prop · GB03154 · 1987-12-31 00:00:00 — Undanlag från denna regel kan endast komma i fråga i sådana fall då samarbetet är av utomordentlig säkerhetspoli tisk vikt för . bör alllid höras i sådana ärenden. ' 15 Effektivare kontroll av bestämmelsernas efter- Prop. 1987/88:154 levnad Utredningen har berört frågor om ökad intern konlroll inomförelagen och menar bl.a. alt det är viktigt att företagen överväger sinadministrativa organisation och sina styrsystem för atl därigenom effektiviseraden interna kontrollen. Utredningen framhåller också viklen av alt de anställdagenom utbildning och information får ökade kunskaper om exportbeslåmmelsernaoch hur de tillämpas (se betänkandet s. 85-86). Flera remissinstanser har också tagit upp dessa frågor.Några understryker att del i första hand åvilar företagen själva alt följa uppoch kontrollera atl de noga följer gällande bestämmelser. Etl parremissinstanser föreslår alt företagen var för sig upprättar elt kontrollsystemoch atl företagen utser en kontrollansvarig inom företaget och anmäler dettatill KMI. RRV an.ser att samhällets konlroll bör övergå lill att främsl värderaföretagens system för internkontroll och att staten bör fastställa kraven påsådan kontroll (se remissammanställningen s. 98-100). Jag delar utredningens uppfattning om all del bör vara enuppgift för företagen atl genom effektiva åtgärder se lill att överträdelser avbestämmelserna inle äger rum saml all uppbyggnaden av kontrollen bör skeinifrån företagen själva. Som jag har sagt tidigare måsle förelagen inomkrigsmaterielindustrin mot bakgrund av sin vikliga roll för svensksäkerhetspolitik själva ta på sig ett samhällsansvar och bygga upp system somminimerar risken för överträdelser av bestämmelserna. Jag kan i dellasammanhang inle underlåta att understryka vikten av alt statsmakterna kan kännaförtroende för företagen och deras ledningar. Hur en intern konlroll skall organiseras är emellertid enfråga som del ankommer på företagen själva alt ta ställning till. Däremot ärdel statsmakternas sak atl skaffa sig elt effektivt kontrollsystem som kangripa in och motverka överträdelser av reglerna. I etl hänseende menar jag dockall myndigheterna har ett ansvar också när del gäller verksamheten inomföretagen. Detta gäller information om gällande bestämmelser för svenskkrigsmaterielexport. Jag skall senare återkomma till detta ämne. De förslag och överväganden som jag skall redovisa i delföljande menar jag sammantagna skall fylla funktionen av ell utbyggtkontrollsystem. Innan jaggår närmare in på de enskilda förslagen vill jag med några ord beröra frågan om statliga styrelseledamöter i exportföretagens styrelser. Det skulle kunna hävdas atl en ordning med slalligl utsedda styrelseledamöter skulle kunna tillförsäkra slalen en bredare insyn i förelagens verksamhel och alt sådana styrelseledamöter därmed på etl tidigare stadium skulle kunna verka för det allmännas intresse när det gäller främst exportfrågor. Jag delar emellertid utredningens mening när den framhåller svårigheterna för en statligt utsedd styrelseledamot att i praktiken kontrollera enskilda exportaf färer. Dessutom är skillnaderna i verksamhet och organisation mellan förelagen slora, samlidigl som ell behov av insyn i verksamhelen skulle variera. I likhet med utredningen anser jag atl en effeklivare insyn kan .- uppnåsgenom andra åtgärder. 15.2Villkor och kontrollbestämmelser m.m. Mitt förslag: Tillstånd enligt lagen får förenas medvillkor saml med konlroll- och ordningsbeslämmelser. Utredningen lägger inle fram någol förslag i denna del. Skälen för mitt förslag: Beslul om tillstånd till utförselav krigsmateriel måsle kunna förenas med villkor saml med konlroll- ochordningsbestämmelser. I fråga om sådana beslul kan i tillståndet anges atldella skall återsändas till KMI efter verkställd leverans. Om beslutet avserutförsel av materiel för t.ex. demonstrationsändamål, bör elt sådant beslulinnehålla bestämmelser som ålägger exportören all anmäla lill KMI närmalerielen återinförts till riket. I syfte alt kontrollera atl levererad materiel kommitavsedd mottagare tillhanda, bör etl utförsellillstånd också kunna förenas medell åliggande för exportören atl inge en handling som utvisar alt materielennått avsedd mottagare. En sådan handling kan utgöras av bekräftelse ommottagandet eller av dokument utfärdade av mottagarlandets tullmyndigheter, t.ex. tullsedel, som visar atl malerielen inklarerals för mottagarens räkning. Behovet av villkor samt av konlroll- ochordningsbeslämmelser gör sig gällande också i fråga om lillslånd all upplåtaeller överlåta rätl alt utom rikel tillverka krigsmateriel och all utvecklakrigsmateriel eller melod för framställning av sådan materiel åt någon utomriket liksom i fråga om tillstånd till atl här i rikel bedriva militärtinriktad utbildning av utländsk medborgare. 15.3 Uppgiftsskyldighet i fråga om utförd materiel, m.m. Mittförslag: Regeringen får föreskriva all den som har lillslånd alt föra utkrigsmateriel eller alt upplåta eller överlåta en lillverkningsräll skall varaskyldig atl lämna uppgifter om utförd materiel resp. upplåten eller överlåtentillverkningsräit. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mittförslag. Utredningen har därutöver föreslagit all den som har fåll tillståndatl föra ul materiel eller tillstånd att upplåta eller överlåta rätl atl ulomrikel tillverka krigsmateriel skall vara skyldig all lämna även andra uppgifteroch handlingar som behövs för kontrollen av verksamheten (se betänkandet s.91-92). Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i dessa frågor godtar i allmänhetutredningens förslag. i menar dock attutredningen inle tillräckligt klargjort behovet av införande avuppgiflsskyldighel i fråga om exporterad materiel och upplåten eller överlåtenlillverkningsräll. Företagens Uppgiftlämnardelegaiion lill vars yttrandeSvenska och hänvisar, menarbl.a. atl det direkt av lagen bör framgå i vilka hänseenden uppgifter skalllämnas samt atl del vid uppgiftslämnandel skall framgå vilken sekretess som gäller för uppgiften i fråga. avstyrker förslaget i den del det avser en generellskyldighet all lämna uppgifter om verksamhelen och menar bl.a. atl en sådanskyldighet är främmande för svensk rällstradition (se remissammanställningen s. Skälen för mitt förslag: Den som har fåll regeringenstillstånd att tillverka eller försälja krigsmateriel m.m. slår, som jagtidigare nämnt, under tillsyn av KMI. Bestämmelser härom finns i lagen omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och tillhörande förordning.Tillståndshavarna är skyldiga att med jämna tidsintervall avge deklarationtill inspektionen rörande verksamheten. Sålunda skall deklarationer förtillverkare innehålla uppgifter om bl.a. tillverkad, beställd, levererad ochimporterad materiel, liksom uppgifter om materielens art, kvantitet och värde.Sådan tillståndshavare är också skyldig att efter anmodan av KMI lämna deupplysningar och handlingar som behövs för kontrollen samt att ge tjänstemänhos KMI tillträde till lokaler där verksamheten bedrivs. Såväl tillverkare som försäljare av krigsmateriel -statliga myndigheter undantagna - har således en omfattandeuppgiftsskyldighet. Skyldigheten alt lämna uppgifter omfattar ävenexportverksamheten i den mån denna har betydelse för tillsynen. Enligt min mening finns del inle anledning att därutöverålägga den som har tillstånd att föra ut viss materiel eller tillstånd attupplåta viss tillverkningsrätt en generell skyldighet all lämna uppgifter ochhandlingar om verksamheten. Jag menar också atl ett sådant åläggande kan ledatill att regeringen påtar sig uppgiften alt kontrollera exportverksamheten påett sätt som inte slår i samklang med den ansvarsfördelning som råder mellantillståndsgivande instans och de myndigheter inom vars ansvarsområde del liggeralt kontrollera atl gällande regelverk följs och atl beivra överträdelser. Däremot delar jag utredningens mening alt den som harbeviljats tillstånd alt föra ut en bestämd mängd krigsmateriel eller altupplåta eller överlåta rätten att tillverka krigsmateriel utom riket bör varaskyldig att lämna uppgifter som rör utförd materiel resp. upplåten elleröverlåten rätt all ulom rikel tillverka sådan materiel. Sådana uppgifter som ärrelaterade lill etl givet tillstånd måste nämligen kunna krävas i syfte atlfölja upp förhållandena i fråga om del lämnade tillståndet. Jag tänker härsärskill på uppgifter om verkställda leveranser och uppgifter rörande viss licensfortbestånd. Del skulle kunna hävdas all det kan vara obehövligt all,vid sidan av möjligheten atl förena enskilda tillståndsbeslul med t.ex.kontroll- och ordningsbestämmelser, föreskriva generella regler omuppgiftsskyldighet i fråga om bl. a. utförd materiel och beviljade licenserm.m. Jag menar emellertid alt det är viktigt atl genom normer få lill stånd ettfortlöpande uppgiftslämnande i de fall uppgifter bör lämnas utan undanlag ochförbehålla möjligheterna alt ställa upp särskilda konlroll- och ordningsbestämmelserlill de fall de enskilda besluten och speciella omständigheter föranleder det. Jag förordar därför atl regeringen bemyndigas meddelaföreskrifter om uppgiflsskyldighel i fråga om utförd materiel och beviljadelicenser. Mittförslag: Tillstånd till utförsel av krigsmateriel får återkallas av regeringen,om tillståndshavaren har åsidosatt föreskrifter, villkor eller kontroll- ellerordningsbeslämmelser som har meddelats med stöd av lagen eller om del finnsandra särskilda skäl lill återkallelse. Utredningen ulgår från alt regeringen har möjlighet allupphäva ell beslul om exporllillslånd, om mollagaren skulle visa sig vara enannan än den som har framgått av de ursprungligen lämnade uppgifterna (sebetänkandet s. 85). Remissinstanserna har inte särskill kommenterat dennafråga. Skälen för mitt förslag: Frågan om indragning av utfärdatexporllillslånd logs upp riktlinjer för krigsmaterielexporten.Möjligheten lill återkallelse av lillslånd blev dock inle föremål för någonlagreglering. Jag anser nu liden vara mogen alt reglera frågan. Föredragande anförde i denna del. Utredningen och flera remissinstanser har betonat desvårigheter som uppstår i företagens planering, om påbörjade ellerkonlraklerade leveranser måsle avbrytas. Dessa svårigheter måsle enligt minmening beaktas. Om, som jag har funnit, krigsmalerielexporl av viss omfattningskall tillåtas av beredskapshänsyn, bör man också beakta de konsekvenser för sysselsättningensom kan uppstå, om en för export utbyggd kapacitet plötsligt inte kanutnyttjas. Utfärdad exporllicens bör därför indragas, förutom vid ovillkorligaexporlhinder, endasl om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med enannan stat eller får inre väpnade oroligheler. Även i fall av väpnad konfliklbör indragning av licensen kunna underlåtas, om det är förenligt med deneulralilelsrätlsliga reglerna och motlagarstalen deltar i konflikten endaslsymboliskt. proposition anförde föredraganden emellertidockså att ekonomiska och arbetsmarknadspoliliska skäl inle borde ansesavgörande. Han anförde också all hänsynen lill sysselsällningen i och för sighar största vikt, men all om begränsningen av krigsmaterielexporten får negativaeffekter på sysselsällningen dessa frågor får angripas med arbetsmarknads- ochnäringspolitiska insatser. Jag delar i princip vad föredraganden anfört som skäl förindragning av ett givet exporllillslånd. Jag vill dock framhålla all jag inleär beredd all anse atl de konsekvenser för sysselsättningen som kan uppslåskall hindra ell återkallande av exporllillslånd, om skål för återkallelseannars skulle föreligga. Sådana frågor får, som sagts, lösas medarbetsmarknads- och näringspolitiska insatser. Den diskussion som förevarit om krigsmaterielexportenunder senare lid visar på all del finns andra skäl än de redovisade attåterkalla elt givet exporllillslånd. En sådan situation kan föreligga om detvisar sig all en svensk exportör i sin ansökan om exporllillslånd lämnatfelaktiga eller vilseledande uppgifter om rätl mottagarland eller förtigitväsentlig information. All ell tillståndsbeslul kan återkallas på grund avvilseledande eller felaktiga uppgifter följer emellertid redan av allmänna förvallningsrältsiigaprinciper. Del ärenligl min mening likväl angelägel alt återkallelseinslrumenlel framgår direktav lagen. Också iandra fall bör ell tillstånd till utförsel kunna återkallas, nämligen om entillståndshavare har åsidosatt en föreskrift eller ett villkor som meddelatsmed stöd av lagen eller annars underlåtit all efterkomma kontroll-ellerordningsbeslämmelser som meddelats med slöd av denna. Förutsättningen för atldel skall vara meningsfullt atl återkalla ell givet ulförseltillslånd ärsjälvfallet att utförsel ej ägt rum. 15.5 Revisorernas roll i kontrollarbetet Mittförslag: Om en revisor i sin granskningsverksamhet har framfört någonanmärkning i revisionsberättelsen i fråga om företagels efterlevnad av bestämmelsernai lagen, skall han genast sända in en kopia av revisionsberättelsen lillregeringen. Motsvarande skyldighet åligger en revisor vid en svensk slalligmyndighet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med miltförslag. Utredningen har därjämte föreslagit atl en revisor, om del begärs,skall vara skyldig all bestyrka uppgifter som exportör eller licensupplålareskall lämna (se betänkandet s, 86-87). Remissinstanserna: Flera av de remissinstanser som uttalatsig i dessa frågor är tveksamma eller kritiska lill utredningens förslag. Såvitt avser förslaget all en revisor skall vara skyldig atlge in en avskrift elleren kopia av revisionsberättelsen lill regeringen, omrevisorn har framfört anmärkning i berättelsen om åtgärd som strider molbestämmelserna i lagen om förbud mol utförsel av krigsmateriel eller annarsgjort någon anmärkning av belydelse med avseende på förelagels ellermyndighetens verksamhel inom krigsmaterielområdet, menar bl.a. alt del kan ifrågasättas huruvidarevisorerna har den kompetens som erfordras för en meningsfull granskning avhithörande förhållanden. Visserligen menar dessa remissinstanser, böröverträdelser och felaktigheter som upptäcks av revisorerna omnämnas irevisionsberättelsen. Del bör emellertid inte ankomma på en revisor alttillställa regeringen sådan berättelse. I stället bör KMI begära in såvälrevisionsberättelser som årsredovisningar från samtliga förelag för alldärefter avgöra vilka ytterligare kontrollinsatser som kan vara påkallade. i anmäler betänklighetermot förslaget och menar all en skyldighet för en revisor alt vidarebefordrauppgifter om missförhållanden i företagel inle är ägnade all stärka delförtroendefulla förhållande som bör råda mellan revisorer och företrädare förförelagen. Kammarrätten i anser alt revisorernas roll somförtroendemän för aktieägarna, företaget, borgenärerna, de anställda ochaktieköparna uttunnas om de åläggs uppgifter ulöver dem som de har enligtaktiebolagslagen och som endasl syftar lill att tillgodose del allmännasintresse. Med hänsyn lill de speciella förhållanden som råder inomkrigsmaterielindustrin vill 4 I9S7/S8. kammarrätten dock inte motsätta sig förslaget i denna del.RA menar att en Prop. 1987/88:154 gransknings- och rapporteringspliklsannolikt kan ge betydande preventiva effekter och anser alt lagtexten börkompletteras så atl del därav direkt framgår alt en revisor har skyldighet allgranska om bolaget gjort sig skyldigt till rena lagöverträdelser. När det gäller utredningens förslag, att ålägga en revisorskyldighet atl på begäran bestyrka uppgifter som tillståndshavare skall lämnamenar flera remissinstanser, däribland KK och Föreningen alt en sådan ordning är elt klart avsteg från gällande praxis ochatt det inte kan krävas atl revisorerna skall åläggas uttala sig i frågor därde saknar kompetens. Föreningen menar dock atlsyftet med förslaget torde kunna uppnås genom atl visst tillstånd villkoras avall företagens uppgifter åtföljs av ett s. k. revisorsintyg, som dock inte börbegäras i frågor som ligger utanför auktoriserade revisorers naturliga kompetensområde.Enligt finns det ingen anledning all bolagens normalaföreträdare inte skall tilläggas fullt förtroende och därmed följande ansvarnär det gäller bl. a. exporluppgifter (se remissammanställningen s. 100-104). Skälen för mitt förslag: Företagens revisorer skall enliglaktiebolagslagen (1975:1385) i den omfattning som god revisionssed bjudergranska aktiebolagens årsredovisningar samt styrelsens och verkställandedirektörens förvaltning. Motsvarande skyldighet åligger en revisor utseddenligt lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa förelag. Denna lagomfattar bl. a. handelsbolag och enskilda näringsidkare med minsl tioanställda. Revisorernas granskning av förvaltningen syftar främsllill all klargöra om en åtgärd eller försummelse som kan leda tillersättningsskyldighet ligger verkställande direktören eller en styrelseledamottill last. I fråga om bl.a. handelsbolag gäller enligl nyssnämnda lagmotsvarande granskning företagsledningen. I granskningen ingår såvitt avseraktiebolag också alt pröva om verkställande direktören eller en styrelseledamotpå annat sätl handlat i strid mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Tillrevisorernas uppgifter hör också alt granska om bolagels syslem för planeringoch kontroll är utformade på etl ändamålsenligt säll. En revisionsberättelse skall, enligt aktiebolagslagen ochmotsvarande bestämmelser i lagen om årsredovisning m. m. i vissa förelag,innehålla uppgifter om de anmärkningar med anledning av försummelser som verkställandedirektören eller någon ur styrelsen resp. i förelagels ledning kan ha gjort sigskyldig lill. Revisorerna kan dessutom i revisionsberättelsen redovisaupplysningar som de anser bör komma till aktieägarnas resp. denårsredovisningsskyldiges kännedom. Enligt de rekommendationer som FöreningenAuktoriserade Revisorer har utfärdat, skall en revisor som upptäckerväsentliga svagheter i t. ex. företagens kontrollsystem rapportera dessa tillföretagsledningen. Avsiklen är all ledningen skall kunna vidtaåtgärder och på det sättet förhindra avsiktliga eller oavsiktliga fel iverksamhelen. Omrevisorerna har anmärkt på brister i förelagens tilllämpning av vissa skatte- och avgiflsförfatlningar, föreligger en skyldighet alt överlämna en avskrift av revisionsberättelsen till (10 kap 10 § aktiebolagsla- 50 gen resp. 4 kap. 10 § lagen om årsredovisning rn. m. ivissa förelag). Redan i propositionen 1975:103 om förslag till nyaktiebolagslag betonades det självklara i atl revisorernas uppgift inle bara äratl beakta aktieägarnas intressen. Revisorerna måste vid sin granskning ägnastor uppmärksamhet åt i vad mån bolagsledningen beaktat samhällets, deanställdas och övriga borgenärers intressen. Vidare framhölls vikten av atlrevisorerna beaktar den aktieköpande allmänhetens intressen i sammanhanget. Iproposition 1984/85:30 med förslag till ändring i aktiebolagslagen framhöllsockså revisorernas självständiga ställning gentemot både styrelsen ochaktiemajoriteten. Revisorernas förvaltningsrevision skall bl. a. gå ut påall upptäcka och förebygga olagliga eller eljest oförsvarligaförvallningsåtgärder, I vissa avseenden har direkt angivits i författning attrevisorerna särskill skall granska vissa åtgärder inom skatte- ochavgiftsområdet. Utgångspunkten för revisionen i övrigt är i vilken mångranskningen faller inom vad som är att anse som god revisionssed. FöreningenAuktoriserade Revisorer publicerar fortlöpande olika rekommendationer omgod revisionssed. Dessa rekommendationer har anlagils av SvenskaRevisorssamfundel SRS. Av belydelse är också de uttalanden KK gör i samband medsin lillsyn över auktoriserade och godkända revisorers verksamhel. Genom all granskningens omfattning anknutits lill godrevisionssed kan en fortlöpande anpassning göras till ulvecklingen inomrevisionsområdet. Denna utveckling påverkas av olika intressenters berättigadekrav och förväntningar saml revisorns kompetens och oberoende. Vad här sagtsligger väl i linje med vad föredraganden anförde i den tidigarenämnda propositionen med förslag lill ny aktiebolagslag. Han utgick därvid frånatl ulvecklingen utan särskild reglering i lag skulle komma att gå mol envidgad förvaltningsrevision och all revisionsberättelserna med tiden skullekomma atl återspegla en sådan fördjupad och utvecklad revision. Enligl min mening riskerar överträdelser av bestämmelsernarörande krigsmaterielexporten all skada ett förelag inom vars verksamhet detligger all exportera materiel. En sådan skada kan leda lill men inle bara förförelaget självt, de anställda och företagels borgenärer, ulan även föraktieägarna och samhället i slorl. Dessas intressen åligger det i enlighet medvad jag har redogjort för en revisor all tillgodose. Jag kan såledesinle instämma i den remisskritik som menar atl ett tillvaralagande av delallmännas intresse skulle skada förlroendeförhållandel mellan revisorer ochföretagsledning. Utredningen menar alt en sådan skadlig verksamhet somrevisorernas granskning skall omfatta skulle kunna avse också åtgärder somstrider mol bestämmelserna om krigsmaterielexport. Remisskritiken går här ul påall revisorerna saknar erforderlig kompelens all granska om företagen iakttargällande bestämmelser på delta område. Enligt minuppfallnig ligger det emellertid nära lill hands alt anse all granskning av åtgärder som strider mot exporlbestämmelserna ligger inom ramen för elt revisionsuppdrag som en revisor åtagit sig åt etl krigsmale- riellillverkande eller exporterande förelag. Varje verksamhets särdrag måsle enligt min mening återspegla sig i de uppgifter som det ankommer på ett 51 företags revisorer att granska. Olagliga åtgärder kankomma till uttryck i det Prop. underlag som revisorerna har alt gå igenom för fullgörandetav sill uppdrag. Jag menar alltså alt det bör falla inom begreppet godrevisionssed all granska sådana förhållanden som lyder på alt ett företag överträttbestämmelserna Såväl KK som FöreningenAuktoriserade Revisorer FAR ger också uttryck åt uppfattningen alt en revisor somuppmärksammar uppenbara överträdelser på delta område bör uppmärksammaföretagels ledning härpå och, om skada uppkommit, göra anmärkning omdetta i Jag menar således i likhet med utredningen atl del ärangeläget all kraven på revisorerna i detta avseende blir mer uppmärksammade ånsom har varit fallet och alt revisorer som utsetts till all granskaberörd industri är medvetna om de intressen som härigenom, tillgodoses. Jag menaratl granskningen bör omfalla åtgärder som lill sin nalur är sådana att det inteframstår som främmande för berörda revisorer all granska. Del är här fråga Omen avvägning mellan de krav som kan ställas på revisorerna och det intressesamhället har atl få fram uppgifter som visar all lagöverträdelse skett. Jagvill därför inle lagstiftningsvägen ålägga revisorerna atl i varje enskilt fallgranska förelagets krigsmaterielaffärer ulan menar atl denna granskning börväxa fram i takt med en utvecklad och fördjupad företagsrevision. Om revisorerna uppmärksammar lagöverträdelser på deltaområde, bör de i enlighet med gällande författningar anmäla detta tillförelagels ledning. De bör också anmäla della förhållande irevisionsberättelsen och vara skyldiga alt genast sända in en kopia härav tillregeringen. Varken aktiebolagslagen eller lagen om årsredovisning m.m. i vissa förelag omfattar statliga myndigheter. Reglerna i lagen om förbudmol utförsel av krigsmateriel, m. m. är emellertid tillämpliga också på statligmyndighet som exportör. Jag anser därför all en motsvarande skyldighet böråligga revisorerna vid statliga myndigheter. När del gäller utredningens förslag atl ålägga en revisorall på begäran bestyrka uppgifter som tillståndshavare bör lämna enligt lagen,har jag tagit intryck av remisskritiken. Jag är således inle beredd all förordaen ordning som innebär att en revisor i varje situation där del befinnslämpligt, skall bestyrka de uppgifter som förelagen och myndigheterna skalllämna.