd fill utvecklingsinsatserinom den lokala och regionala persontrafiken på järnväg. Mot bakgmnd av vad jag således tidigare anfört föreslårjag alt 100 milj. kr. av medlen för /88 från den av riksdagenbeslutade höjda bilaccisen utnyttjas för inrättande av ett nyttreservationsanslag benämnt 15. Slöd till utvecklingsarbete ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken. Anslaget, som är enengångsanvisning, bör handhas av transporlforskningsberedningen och bör fådisponeras som krävs för att hela anslaget skall förbrukas. Detbör ankomma på regeringen att närmare besluta om hur anslaget skall fåutnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag altregeringen föreslår all till Stöd tid utvecklingsarbete och demonslrationsprojeklinom kollektivtrafiken på tilläggsbudget till slalsbudgelen för budgetåret1987/88 anvisa etl reservationsanslag av . (11.7). Bilaga 1.20 Prop. 1987/88:50 Förslag till Bilaga 1.20 Lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs atl 29 § i väglagen (1971:948)' skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 29 § Regeringen kan bestämma att av- Regeringenkan bestämma att av- gifl får lagas ut för begagnande av gift får tas ulför begagnande av färja. Närmare föreskrifter om sådana avgifter meddelas avregeringen. Denna lag träder i kraft den . Avgift förbegagnande av sådan väganordning som inte är färia får tas ul endast ombyggandet har päbörials efter lagens ikraftträdande. Lagen omtryckt 1987:459. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1987/88:50 Bilaga 2 Anmälan till proposition om trafikpolitiken inför1990-talet Chefenför har tidigare lämnat förslag till de principerför vägtrafikens kostnadsansvar som bör gälla. Vidare har han påvisat atl detföreligger skillnader mellan kostnadsansvaret och gällande beskattning avvägtrafiken. Jag skall nu lämna förslag lill de åtgärder som detta bör ledatill på beskaltningsområdet. Det är fråga om en höjning av bensinskatten med 25öre per liter och en motsvarande höjning av kilometerskatten för dieseldrivnapersonbilar. Vidare föreslås en höjning och differentiering äv kilomelerskattenför lastbilar, släpvagnar och bussar. En däremot svarande anpassning avfordonsskatten för trafiktraktorer och släpvagnar till dessa föreslås också.Slutligen föreslås en kompensation till glesbygdsbilisterna i form av ensänkning av fordonsskatten för vissa personbilar. Skattpå bensin utgår enligt lagen (1961:372) om bensinskatt (omtryckt 1984:993,ändrad senast 1987:509) med per liter för blyfri bensin och med2 kronor per liter för annan bensin. Därutöver tas för bensin ul skattmed per liter enligl lagen (1973: 1216) om särskild skatt föroljeprodukter och kol (omtryckt 1986:502, ändrad senasl 1987:510). I enlighet med vadchefen för tidigare förordat bör skatten på bensinnu höjas med per liter. Höjningen bör införas i lagen om bensinskatt,och vara densamma för blyfri bensin som för annan bensin. 3 Kilometerskatt 3.1 Allmänt Vägtrafikskalt utgår enligl vägtrafikskattelagen (1973:601, omtryckt 1984:256), VSL, iform av fordonsskall och kilometerskatl. 26 1987/88. Rättelse: S. 401 rad 3 Står: till: tasut såväl för bensindrivna som för dieseldrivna fordon samt för enstaka Prop.1987/88: 50 fordon som drivs på annal sätt. Kilometerskatl las dock endasl ulför Bilaga 2 dieseldrivna fordon, samt för släpvagnar till sådana fordon. Fördessa fordon motsvarar kilometerbeskallningen en särskild bränslebeskattning.För dieselolja utgår dock även energiskatt och avgift enligt lagen om särskildskalt för oljeprodukter och kol. För vissa dieseldrivna fordon, Irafiklrakloreroch registrerade motorredskap, tas inte kilometerskatt ut. I stället ulgår enförhöjd fordonsskatt för dessa fordon. En sådan förhöjd fordonsskatt tas ävenut för släpvagnar lill irafiklraklorerna och motorredskapen. Enligt lagen(1976:338) om vägtrafikskall på vissa fordon, som icke är registrerade i riket(omtryckt 1984: 257) tas kilometerskatt ut även för utomlands registreradedieseldrivna lastbilar eller dieseldrivna bussar saml för släpvagnar lillsådana fordon, när de används här i landet. Skatten uppbärs av . Denär av samma storleksordning som kilometer-skatten för svenskregistreradefordon, men skattesatserna är avrundade. I vissa fall kan även fordonsskattutgå. Vidtidigare mera betydande bensinskaltehöjningar har kilomelerskatten förpersonbilarna höjts med ett belopp per kilometer som svarade mot höjningen avbensinskatten omräknat till öre per kilometer. Beräkningssättet medför attkostnadsökningarna blir desamma för bensinbilarna och för dieselbilarna. Ävenvid den av mig nu föreslagna höjningen av bensinskatten bör kilometerskattenhöjas på detta sätl. Kilometerskattenbör då för de lättaste dieselbilarna (skatlevikt högst ) höjas från 125öre per till per , medan skatten för t. ex. en bil medskattevikten 1 301 höjs frän per fill per 10km. 3.3 Lastbilar, släpvagnar och bussar Deav chefen för tidigare redovisade undersökningarnaav den tunga trafikens marginalkostnader visar dels på att den nuvarandekilometerskattenivån för dessa fordon bör höjas, dels på all en ökad differentieringbör göras. Förlastbilar och bussar varierar kilometerskattesatserna nu endast efterskattevikten. För släpvagnar varierar skatten även med axelantalel.Ax-elantalet är av mycket stor betydelse för vägslitagekostnaderna. Det ärviktigt atl beskattningen så långt del är praktiskt möjligt motsvarar dekostnader som orsakas av trafiken. En differentiering efter axelantalel bördärför införas också för lastbilarna och bussarna. Vidare bör skaltenivåntydligare än nu relateras till de ökade kostnader som följer av ökadefordonsvikter. Församtliga tyngre lastfordon bör vidare kilometerskatlenivån höjas för att bättre överensstämma med de kortsiktiga samhällsekonomiska margi nalkostnaderna. Sammantaget innebär de undersökningar som chefen för har redovisat att kilometerskatten i ge- 402 Fördelat på olika fordonstyper innebär detta Prop.1987/88: 50 i genomsnitt följande höjningar av kilometerskallen. lastbil med 2 axlar 4 eller flera axlar ,, ,, 3 eller flera axlar ,, ,, 4 eller flera axlar 3 eller fiera axlar Genomgåendehöjs skatten mindre för de lättare fordonen inom var och en av dessa grupper,och något mer för de allra tyngsta fordonen. Ävenför lätta lastfordon och bussar bör en viss höjning av kilomelerskatten göras.Detta är motiverat dels mot bakgrund av bensinskattehöjningens effekter förmotsvarande bensindrivna fordon, dels av all inga tröskeleffekter vid ökadfordonsvikt bör uppslå. Somjag tidigare nämnt tas enligt särskild lagstiftning kilometerskall ut också förutländska dieseldrivna fordon som används här. Skattesatserna bör höjas i sammautsträckning som för de svenska fordonen. Den schabloniserade beskattningen avde utländska fordonen bör dock av praktiska skäl behållas. Någondifferentiering efter axelanlal bör således inle genomföras. 4.1 Trafiktraktorer och registrerade motorredskap samtsläpvagnar till dessa Kilometerskatlulgår, somjag tidigare nämnt, inle för dieseldrivna trafik-traktorer ochregistrerade motorredskap samt släpvagnar lill sådana fordon. I stället uttasen förhöjd fordonsskatt för fordonen, där förhöjningen svarar mot tidigarebrännoljebeskatlning. Vid tidigare höjningar av kilometerskatten för andradieseldrivna fordon har denna del av fordonsskallen höjts i ungefär sammaförhållande som kilometerskattehöjningen. Samma principer bör tillämpas . Detinnebär atl höjningen av fordonsskatten för dessa fordon procentuellt settbegränsas till ca hälflen av höjningen av kilometerskallen för lastbilarna ochderas släpvagnar. 4.2 Kompensationfill glesbygden för bensinskattehöjningen Prop. Bilaga 2 Förpersonbilar, både bensin- och dieseldrivna, som hör hemma i vissa glesbygdskommunerulgår enligt 12 a § VSL fordonsskatten med ett . lägre belopp änannars. Det är i sammanlagt 36 kommuner i , , ,, , och som en sådannedsättning av fordonsskatten sker. Kommunerna anges i en särskild bilaga 3till VSL. Skatlenedsättningenbeaktas vid de vanliga debileringarna av fordonsskall. Skatten för enpersonbil sätts ned om ägaren vid skatledebiteringen har sin adress enliglbilregistret i någon av de angivna kommunerna. Dennanedsättning av fordonsskatten infördes i samband med en bensinskattehöjning år1979, då nedsättningen bestämdes till . Nedsättningen ökades lill276 kr. efter en bensinskattehöjning . Enliglmin mening bör även vid den av mig nu föreslagna höjningen av bensinskatten ochkilometerskatten kompensation ges till glesbygdsbilisterna. Kompensationenskall säkerställa alt de som bor i glesbygd inle fär en i förhållande fillandra försämrad situation genom de höjda skatterna. Kompensationen skall därförinle avse alt ta bort hela effekten av skattehöjningarna för glesbygdsborna,utan endast atl höjningarna för dem inte blir större än för andra. Med denbakgrunden anscrjag all nedsättningen bör bestämmas till . per är.Eftersom de allra lättaste personbilarna, med skatlevikt högst ., intehar högre årlig fordonsskall än . innebär den höjdaskattereduktionen alt sådana bilar inom angivna norriandskommuner blir heltfria från fordonsskatt. Fordonsom tillhör vissa handikappade fordonsägare kan med slöd av 40 § första stycketVSL befrias från skatteplikt av beskattningsmyndigheten. Medges sådanbefrielse återbetalas försäljningsskallen för fordonet enligt 13 § lagen(1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Vidare kommer s. k. bensinbidragatl betalas ul enligl lagen (1960: 603) om bidrag lill vissa handikappade ägareav motorfordon. 1 de fall .då den höjda fordonsskaltenedsällningen i glesbygdinnebär att ell fordon blir hell fritt från fordonsskatt, bör ändå etl beslulenligl 40 § första stycket VSL kunna meddelas om villkoren härför är uppfyllda.På det sättet kan återbetalning av försäljningsskatt respektive utbetalning avbensinbidrag hanteras på samma sätl som hillills. Höjningenav bensinskatten ger för är räknal ökade skalleintäkter med ca I 300 milj. kr. Nedsättningenav fordonsskatten i vissa glesbygdskommuner medför ell skattebortfall om ca 20milj. Höjningenav kilometerskallen för lunga lastbilar, bussar och släpvagnar ger för årräknat ökade skatteintäkter med 825 milj. kr. Höjningenav kilometerskallen för lättare fordon och för ulländska for- 404 don samt höjningen avfordonsskatten för vissa Irafiklraklorer och släp- Prop. 1987/88: 50 vagnar ger för år räknal ökade skatteintäkter om drygt 100 milj. kr. Höjningenav bensinskatten och kilomelerskatten för personbilarna bör träda i kraft den 1april 1988. Då bör även den ökade fordonsskallereduk-fionen i glesbygd träda ikraft. Höjningenav kilomelerskalten för lastfordon bör träda i kraft . 1989.Samtidigt bör höjningen av fordonsskatten för irafiklraklorer och registrerademotorredskap genomföras. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 2. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), 3. lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskalt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket. Lagförslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 2.1. Lagförslagenavser främst belopp m. m. och frågorna är av sådan beskaffenheten attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. Med hänsyn härtill anscrjag attlagrådets yttrande över förslagen inte bör.inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår atl anla förslagen. Lag om ändring i lagen (1961: 372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1961:372) ombensinskatt' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 Skatt utgår, om inte annat sägs i Skatt utgår, öm inle annat sägs i andra stycket, med andra stycket, med per liter för blyfri bensin, varmed per liter för blyfri bensin, varmed avses bensin med en blyhall om avses bensin med en blyhall om högst C, högst C, och med per liter och med per liter för annan bensin. För metanol och för annan bensin. etanol ulgår skatten med per etanol ulgår skatten med per Ingår sådan alkohol i en liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avses i I § första blandning som avses i I § första stycket a) eller b) utgår skatten för stycket a) eller b) ulgår skatten för den inblandade alkoholen med den inblandade alkoholen med per liter och för blandningen per liter och för blandningen i övrigt med per i övrigt med per liter om den utgörs av blyfri bensin liter orn den utgörs av blyfri bensin och med per liter och med per liter om den utgörs av annan bensin. om den utgörs av annan bensin. Skatten beräknas efter varans fakturerade volym. I dennaskall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensinen. Kan skatten inteberäknas på sådant sätl eller sker faktureringen inte enligt vedertagnagrunder, får beskattningsmyndighelen fastställa grunder för beräkning avvolymen. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1984:993. Senastelydelse av lagens rubrik 1975: 274. Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973: 601) Härigenom föreskrivs all 12 a § samt bilagorna 1 och 2till vägtrafikskallelagen (1973:601)' skall har följande lydelse Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 Fordonsskattenför en personbil skad utgå med etl lägre belopp än som angesi bdaga 1 tid denna lag, om bilen hör hemma i en kommun som anges i bilaga 3lill denna lag. För enpersonbil som hör hemma i en kommun som anges i bilaga 3 till denna lag utgårfordonsskatt enUgl bilaga 1 endast till den del fordonsskatten för år räknalöverstiger . En personbil anses höra hemma i den kommun, där denskaltskyldige har sin adress enligt bilregistret vid den lidpunkt, som anges i14 § första eller andra stycket eller vid ingången av den tid som anges i 14 §tredje stycket. Saknas sådan adress gäller i stället den adress som borde varaantecknad i bilregistret. Den lägre fordonsskallen lillämpas när fordonsskatt påförsför helt skatteår eller hel skatteperiod, när skatt påförs därför altskatteplikt inträder för etl fordon eller vid efterbeskaltning. Bilaga 1 till vägtraflkskattelagen (1973:601) för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 1 Buss som är ' Lagen omtryckt 1984:256. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 869. ' Senastelydelse 1987:213. för varie helt hundratal kilogram över den lägsta viklen i klassen 1 Lastbil som är 1 Traktor klass 1 3 001- 7 000 Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 för varie hell hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 2 Traktor klass 1 3 Traktor klass 11 som dras av en dras av en bil som inte är bensin- eller ' Drasannan släpvagn än påhängsvagn även av en kilometerskatlepliktig bil, eller aven annan bil som inte är bensin- eller gasoldriven, tas skall ut enligt 3. Drassläpvagn även av en trafiktraktor eller ett registrerat motorredskap tas skattut enligt 4. 27 1987/88. för varie hell hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 5 4)0 som dras av en Prop.1987/88:50 Bilaga 2.1 - Drasannan släpvagn än påhängsvagn även av en kilomelerskaltepliktig bil, ellei' aven annan bil som inte är bensin- eller gasoldriven. las skatt ut enligt 3. för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 1 Buss som är 1 Lastbil som är för varie helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 1 Traktor klass I 2 Traktor klass 1 3 Traktor klass 11 som dras av en dras av en bil som inte är bensin- eller ' Drasannan släpvagn än påhängsvagn även av en kilometerskatlepliktig bil, eller aven annan bil som inte är bensin- eller gasoldriven, tas skatt ut enligt 3. Drassläpvagn även av en trafiklraklor eller ett registrerat molorredskap tas skattul enligt 4. för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 3.1 styraxel för pä- som dras av en