prop · GB03160 · 1987-12-31 00:00:00 — har i sill yttrande framhållitalt den medicinska tekniken skall vara underordnad människors behov atl kunnafullfölja en grundläggande biologisk strävan all skaffa barn och all det därförinle föreligger någon rationell grund atl förbjuda äggdonation. konstaterar i sitt yltrandeatt man inte ser Prop. 1987/88:160 någon avgörande skillnad mellanspermadonation och äggdonation ur genetisk synpunkt. Både ägg och spermabehövs och är lika viktiga för all en ny individ skall bli till. Rådet anserdet därför principiellt riktigast att ur etisk synpunkt jämställaspermadonation och äggdonation. Rådet framhåller emellertid att starka skältalar för en restriktiv inställning och avstyrker därför befruktning utanförkroppen kombinerad med spermadonalion eller äggdonation. I etl särskill yttrande har fem av medlemmarna i rådet,vilka instämmer i rådets slutsatser men inte i dess motivering, utvecklat sinsyn på olika lyper av konstgjord befruktning. De framhåller bl.a.: Vidanvändande avspermier vid konstlad befruktning, såväl vid makeinsemination, givarinseminalionsom vid befruktning utanför kroppen med spermier från en make eller sambo, ärmålet en normal graviditet. Ägget emanerar från den kvinna, som sedan bärgraviditeten och framföder barnet och hälften av arvsanlagen kommer från henne.Delta gäller också vid befruktning utanför kroppen med utomståendespermagivare. Vid äggdonation däremot år resultatet av den konstladebefruktningen inle en naturlig utan en konstlad graviditet, där det inte finns någolsom helst genetiskt samband mellan kvinnan som bär graviditeten och fostrel.Delta är en så allvarlig avvikelse från den naturliga processen med sannoliklbetydande psykologiska konsekvenser för modern och därmed också för barnet, attdet omöjligt kan jämställas med spermadonalion. I den norska propositionen (Ol.prp. 25, 1986-87) omlov om kunstig befruktning heter det bl.a.: Äggdonation innebär etlfundamentalt brott mol vad som sker vid naturlig befruktning. Vid naturligbefruktning utgör livmoder och ägg en naturlig gemenskap. Befruktning,graviditet och förlossning är en process som helt försiggår inne i kvinnan. Vidäggdonation bryter man den helheten. Vad elt sådant förfarande skulle betydaför barnets identitet och rötter vet vi väldigt lite om . Jag anser alt befruktning utanför kroppen med enutomstående kvinnas ägg strider mol den mänskliga livsprocessen och i så höggrad har karaktären av teknisk konstruktion all den är ägnad all skadamänniskosynen. Dels sker befruktningen utanför kvinnans kropp, dels är det enutomstående kvinnas ägg som implanteras i en annan kvinna. Barnets arvsanlagkommer följaktligen alt härröra från en annan kvinna än den kvinna som bärfram och föder barnet. Denna form av befruktning kan enligl min mening inteetiskt försvaras. Jag anser sålunda alt befruktning utanför kroppen meddonerade ägg inte bör tillåtas. En fråga med nära anknytning till frågan om äggdonation ärtransplantation av äggstockar. Sådana transplanlationer i barnalstringssyfteförekommer inle och anses kunna bli aktuella först långt in i framtiden.En transplantation av äggslockar skulle kunna ha åtminstone två syften. Det enaskulle vara atl ge en kvinna som saknar äggslockar eller har någol fel på dessamöjligheter all bli gravid. Del andra skulle vara alt ge en kvinna nyaäggstockar för atl möjliggöra produktion av hormoner som hon saknar och som kanha betydelse för hennes hälsa. Remissopinionenär blandad i denna fråga. De medicinska fakulteterna. Svenska läkaresällskapetoch anser all då frågan ligger så långt ärnågot direkt förbud inle påkallat . Jag anser att frågan bör tas upp av transplantationsutredningen(S 1987:02). 2.4 Befruktning utanför kroppen med donerad sperma Mittförslag: Befruktning utanför kroppen med en utomstående spermagivare(spermadonation) förbjuds. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser somlämnat synpunkter på förslaget anser atl spermadonation bör vara tillålen. : Instämmer i utredningensförslag. Skälen för mitt förslag: Utredningen konstaterar alt frånbarnels synpunkt torde spermadonation i förening med befruktning utanförkroppen inte skilja sig nämnvärt från givarinsemination. I båda fallen ärmodern biologisk mor till barnet. I rättsligt och psykologiskt hänseende blirfrågeställningarna i huvudsak desamma i båda fallen. Utredningenpåminner emellertid om alt den redan vid godtagandel av givarinseminationställde sig tveksam bl.a. med hänsyn lill alt metoden innebär etl avsteg frånden naturliga livsprocessen. En kombination av spermadonalion och befruktningutanför kroppen innebär enligt utredningen elt större avsteg från dennaprocess. Enmajoritet av de remissinstanser som uttalat sig anser, lill skillnad frånutredningen, att spermadonation bör tillåtas i samband med befruktning utanförkroppen. Flera avdessa remissinstanser framhåller atl befruktning utanför kroppen med enutomstående spermagivare - bortsett från förfarandet - i alla sina genetiska,medicinska och sociala konsekvenser kan anses vara helt analog med givarinsemination.De anser atl utredningens ansträngningar att finna en gräns genom att försöka kvantifierade manipulaliva åtgärderna framslår som irrationella. avstyrker, som jag tidigare framhållit, befruktning utanför kroppen iförening med spermadonation eller äggdonation För egendel vill jag framhålla följande, Ur genetisk synpunkt föreligger, som bl.a. medicinsk-etiskarådet framhåller, ingen större skillnad mellan spermadonation och äggdonation.Både ägg och sperma behövs och är lika vikliga för all en ny individ skall bli lill. Denna formav befruktning utanför kroppen innebår en så slor manipulation av denmänskliga livsprocessen all den är ägnad alt skada människosynen. Det finnsskäl atl ha en restriktiv inställning i dessa känsliga frågor.Befruktning utanför kroppen i kombination med spermadonalion kan därför integodtas. Mitt förslag: Surrogatmoderskap skall vara förbjudet. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Nära nog alla remissinstanser instämmeri utredningens förslag. : Instämmer i utredningensförslag. Skälen för mitt förslag: S.k. surrogatmoderskap innebärföljande. En kvinna föder på beställning av ell par ell barn och överlämnardet, eventuellt mot ett större vederlag, till paret. Vanligen kommer äggoch/eller spermier från paret. Surrogatmoderskap har - såvitt känt - inle kommillill användning i . Del förekommer dock utomlands. Utredningen påpekar att möjligheten för ofruktsamma par atlskaffa barn genom surrogatmoderskap i år omgärdad av en rad hinder.Förfarandet strider mot den grundläggande principen i fråga om adoptioner atlvederlag inte får ha lämnats eller ha blivit utfäst. Även i övrigt strider surrogatmoderskap enligl utredningenmot gällande rättsgrundsatser i . Sålunda är del en väsentligförutsättning för atl förfarandet skall kunna genomföriis all någon annan änden gravida kvinnan själv skall ha bestämmanderätt över barnet redan på foslersladiel.Vidare torde förfarandet förutsätta all del juridiska avtalet mellan delbeställande paret och surrogatmoderri skall la över de gängse bestämmelserna omadoption. I den form där det är fråga om all surrogaimodern bär framen annan kvinnas biologiska barn skulle surrogatmoderskap omöjliggöras genomförbudet mot äggdonation. Så gott som alla remissinstanser, som uttalat sig om surrogatmoderskap,delar utredningens uppfattning atl av såväl psykologiska och medicinska somsociala och juridiska skäl bör denna melod inle få användas. lar av samma skäl som utredningen avstånd från surrogatmoderskap. Jag kan lill fullo instämma i utredningens uppfattning idenna fråga och föreslår således att denna form av befruktning utanför kroppeninte skall vara tilläten. 2.6 Frysning av befruktade ägg, m.m. Minbedömning: Befruktade ägg bör få förvaras i fryst tillstånd under högst etl år.Socialstyrelsen bör meddela allmänna råd om förvaring. Utredningensförslag: Överensstämmer med min bedömning. Enligt utredningen börsocialstyrelsen utfärda föreskrifter om hanteringen av befruktade ägg. Remissinstanserna:Merparten instämmer i utredningens förslag atl ägg Prop: 1987/88:160 skallfå frysas. Flera föreslår dock en längre frystid ån . Några är negativaeller tveksamma till utredningens förslag angående frysning. : Instämmer i utredningensförslag angående frysning av befruktade ägg förutsatt att det är fråga om enoch samma behandlingscykel. Skälen för min bedömning: Genom djurforskning har detenligt utredningen framkommit att man framgångsrikt kan frysa ner befruktadeägg för senare användning. Metoden har numera även börjat användas på människor.Någon mera omfattande forskning med uppföljande studier angående riskerna fördet blivande barnet vid nerfrysning av del befruktade ägget har -såvitt känt -ännu inte gjorts. Den hittillsvarande forskningen på djur visar emellertidenligt utredningen ingen ökad risk för missbildningar hos den blivandeavkomman vid användning av frysningstekniken. Metoden att frysa befruktade ägg medför all man barabehöver göra elt ingrepp för atl ta ut ägg ur kvinnan. När de ullagna äggen harbefruktats för man in några av dem i kvinnans livmoder. De övriga befruktadeäggen fryses för att kunna användas vid ett senare befruktningsförsök, om detförsta misslyckats. Frystekniken innebär också att de befruktade äggen intebehöver återföras till kvinnan direkt utan kan implanteras vid en någol senarelidpunkt, när kvinnan inte längre får hormonbehandling. Förutsättningarna föratt det implanterade ägget skall fästa nämligen sämre, närkvinnan just fått hormonbehandling. Rent allmänt kan man alltså säga atl frysteknikenförenklar och förbilligar metoden atl avla barn genom befruktning utanförkroppen. Endast etl litet antal barn har hillills fölls i världen där mananvänt befruktade ägg som varit frysta. Merparten av remissinstanserna instämmer i utredningensförslag att befruktade ägg skall få frysas före användning. Flera avremissinstanserna anser att tidsgränsen kan ge praktiska problem. Dessaremissinstanser menar att en tidsrymd av l.ex. ter sig mera rimlig. Ellpar remissinstanser är negativa till utredningens förslag. Institutionen försocialt arbete vid universitet i och anser att frysning inle kanförsvaras eftersom erfarenheter och forskningsrön inle är tillräckliga.Socialdemokratiska kvinnoförbundet och är tveksamma. Jag delar utredningens uppfattning atl ägg bör få förvarasi fryst tillstånd under högst vilket beräknas räcka för behandling avkvinnan. En självklar förutsättning för förvaring i fryst tillstånd och senareanvändning måsle, som utredningen också framhåller, vara alt paret samtycker. bör meddela allmänna råd om hanteringen avbefruktade ägg- Mittförslag: kompletteras så alt faderskap för barn som tillkommitgenom befruktning utanför kroppen kan fastställas. I en sårskild lag reglerasverksamheten som sådan med befruktning utanför kroppen. Utredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag ulombelräffande den lagtékniska utformningen. Remissinstanserna: De som uttalat sig i frågan instämmer iutredningens förslag. Skälen för mitt förslag: För barn som föds efter befruktning utanför kroppen medkönsceller från elt gift par är den rättsliga situationen enligt nuvarandeordning klar. I och med alt barnet föds i äktenskapet anses den äkta mannenvara far lill barnet (1 kap. 1 § FB). Moderskapet råder del ju ingen tvekan omi dessa fall. Nuvarande bestämmelse om barnets börd år alltså tillräcklig idessa fall. För barn som föds efter befruktning utanför kroppen medkönsceller från ett samboende par är situationen mera oklar. Detta gäller även idet fall då två makar skilts innan barnet år fött. Även i det senare falletanses barnet nämligen fött av föräldrar som inle är gifta med varandra. Enligt 1 kap. 3 § FB skall faderskapet fastställas genomerkännande eller dom bl.a. när föräldrarna inte var gifta med varandra. I 4 §samma kapitel föreskrivs atl faderskapserkännandel skall vara skriftligt ochbevittnat av två personer. Erkännande skall skriftligen godkännas avsocialnämnden och av modern eller särskill förordnad förmyndare för barnet.Socialnämnden får lämna sill godkännande endasl om del kan anlas atl mannen ärfar till barnet. Skall faderskapet fastställas genom dom föreskrivs i 1kap. 5 § FB atl rätten skall förklara en man vara far lill ett barn, om det ärutrett all han har haft samlag med barnets mor under lid, då barnet kan varaavlat och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikl all barnetavlats av honom. Under förutsättning alt den samboende mannen erkännerfaderskapet i enlighet med 1 kap. 4 § FB torde enligt nuvarande ordning ingarättsliga problem uppkomma om barnet avlats genom befruktning utanför kroppen.Socialnämnden kan lämna sitt godkännande eftersom det kan anlas att mannen ärfar till barnet. Skulle mannen däremot vägra erkänna faderskapet uppkommerfrågan om rätten kan förklara mannen vara far enligl 1 kap. 5 § FB. En av förutsällningarnaför fastställelse är ju atl mannen haft samlag med barnets mor under lid dåbarnet kan vara avlal. Huruvida befruktning utanför kroppen i rättslig meningkan jämställas med samlag får anses oklart enligt nuvarande ordning. I fråga om inseminationer gäller enligl 1 kap. 6 § FB allom insemination Prop. 1987/88:160 har utförts på modern med samtycke av hennesmake eller annan man som bodde tillsammans med henne under äktenskapsliknandeförhållanden och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt attbarnet har avlats genom insemination, skall vid tillämpning av 1 kap. 2-5 §§ FBden som lämnat samtycket anses som barnels far. Bestämmelsen innebär i fråga om barn som avlats genom t.ex.makeinsemination alt sådan insemination i rättslig mening jämställs med samlagoch atl fastställelse av faderskapet därför kan ske med slöd av 1 kap. 5 § FB. Del får förutsattas atl den man som godtagit atl hanssambo befruktas utanför kroppen med hans sperma i de allra flesta fall kommer atlgodkänna faderskapet. Om mannen av någon anledning skulle vägra erkännafaderskapet är del emellertid osäkert om faderskapet kan fastställas enliglnuvarande ordning. Barnet har ju visserligen avlats med mannens sperma men dellahar inle skett genoin samlag. I syfte alt undanröja den oklarhet som kan uppstå i dellahänseende bör en ny bestämmelse las in i 1 kap. FB så alt 1 kap. 2-5 §§ sammabalk blir tillämpliga även i fall då barnet tillkommit genom befruktningutanför kroppen. Frågan om samtycke m.m. En självklar utgångspunkt för atl befruktning utanförkroppen skall få äga rum är alt behandlingen sker med de inblandades samtycke.Förhållandel är i princip detsamma som vid makeinsemination. Vid makeinsemination har del ansetts alt del i fråga omkvinnan inte torde uppkomma några problem i detta hänseende. Den omständighetenatt hon ställer upp för behandlingen får anses innefatta elt tillräckligtsamtycke till åtgärden. Någol formkrav för samtycket torde inle behövas. I fråga om mannen gäller enligt 2 § lagen om inseminationall denne skall skriftligen samtycka till inseminationen. Detsamma bör gälla i frägaom befruktning utanför kroppen. samtycke frän mannen får befruktningutanför kroppen inte ulföras. I fråga om samtyckets giltighet och återkallelse avsamtycke bör också gälla samma principer som i fråga om makeinsemination (se prop.1984/85:2 s. 22). Mannen måste sålunda underrätta inle bara modern ulan ävenden behandlande läkaren, om han inle längre vill slå fast vid sill samtycke.Har befruktning utanför kroppen och implantation av del befruktade ägget skett,innan läkaren underrättats om återkallelsen, saknar ålerkallelsen verkan förden behandlingen. Som framhållits i fråga om inseminationer är det givelvisangelägel atl mannen, innan behandlingen påbörjas, noga informeras om vad somgäller och hur han bör göra om han inle längre önskar slå fast vid sillsamtycke. Liksom samtycke vid insemination bör samtycke tillbefruktning utanför kroppen förvaras hos den ansvarige läkaren. Bestämmelserna om verksamheten som sådan med befruktningutanför kroppen bör samlas i en särskild lag. Den nya lagen bör innehålla besläm- 2 1987/88. melser om atlbefruktning utanför kroppen i syfte alt avla barn får ulföras endast på enkvinna som år gift eller sambo och endasl med makens eller sambons sperma. Ellägg som befruktats utanför kroppen får endasl föras in i den kvinna som äggethårrör ifrån. En förutsättning är vidare, som framhållits, atl mannenskriftligen samtycker till befruktningen. Min bedömning: Den som avser atl försöka få barn genombefruktning utanför kroppen bör erbjudas psyko-social rådgivning. Det börankomma på all utfärda allmänna råd i fråga om dennarådgivning. Utredningens förslag: Överensstämmer med min bedömning.Remissinstanserna: Instämmer i förslaget. Skälen för min bedömning: Utredningen framhåller allbefruktning ulan-för kroppen är en melod alt få barn som för de flesta parinnebär avsevärda psykiska påfrestningar. Inte minst gäller delta för kvinnansom genomgår behandling i flera olika steg. Många människor känner osäkerhetinför denna konstlade befruktningsmelod. Det är därför av vikt, framhållerutredningen, att dessa par ges rådrum atl på elt djupare sålt länka över hurde skall ha del och vilkel alternativ som är bast i överensstämmelse med deraslivssyn; om de kan tänka sig all leva ulan egel barn, om adoptivbarn ellerfosterbarn är ell alternativ för dem eller om de finner atl en konstlad befruktningsmelodär ell bättre alternativ. För altkunna ge paret råd och hjälp i delta sammanhang kan en person medpsykoterapeutisk kunnighet vara lill slor hjälp. En sådan kunnighet finns bl.a.företrädd bland kuratorer och psykologer. När eltpar vill försöka få barn genom befruktning utanför kroppen är del viktigt altparet får en noggrann medicinsk information av den utredande läkaren innan delar slutlig ställning. Sedan paret bestämt sig för befruktning utanför kroppenkan de behöva psykologiskt slöd både under behandlingen och sedan barnet fölls. Jag delarutredningens uppfattning. Del bör ankomma på atl utfärdaallmänna råd i fråga om denna rådgivning. 2.9 Vissa organisatoriska frågor Mitt förslag: lillslånd skall krävas förall få bedriva verksamhelen vid ell privat sjukhus. Min bedömning: Verksamheten med befruktning utanförkroppen bör koncentreras lill vissa större sjukhus. Någol riksomfattande registeröver verksamhelen med befruktning utanför kroppen inrättas inte f.n. Del ärdock angelägel alt verksamheten vid de olika klinikerna noga följs. Utredningensförslag: Överensstämmer delvis med mitt förslag och min bedömning. Utredningenföreslår dock atl etl riksomfattande register över verksamhelen inrättas. Remissinstanserna: Instämmer i utredningens förslag ulomnär del gäller förslaget om inrättande av ell register. Av det fåtalremissinstanser som kommenterat förslaget i den delen är en del för förslaget,medan några är negativa eller tveksamma. motsätter sig förslaget om etlriksomfattande register. Skälen för mitt förslag och min bedömning: Jag anser ilikhet med utredningen, atl del år önskvärt alt verksamhelen med befruktningutanför kroppen koncentreras till vissa större sjukhus. Därigenom underlättarman uppföljning av verksamhelen. Del bör dock inte krävas alt allmänna sjukhushar tillstånd av för atl ägna sig ål befruktning utanförkroppen. Del får ankomma på de olika landslingen all bedöma hur resursernaskall fördelas. En annan sak är all i egenskap avtillsynsmyndighet över sjukhusen har att övervaka atl verksamhelen bedrivs på ellgodtagbart sätt. Sjukvårdshuvudmännen får själva bedöma om verksamhet med befruktningutanför kroppen skall bedrivas eller inle. Jag ser inga direkta hinder mot atl även privala sjukhuskan ägna sig ål verksamhel med befruktning utanför kroppen. Elt krav för verksamhelenvid privala sjukhus bör emellertid vara alt givit lillslånd.Därigenom skapas bättre möjlighet för all övervaka alt verksamhetenvid sjukhuset uppfyller nödvändiga etiska och medicinska krav m.m. Utredningen föreslår alt etl riksomfattande register över verksamheleninförs. Etl sådant register, som skulle administreras av ,skulle kunna omfatta uppgifter om t.ex. antal barn födda efter befruktningutanför kroppen, anlal flerbarnsfödslar och sjukdomar eller missbildningar hosbarnen. , medicinska forskningsrådet och några av de medicinskafakulteterna är positiva till förslaget. däremot,avvisar förslaget och menar all de uppföljningsundersökningar som redangenomförs vid berörda kliniker fyller behovet. anserall syftet inle klart framgår av betänkandet och föreslår atl frågan förstutreds vidare. avvisar förslaget på dengrunden atl del saknar motivering. För egen del anser jag atl del år viktigt atl verksamhelenföljs noga såväl lokalt som av som tillsynsmyndighet. Frågan ominrättande av etl cenlrall register bör övervägas ytterligare. 3Upprättade lagförslag Prop. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomsocialdepartementet upprättats förslag lill 1. lag om ändringi , 2. lag ombefruktning utanför kroppen. Förslaget under 1 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. 4.1 Förslaget till lag om ändring i 1 kap. 7 § Har befruktning av moderns ägg ulförts utanför henneskropp med samtycke av hennes make eller sambo och är det med hänsyn lillsamtliga omständigheter sannolikl alt barnet har avlats genom befruktningen,skall vid tillämpning av 2-5 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnetsfader. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser omfaderskapet till barn som har kommit lill genom befruktning utanför kroppen.Bestämmelsen har utformats efter mönster från motsvarande bestämmelse omfaderskapet lill barn som kommil till genom insemination, 1 kap. 6 §. En förutsättning för att en man skall anses som barnetsfar enligl paragrafen är atl barnels mor var gift med mannen eller boddetillsammans med mannen under äktenskapsliknande förhållanden när befruktningenutfördes och att denne har samtyckt till den behandling som har lett till attbarnet avlats. Skilda regler gäller dock beroende på om modern var gift närbarnet föddes eller ej. Var barnels mor gift eller nybliven änka när barnetföddes, anses hennes make enligl 1 kap. 1 § som barnels far. Denne har i häraktuella fall i princip ingen möjlighet alt få denna s.k. faderskapspresumlionhävd annal än om samtycke från hans sida inte har förelegat - någol som ipraktiken knappast torde få aktualitet - eller om han kan göra sannolikl altbarnet i själva verkel inte har avlats genom befruktningen utanför kroppen utanvid samlag med någon annan man (se 2 § 1). Var barnets mor varken gift eller nybliven änka när barnetföddes, måsle faderskapet fastställas genom erkännande eller, om sådant inlelämnas, genom dom (se 3 §). Har befruktning skett med samtycke av en man sommodern bodde tillsammans med under äktenskapsliknande förhållande, kan denneerkänna faderskapet enligl 4 §. Av förevarande paragraf följer alt socialnämndenfår godkänna ett sådant erkännande. Skulle mannen vägra atl lämna eltfaderskapserkännande kan domstolen efter faderskapslalan enligt 5 § förklara honom som far. En förutsättning för detta ärdock all det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikl atl barnet har avlats genom befruktning utanför kroppen. Brister denna förutsällning är förevarande pa ragraf inle tillämplig, utan faderskapet fastställs då enligl de regler som an nars gäller enligl 4 och 5 §§. För alt faderskapet lill etl barn som har fölls efter enbefruktning utanför Prop. 1987/88:160 kroppen skall kunna fastställas enliglförevarande paragraf krävs inle all befruktningen har utförts enligt den nyalagen om befruktning utanför kroppen. Under de förutsättningar som anges iförevarande paragraf skall en man anses som far lill barnet även om befruktningenexempelvis skulle ha ägt rum utomlands. Delsamma gäller om mannen endasl muntligenhar samtyckt till befruktningen. Skulle det i ett sådant fall senare uppslåtvist om huruvida samtycke verkligen har lämnats, får frågan i sista handprövas av domstol.