prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — anvisas till drift av en väderradar och boj för atl förstärka väderövervakningen över , Investeringsutgiflerna tas upp under anslaget : Utrustning, För all möjliggöra vissa förstärkningar inom den oceanografiska verksamheten anser jag all institutet därutöver bör tilUöras . Jag har i denna fråga samrålt med cheferna för jord bruks- och miljö- och . budgetproposition aviserades en översyn avtjänstebrevsrätts- Prop. 1987/88:100 systemet. Ett resultat av översynen år alttjänstebrevsrätten för ett antal Bil. 8 myndigheter avvecklas från den 1 juli1988 och att myndigheternas portokostnader blir en del av myndigheternasförvaltningskostnader. För SMHLs del innebär det atl förvaltningskostnaderna idenna del bör räknas upp med . De portokoslnader som är hänförligatill uppdragsverksamheten skall belasta denna. Härutöver är jag inte nu bereddatt föreslå några ytterligare medel till eller alt göra några andra förändringar. bör således för /89 ges ett pris-och löneomräknat anslag minskat med en besparing på , samt tilldelasvissa ytterligare medel enligt vad jag har förordat. Anslaget /89 blirdå enligt följande plan. Plan Beräknad ändring 1988/89 1987/88 (därav lönekostnader) (70900)* (5 955) * Härtill kommer . som kompensation förgenomförd organisationsförändring (SAVbeslut ). Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut för /89 anvisa ett reservationsanslag av117686000 kr, 1986/87Utgift 15907251 Reservation . 1987/88Anslag 10400000* 1988/89Förslag 33900000** * Varav minst 2,6 milj. kr. för investeringar inomuppdragsverksamheten. ** Varav minst 7,2 milj. kr. för investeringar Inomuppdragsverksamheten. SMHIföreslår att institutet fortsättningsvis får finansiera alla sina investeringarinklusive ADB-investeringar genom atl ta upp lån i . Bland deplanerade investeringarna ingår följande. En ytterligare förtätning av valtenföringsstalionsnätetuppnås genom att under nästa budgetår skulle bygga åtta nya stationer. skulleman lättare kunna tillfredsställa den ökade efterfrågan på vattenfö- Prop.1987/88:100 ringsuppgifter. En väderradar på och en boj föreslås för attminska risken för olyckor i , Dessutom anser att det är absolutnödvändigt att ersätta telegramförmedlingssystemet ATESTO. Den totala investeringsutgiftenför det nya telegramförmedlingssystemet Melcom beräknas preliminärt till 25,3milj. kr,, varav 17,7 milj. kr. avser 1988/89. Totalt beräknar sitt investeringsbehov till 48,6 milj, kr. Jagär inle nu beredd alt föreslå någon ändring av utrustningsanslagetskonstruktion. SMHLs invesleringsulgifter bör således tills vidare bestridasfrån ett särskilt anslag. Frågan om alternativa finansieringsformer för SMHIbör beredas samlat når principer för uppdragsmyndigheternas verksamhetvidareutvecklats. Behovet av fortsatt utbyggnad avvattenföringsslationsnätel kvarstår. Jag räknar med att bör kunnaprioritera sina investeringar så all ytterligare minst en station kan byggasunder /89. Jag föreslår alt sammanlagt 5,8 milj, kr, beräknas fören väderradar på Golland och för en boj på Midsjöbankarna enligt vad jag anförti del föregående. Av de planerade investeringarna /89 ärersättningen av telegramförmedlingssystemet ATESTO den ekonomiskt mestbetungande. Del internationella telekommunikationsnätet GTS (GlobalTelecommu-nications Syslem) administreras av världsmeteorologiskaorganisationen . WMO:s medlemsländer har telecentraler som är anslutna tillGTS, I förvaltar ATESTO-centralen och den meteorologiskatelegramtjänsten och publika telegramljänst delar på kapaciteten.SMHLs användande av ATESTO regleras i ett kontrakt med som gick utår . Del har visat sig att del är optimalt att ha engemensam anläggning för meteorologisk och publik telegramljänst. Eftersomlelegramförmedlingstjänsten kan betecknas som helt grundläggande för SMHLsverksamhet är del mycket angeläget alt institutet ges möjlighet att investerai del nya Melcom-systemet som ersättare för ATESTO, Den totalainvesteringsulgiflen, exklusive eget arbete, beräknas enligt fill 25,3milj. kr., varav 17,7 milj. kr, /89 och 7,6 milj. kr. /90, Jagföreslår således alt tilldelas de investeringsmedel som är nödvändiga föratt genomföra detta utbyte av system. Eftersom Melcom är ett modernt system bördet, åtminstone efter viss tids drift, leda till avsevärt lägre driftkostnaderän ATESTO. När ATESTO tagils ur bruk bör således driftkostnaderna kunna minska.Jag har därför räknat med att SMHLs bidragsanslag skall kunna reduceras med 0,8milj, kr. /90 och med 1,7 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88Anslag 1988/89 Förslag () är centralförvaltningsmyndighet för geotekniskaärenden. SGI bedriver geoteknisk forskning och utvecklar och utprovargeoteknisk utrustning saml nya metoder för grundläggning, jordförstärkning, m. m. SGI skall också inventera ochvärdera efterfrågan på geoteknisk forskning saml systematiskt samla, bearbetaoch offentliggöra resultaten av verksamheten. Vidare skall institutet verka förspridande av geoteknisk kunskap samtfrämja undervisningen inom sakområdet. SGI utför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter, kommuneroch enskilda. SGI leds av en styrelse, I styrelsen ingårgeneraldirektören och fem ledamötersom utses av regeringen. En av dem är ordförande, SGLs verksamhet finansieras dels med bidragdirekt över statsbudgeten, dels medersättning för uppdrag. Bidraget avser alt täcka institutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. I följande sammanställning redovisas utfallet förverksamheten för /87,budgeten /88 och den prognosticerade verksamheten /89. SGIhar lill regeringen lämnat ettförslag fill omorganisation som innebär alt de nuvarande sju enheterna slåssamman till två lekniska avdelningar,en informations- ochmarknadsavdelning saml en administrativ avdelning. har tidigare fastställt insfitutetsnuvarande organisation. dagens beslut (KU 1986/87:29, rskr. 226) med anledning avförslagen i Prop. 1987/88:100 prop. 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaUningen innebär att Bil. 8 regeringenbör besluta om myndigheternas organisatoriska grundstruktur. Jag avseratt återkomma till regeringen i frågan. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill /89 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens geotekniska institut 1986/87Utgift 8950589 Reservation 729936 1987/88Anslag 9395000 1988/89Förslag 11152000 Frånanslaget betalas kostnaderna för SGLs myndighetsuppgifter. SGIbegär i sin anslagsframställning ett pris- och löneomräknat anslag utan nedskärning enligt det s.k, huvudförslaget. Bl.a, tillkomsten av den nya samlnaturresurslagen har lett fill alt SGI i allt större utsträckning anlitas somexpertmyndighel vid frågor om lämpligheten av bebyggelse i vissa områden. Härutöver är SGI en tung remissinstans vid tillståndsprövningav deponering av kärnbränsleavfall. För att hantera bl.a. dessa frågor på ettrationellt sätt hemställer SGI atl 1,1 milj. kr. SGLsprimära uppgift är att bedriva tillämpad forskning inom geoteknikområdet. Kunskap inom olika geotekniskaverksamhetsområden är enligt minmening nödvändig för alt SGI skall kunna leva upp till sin instruktion. Tack vare den kunskap som finns inom SGI kan institutet även åta siguppdrag från olika avnämare vilket också görs i mycket stor omfattning. Det är därför angeläget atl inslilutelsanslagsfinansierade verksamhet kan bedrivasi tillräcklig omfattning för atl uppdragsverksamheten skall ha förutsättningar att gå ihop. Mot denna bakgrundhar jag utgått från alt SGI i likhet med föregående är bör ges ett pris- ochlöneomräknat anslag med viss besparing för /89. budgetproposition aviserades enöversyn av ijänslebrevsrälls-systemet. Ett resultat av översynen är atttjänslebrevsrätten för ett antal myndigheteravvecklas från och alt myndigheternas portokoslnader blir en del av myndigheternasförvaltningskostnader. För SGLs delinnebär det att förvaltningskostnaderna i denna del bör räknas upp med De portokostnader som är hänförliga till uppdragsverksamheten Prop.1987/88:100 skall belasta denna. P.g.a, mark- och grundvallenfrågornas ökade betydelseanlitas SGI i allt större utsträckning som expertorgan i samband med prövningarsom görs av andra myndigheter. Jag har funnit det motiverat med en vissförstärkning av institutets resurser för dess remiss- och rådgivningsverksamhet.Jag föreslår därför atl institutet tillförs 0,5 milj. kr, för denna verksamhet. Jagförordar alt institutet tilldelas medel enligt nedanstående plan. Plan Beräknad ändring 1988/89 1987/88 ------------------------------ (därav lönekostnader) Jaghemställer atl regeringen föreslår att liH Bidrag till statens geotekniska institut /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Anslaget belastas med kostnader för utrustning varsvärde per objekt överstiger . och vars livslängd överstiger . för investeringar som finansieras via uiruslningsanslagel.Institutet har dessutom föreslagit atl ackumulerade vinstmedel bör kunnaanvändas även till investeringar. Föratl SGI skall kunna ta tillvara den specialistkompetens som institutet har krävs tillgång till tekniskt avancerad utrustning. Den anslagsfinansiera de verksamheten och uppdragsverksamheten är infiml sammanfogade. Detta leder lill att all utrustning används inom hela institutets verksamhet, SGI har breddat sinverksamhet inom forsknings-, infor mations- och konsullationsprogrammen. Förutsättningen för atl kunna göra delta har varit en kunskapsuppbyggnad hos personalen saml invesle- 82 ring i utrustning. En ökadrationalisering har också ställt krav på invesle- Prop. 1987/88:100 ringar. För en fortsatt gynnsam utveckling av verksamhetenär det angelägel att institutet har möjlighet alt göra nödvändigainvesteringar. Den samlade verksamhetenbör bedrivas så att investeringsutgifterna kan finansieras inom ramen för institutets ekonomi. Mol denbakgrunden föreslår jag atl SGI fortsättningsvis bör få finansiera sinainvesteringar med de avskrivnings- och överskottsmedel som verksamhetengenererar. Delta bör medföra ett incitament för SGI att effektiviserasin planering. Milt förslag innebår attutrustningsanslaget avskaffas och att all medelstilldelning till SGIfortsättningsvis sker via anslaget J5. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de närmare förutsättningarnaför atl finansiera SGLs investeringar. bemyndigande härtill börinhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att förordna om attförsörjningen av kapital till investeringar i statens geotekniska insfitut ifortsättningen skall ske medanlitande av driflmedel under självkonsolideringsan-svar. 1986/87Utgift 2 566304 1987/88Anslag 2815000 1988/89Förslag 2815 000 kommission för (ECE) 3, Europeiska transportminister- konferensen (CEMT) 4, Internationella järnvägsfördragen sjöfartsorganisationen (IMO)' 'Redovisas delvis under littera E. På grund av kostnadsutvecklingenbehöver anslagsposten I räknas upp. anslagsposten6 ingår bl. a. kostnader för visst internationellt trafiksäker- 83 hetsarbete, vissa förhandlingar omtele-, satellit- och vädertjänstfrågor Prop. 1987/88:100 samt förhandlingsmöten rörandevägtransporter med EG. Bil.8 Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Viss internationell verksamhet /89 anvisa ett förslagsanslag av . A. Kommunikationsdepartementetm. 5 2 Utredningar m,m. 6 3 Extra utgifter 1987/88:100 Bil.8 7 B. Vägväsende 11 1 Vägverket:Ämbetsverksuppgifter m. m. 12 2 Drift avstatliga vägar 4543 760000 12 3 Byggande avstatliga vägar 1020000000 13 4 Bidrag lilldrift av kommunala vägar och gator 663718000 13 5 Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator 370000000 14 6 Bidrag tilldrift och byggande av enskilda vägar 407 800000 14 7 Tjänster tillutomstående 35400000 15 8 Vägverket:Försvarsuppgifter 38 325000 16 9 Vägverket:Särskilda bärighetshöjande åtgärder 575000000 17 1 Trafik och administration 18 2 Fordon och körkort 19 3 Bil- och körkortsregister m.m. 23 4 Bidrag till nationalföreningen 24 1 Investeringar i järnvägens Infrastruktur 24 2 Ersättningtill för köp av vissa tjänster 25 3 Försvarsinvesteringari järnvägar 25 4 Särskilda Investeringar vid Ersättningtill för vissa tjänster Övrigasjöfarlsändamål Handelsflottans pensionsanstalt Handelsflottans kultur- ochfritidsråd Ersättning till viss kanaltrafik m, m. Stöd till svenska rederier Ersättningför särskilda rabatter vid flygtrafik på Bidraglill kommunala flygplatser m. m. 1450000015000000 43600000 1000 98201000 59 1 Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser 59 2 Ersättning till postverket för tldningsdistribution 1987/88:100 Bil. 61 61 64 66 67 68 H. Kollektivtrafikm. 2 Transportstöd för m. m. 4 Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik 5 Kostnader för visstvärderingsförfarande 2 Bidrag till statens väg- ochtrafikinstitut 3 Statens väg- och trafikinstitut:Utrustning Sverigesmeteorologiska och hydrologiska Institut Bidragtill meteorologiska och hydrologiska Sverigesmeteorologiska och hydrologiska Institut: Bidragtill statens geotekniska institut Bilaga 9 till budgetpropositionen 1988 (sjunde huvudtiteln) 1987/88:100 Bil. Finansdepartementetsverksamhetsområde omfattar frågor om ekonomisk politik och skattepolitik,frågor som rör statens budget och resursfördelningen inom den offentliga sektorn samt statens löne- ochpensionsfrågor. Vidare omfattar verksamheten frågor omskalteuljåmningsbidrag m,fl, generellastatliga bidrag till den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också tullfrågorutom tulltaxan och befrielse från tull samt pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. Vidare bereder departemenlelfrågor som rör statligt byggande, bank- och försäkringsväsendet,värdepappershandeln, statliga lotterier och spel, m. m. De förslag till utgifter inom verksamhetsområde som läggs fram för budgetåret omfattar 23 899milj, kr. Detta innebär en ökning med 2627 milj. kr, i förhållande tillmotsvarande budgeterade utgifter under innevarande budgetår. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Inomfinansdepartementet utarbetas riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Vidare utarbetas budgetpolitiska riktlinjerpå kortare och . arbete med budgetförslaget ledsoch samordnas av . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken redovisas ifinansplanen tillsammans med förslaget lill statsbudget, I bilagor till finansplanen redovisas en preliminärnationalbudgel (PNB) samt inkomstberäkning och beräkningav budgelulfallet. Nationalbudgetenutarbetas inom , med underlag från bl.a. konjunkturinslitulet. Nationalbudgeten innehålleren analys av den internationella och svenska ekonomiska utvecklingen och enprognos . Inom görs även kalkyler ochanalyser av den ekonomiskautvecklingen på medellång och lång sikt. Bl.a. görs inom de statliga långtidsutredningarna.Ett huvudsyfte med dessa är atlanalysera olika strategier för atl uppnå de grundläggande ekonomiskpolitiskamålen. I delta arbete kartläggs både de resurser som finns tillgängligai framliden och de anspråk på resurserna som kan komma atl 1 1987/88. 1987/88:100 der de två mellanliggande åren utarbetas ochpubliceras s. k. ireårskalkyler Bil. 9 i kompletteringspropostionen. svarar för de årligenutarbetade långtidsbudgetarna förstatens utgifier och inkomsler för de kommande fem budgetåren. Långtidsbudgetenpresenteras i samband med komplelteringsproposi-tionen . Långlidsbudgetkalkylerna beskriver vilken budgetutveckling som blir följden om inga nyautgiftsålaganden görs och inga nya beslul , fattas om ändrade skalle- och utgiflsregler. De utgör däremot inte någonprognos över innehållet i kommande statsbudgetförslag, utan är rena kon-sekvensframskrivningarav gällande åtaganden. Bestämmelsernai lagen (1974:922) om kredilpolitiska medel har ändrats så atl kassakrav vid behov kan tillämpas inle barapå banker utan också på andra kreditinstitut och fondkommissionärer. hänförs i deltasammanhang bl.a. allmännapensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession. Regeringen har i prop. 1986/87:143 föreslagit enny riksbankslag och att huvudmannaskapet för riksgäldskontorel skallföras över från till regeringen.Förslaget till ny riksbankslag innebär bl.a. atl uppgift somcentralbank så långt som möjligt renodlas. Överflyttningen av huvudmannaskapetför riksgäldskontorel avser atl främja samordningen av slatsupplåningen och finanspolitiken. Förslagen förutsätter vissa ändringar i regeringsformen (RF). För sådanaändringar krävs två riksdagsbeslut med mellankommande val lill riksdagen.Riksdagen har under innevaranderiksmöte (rskr. 1987/88:4) antagit som vilande de framlagda förslagenfill ändringar i RF, På valutapolitikens område kan nämnas att enfortsatt liberalisering av valularegleringen har skett. Riksbanksfullmäktigehar bl.a. fatlal beslut om att med börjanunder 1988 ge valutainlänningar tillstånd atl i viss utsträckningförvärva utländska aktier. Sverigetar aktiv del i arbetet inom flera internationella organisafioner för ekonomiskt-politiskl och valutapolitisklsamarbete. verkarhärvid i samråd med övriga berörda departement och myndigheter. Deekonomiska attachéerna i , och spelar en viktig roll genom att tillhandahålla värdefullinformation på det ekonomiska och ekonomisk-politiska området. Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () är den mest betydande mellan industriländerna.Inom ramen för analyseras det ekonomiska läget och diskuteras aktuella ekonomisk-politiska problem. Ungefär en gångper år granskas dessutom varje enskilt medlemsland med avseende på den ekonomiska utvecklingen och den förda ekonomiska politiken. 1987/88:100 ärSverige ordförandeland. () spelar encentral roll i det internationellavalutasamarbetet. Fonden spelar en alltmer betydelsefull roll i arbetetmed alt lösa akuta betalningsproblem i de skuldtyngda länderna. En ökad vikt har härvid kommit atl ges samarbetet medVärldsbanken () för att stödjastrukturomvandlingen i utvecklingsländerna. Konsultationer sker regelbundet mellan IMF och varje enskiltmedlemsland om den ekonomiska utvecklingen i landet. Ekonomisk-politiska och valutapoliliska spörsmålavhandlas även i den s, k.Tio-gruppen (G 10) där som ett av de numera elva medlemsländerna aktivt deltar och där, ,den svenske finansministern är ordförande. Inom ramen fördet europeiska frihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främst handelsfrågor men även, bl.a, i den ekonomiska kommittén, del allmännaekonomiska läget i EFTA-länderna, Inom ramen för samarbete med deeuropeiska gemenskaperna (EG) hållsårligen ett möte mellan representanter för och , varvid frågor om denekonomiska utvecklingen och den ekonomiska polifiken diskuteras. Det pågåendeintegrationsarbelel inom EG, sombl, a, omfattar ett flertal åtgärder på kapilalliberalise-rings- ochskatteområdet, bevakas fortlöpande av . Del nordiska samarbetet på det ekonomiska områdelär väl utbyggt. De nordiska finansministrarna möts normall två gånger per årför atl avhandla frågor av gemensamt intresse och för att förbereda gemensammanordiska insatser i internationellasammanhang. Vid dessa möten behandlas även frågor och rekommendationer från vilka faller inom finansministrarnasansvarsområden. Nordiska möten äger rum regelbundet för att granska denekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna. En nordisk konjukturrapporl överiämnas av finansministrarna , 1 den nordiskaämbetsmannakommittén för ekonomiska ochfinanspolitiska frågor bereds ekonomiska frågor av gemensamt nordiskt intresse. Gemensamma nordiska ståndpunkteri IMF förbereds i nordiska finansutskottet. ger stöd till analyser avoch utredningar om aktuella frågor rörande de nordiska ekonomierna. En viktig del av det nordiska ekonomiskasamarbetet sker iriomramen för den nordiska handlingsplanen "i växt". Planen, som;började genomföras 1986, omfattar en rad åtgärder med syfte att fränija den ekonomiska utvecklingen ochintegrationen i . Under 1987har arbetet inletts med atl utarbeta en ny nordisk ekonomisk handlingsplan somskall avlösa den första när denna löper ut . deltar också i arbelet inomFN:s ekonomiska kommission för (ECE), där främst den långsikligaekonomiska utvecklingen i såväl devästliga industriländerna som i analyseras. för handel och utveckling ()håller normalt möten . Den senastekonferensen ägde rum . Dessemellan hålls löpande möten medUNCTAD:s styrelse, olika expert- 3 grupper etc. Finansdepartementetsmedverkan avser främst monetära och Prop. 1987/88:100 vissa finansiella frågor. medverkar vidare i debilaterala blandade regeringskommissionerna med ,samt . () svarar förden centrala ledningen av beskattnings-,uppbörds-, indrivnings- och folkbokföringsväsendet. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet är attverka för en effektiv, rättvis ochlikformig beskattning. Denna uppgift fullgör verket genom råd, föreskrifter,utbildning, information till myndigheter och allmänhet, kontrollverksamhetsamt en kontinuerlig uppföljning och anpassning av organisation ocharbetsformer inom skatteväsendet tillutvecklingens krav. Den regionalaskatteförvaltningen beslår av 24 länsskattemyndigheter och 120 lokalaskattemyndigheter. Ett väl fungerande skattesystem är av storbetydelse för samhällets verksamhet. har en lång radreformer genomförts i syfte all förbättraoch förenkla skattesystemet. Reformerna gäller såväl organisationen som demateriella beskattningsreglerna. En ny organisation för skatteförvaltningen genomfördes sålunda fr. o, m.den 1 januari 1987. Den nyaorganisationen innebär bl. a. att del i varje län bildats en från frislående länsskaltemyndighet och atlriksskatteverkets lednings-ochstyrfunktioner förstärkts. Den nya organisafionen har av allt att döma fungeratväl . har i likhet med andramyndigheter utsatts för en striktbudgetprövning med ökade krav på prioriteringar och höjd effektivitet. Medhänsyn lill framför alltförberedelser års allmänna fastighetstaxering,del investeringsbehov av ADB-utrustning som föreligger och del omfattande reformarbetet påskatteområdet föreslås dock att skatteförvaltningen tillförs ytterligareresurser. Parallellt med arbetet med att formaskatteförvaltningen till en sammanhållen och slagkraftig organisation pågår arbelet på att förenklabeskattningsreglerna. Ett förenklatdeklarationsförfarande för löntagare infördes fr. o, m. Ytteriigare exempel på förenklingar är attden kommunala taxeringen för juridiskapersoner slopats, att sambeskattningen av makars B-inkomster slopats, attbeskattning av fysiska personer i andrakommuner än hemortskommunen slopats och alt enklare regler för uppbördav kvarstående skalt har införts. Sammantaget har dessa beslut lett till inteoväsentliga rationaliseringsvinster. Ett andra reformskede i syfte attförbättra och förenkla skattesystemet har inletts. Tre stora skatteutredningar har sålunda tillsalts för alt seöver skattesystemet. Arbetetberäknas vara klart och kunna resultera i en genomgripandereform i början av 1990-lalel, Exekutionsväsendet omorganiseras fr, o. m. den 1juli 1988 på så sätt att det i stället för 81kronofogdedistrikl bildas 24 distrikt, ell i varje län. Målsättningen är att få fram ett mer rationellt utnyttjande avresurserna 4 inom exekutionsväsendetoch atl underiätta samverkan mellan kronofog- Prop. 1987/88:100 demyndigheterna ochlänsskattemyndighelerna på regional nivå. Enklart uttalad och samordnad statlig arbetsgivarpolitik är en förutsättning för en effektiv stafiig verksamhet. Ansvaretför en sådan polifik bör sä långtmöjligt föras ut lill verk och myndigheter. Det är endast genom en aktiv och kompetent lokal arbetsgivare som statenspersonalförsörjningsfrågor kan lösas. () har ett övergripandeansvar för den statliga arbetsgivarpolitiken. SAV måste aktivt medverka uppbyggnad av arbetsgivarkompetensen hos myndigheterna. Den centrala arbetsgivarfunkfionen är i daguppdelad på ett flertal myndigheter.Statens arbetsmarknadsnämnd () arbetar bl.