prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Härigenom kommer posten närmare kunderna i frågor ominformation, reklamationer och övrig kundkontakt. Affärsområdet finansrörelsen ansvarar för de likvidamedel som finns inom poslen. Huvuduppgiften är atl placera och förränta postenslikviditet och att förse organisationen med investerings- och rörelsekapital.Riksdagen beslöt att posten självt får förvalla sin likviditet.Poslens styrelse har delegerat det operafiva ansvaret för detta till en placeringsde-legafion somkontinuerligt rapporterar tillpostens styrelse om placerings-verksamhetens resultat. Den grundläggandeplaceringsstrategin är att uppnå ep förräntning som garanterar en stabilintäklsutveckling som riskiagandet vid placeringar kommer all varastarkt begränsat. Inompostkoncernen finns två bolag. är ett helägt dotterföretag tillposlen vars främsta uppgift är atl vara moderförelag i en dotterbolagskoncernsom består av , , , , , , och budgeterar en årsomsättning på 604 milj. kr. av omsättningen är hänförlig lillTidningstjänst AB. Verk samheten består i utdelning av dagstidningar. Postens bilbudsverksamhet bedrivs i , och av . På övriga orter är bilbudsverksamheten integrerad i den ordinarie post verksamheten. AB ombesörjer lidningstrans- porter och lättgodsdistribution. rarför export av posttjänster, I sker Prop. 1987/88:100 inlernationell kurirpost i samverkan med FederalExpress. 8 tiebolaget är helägt av posten och hartill uppgift alt förvärva och förvalla fastigheter där posten är delägaretillsammans med andra bolag eller där andelen extern uthyrning är stor. Inom postkoncernen finns vidare åtta särskildaresultatenheter, nämligen postensadressregister, postens frimärksavdelning, poslens diligenstrafik, postensindustrier, poslens tryckeri, postens inköpscenlral, poslens fastighetsenhetoch en enhet för administrativ service. Vissaresultatenheter har huvudsakligen en intern marknad och är främst direkta servicefunktioner till denövriga postkoncernen. Andra enheterhar en stor del av sin marknad utanför posten. Samtliga resultatenheter har varit föremål för en översyn i syfteatl bättre marknadsanpassa verksamheten.Samtliga resultatenheter lämnar ett positivt bidrag till poslkoncernens resultat. Bolagen ochresultatenheterna är väl integrerade delar av poslkon-cernen. Den ekonomiska styrningen sker via rullande treårsplaner och ettårsbudgetar. Enheterna leds av styrelser medrepresentanter från olika intressenterinom posten samt extern representation. Bolagen och resultatenheterna lämnar ett positivt bidrag lillpostkoncernens resultat. Postenstotala investeringar för beräknas till ca . En bedömning avinvesteringarnas fördelning på kalenderåren framgår av följande tabell. Postensinvesteringar (löpande priser), milj. kr. 430 274 112 106 538 343 Investeringsbehovet i posten styrs främst avkundernas efterfrågan på olika tjänster och deras servicekrav på tjänsterna. Kunderna har höga krav och förväntningar på posten, lill exempel när det gäller övernattbefordran av normalbrev och snabbhet igirobokföringen. har också skett en kraftig tillväxt i postvolymerna. Poslens planerade investe ringar i utrustning och lokaler är ett viktigt medel att nå uppställda servicemål och därigenom tillgodose kundernas krav. Inves teringar i posthus beräknas tillcirka 1 200 milj, kr, för treårsperioden. Ca 600 milj, kr. planeras postter minalen bli färdig.Övriga investeringar i posthus avser främst det nationellapostterminalnälet. Investeringarna skall bidra fill att klara de fastställda servicemålensaml förväntad volymtillväxt för brev och 56 Även inves- Prop. 1987/88:100 teringari maskiner och inventarier (1 600 milj. kr. 8syftar till att klara fastställda servicemål inom de två huvudaffärsområdena. De investeringsprojekt som ingår iinvesteringsplanen är samtliga prövadeoch behovet konstaterat enligt ett nytt styrsystem för investeringar som postenhar infört. I detta styrsystem kan posten pröva materiella investeringar, immateriella investeringar samt störreförhyrningar av anläggningstillgångar. Posten bedömer att en lägreinvesteringsnivå inle är lämplig om poslen skall vidmakthållaservicenivå och konkurrensförmåga. När det gällerinvesteringar i posthus och terminaler anser posten dessa nödvändigamed tanke på att postvolymen förväntas öka . Om servicenivån skallkunna garanteras för denna förväntade volymökning måste del finnas en godframförhållning när det gällerlokalbeståndet. Investeringar i motorfordon avser i huvudsak utbyte med hänsyntill ålder och förslitning och bör, enligt poslen, därför göras ur ekonomisk synpunkt. Investeringar imaskiner och inventarier består främst av inköp av postkassaterminaler,datorer och datorutrustning för postgirotsamt maskinell utrustning för postlerminaler. Dessa investeringar är mycket viktiga för att klaraservicen samt för att möjliggöra rationalisering. Påsenare år har ett styrsystem utvecklats för postverket som innebär att riksdag och regering anger den allmännainriktningen av verksamheten och investeringarnasamt mål för service, ekonomiskt resultat och priser, I det nya systemet ingåräven all verket har getts friare finansieringsformer och att detaljstyrningen av investeringarna har avvecklats.De mål som fastställs för postverketidag är mål för servicen och prisutvecklingen beträffande normalbrev, mål för tillgängligheten tillkassaservice samt mål för det ekonomiska resultatet. De mål för postverket som regeringen harförelagt bör, med undantag av mål för prisutvecklingen förnormalbrev, även i årets budgetproposition föreläggas för den nuaktuella treårsperioden 1989-1991.1en fortsalt översyn av mål och styrinstrument för postverket ingår bland annat att särskilt studera hurprismålen för poslservicen bör angesav statsmakterna. I avvaktan på resultatet av detta arbete bör därför intenågot mål för prisutvecklingen nu läggas fast. Jag tillstyrker den allmänna inriktningen avverksamheten som innebär en fortsattkundorientering. Kundernas efterfrågan inom områdena informationsöverföring,varudislribulion och betalningsförmedling bör vara styrande för postensinsatser. Verksamheten skall syfta till att till rimligt pris och med godservicekvalitet betjäna såväl stora som små kunder i hela landet. För huvudaffärsområdet och Paket ärservicemålet att av alla normalbrev skall gå fram . Detta servicemål är tillfredsställan de. Postens produktionssystem äruppbyggda för alt klara normalbrev till 57 100%men bland annat på grund av små tidsmarginaler i transportnätet är Prop.1987/88:100 målet , En högre servicenivå skulle, enligt poslen, intevara ekono- Bil. 8 miskt rimlig. Jagdelar den bedömningen. genomförda mätningar visar att man nuklarar det fastställda målet på , Det är angeläget att service- ochkvalitetsfrågor ägnas fortsatt slor uppmärksamhet. Servicemålet inom huvudaffärsområdet ochKassa är att bibehålla den högatäckningsgraden för daglig postkassaservice via postkontor och lantbrevbärare till hushållen. Mycket få hushåll - något hundratalhushåll i områden utan dagliga kommunikationer saknar tillgång tilldaglig postkassaservice. Att läcka100% av hushållen med daglig service skulle vara mycket kostnadskrävande. Jag delar poslens uppfattning att den nuvarande höga täckningsgraden vad avsergeografisk tillgänglighet skall bibehållas. Det bör även framgentankomma på posten att avgöra om dennatillgänglighet i det enskilda fallet skall tillgodoses genom fast postkontor, lantbrevbäring eller postväskeservice. Jagkan med tillfredsställelse konstatera att liksom tidigare gäller alt denanpassning som blir aktuell av servicens utformning inom glesbygd kommerall ske med varsamhet och så att kravet pårikstäckande service kan tillgodoses. Vidare försöker posten på olika sätt förbättra tillgängligheten tillkassaservicen i tätorterna. Somexempel kan nämnas att öppethållandetiderna fortlöpande anpassas till kundernas behov och att väntetiderna mäts systematisktsedan en tid tillbaka vid alla större postkontor, .Ätgärder har också satts insom lett till påtagligaförbättringar. Kundernas attityder till postkontorens service följs upp regelmässigt genom regionala kundenkäter.Ansträngningarna för att förbättra tillgängligheten bör fortsätta. Beträffande del mål för det ekonomiska resultatetsom postverket redovisat i treårsplanen vill jag anföra följande. Postenssamlade verksamhet skall vara ekonomiskt effektiv för alt garantera alt ingasubventioner över statsbudgeten skall behövas. God ekonomi och finansiellstyrka utgör en nödvändigförutsättning för atl andra mål, till exempel mål för befordran av normalbrev och mål för kassaservicen, skall kunnanås. En god ekonomi skall innebäraatt intäkterna i verksamheten skall täcka kostnaderna och ge viss avkastning på utnyttjat kapital. Därutöverskall det ekonomiska resultatet ge utrymme för nödvändiga investeringar ochkonsolidering. Treårsplanen är uppgjord så att beslut i fråga omdet ekonomiska resultatet skallkunna uppfyllas. Det betyder alt resultatet före avsättningar bör motsvara av omsättningen eller lägst650 milj. kr, uttryckt i 1987 årsprisnivå. Målet för det ekonomiska resultatet bör ligga fast. Dessutom skall givelvis statens krav på ränta påstatslånet och avkastning påstatskapitalet ligga fast. För treårsperioden beräknas statens avkastningskrav till 45 milj, kr.lår samt räntan på statslånet tillmotsvarande belopp . Anslagsfrågor Prop.1987/88:100 G 1.Ersättning tiii postverket för befordran av "- ° 1986/87Utgift 583900000 1987/88Anslag 586000000 1988/89Förslag 595 830000 En översyn av det nuvarandetjänstebrevsrättssyslemet i syfte att öka kostnadsmedvetandel hos myndigheterna och därigenom successivt kunnaavlasta tjänslebrevsanslaget har inletts. Regeringen gav sålunda postverket i uppdrag alt mäta poslmängder ochdäremot svarande kostnader hos ett 40-tal myndigheter. harredovisat resultatet av de gjorda mätningarnatill regeringen. Regeringen föreslåri årets budgetproposition all tjänstebrevsrätten avvecklas från och medden för vissa myndigheter meduppdragsverksamhet. Jag får i denna fråga hänvisa till vad chefen förfinansdepartementet anför i bilaga 1 tiU budgetpropositionen under avsnittet Särskilda frågor. Vid beräkningen aversättningen till postverket för befordran av ijänsteförsändelser frånanslaget G I, har jag tagit hänsyn lill enny portonivå samt alt tjänslebrevsrätten avvecklas för vissa myndigheter meduppdragsverksamhet. Regeringen gav vidare den 17 september 1987postverket i uppdrag att mäta postmängder och däremot svarande kostnaderhos ytterligare ett 170~tal myndigheter.Avsikten är alt när resultatet av mätningarna föreligger kan tjänstebrevsrätten avskaffas även fördessa myndigheter. Jag avser altåterkomma till regeringen i frågan. Liksom för innevarande budgetår bör gälla att myndigheters större, väl avgränsadeutskick skall underställas regeringens prövning, G 2.Ersättning till postverket för tidningsdistribution 1986/87Utgift 30000000 1987/88Anslag 30000000 1988/89Förslag 24000000 beslut (prop. 1975/76:127, , rskr.301) om en successiv avveckling av särkostnadsunderskotleti postens tidningsrörelse t. o. m, , innebär alt del bidrag postverket erhåller över statsbudgeten för alt täcka särkoslnadsunderskoltel successivt skall avvecklas underen , De avgifter som postverket tarut i tidningsrörelsen regleras i den postala tidningskungörelsen och baseras i princip på avtal mellan postverket och de organisationer som företräder tidningsutgivare. Rege ringen gav postverket i uppdrag att efter förhandlingar med berörda parter föreslå nya principer för fastställande av taxorna i postver kets tidningsrörelse. En ny förhandlingsordning i postens tidningsrörelse kan tidigast komma atl gälla från år1989. Jag avser återkomma till rege ringen i den frågan. 4 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har förordatom inriktningen av postens verksamhet , 2. godkänna att postverketsverksamhet skall inriktas på de resultat-och servicemål somjag har förordat för , 3. till Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Ersättning tillpostverket för tidningsdistribution för /89 anvisa ettanslag av . H. Kollektivtrafik m. 1987/88: lOO 8 H 1. 1986/87Utgift 17102000 1987/88Anslag 27479000 1988/89Förslag 19225 000 ' transportstöd m. m. Transportrådel (TPR) har enligt sin instruktion (SFS1979:1037, ändrad senast 1986:1072) uppgifter inom i huvudsak följande områden - handikappanpassning av kollektivafärdmedel - statsbidrag till kollektivtrafik TPR leds av en styrelse. I styrelsen ingårgeneraldirektören, sex ledamöter som företräder och näringslivetsamt två personalrepresentanter. Till TPR är knutet två rådgivandedelegationer, nämligen en för riksfärdtjänst och handikappanpassning saml enför beredskapsplanering m. m. Vidare finns olika samrådsgrupper bl. a. föryrkestrafikfrågor och trafikplaneringsfrågor. TPR:s arbetsuppgifter på yrkestrafikområdel finansierasdelvis genom avgifter. Avgifterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida ochberäknas uppgå fill ca 3,1 milj, kr. för nästa budgetår (1986/87 2,5 milj.kr. Förutom anslaget H 1. administrerar TPRanslaget E 3. Transportstöd till Golland, H 2, Transportstöd för m,m,, H 3, Riksfärdtjänst, H 4, Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik samt H 5. Kostnader för visst värderingsförfarande. Inriktningoch målsättning för TPR:s arbete är de allmänna trafikpolitiska riktlinjerna.Det trafikpolitiska målet är all erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning lill lägstasamhällsekonomiska kostnader. I det samhällsekonomiska synsättet ligger atttrafikpolitiken skall utformas så all den bidrar lill ett effektivtresursutnyttjande i samhället som helhet. Resurserna inom transportsektornskall utnyttjas så rationellt som möjligt. Del är nödvändigt med en samordningmellan trafikgrenarna så atl onödig överkapacitet inom enskilda trafikgrenarinte uppstår. Det trafikpolitiska målet har också enfördelningspolilisk inriktning. En tillfredsställande iransportförsörjning ses som en förutsättning för all upp nå en balanserad befolkningsutveckling i skilda delar av landet. fikplaneringsom TPR bedriver syftar till att skapa ett effektivt transport- Prop.1987/88:100 nät och en effektivtransportorganisation. Förutom de uppgifter som ålagts TPR enligtinstruktionen har TPR av regeringentilldelats ett antal särskilda uppdrag. Under innevarande budgetår har TPR bl,a, utrett frågor angående taxitaxan, intertegional busstrafik samlriksfårdljänstens framtida utformning. TPR konstaterar att rådels verksamhet på en radsätt bidrar till att skapa förutsättningarför effektiva och rationella transporter i enlighet med de trafikpolitiskamålen. TPR:sförslag för /89 kan sammanfattas enligt följande: Huvudförslagetinnebär för en treårsperiod en besparing med . Rådet anser alt besparingsmålet kan uppfyllas genom följande åtgärder - en handläggartjänst på utredningssektionenåterbesatts inte vid eventuell vakans (.) - minskade insatser på energihushållningsområdet(. På trafikplaneringsområdet tarTPR fram underlagsmaterial och gör prognoserpå nationell nivå. Arbetet med den samordnade investeringsplaneringen inom transportsektorn innebär alt TPRinhämtar, sammanställer och bearbetar resp, trafikverks investeringsplaner. Förall fortsättningsvis bättre kunna analysera effekter av storainvesteringar begär TPR alt en tjänstinrättas för utveckling av metoder för övergripande konsekvensanalyser.Kostnaden för denna tjänst beräknar TPR uppgå lill . För industri- ochregionalpolitiska insatser föreslår TPR alt , i projektmedel överförs från industriverketsanslag C 4, TPR bedömer atl efterfråganpå prognosmaterial och statistikunderlag kommer atl öka, TPR föreslår alt rådet förstärks med ytterligare entjänst för , TPR bedömer det angeläget attvidareutveckla prognoserna för person- och godstransporter. För delta ändamålberäknar TPR att . behövs för konsultarbete medkonsekvensanalyser. För informationsverksamhetinom energihushållningsarbelel begär TPR en medelsuppräkning på 800000kr. TPR är ansvarig myndighet förfunktionen transporter inom totalförsvaretscivila del. För att fillfredsställande kunna fullgöra dessa uppgifter begär TPR . för ytlerligare enhandläggartjänst. TPR begär ett engångsanslagpå , för utarbetande av utbildningsprogram för blivandetrafikutövare, För särskilda ålgärder inomdet civila totalförsvaret begär TPR ett engångsanslag på I . Merparten av medlen föreslås användas föråtgärder att ulveckla systemet fördrivmedelsransonering (). I förslaget ingår vidareutbildningsinsatser i ransoneringsrutiner (,), förstärkning av ledningsorganisafionen (. ), utbildning avpersonal vid CB och länsstyrelser (. ), produktion av datalistor med fordonsuppgifter för länsstyrelsernaskrigsplanläggning (.) samt underhåll för radioulrustning (65000kr. TPR har vidare i samband med sinanslagsframställning redovisat rege ringsuppdraget att följa upp nyapersonbilars bränsleförbrukning och de förändringar som sker påpersonbilsmarknaden. skedde en betydande sänkning avbränsleförbrukningen för det totala Prop. 1987/88:100 antalet levereradefordon. Den snabba nedgången har bromsals upp under Bil. 8 senare år och utvecklingen sker nu i enlångsammare takt, dock fortfarande mol energieffektivare fordon. TPRmedverkar lill att förverkliga den trafikpolitiska målsättningen genom atl bl.a.skapa förutsättningar för effektiva och rationella transporter i landets olika delar såväl undernormalförhållanden som under kriser och i krig, I den aviserade trafikpolitiska propositionenkommer förslag atl lämnas som kan innebära en omfattande förändring av TPR:sarbetsuppgifter. Jag avser därför alt återkommatill regeringen med förslag om en översynav bl. a, resursfördelningen tilltransportrådels olika arbetsområden. För /89 bedömer jag del rimligt atthuvudförslaget tillämpas med enreducering av TPR:s anslag H 1, , Delta innebär en minskning med . för /89.För innevarande budgetår har TPR anvisats , för dataanskaffning vidyrkestrafiksek-lionen. Detta beloppkan för näsla budgetår reduceras fill . för drift och underhåll av systemet.Pris- och löneomräkning beräknas till . ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångskostnader (10 795000) -1-2400000 0 0 (-f- 917000) Milt förslag innebär att jag inte är beredd atlbiträda rådels förslag om resursförstärkningar. Den första omgången av den samordnade investeringsplaneringen kommer att slutföras och redovisas under innevarandebudgetår. I avvaktan på att ennärmare utvärdering av resultatet görs är jag inle beredd alt tillstyrka personalförstärkning för utveckling av metoder förkonsekvensanalyser. TPR:s arbete med projektverksamhet inom länen föratt effektivisera näringslivetsmaterialflöde och transporter är betydelsefullt ur regionalpolitisk synvinkel.Jag anser dock efter samråd med chefen för industridepartementet att det samarbete som redan sker mellanTPR och industriverket i olika projekt bör kunnafortsätta. Jag är således inte beredd att föreslå en Prop. 1987/88:100 överföring av särskilda medel för regionala projektinsatser. Jag är inte beredd att förslärka verksamheten inomprognos- och statistikfunktionen med ytterligare en tjänst ellerkonsultinsatser för analysarbete. Arbetet bör inrymmas inom ramen för TPR:sdisponibla resurser. Vad gäller TPR:s förslag om ökade insatser förenergihushållning kan konstateras att del alltjämt är viktigt atl åstadkommaenergibesparingar på transportomrädet. Därmed är del möjligt alt ökaeffektiviteten i transportsystemet, förbättra energimedvetenheten, reduceraenergiförbrukningen samt minska oljeberoendet. Ytlerligare effekter av arbetetför en effektiv energianvändning är förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet.Sedan ett par år har och samarbetat rörande åtgärder somsyftar fill att minska energiförbrukningen på transportområdet. Arbetet har bekostatsav . En förutsättning för fortsalt samarbete är att energiverketfortsätter att finansiera denna verksamhet. Jag är mot denna bakgrund inteberedd atl särskilt uppräkna TPR:s anslag för ändamålet. Jag bedömer TPR:s arbete som funktionsansvarigmyndighet för transporter inom totalförsvarets civila del av stor vikt medhänsyn till totalförsvarets ökade krav på snabbhet och flexibilitet inomtransportberedskapen. Arbelet med beredskapsplanering bör prioriteras inomramen för tillgängliga resurser. Det är viktigt att utbildningen av yrkestrafikutövarefungerar tillfredsställande, TPR har i uppdrag all följautbildningsverksamheten och meddela föreskrifter i fråga om krav påyrkeskunnande i samband med att yrkestrafiktillstånd beviljas. Jag är förnärvarande inte beredd att tillstyrka TPR:s förslag att anlita konsulter föratt utveckla utbildningsmaterial för blivande åkare. Jag anser att det intefinns anledning för staten att ombesörja nytt material för dessa kurser. Jaganser att branschorganisationerna för yrkestrafikutövarna bör engagera sig idenna uppgift. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementetgodtar jag TPR:s medelsberäkning på I . inom ramen för totalförsvaretscivila del. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att lill för /89 anvisaett förslagsanslag av , Transportstöd för m. m. 1986/87Utgift 227 386000 1987/88Anslag 242100000 1988/89Förslag 257 300000 Från anslaget ges stöd för att utveckla näringslivet ide norra delarna av landet genom bidrag till godstransporter och persontransporter samt till datakommunikation. Godstransportstödet syftar till atl minska de merkostnaderför Iranspor- Prop. 1987/88:100 ter som näringslivet i stödområdet har. Del gesi form av fraktbidrag i Bil. 8 efterskott till företagen. Bidrag lämnas förjärnvägs- och landsvägstransporter i yrkesmässig trafik. Det gäller förtransporter av dels varor som förädlats inom stödområdet till hel- ellerhalvfabrikat saml vissa jordbruks-och livsmedelsprodukter som kommer frånstödområdet. Stödet omfattar även råvaror och halvfabrikat som anskaffas avförelag i stödområdet inom vissa bestämda näringsgrenar. Transportstödet lämnas för transporter med10 till av netlofraktkostnaden beroende på transportsträckans längd och varföretaget ligger inom stödområdet. Ett särskilt bidrag lämnas för transportersom skett till hamnar vid , vid eller vid . Persontransportstödet syftar lill atl minska denorrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter med södra ochmellersta . Stödet gäller tjänsteresor med flyg och tåg för personalanställd vid företag som hänförs lill viss industri- och uppdragsverksamhet. Stödet lämnas av reskostnaden beroendepå var företagen är belägna i stödområdet. Stödet till datakommunikation gäller som påbörjades och syftar till alt understödja etablering och utveckling av datatekniskaserviceföretag i malmfälten. Stödet innebär en kraftig reducering av avgifternaför datakommunikation med dataförelag belägna i , och Pajalakommuner. TPRhar i sin anslagsframställning angett att bidragsbehovel för godstransportstödetår beroende av dels de stödberättigade transporternas omfattning, delsförändringar i transportkostnaderna. Det totala stödbeloppet för uppgick till 222,2 milj. kr. Med denna utgångspunktoch med hänsyn till en beräknadvolym- och fraktprisökning om 3 resp. beräknas behovet av godstransportstödatt uppgå till 242,7 milj, kr. för /89, Reglerna för persontransportstöd har utformats så attdet totala stödbeloppet för innevarande budgetår skall uppgå lill högst 18,6 milj. kr. TPR har efterutvärdering av reglernas tillämpning konstaterat att rådet vidpersontransporlstödets införande utformade föreskrifterna allt för restriktivt.TPR har därför planerat att utvidga stödreglerna inom ramen för nu gällandeförordning. Föreskrifterna för persontransporlslöd ändras så att flerdelbranscher inom uppdragsverksamhet saml atl även anslutningsresor lillutrikes avgångar blir bidragsberättigade. Medelsbehovet för /89beräknar TPR till 15 milj, kr.