prop · GB0396 · 1987-12-31 00:00:00 — a. behovet avnordiskt samarbete inom renforskningen uppmärksammas. Uppdraget skall redovisastill regeringen . Därigenom kommer del atl skapas ettbättre underlag för en effektiv renforskning och för bedömning av hur dessaresurser skall lokaliseras. IFinland har renskölselområdet drabbats av. radioaktivt nedfall i förhållandevisringa omfattning. Något riktvärde för cesium i renkött har inte fastställts.Renkött med en cesiumhall överstigande /kg tUlåls dock inle komma ut påmarknaden. Den finska exporten av renkött har minskal kraftigt på grund avköpmotstånd i . INorge tillsattes en arbetsgrupp för atl utvärdera olyckans inverkan pårennäringen och med uppdrag att föreslå åtgärder för alt minska skadeverkningarnai största möjliga utsträckning. De norska myndigheterna fastställde sommaren1986 gränsvärdet för :cesium-134 och cesium-137 sammanlagt /kg. Dettaledde till försäljningsförbud för renkött från stora delar av renskölselområdet.Efter samråd med Norske reindriftsa-mers landsförbund höjdes gränsvärdet inovember 1986 till /kg för att bl. a. produktionen av renkött återskulle kunna ske på ett normalt sätt. Förhållandenai de nordiska länderna är således olika och åtgärderna för att komma till rättamed effekter måste anpassas härtill. Nordiskasamarbetsorganet för samespörsmål och renskötselfrågor behandlar frågorgemensamma för rennäringen i och Nordiskt organ för renforskning svararför samordning av forskning på ren och renskötsel, effekterpå rennäringen har ingående diskuterats vid de sammanträden som hållils.Fortsatta överläggningar av delta slag kommer alt ske. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört anser jag det inle nödvändigt atl tillsätta någon nordiskutredning om de långsikliga konsekvenserna för den samiska kulturen. Jaguttalade i min anmälan till budgetpropositionen 1987 atl staten som bör ersätta renskötselföretagens inkomstbortfall och merkostnader till följd av , 5 milj, kr. kommer atl stå till förfogande för all täcka statens del av kostnaderna för samebyar nas utvecklings- och markanvändningsplanering. Regeringen har anslagit 4 23 milj. kr. för marknadsinsatser i syfte all öka konsumtionen av renkött. SSR har avdelat entjänsteman för att på heltid ägna sig ål de frågor som Skr. 1987/88:96 föranletlsav del radioaktiva nedfallet. Kostnaderna härför och styrkta Bilaga 2 kostnaderför samebyarnas eventuellt ökade administration får täckas från anslagetErsättningar på grund av radioakUvt nedfall. har förordnat en särskild sakkunnig för atl göra en översyn av densamiska kulturens fortbestånd och utveckling. Effekterna av idessa hänseenden kommer atl särskilt studeras. Den samiska kulturen i vidaremening bygger ju på de speciella omständigheter under vilka den samiskabefolkningen lever. Här spelar därför förutsättningarna för de näringsgrenarsom en betydande del av den samiska befolkningsgruppen ägnar sig ål, t.ex.renskötsel, jakt och fiske, en stor roll för samernas liv och kultur. Genomde samlade åtgärder jag nu har redovisat anser jag rennäringens framtid sålångt möjligt tryggad. De speciella problem som kan ha förorsakats enskildasamebyar bör lösas inom ramen för samebyns utvecklings-ochmarkanvändningsplanering. 5 Fisket m. m. Isamband med behandlingen av prop. 1986/87:18 om vissa åtgärder m. m. efter Tjernobylolyckanuttalade att det radioaktiva nedfallet från Tjernobyl medfört storapåfrestningar inte bara för förelag ulan även för många enskilda i bl. a.skogslänens glesbygder (NU 12, rskr. Dessa personer har ofta en omfattandenaturahushållning. För fjällbor och andra som stor del försörjer sig på attsälja fisk och vilt och på turism har situationen blivit än mer problematisk.Enligt mening måste bästa tänkbara hjälp erbjudas berörda personeroch företag. Principen måste därvid vara alt alla de grupper vilkasförsörjningssituation lidit direkt skada genom det radioaktiva nedfallet skallvara berättigade till kompensation. Cesiumnedfalletefter olyckan i Tjernobyl har orsakat allvarliga problem för fisket i sölvallneni . De hårdast drabbade länen är Västerbot-lens, Västernortlands,och . Till viss del har även , Västmanlandsoch län berörts. Genomförordningen (1987:65) om ändring i förordningen (1986:621) om ersättning Ulljordbruks-, trädgårds- och renskölselföreiag för kostnader och förluster pågrund av radioaktivt nedfall har licensierade yrkesfiskare getts möjlighet Ullersättning för merkostnader och förluster med anledning av Tjernobylolyckan.Vidare har regeringen i förordningen (1987:64) om ersättning och förluster medanledning av dem som för sill upphälle är beroende avfiske, jakt, bär- eller svampplockning gett möjlighet ersättning för sådanakostnader och förluster den som helt eller delvis försörjer sig på atlfiska eller jaga husbehov eller för försäljning, plocka bär eller svamp förförsäljning, försälja fiskekorl samt på alt odla sättfisk för försäljning. Livsmedelsverketundersökte ett stort antal fiskprover med avseende på radioaktivt cesium. Kommunerna har i de nedfallsdrabbade områdena i storutsträckning Skr. utfört cesiummätningar i egen regi. Resultaten visar allhalterna i fisk från Bilaga 2 många sjöar är mycket höga. Cesiumhallerna stiger i vissafall fortfarande. Enligt expertis kan höga av cesium i fisk förekommaunder cesium-137 i livsmedel innebar oförändrat /kg förfisk fångad i Härmed avses sådana fiskarter som enbart lever ihavet exempelvis strömming och torskfiskar. För annan fisk gäller ettgränsvärde på 1500 Bq/kg. Del är fiskerislyrelsen som beslutar om ersättningar till licensieradeyrkesfiskare. Fiskenämnderna har informerat fiskarena om de regler och ersätlningsgmndersom gäller. betalats drabbade yrkesfiskare.Styrelsen har vidare hållit kontakt med första-handsmottagarna av fisk iberörda län. Länsstyrelserna i , , , ,, och har disponerat medel förersättning enligt förordningen (1987:64) om ersättning med anledning av Tjernobylolyckantill dem som för sill uppehälle är beroende av fiske, jakt, bär- ellersvampplockning. i län har totalt betalat ut 23 500kr. i har inte haft någon ansökan om ersättningenligt förordningen. i har betalat ut 19800 kr.Ett 25-tal ansökningar om ersättning finns inneliggande. i Västernortlandslän har totalt fått in ett 80-tal ansökningar med ett sammanlagt krav på 1,4milj. i har behandlat ett 60-tal ansökningaroch totalt betalat ut . i har hittillsbetalat ut 1,8 milj, kr, avseende ca 690 ansökningar. Antalet icke prövadeansökningar uppgår till 176, i hade t,o.m, den 25september 1987 fått in drygt 600 ansökningar om ersättning varefter beslutfattades i 487 ärenden. Sammanlagt beslutades om utbetalning med ,varav rör ersättning för fisk. Resterande avser ersättning för bär ochsvamp. Besluten väckte uppmärksamhet och ca 4000 nya ansökningar om ersättninghar därefter kommit in. Totalt har länsstyrelserna betalat ut 4,2 milj.kr. Även viltet har drabbats av del radioakliva nedfallet. Närälgjakten inled des visade del sig alt många fällda älgar innehöll så höga halter av cesium-137 att köttet inle fick saluhållas som livsmedel. Det ansågs därför föreligga en uppenbar risk all jakten skuUe avbrytas om jägarna enbart skulle drabbas av kostnader för jakten. Med hänsyn till all en minskad jakt skulle leda till ökad skadegörelse på skog och ett ökat antal trafikolyckor med älg beslutade regeringen att skulle få betala ut ersättning för fällda älgar som innehöll så höga halter av ce sium-137 att de översteg del av tillämpade gränsvärdet för saluhållande av livsmedel. Enligt förordningen (1986:690) 25 om ersättning för fälldaälgar med för höga halter av radioaktivitet lämna- Skr. 1987/88:96 desersättning för sådana älgar som fälldes Bilaga2 1986-den 30 juni 1987 om de förstördes eller logs om hand av slakteri. för vuxen älg och I . Under den Udersättning utgick enligt förordningen utbetalades . för totalt 4060älgar. av dessa älgar fälldes i . Fällavgift behövde inlebetalas för älg vars cesiumhall översteg gränsvärdet om köttet kasserades. Cesiumhalleni älgens föda har halverats jämfört med året innan. Endast ett fåtalfällda älgar torde ha haft cesiumhalter överstigande 1 /kg. Regeringenhar därför inte funnit anledning lämna ersättning för sådana älgar . Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag haranfört om uppföljning av . 1987/88:96 Bilaga 3 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 25 febmari 1988. Anmälan till skrivelse om uppföljning av vissa åtgärder m.m. efter . Detradioaktiva nedfallet efter drabbade primärnäringarna påolika sätt, men även en del vidareförädlingsförelag m. fl. fick som en följdhärav minskad eller utebliven produktion eller försäljning. Regeringengav länsstyrelserna i de mest drabbade länen i uppdrag attinventera vilka merkostnader och föriuster berörda företag drabbats av Ullföljd av . 1986/87:18 föreslog regeringen alt ett förslagsanslag om . skulleanvisas på I för /87 att disponeras UU ersättningför merkostnader och förluster för vissa företag på grund av följdeffekter av . var emellertid den ekonomiska situationen så akut all risk för förelagsnedläggelseeller uppsägning av personal förelåg. I avvaktan på riksdagensställningstagande till nämnda propositionsförslag beslutade regeringen därföri att ränte- och amorteringsfria lån skulle kunna beviljas demest utsatta förelagen. Del gällde sådana som vidareförädlade eller bedrevyrkesmässig handel med produkter av ren, bär, svamp, fisk eller vill.Länsstyrelserna i de fem nortlandslänen samt i och länfick möjlighet att bevilja lån inom en totalram av högst 13,1 milj. kr. Efterriksdagens godkännande av prop. 1986/87:18 (NU 12, rskr. 97) utfärdaderegeringen förordningen (1986:1424) om ersättning förmerkostnader och förluster för vissa förelag på gmnd av följdeffekter av Tjernobylolyckan.Länsstyrelserna i nortlandslänen, i och samt statensindustriverk (SIND) fick rätt atl besluta om ersättning till företag inom debranscher som varit berättigade till tillfälliga lån. EventueUabeviljade lån skulle avräknas från det beviljade ersättningsbeloppet. Enligtden utfärdade förordningen kunde om det fanns särskilda skäl även företag inomandra näringar än de nämnda komma i fråga för ersättning om de hade fått sådanaekonomiska svårigheter att nedläggning eller sysselsätlningsminskning på ortenhotade. Den period för vilken ersättning kunde lämnas avsåg tiden fram till den1 och ansökningstiden utgick . Berördalänsstyrelser och SIND har behandlat inkomna ansökningar. Totalt har ersättning beviljats med ca 51 milj. kr. till drygt 190 företag. , 70 st., fanns inom bär- och svamphantering. ren- och fiskanknutenverksamhet med vardera 30 företag. 1987/88:96 svarade renanknulenverksamhet för mer än hälften av ersättningsbeloppet Bilaga 3 eller närmare29 milj. kr. Bär- och svamphanteringen fick drygt 11 milj. kr. svarade för vardera ca 3 milj. kr. Av övriga näringar kan nämnasturistföretag som fått drygt 1,5 milj. kr. Genomde insatser för berörda företag som gjorts av statsmakterna och deanpassningsåtgärder som förelagen vidtagit har läget för de flesta av företagennu stabiliserats. Skrivelserangående fortsatt ersättning för merkostnader och förluster med anledning av Tjernobylolyckanhar inkommit från länsstyrelsena i Västernortlands, och Västerbottenslän. Motbakgmnd av fortsatt höga cesiumhalter i ren och insjöfisk inom vissa områdenhar jag föreslagit regeringen en viss förlängning av ersätl-ningsperioden ochdå i första hand för företag som vidareförädlar eller bedriver yrkesmässighandel med sådana produkter. Regeringen beslutade i febmari i enlighet medmitt förslag. Förriksdagens informaUon vill jag anmäla atl medel för fortsatt ersättning kommeratt utbetalas från anslaget under tolfte huvudUteln för /88 C10. Ersättning för merkostnader och förluster för vissa företag på gmnd avföljdeffekter av . Detta anslag tillkom urspmngligen för attmöjliggöra utbetalning av ersättning för merkostnader och förluster sominträffat före den av regeringen tidigare fastställda lidpunkten den 1 juli1987. Jaghemställer atl regeringen bereder Ullfälle att ta del av vad jag haranfört om uppföljning av . Bilaga4 Skr, 1987/88:96 Bilaga 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till skrivelse om uppföljning av vissa åtgärder m.m. efter Inomdel internaUonella alomenergiorganet, lAEA, har med anledning av Tjernobylolyckantvå internationella konventioner utarbetats - konvenUonen om tidig informaUonvid en kärnenergiolycka (varselkonvenlionen) och konventionen om bistånd ihändelse av en kärnenergiolycka eller ett radioakUvt nödläge (bislåndskonvenUonen). Riksdagenhar godkänt varselkonvenUonen och konventionen ratificerades för deli . Chefen för försvarsdepartementet har behandlatbiståndskonventionen i bil. IAEÄ:sarbete med säkerhets- och strålskyddsfrågor har sedan olyckan i Tjernobylinriktats mot all bl. a. ta fram internationella riktlinjer för gmndläggandesäkerhetsprinciper i existerande och framtida kärnkraftverk, atl lägga fastradiologiska åtgärdsnivåer i samband med en olycka samt internationellt utbyteav säkerhetsrelevanl information. Isamarbete mellan lAEA och har ett förslag till harmoniseringav Paris- och Wienkonventionerna om utomobli-gatoriskt skadeståndsansvar föratomskada utarbetats. Förslaget utgörs av ett gemensamt protokoU som länkarsamman de båda konventionerna. Behandling i resp. styrkommittéplaneras ske . InomOECD/har bl. a. en särskild arbetsgmpp analyserat händelseförloppet i Tjernobyloch dess innebörd för reaklorsäkerheten i . Arbelsgmppensslutsatser har inte givit upphov till någon omvärdering av del långsiktigasäkerhetsprogram som drivs inom organisationen. Detnordiska kontaktorganet för atomenergifrågor, NKA, höll ett experlseminariumom . Därvid framlades ett antal förslag inom säkerhels- och slrålskyddsområdetdär ett fortsalt nordiskt samarbete borde övervägas. Flera av förslagen harunder omsatts i projekt inom NKÄ:s löpande forskningsprogram ellermellan berörda nordiska myndigheter. Regeringenhar träffat bUalerala avtal med , , samt om informationsutbyte och om varsel i se av en kärnenergiolycka. 2 Kontamineringsläget Skr. o . Bilaga 4 Undersommaren 1986 mättes strålningsnivån från marken med flygburna mätinstmmenl,varefter kartor framställdes över framför aUt cesiumbe-läggningen. Flygmälningarnahar upprepats över ett begränsat område kring . Mätningar hardessutom ulförts längs ett stråk från till . De enda nukvarvarande radioaktiva ämnena av betydelse är cesium-134 och cesium-137. Igenomsnitt uppgår slrålningsnivåerna för dessa nuklider 50 resp. avföregående års nivåer. Stråldosenfrån markstrålningen till personer i Gävleområdet har /87beräknats alt vara i genomsnitt 0,5 mSv. TiU följd av minskningen istrålningsnivåer beräknas motsvarande stråldos /88 bli ca hälften såstor. Inovember 1987 fanns inte tillräckligt underlag för att säkert kunna bedöma omberäkningarna av stråldoserna från marken på behöver revideras. EnligtHvsmedelsverkels beslul (SLVFS 1987:4) får bl. a. kött, spannmålsprodukter,frukt och bär utom nötter, köks växter utom svamp, mejeriprodukter, barnmat ochhavsfisk inte saluhållas om deras halt av cesium-137 överstiger /kg.Andra slag av livsmedel än de som nämnts får inle saluhållas om halten av cesium-137överstiger 1 /kg. beslul den 5 augusU 1987 (SLVFS 1987: 11) får vilda bär somblåbär, hjortron och lingon av skörd saluhållas så länge halten av cesium-137inte överstiger 1 /kg. Livsmedetsanalysernautförs huvudsakligen av miljö- och hälsoskyddsnämnderna i de nedfallsdrabbadeområdena. För mjölk, vilt, fisk och svamp genomför strålskyddsinsUtutet ochlivsmedelsverket riktad undersökningsverksamhet. Vidare undersöks vegetabilier.De s.k. malkorgsun-dersökningarna görs fortlöpande. De omfattar ett 60-lalbasvaror inköpta i den allmänna handeln på åtta olika platser i . Densenaste undersökningen som gjordes , visar ett högsta genomsnilUigtcesiuminnehåll per "korg" av ca /kg. Med en konsumtion av ca 2 kglivsmedel per dag (inkl. dryck) beräknas intaget av cesium -137 per dag och personvia sådana dagligvaror till högst . Cesiumhallernai t.ex. ren, vilt, insjöfisk och svamp är betydligt högre: Rekommendationer om konsumUonenhar därför lämnats. Cesiumhalleni konsumtionsmjölk har minskal påtagligt Under loppet av . I de mest nedfallsdrabbadeområdena har cesiumhallen i mjölk sjunkit från /1 under /1. Spannmåloch andra vegetabilier, som odlas på gödslad mark, uppvisar ' mycket låga cesiumhalter. är cesiumhallen i renkött i stort sett lägre än gränsvär- Skr. 1987/88:96 det 1 /kg. Inom övriga rennäringsområden som svarar förknappt Bilaga 4 av den totala renstammen är cesiumhallen fortfarandehög. Cesium-konlrollen måste därför upprätthållas. Cesiumhallernai älg är i allmänhet oförändrade jämfört med . I Gävleområdet, som igenomsnitt haft de högsta halterna, har medelhalter från de rapporterats ligga vid ca /kg. Några extremthöga värden har inte registrerats. Övrigt vill däremot, som rådjur och hare,har visat sig innehålla betydligt högre än älg, i vissa fall upp till10000 Bq/kg eller mer. Detstörsta problemet utgör insjöfisken från framför allt östra delen av samt hela , stora delar av Västerbot-lens och delar avJämtlands län. Denna fisk har visat sig innehålla mycket höga cesiumhalter.Problemet med höga cesiumhalter i insjöfisk kommer all bestå under en långföljd av år. Fisk från bräckt eller salt vatten däremot innehåller somklart understiger gränsvärdet /kg. Ettantal svamparter, bl. a. kanlareller, har visat sig innehålla höga, iblandmyckel höga halter av cesium, ända upp till /kg. Cesiumhallernai vilda bär låg något års värden. Deuppgifter om cesiumhalter som lämnats utgör en sammanfattning av kontamineringslägeti , dvs. efter kärnkraftsolyckani Tjernobyl. Jag kommer att redovisa kontamineringsläget även i andrasammanhang så att regering och riksdag erhåller en så god bild av lägel sommöjligt. Arbetetmed säkerhetshöjande åtgärder vid de svenska kärnkraftverken har fortgått medbeaktande av de synpunkter som framfördes i rapporten (Dsl 1986:11) Efter Tjernobyl.Bl. a. kan följande rapporteras. Statenskärnkraftinspektion har i en lägesrapport daterad anmält altarbetet med åtgärder i syfte atl ytterligare kunna begränsa utsläpp Ullomgivningen, ifall ett svårt haveri inträffar i ett svenskt kärnkraftverk,fortskrider planenligt med sikte på slutförande . De ändrings- ochförstärkningsarbeten som genomförts har redan letttill påtagliga förbättringar av skyddet mol utsläpp vid flera reaktorer. Insatsernapå säkerhetsfrågor som berör samspelet individ - teknik organisation . har inrättat ensärskild samrådsgrupp för insatserna inom detta område. I gruppen ingårföreträdare för driftledningen vid samtliga kärnkraftverk. Områdets betydelseunderstryks av händelsen i , block 3, , då manöverträdde de säkerhetstekniska föreskrifterna i samband med s. k. lokala kritiskaprov. Händelsen ledde, på anmodan av kärnkraftinspeklionen, till en översyn avadministrativa rutiner för styrning av säkerheten vid samtliga kärnkraftverk.Resultatet av denna översyn utvärderas av inspektionen. Inspektionenhar också sett över sin interna beredskapsorganisaUon. 1987/88:96 Bl.a. har informationsfunktionerna förstärkts i samverkan med statens så all dé båda myndigheterna i en beredskapssituation kansälta upp en gemensam informationstjänst med erforderlig kapacitet, översynenav inspektionens interna beredskapsorganisalion fortsätter i anslutning tUlutredningen (Fö 1987:01) om kärnkraftsberedskapen. TiUstatens strålskyddsinstilul har på tilläggsbudget till statsbudgetenför /87 anvisat sammanlagt . 1986/87:18, NU12, rskr. 97 och prop. 1986/87:109, JoU 21, rskr. Medlen skuUe disponerasför genomförandet av följande åtgärder, nämligen: automalisering avstrålskyddsinstitutets 25 gammamätslalioner för att institutet skall fåomedelbar kännedom om ifall strålningsnivån i miljön höjts, utbildning imätteknik för befattningshavare i länsstyrelser och kommuner i syfte att läraut vilka mätningar som ur strålskyddssynpunkt är viktiga efter ett radioaktivtnedfall och hur mätresultaten bör tolkas. Samtliga kommuner har däreftertilldelats ett mäUnstmmenl för dosratmät-ningar och vaije länsstyrelse två instmment.Vidare skulle medlen användas för upphandling av diverse mätinstrument föruppföljningsmätningar av betydelse för beredskapen, sammanställning ochdistribution av ett informationspaket till landets hushåU med redovisning av Tjernobylolyckanoch av vilka åtgärder som vidtagits och planerats. Slutligen skulle även forskningoch studier som initierats särskilt av kärnkraftsolyckan inkl. studier avallmänhetens reaktioner saml personalförslärkning vid institutet finansierasmed dessa medel. Senarehar ännu en gammamätstation installerats vid . Automa-Usering avmätstationerna, som mäter strålning i luft från radioakUva ämnen, har ägt rum. InkoppHngav larmfunktioner insUtutel pågår fram . Beslut harfattats om anskaffning av ytterligare fem stationer för placering i södraSverige. Enomfattande utbildning i mätteknik av anställda i länsstyrelser och kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder avslutades . InformaUonsbroschyrenEfter Tjernobyl har delals ut till landets samUiga hushåll . Forskning som föranletlsav , särskiU studierna av del radioakliva nedfallels transport och upptag i sjö- och landekosystemen, kommer att fortsätta. Forskning pågår vidare för att öka kunskapen om de grundläggande mekanismer som påverkar deposiUonen av radioaktiva ämnen (meteorologiska förhållanden, geografiska variationer m. m.). Viss åtgärdsinriktad forskning genomförs i fråga om renarna. Uppföljning av helkroppsundersökningar och några ytterligare studier av människors upp levelser eller oro i samband med olyckan planeras. Vidare sker en översyn av indikeringssystemen av radioaktiva ämnen mnt de svenska kärn kraftverken. Socialstyrelsenhar redovisat en utredning om jodtablett- Skr. 1987/88:96 beredskapen.Styrelsen anser alt den nuvarande jodtablettberedskapen är Bilaga 4 tUlräckligoch föreslår därför ingen utbyggnad av denna. Enmedicinsk beredskapsgmpp för olyckor där nedfall av radioakUva ämnen förekommer(C ), ansluten analysgmpp, har organiserats i samarbete mellanstrålskyddsinstitutet, och landsting.Uppgiften är att ge informaUon till personal inom sjukvårdsområdet samt råd imedicinska frågor vid behandling av paUenter som fått höga stråldoser i sambandmed olyckor. Genomen höjning av avgifterna enligt förordningen (1976: 247) om vissa avgifter tillstatens strålskyddsinsUtut, den s. k. kärnkraftstaxan, har följande åtgärderfinansierats. Kompletteringav befintlig datorutmstning har skett. Kostnaderna innefattar installations-och ombyggnadskoslnader. Utredningenav behovet av dosratmätande instrument har redovisats. Instmmenten - två perlänsstyrelse, ett per kommun och till en sammanlagd kostnad av 1.7 milj. kr. -har inköpts och distribuerats. Förriksdagens information vill jag anmäla att regeringen inom ramen för laxehöjningenden för strålskyddstillsyn på kärnenergiområdet engångsvis anslagit2 milj. kr. för uppföljningsmätningar med anledning av olyckan i Tjernobyl.Medlen har fördelats på skilda projekt. Som tillfällig resursförstärkning UU slrålskyddsinstitutetunder en tvåårsperiod har medel motsvarande tre tjänster - en för ADB, en förradioekologi och en för persondosimetri - anvisats för en kostnad av högst900000 kr. Tjänsterna har tiUsalls. Sverigedrabbades hårdare än de flesta andra länder i av det radioaktivanedfallet från Tjernobyl. En rad åtgärder krävdes för alt begränsaskadeverkningarna i landet och inte minst för att åstadkomma en bättreberedskap för eventuella framlida kärnenergiolyckor. De åtgärder och utredningsuppdragsom nu genomförts har varit nödvändiga och har också inneburit en fortsättningav vår beredskap mot denna typ av olyckor antingen de inträffar i elleri utlandet. JagvUl också erinra om att de mera långsikliga beredskapsfrågorna på delta områdekommer att behandlas i den av regeringen tillsatta utredningen (Fö 1987:01) omkärnkraftsberedskapen (Dir. 1987:28).