prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Sådanbefrielse kan t. ex. gälla kravet på pedagogisk utbildning eller i fråga omorganist på viss tids tjänstgöring som kyrkomusiker eller lärare. Del kan ocksåhandla om någon som har undergått utbildning utomlands. Utredningen har föreslagitatt en sådan dispensmöjlighel behälls. Också jag är av uppfattningen alt denfyller en funktion. Som villkor för befrielse från eljest gällandebehörighetsvillkor bör gälla all den sökande med hänsyn till utbildning ochyrkeserfarenhet är att anse som jämställd med den som uppfyller de för denifrågavarande tjänsten gällande behörighetsvillkoren. Dispensprövningen börankomma på . Allmännabehörighetskrav: Jag övergår härefter lill frågan om del behövs några allmänna behörighetsvillkor för kyrkomusiker. I denna fråga har utredningen till en början påpekat alt bestämmelserna i 19 kap. 2 S kyrko lagen om psykiskt eller fysiskt handikapp som hinder för antagning fill *' prästnumera slopats med hänvisning lill atl föreskrifterna inte längre tillämpadesrigoröst och att prövningen av de blivande prästernas lämplig-hel ankom påbiskoparna. Utredningen har vidare påpekat alt enligt de allmänna bestämmelsersom hör lill gällande huvudöverenskommelse på del kyrkokommunala området (AB84) är en arbetstagare skyldig atl i samband med anställandet eller annarslämna s. k. ijänstbarhetsintyg, om arbetsgivaren kräver del. Jag anser liksomutredningen atl del inte behövs särskilda föreskrifter om kyrkomusikerstjänslbarhel. En behörighetsprövning av någon som har etl handikapp bör göras idet enskilda fallet ulan fördomar eller förutfattade meningar i fråga omhandikappades möjligheter atl fungera i arbetslivet. Del är viktigt all la lillvara de möjligheter till arbetsbiträde och tekniska arrangemang som ingår inutida arbetsmarknadspolitik och ger förutsättningar för en god arbetsinsatsäven från den som är handikappad. Kyrkan bör i detta avseende vara enföregångare. Utredningen har vidarediskuterat om medlemskap i bör vara en förutsättning föranställning som kyrkomusiker, något som även har tagits upp av mångaremissinstanser. Det kan finnas principiella skäl som talar för ett sådantkrav. Liksom utredningen anser jag emellertid föga vunnet med en sådan regel.Det är viktigare att det av medarbetaren kan förutsättas en lojalitet motkyrkans arbete än atl lyfta fram något formellt krav på medlemskap. Elt sådantkrav är inte som jag ser del någon garanti för den nödvändiga lojaliteten. Detkan också framhållas att något motsvarande krav inte har uppställts när delgäller andra kategorier av församlingsarbetare och att det är svårt atl sevarför kyrkomusikerna skulle särbehandlas i delta hänseende. Jag är därför inteberedd att som ett formellt behörighetsvillkor för kyrkomusiker föreslå krav påmedlemskap i kyrkan. Utredningenhar stannat för all förorda en allmän behörighetsregel av innebörd all somkyrkomusiker endast får anställas den som är lämplig. Elt så allmänt hålletbehörighetsvillkor fyller emellertid enligt min mening ingen funktion. Som jaganfört angående motsvarande fråga beträffande präster (prop. 1987/88:31 s. 147)anscrjag att den allmänna behörighels-prövningen måste anses ingå itillsättningsmyndighetens bedömning av den sökandes skicklighet. Del finns intenågon skyldighet att tillsälta en tjänst med någon som inte uppfyller de kravtjänsten ställer. Mittförslag: Tjänster som kyrkomusiker i elt enförsamlingspastorat filisätts avpastoralskyrkorådet. I flerförsamlingspastorat skall kyrkomusiker anställasgenom beslut av den lillsättningsnämnd, som skall finnas för tillsättning avpråstljånster. skall pröva de sökandes behörighet och yttra sigöver deras kyrkomusikaliska skicklighet. Utredningens förslag:Utredningen har föreslagit ell rent kommunalt Prop. 1987/88:144tillsättningsförfarande med en möjlighet för tillsättningsmyndigheten altpåkalla sakkunnigt biträde från stiftsorganisalionen. Remissinstanserna:Många remissinstanser har vänt sig mot elt rent kommunalttillsättningsförfarande. Deras remissyttranden återspeglar farhågor för altdet i så fall kan uppslå svårigheter i fråga om en riktig meritvärdering.Likaså har framhållits atl det vid kommunala tjänstetillsättningar inte behövsnågon riksomfattande annonsering. a. /vill värna om den nuvarande tillsätlningsordningen. Till deremissinstanser som tillstyrkt förslaget eller lämnat detta utan väsentligerinran hör bl. ochpastoralsförvallning, domkapitlen i , och , Göteborgskyrkliga samfällighet och kyrkokamerala förening. Utgångspunkter:En följd av atl kyrkomusikertjänslerna blir kyrkokommunala är alt de nugällande detaljerade reglerna om tillsällningsförfarandet kan slopas.Pastoratens inflytande över tillsättningarna kommer därmed att öka. Som jag haranfört i det föregäende bör emellertid ett visst statligt infiytande behållasäven . Tillsättningsmyndighet:I dag gäller för organist- och kantorstjänster att dessa tillsätts avkyrkorådet i församlingen. Organister och kyrkokantorer tillsätts genom val avnägon av de behöriga sökande som har fört upp på förslag lilltjänsten. Som en följd av förslaget atl pastoratet skall ulgöra grunden förindelningen av den kyrkomusikaliska verksamheten har utredningen föreslagitatt kyrkomusikerna anställs genom beslut av pastoratet i stället förförsamlingen. Utredningen har emellertid framhållit att församlingarna även iframtiden bör ha ett inflytande över tillsättningarna. Enligl utredningensförslag bör pastoralen därför ge församlingarna tillfälle alt yttra sig överansökningarna. Jagansluter mig till utredningens förslag alt tillsättningsbeslutet skall fallaspå pasloratsnivån. 1 likhet med utredningen anser jag också all församlingarnaäven bör ha etl inflytande över tillsättningarna. Denkyrkomusikaliska verksamheten bedrivs i församlingarna och har stor belydelseför gudstjänst- och församlingslivet. Ienförsamlingspastoratet blir församlingens behov av inflytande automatiskttillgodosett. Frägan är hur inflytandet skall ske i flerförsamlings-pastoratel.En länkbar lösning är den som utredningen har föreslagit, nämligen altförsamlingarna skall få yttra sig till pastoratet. För egen del anser jagemellertid all övervägande skäl talar för all välja samma lösning som har vallsi fråga om prästtjänster i flerförsamlingspastorat. Förtillsättning av prästtjänster skall del enligt 7 § förslaget till prästan- slällningslag (prop. 1987/88:31) i varje flerförsamlingspastorat finnas en tillsättningsnämnd, till vilken församlingarnas kyrkoråd inom sig utser representanter. Syftet med denna ordning är atl garantera församlingarna 29 etl jämlikt inflytande på tillsätlningsbeslutel. Enligtmin mening kan sam- Prop. 1987/88:144 ma synsätt anläggas när det gällerkyrkomusiker. Jag föreslår därför atl tjänster som kyrkomusiker i ellflerförsamlingspastorat tillsätts av tillsättningsnämnden. Behörighetsprövning: Enligl den ordning som gäller i dagprövar före tillsättningen av tjänster som organist och kantor desökandes behörighet. Utredningen har föreslagit all denna uppgift i framtidenskall ankomma på pastoraten själva. Flera remissinstanser har ansett att dennuvarande ordningen bör behållas. Som jag har anfört tidigare bör det statliga inflytandetöver kyrkomusikerorganisationen i viss utsträckning behällas. Detta kommer imitt förslag till uttryck bl. a. genom att del i lag anges vilkabehörighetsvillkor som skall gälla för olika kyrkomusiker. Det är enligl minmening naturligt att inflytandet i detta avseende följs upp med en behörighetsprövningav elt statligt organ. Jag finner det också naturligt alt denna uppgift även iframtiden handhas av domkapitlen, som har en omfattande erfarenhet av sådanaärenden. I domkapitlens framlida uppgifter kommer bl. a. också att ingå all prövabehörigheten hos sökanden lill prästtjänster enligt förslagen i propositionen1987/88:31. Mitt förslag är alltså all domkapitlen skall prövabehörigheten hos de sökande innan en kyrkomusiker anställs i pastoratet.Domkapitlets beslut blir bindande och kan inte frångås av pastoratet. Meritvärdering: Regler om de befordringsgrunder som skallgälla vid tillsättning av tjänster som kyrkomusiker finns i 27 Skyrkomusikerförordningen. När upprättar sitt förslag skall desökande rangordnas pä grundval av den meritvärdering har gjort. Utredningensförslag innebär atl lillsällningsförfarandel skall följa kyrkokommunala regleroch all några särskilda regler om meritvärdering inte skall ges. Fleraremissinstanser har uttryckt farhågor för atl det kan uppslå svårigheter vidmeritvärderingen. När del gäller valet mellan olika sökande kan man, somutredningen konstaterat, inte komma ifrån all en del tillsättningsärenden kanbli svåra all bedöma för pastoraten. Det är därför angeläget all garantier gesför en sakkunnig belysning av de sökandes kvalifikationer. Utredningen har ansettatl stiftsstyrelsen på begäran av pastoratet skall avge yttrande överansökningarna. Ett ytterligare slöd kunde enligl utredningen vara atl denföreslagna s. k. sliftsmusikern på begäran av pastoratet föredrar tillsättningsärendetför de lokala beslutsfattarna. Många remissinstanser har emellertid förordatatt del statliga inflytandet utövas genom domkapitlen. Jag har förståelse förde synpunkter som ligger bakom yttrandena. Även i denna fråga ligger det enligtmin mening nära lill hands alt knyta an till den lösning som har vallsbeträffande tillsättning av prästtjänster i pastoralen. Enligl förslaget till präslanslällningslag i propositionen1987/88:31 skall vid prästtillsättningar, sedan det prövat de sökandes behörig- hel, med egel yttrande lämna över ansökningshandlingarna till den myn dighet som lillsälier tjänsten. Förslaget atl alllid skall avge yttrande kommer från kyrkomötet. Kyrkomötet ansåg atl det var värde fullt för lillsältningsmyndighelerna med elt yttrande från , 30 särskilt med tanke påmeritvärderingen. Enligt min mening bör man nu för Prop. 1987/88:144kyrkomusikerna välja samma lösning. yttrande bör avse denkyrkomusikaliska skickligheten och innehålla en jämförelse av de behörigasökandena i delta hänseende. Idetta sammanhang vill jag framhålla att det endast är prövning avbehörigheten som är bindande för pastoraten. Yttrandet är inte bindande, menbör kunna tjäna som en vägledning. Yttrandevid tillsättning av domkyrkoorganist: 30 S 2 mom. kyrkomusikerförordningenskall innan del upprättar förslag till tjänst som domkyrkoorganistinhämta yttrande av Musikaliska styrelse. Utredningen harföreslagit atl yttrande i sådana ärenden i stället skall inhämtas från centralstyrelse. Förslaget hänger samman med alt utredningen harföreslagit att Musikaliska befallning med kyrkomusikerutbildningenskall upphöra. Jag lägger inte nu fram några sädana förslag i utbildningsdelen.Emellertid bör det slå domkapifiet fritt all bestämma hur detexperlullålande skall inhämtas som kan behövas när en domkyrkoorganist skall anställas.Möjligheten att anlita expertis finns kvar, men detta blir alltsåinte obligatoriskt. Däremot bör man beakta atl en domkyrkoorganist behöversärskild kunnighet och erfarenhet för alt biträda i kyrkomusikaliskafrågor (jfr avsnitt 2.10). Annonseringav lediga tjänster: skall kyrkomusikertjänsler i regel kungöraslediga i Post- och . Sådan kungörelse brukar i allmänhetkompletteras med annonsering i , som är ell organ förKyrkomusikernas riksförbund och som sprids lill förbundels medlemmar. Härigenomåstadkommer man en god kännedom om lediga tjänster. Utredningenhar framhållit all det, för all behålla en bred rekryteringsbas, är angelägelatt kungörelser om lediga tjänster får sä stor spridning som möjligt. Detta målkan enligt utredningen näs genom annonsering förutom i dagspressen, i och . Flera remissinstanser anser alldet bör finnas en föreskrift om alt tjänsterna skall annonseras ul i någotrikstäckande organ med spridning bland de berörda. Föregen del vill jag till en början erinra om atl tillsällningsförfarandet vidkyrkokommunala anställningar delvis är reglerat genom kollekfivavlal. Enligt deallmänna bestämmelser (AB 84) som hör till den gällande huvudöverenskommelsenpä området gäller i fråga om tillsvidareanställning av arbetstagare med minst40 procents tjänstgöring en skyldighet atl kungöra tjänsten ledig till ansökanmed minst Qorton dagars ansökningstid, om inte särskilda skäl föranleder annat.Kungörandet sker vanligen med anslag på kommunens anslagstavla. Samma regleringgäller i fråga om sådan anställning för viss lid, eller vikariat, som beräknasomfatta . a. omplaceringsbehov eller när någonarbetstagare har företrädesrätt till ny anställning, behöver kungörande inteske. Frägorom annonsering av lediga tjänster kan regleras i kollektivavtal. Så har också redan skett pä del kommunala området. Jag vill starkt betona alt det måste ligga i pastoratens eget intresse att få ell så brettrekryterings- 31 Delta kan endast erhållas genom atl ledigheter annonseras så attde når aktuella grupper. Överklagandeav tillsättningsbeslut: tillsättning av tjänster som organist ochkyrkokantor får överklagas enligl bestämmelserna i lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter. Utöver vad som gäller enligt denlagen får beslutet överklagas av den som är uppförd på förslag. Utredningens förslaginnebär alt överklagande av beslut om tillsättning av kyrkomusiker i framlidenhelt skall följa kyrkokommunala överklaganderegler. Av delta följer atlbeslutet endast får överklagas av den som är kyrkobokförd i pastoratet och aven församling som ingår i ell flerförsamlingspastorat. En del remissinstanserhar föreslagit atl kretsen som har rätl atl överklaga nu aktuella beslut skallutökas till att avse andra sökande till tjänsten. Jag har viss förståelseför de önskemål som sålunda har förts fram. De överensstämmer med den ordningsom gäller . I denna fråga gör jag emellertid samma bedömning som jag hargjort i propositionen 1987/88:31 när det gäller överklagande av beslut omtillsättning av prästtjänster. Alt utöka kretsen av dem som får överklagakyrkorådets eller tillsättningsnämndens beslut lill atl avse även andrasökande stämmer inte överens med allmänna principer för vem som får klaga påetl kommunalt beslut. Jag är därför inte beredd alt gå ifrån utredningensförslag på denna punkt. 2.9 Regleringen av kyrkomusikernas tjänsteåligganden Mitt förslag: skall det finnas elt reglemente för den kyrkomusikaliskaverksamheten. Av reglementet skall framgå hur de obligatoriska kyrkomusikaliskauppgifterna är fördelade mellan pastoratets kyrkomusiker. Reglementetfastställs efter yttrande av församlingarna i pastoratet och domkapitlet.Domkapitlet skall särskilt se lill att gudstjänstlivets behov blirtillgodosedda. Utredningensförslag: Pastoralen skall fastställa en instruktion för varjekyrkomusikerljänsl. En tjänst skall inte kunna omfatta mer än vad som kan ansesvara . Uppgifter i tjänsten skall vara tjänstgöring vid gudstjänster ochförrättningar/kyrkliga handlingar, körverksamhet saml orgelvård m. m. I principskall också fri musikundervisning vara en ijänsleuppgift för samtligakyrkomusiker. Fastställandet av omfattningen av uppgifterna i varje tjänst börske efter lokala MBL-förhandlingar. Remissinstanserna:Remissinstansernas inställning präglas av deras slåndpunklstaganden lillutredningens huvudförslag om en reglering av tjänsterna. Kritiskainstanser har i allmänhet ansett alt fastställandet av tjänsleinslruktionerbör ankomma på . Enligl en uppfattning, företrädd bl. a. avdomkapitlet i , kan pastoraten inte ha personal som är tillräckligtutbildad för uppgiften. Därvid skulle uppslå risker för bristande enhetlighetm.m. Enligl en annan uppfattning, före- a. av Göteborgskyrkliga samfällighet, bör beslutanderätten i Prop. 1987/88:144 fråga ominstruktionerna tillkomma kyrkokommunen, eftersom tjänsterna skall varakyrkokommunala och även del ekonomiska ansvaret kyrkokommunall. Samfällighelenanför att en normalinstruklion kan utarbetas av församlings-och pastoralsförbund. /anserall såväl obligatoriska som andra åligganden skall framgå av instruktionen ochdenna fastställas av . anser ocksäalt instruktioner skall fastställas av domkapitlen. Föreningen ser dock medtillfredställelse alt utredningens förslag innebär flexibilitet i fråga om denkyrkomusikaliska verksamhetens omfattning. Utgångspunkter:Den närmare regleringen av de kyrkomusikaliska göro-målen i varje enskildförsamling sker enligt 7 S kyrkomusikerförordningen genom alt domkapitletfastställer en instruktion för varje kyrkomusikerljänsl. Förslag lill sådanainstruktioner upprättas av kyrkorådet, som har atl höra kyrkoherden ochtjänsteinnehavaren saml i förekommande fall skolmyndigheterna. Tillledning vid faslslällandet av vad som bör ingå i instruktionerna gäller, utöverde föreskrifter som befingas av lokala förhållanden, cirkuläret (1952:804)angående normalinstruklion för kyrkomusikertjänst. Till cirkuläret hör sombilagor normalinstruktioner för organistljänster och kanlorstjänsler.Normalinslruktionerna upptar föreskrifter om var kyrkomusikern skalltjänstgöra och om omfattningen av hans Ijänslgöringsskyl-dighet i olikahänseenden. Del finns också föreskrifter bl. a. om samverkan mellankyrkomusiker och präst, orgelvård och om den fria musikundervisningen. Kyrkomusikernastjänstgöringsskyldighet m. m. kommer naturligtvis all kräva en närmarereglering även . Utredningen har bedömt alt det även ärnödvändigt med en instruktion för varje tjänst. I sammanhanget har utredningenframhållit atl en tjänst inte bör kunna fastställas att omfatta mer än vad somkan anses vara . Syftetmed den reform som jag nu föreslår är bt.a. - som jag har framhållit fleragånger tidigare - alt avskaffa den statliga detaljregleringen och alt skapaförutsättningar för en så flexibel kyrkomusikalisk organisation som möjligt.På sä sätt underlättas möjligheterna alt anpassa verksamheten ochtjänsteorganisationen till de lokala önskemålen och behoven. Dessa förhållandentillsammans med den omständigheten alt kyrkomusikerna i framliden inte längreskall ha statligt reglerade anställningar gör alt deras tjänstgöringsskyldighetm. m kan eller bör författningsregleras. Utredningens lagförslaginnehåller inte heller några regler angående ijänsleinstruklioner förkyrkomusikerna. I motsvarande mån som författningsregleringen bortfaller ökarutrymmet för en reglering genom kollektivavtal. Kollektivavtal:Utredningen har konstaterat all del är naturligt alt speci albestämmelser för kyrkomusikerbefallningarna las in i kollektivavtal när 33 3 1987/88. anställningarna förs överlill del kyrkokommunalt reglerade området. 1987/88:144 danaspecialbeslämmelser kan upprättas för verksamhetsområden där behov föreliggerenligt de centrala parternas gemensamma bedömning och de knyts till de allmännabestämmelser som avtalas. Specialbeslämmelserinnehåller normall lönegradsbestämningar eller latitud- ellerlönefällsangivelser för olika befattningar. De brukar även innehållaöverenskommelser angående del huvudsakliga innehållet i befallningarna, liksomäven bl. a. de kvalifikationer som skall gälla för lönevillkoren. I vissa fallkan bestämmelserna också innefatta ändringar eller tillägg i förhållande tillde allmänna bestämmelserna, liksom överenskommelser om avvikelser fråndispositiv arbetsrältslig lagstiftning, såsom ar-betsmiljölagen (1977:1160) ocharbetsfidslagen (1982:673). För sådana verksamhetsområden, där del ärerforderiigt atl för de enskilda anställningarna bestämma anställningenssysselsättningsgrad när inte arbetstiden direkt schemaläggs, kan de centralaparterna också komma överens om tidslistor. Det är också möjligt all kommaöverens om normalinstruklion för särskilda befattningstyper. Jagförutsätter att möjligheterna atl dra upp enhetliga riktlinjer genom sådanaspecialbeslämmelser och normalinstruktioner kommer att tas tillvara vidförhandlingar mdlan pastoratens och kyrkomusikernas centrala organisationer iden mån det är behövligt och lämpligt. Jag kan därför inte dela de underremissbehandlingen framförda farhågorna för atl del skall komma att brista ienhetlighet i verksamheten på olika håll i landet. Reglemente:Mina förslag i del föregående bygger, som jag har sagt, genomgående påtanken att pastoraten skall ha frihet att organisera den kyrkomusikaliskaverksamheten på det sätt som bäst tillgodoser behoven i församlingarna. Den avmig föreslagna lagregleringen syftar i det väsentliga lill att garantera enhög och sä långt möjligt likvärdig standard i fråga om vissa särskilt angelägnakyrkomusikaliska uppgifter. Uppgifterna skall av pastoratet kunna fördelasmellan flera kyrkomusiker efter vad som är lämpligt med hänsyn lill de lokalaförhållandena. En ordning där det skall ankomma på något regionall organ atlfastställa instrukfioner för de enskilda tjänsterna i pastoratet är enligt minmening inte förenlig med reformens syfte. Meddet sagda följer emellertid inte att man helt bör avstå frän atl geföreskrifter om tjänsteorganisationen i pastoratet. Som jag även tidigareframhållit råder det elt nära samband mellan kyrkomusikernas och prästernas[Uppgifter och tjänstgöring. Till den obligatoriska kyrkomusikaliskaverksamheten enligl mitt förslag hör först och främst medverkan vid gudstjänsteroch övriga kyrkliga handlingar. Jag har tidigare (avsnitt 2.4) bedömt att detbehövs någon garanti för all verksamheten i pastoratet planeras så, atl ensamordning kommer lill stånd med vad som beslämts i fråga om gudstjänstlivet iförsamlingarna. Enligtmin mening är del lämpligt att del för varje pastorat finns ett reglemente för den kyrkomusikaliska verksamheten. Ett sådant reglemen- le bör utvisa hur de obligatoriska uppgifterna skall tillgodoses. En före skrift om detta kan bidra till alt ge stadga ål organisationen av den kyrko musikaliska verksamheten i pastoratet och klargöra arbets- och ansvars- 34 fördelningen mellankyrkomusikerna, när flera är verksamma i elt pas- Prop. 1987/88:144 torat.I elt sådant reglemente kan ocksä meddelas de närmare föreskrifter som kanbehövas angående arbetsledningen. Reglementet bör ges en sådan utformning alldel framgår hur gudstjänstlivets behov skall tillgodoses. Eftersompastoratet skall ha ansvaret för den kyrkomusikaliska verksamheten bör detankomma på pastoratet alt fastställa reglementet. Den kyrkomusikaliskaverksamheten måste dock samordnas och anpassas lill församlingsarbetet,gudstjänster och övriga kyrkliga handlingar. Det är därför nödvändigt altförsamlingarna i ett flerförsamlingspastorat kan lämna synpunkter för att fåsina behov tillgodosedda. De bör därför få yttra sig över förslaget tillreglemente. En samordning behövs också med vad som skall gälla i fråga omprästernas tjänstgöring och gudstjänslhållningen. Behovet av samordning i dettahänseende kan enligt min mening ske enklast genom atl också får yttrasig över förslaget lill reglemente. och dess musiksakkunniga kanockså tänkas ha synpunkter på hur behovet av en betryggande orgelvård bäst kantillgodoses i pastoratet. Deanställda kyrkomusikernas inflytande över innehållet i elt reglementetillgodoses genom reglerna i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetoch eventuella avtal som kan komma atl träffas på området. Tillsyn:Jag vill i detta sammanhang beröra frågan om det behövs särskilda föreskrifterom tillsynen över den kyrkomusikaliska verksamheten. Utredningen har i sittlagförslag tagit med bestämmelser som i huvudsak motsvarar föreskriften i 4 Skyrkomusikerförordningen om domkapitlens allmänna inseende över verksamhetenoch den närmare tillsyn som fillkommer kyrkorådet och kyrkoherden. Med slöd avbl.a. denna bestämmelse anses arbetsledningen når del gäller denkyrkomusikaliska verksamheten tillkomma kyrkoherden. Påkyrkomötets uppdrag arbetar f n. en inomkyrklig utredning med frågorna omansvarsfördelningen i församlingen. Resultatet av utredningens arbete börenligl min mening avvaktas innan ställning las lill frågan om arbetsledningen iförsamling och pastorat närmare skall regleras. Jag vill dock erinra om alt1982 års kyrkokommitté redovisade en preliminär ståndpunkt i sin rapport (SOU1985:1) Församlingar i samverkan. Där uttalade kommittén bl.