prop · GB0335 · 1987-12-31 00:00:00 — Lagförslaget anger som förutsättning för ell beslut omkommunal anvisningsrätt atl det behövs för bostadsförsöriningen. Föreningenanser det vara av stor betydelse all den nya lagen inte används som en renbristlag. Det är viktigt att vara medveten om att bostadsmarknaden inte är enenhetlig marknad ulan många olika snabbi föränderliga delmarknader. T. ex. kan en svår brisl på centralt belägna lägenheterråda som tillgång och efterfrågan är i balans när del gällerlägenheter i vissa yllerom-råden. beslul om anvisningsräit kan alltsä vara påkallat urbosladsförsörj-ningssynpunkt även om inle en bristsituation råder för varjeenskild delmarknad. Om hyresnämnden skall fatta beslut om anvisningsräit,skall della först göras sedan kommunens bostadsförmedling fått avge yttrande. Av utredningen framgår atlinte bara bostadsbrist kan motivera en Prop. 1987/88:35 kommunalanvisningsräft. Detkan också vara fråga om atl försöka motverka en ensidig hushållssammansättningi bostadsområden. Föreliggandeförslag ger utrymme för de 22 medlemskommunerna inom Stor-Stockholmsområdel attuttala sig för olika ambitionsnivåer vad gäller behovet av bostäder förförmedlingsverksamheten, vilket också är fallet med nuvarandelagstiftning. Tyvärr är det ingen självklarhet längre att det ärKommunalförbundet som slår vakt om anvisningsrätten. Ambitionsnivånborde därför fastläggas i förbundsordningen. () har skrivit till regeringen ochbegärt alt kommunerna ges möjlighet att ta ut avgift för vissa delar avbostadsförmedlingens verksamhet, som inle har med traditionellbostadsförmedling att göra. Idenna begäran instämmer utöka verksamhelen medt. ex. uthyrning av andrahandslägenheter. Deanställda på de kommunala bostadsförmedlingarna har en mycket svårarbetssituation. De får ofta vara slagträ i den bostadspolitiska debatten,varför det är av slor vikt att bostadsförmedlarna får instmment för alt tillfullo ge kommuninvånarna den service som de har rätl alt kräva. Attvara bosladsförmedlare är elt yrke under ständig förändring från bristtill överskott och brist igen, allt efter svängningarna på bostadsmarknaden.Detla ställer stora krav på yrkesgruppen, från marknadsföring till information,från kurator lill förhandlare m. m Behovet av kunskaper och utbildning är stortoch en nödvändighet för effeklivare bosladsanvisning. Föreningenfömtsätter avslutningsvis atl initiativ tas från för attdels utbildning organiseras för den kommande lagens tillämpning, dels altutbildningsbehovet i stort beaktas. Kommunstyrelsentillstyrker förslaget till nyll bostadsanvisningssystem i enlighet med eltyllrande från fastighetsnämnden som i sin tur hänvisar lill en Ijänsteskrivelsefrån . Bostadsförmedlingeni förmedlar samtliga med statliga lån nyproducerde hyreslägenheter i kommunen. Vidare förmedlas också en del - - av nyproducerade bostadsrältslägenheler. Därutöver förmedlar kommunen den bostad som lämnas vid köp av statligt belånat småhus. Vid förmedling av bostad medverkar den bostadssökande till atl den bostad han hyr eller innehar med bostadsrätt förmedlas av kommunen, dvs. även inom det privatägda lägenhetsbeståndel. skrivna förmedling skermed slöd av bostadslåneförfaltningarna,-bostads- Prop. 1987/88:35försörjningslagéh saml ev. exploateringsavtal. Genomfrivilliga överenskommelser förmedlar kommunen friställda lägenheter iallmännyttans bestånd (AB hem och FAB) samt i yllerligare trebostadsområden (Trehöringen, Hammaren, bosladsstiftel-sen Barkaby). Dessaöverenskommelser omfattar drygl av de totalt ca 6 100 hyreslägenheterna ikommunen. För de privatägda hyreslägenheterna () saknas sädanöverenskommelse. Närdel gäller kommunens ca 8000 bostadsrältslägenheler sker ingen förmedling ulomi de fall som redovisats tidigare. Fastighetskontoretanser att nuvarande system för anvisning i huvudsak fungerar bra i kommunen.Del skulle dock vara en förbättring om förmedling av samtliga hyreslägenheterkunde ske via kommunens bostadsförmedling. Mol bakgrund av de högaöverlåtelsepriserna på bostadsrätter är det utifrån bostadsförsörjningssynpunktf. n. myckel liten olägenhet att kommunen saknar anvisningsräit för dessalägenheter. Fastighetskontorettillstyrker promemorians förslag lill nytt anvisningssyslem förbostadslägenheter. Kommunen arbetar med frivilliga överenskommelser istort sett enligt förslaget. Detla arbetssätt bör "lagen om kommunalanvisningsräit till bostadslägenheter" kunna utvidgas till atl omfattasamtliga hyreslägenheter i kommunen. Förslaget torde dock fä sin främsta effekti kommuner med en större andel privatägda hyreslägenheter än i Järfälla.Reservationer har fogals till kommunstyrelsens protokoll. Kommunstyrelsensbosladsdelegation har i yttrande över förslaget anfört: "1 promemorianföreslås alt den nuvarande bostadsanvisningslagen (1980:94) upphävs och ersättsmed en ny lag om anvisningsräit till bostadslägenheter. Lagenbygger i korthet på all kommunerna i första hand bör söka uppnå frivilligaöverenskommelser med fastighetsägarna eller deras organisationer. Om enfrivillig uppgörelse inle går atl uppnå skall kommunen hos hyresnämnden kunnabegära anvisningsrätt om det behövs för bostadsförsörjningen. Enligtvad bostadsdelegationen eifaril fungerar samarbetet med fastighetsägarna väloch en lagstiftning som tvingar fram lägenheter skulle endasl ge ett ringatillskott av lägenheter all förmedla. Bostadsförmedlingenhar mycket långt gående ackvisilions-möjligheter genom lagar ochförordningar. Samtliga statligt finansierade fastigheter och del allmännyttigabostadsbeståndet förmedlas via bostadsförmedlingen. Sombostadsdelegalionen ser det är det viktigt att fastighetsägare och bostadsförmedling inte kommer i motsatsställning ulan samarbetar med 108 respektför varandras ansvarsområden. sker bäst utan regleringar Prop.1987/88:35 och tvingande lagstiftning som byråkratiserar och kräver enomfattande kontrollapparal." Bostadsdelegalionen avstyrker förslaget. I promemorian redovisas förslag till enklare regler.Kommunfullmäktige anser dock, alt de administrativa reglerna är många ochkomplicerade även i det föreslagna systemet. Promemorian innehåller inle någon redovisning för hurbostadsanvisningslagen har påverkat möjligheterna alt förmedla bostäder i dekommuner, som tillämpar lagen eller träffat överenskommelse med fastighetsägarnasorganisationer. Kommunfullmäktige anser därför, all del inte går att bedöma omde föreslagna ändringarna i kommunernas anvisningsrätt kommer atl få någoneffekl. Kommunfullmäktige avstyrker förslaget. Kommunstyrelsen tillstyrker,lagförslaget. Kommunstyrelsen tillstyrker förslaget i enlighet med etlyllrande från teknik- och driflsnämnden som i sin lur hänvisar till entjänsteskrivelse frän . Inom kommun tillämpas sedan Ijanuari 1984 enfrivillig överenskommelse med om förmedling av ledigabostäder. Överenskommelsen innebär att varannan ledig lägenhet skall lämnaslill bostadsförmedlingen. Utfallet har ej blivit det förväntade. Den nya lagen bygger just på frivilliga överenskommelsersom medel all öka antalet lägenheter som skall förmedlas avbostadsförmedlingen. Etl förfarande som således redan lillämpas inom Solnakommun. Genom att lagen ger möjlighet all sätta större press påenskilda fastighetsägare som ej följer överenskommelsen, bör resultatet av denfrivilliga överenskommelsen kunna förbättras. Dessutom stärks kommunens förhandlingspositionnär nya avtal skall slutas. 1 jämförelse med den nuvarande bostadsanvisningslagen ärden nya lagen elt smidigare instrument i försöken all möta den påfallande bristpå bostäder som i;åder inom kommunen. Sammanfattningsvis bedömer kontoret all den nya lagen omkommunal anvisningsräit lill bostadslägenheter bör öka kommunens möjlighet atlge de bostadssökande en bättre service. Reservationer och särskilda yttranden fogades lill kommunstyrelsens protokoll. Kommunstyrelsen (s, vpk, sp) åberopar som svar på remissenvad föredragande borgarrådet anför i en promemoria. Kommunstyrelsen (s, m, fp,sp) uttalar därutöver atl avgiftsförbudel för bostadsförmedling böravskaffas och att kommunerna bör få besluta om sådana frågor själva. Bostadsbristen tilltar allt mer i Stockholm.Bostadsbristen leder till en hårdare och segrerad bostadsmarknad där pengar ochkontakter får allt större belydelse i jakten på en bostad. De som slås ul ikonkurrensen är länginkomstlagare, unga barnfamiljer, ungdomar med småmöjligheter att köpa sig förbi bostadskön. Deras enda möjlighet att skaffa sig en lägenhet är genombostadsförmedlingen. Totalt förmedlas varie år ca 20000 lägenheter genom KSB,varav 9000 i . Omkring 3000 lägenheter används för evakueringaroch sociala/medicinska förturer i . Majoriteten eller avde lägenheter som 1985 förmedlades inom gränser kom frånallmännyttan. Endasl var lägenheter i det privata beståndet, trotsall av hyreslägenheterna ägs av privala värdar. och stadträffade 1983 ett avlal om frivillig bosladsanvisning. Avtalet om frivilligbosladsanvisning innebär i huvudsak atl fastighetsägareföreningenrekommenderar de privata fastighetsägarna med fastigheter ulan slalligl lån alllämna varannan ledig bostadslägenhet - som ej används för direktbyten - tillbostadsförmedlingen. Därutöver ska bl. a. samtliga lägenheter som blir ledigagenom att de boende flyttar fill en pensionärslägenhet som förmedlas av stadenlämnas fill förmedlingen. Oavsett avtalet lämnar privata faslighets-ägaresuccessionslägenheler efter hushåll som fåll ny bostad av bostadsförmedlingen. Utfallet av överenskommelsen har inle variltillfredsställande i alla delar. lämnades 890 lägenheter tillbostadsförmedlingen. Anlalel inlämnade lägenheter sjönk 1985 och 1986 lill 575resp. Enligt tidigare gjorda beräkningar borde det dubbla anlalellägenheter ha lämnats in. I en situation där bostadsbristen tilltar ochsegregationen förvärras är det angelägel all bostadsförmedlingens tillgång påbostäder inte minst i de mest attraktiva delarna av - ökar.Förslaget om anvisningsräit är mot den bakgrunden intressant ochtillgodoser i allt väsenlligl kraven på en effektiv bostadsanvisningslag. Jagkan därför i huvudsak tillstyrka förslaget. I likhet med vad fastighetskontoretoch bostadsförmedlingskontoret anför vill jag emellertid peka på några detaljeri förslaget som bör ses över/omarbetas (avsnitt 2 och 3). Sammanfattningsvis anser jag atl bostadsdepartementetsförslag i hu vudsak är bra och väsentligt bättre än den nuvarande bosladsanvisnings- 110 Förslaget bör, med de justeringar jag ovanföreslagit, leda till att Prop. bostadsförmedlingens fillgång på förmedlingsbaralägenheter kommer atl Lagen har därmed förutsättningar att kunna bli etleffektivt styrmedel för all motverka segregation och ensidigbefolkningssammansättning. För mer detaljerade synpunkter på förslaget får jaghänvisa till det gemensamma tjänsteutlåtandet från och bosladsförmedlingskontorel. Kontoren finner det remitterade lagförslaget intressant.Tyngdpunkten läggs på avtal med fastighetsägarna. Lagförslaget anger somförutsäUning för elt beslul om anvisningsrätt att det behövs förbostadsförsöriningen. Självklart uppfylls denna förutsättning i . Härär bristen på förmedlingsbara lägenheter för förturer, evakuering och angelägnabostadsbehov synnerligen påtaglig. Av utredningen framgår atl inte bara bostadsbrist kanmotivera en anvisningsräit. Det kan också vara fråga om att försökamotverka en ensidig boendesammansällning. Tillämpningen av lagförslaget i enkommun förutsätter etl principbeslut av fullmäktige. Det kan enligt förslagetvara lämpligt atl fullmäktige delegerar beslutanderätten i anvisningsfrågortill någon nämnd. Kommunen måste göra ett försök att nå enförhandlingsuppgörelse med fastighetsägarna innan rättsliga åtgärder vidlasenligl lagen. Den på många vis otympliga och ohanterliga bostadsanvisningslagenutmönstras. Förslaget innebär atl en rad av de av lagdaförslaget tillgodoses. Särskill gäller alt: o förslaget förenklarlagstiftningen o begreppet anvisningsräit etableras och förtydligasi lagen o prövningsförfarandet blir mer enhetligt o förhållandet mellan lag ochlillämpningsavlal löses o sankfionsfrågan löses. Kontoren lillstyrker förslaget i huvudsak. bostadsförmedling(KSB) har skrivit till regeringen och begärt att kommunerna ges möjlighet atlla ul avgift för vissa delar av bostadsförmedlingarnas verksamhet. Detla harockså föreslagits av . I åretsbudgetproposition säger bostadsministem alt han anser att bo stadsförmedlingens verksamhet är av sådan nalur all den av princip, såsom , ska vara avgiftsfri. Kontoren anser atl kommuerna ska få besluta om sådana frågor själva. Riksdag och regering ska inle bestämma 111 om kommunerna får avgiflsfinansieravissa verksamheler. En avreglering Prop. 1987/88:35 bör företas i sambandmed atl den föreslagna lagen införs: Tillkommunstyrelsens protokoll finns bl. a. fogat en reservafion (m och fp) och ettsärskilt uttalande (s). Reservation en ansluter till vad bogartådsbe-redningenanför. Viavvisar tanken på en bostadsanvisningslag. Stockholms faslighetsägareföreningoch träffade 1983 ell avlal om frivillig bosladsanvisning. Vianser all den formen av frivilliga överenskommelser även forlsältningsvis börkomma lill stånd. I har avtalet i slorl följts. Den föreslagna lagenskulle inle på någol sätt motivera fastighetsägare atl efterföljafaslighelsägareföreningens rekommendafion. Departementspromemorianinnehåller dessulom flera oklarheter. Vi vill särskill framhålla vårabetänkligheter mol förslaget belräffande kommunernas förfoganderätt vad gällerupplåtelser med bostadsrätt. Konfiikten mellan föreningsrätten och kommunensanspråk har inle belysts i promemorian. Enligtvår uppfattning bör alternativa bostadsförmedlingar tillåtas. Det finnsingenting som visar på att bosladskonsumenterna vinner på atl de kommunalabostadsförmedlingarna ges monopolställning på bostadsmarknaden. Det finns istället anledning alt rikta stark kritik mot övertron som också framskymtarhos föredragande borgarrådet - om att en total förmedlingsrält löser problemenmed segregation. Vivill slutligen framhålla all avgiftsförbudel för bostadsförmedlingbör avskaffas. Kommunerna bör få besluta om sådana frågor själva. Särskiltuttalande (s) Bostadsförmedlingenförmedlar ärligen ca 20000 lägenheter till bl.a. bo stadslösa, trångbodda barnfamiljer, flyktingar och medicinskt handikappa de personer. Vid sidan av bostadsförmedlingens verksamhet köps och säljs bostadsrältslägenheler i stor omfattning och till svindlande priser. Dessul om förmedlas elt mycket stor anlal privatägda hyreslägenheter direkt av ägarna, ofta lill vänner och bekanta till värdarna. På denna "fria"bostads marknad släpps inga bostadslösa ungdomar eller flyktingar in. Denna marknad är hell förbehållen de privilegierade och resursslarka. Här räknas bara pengar och kontakter, inte behov. De som slår i bostadsförmedling ens kö, däribland 40000 bostadslösa ungdomar, är chanslösa på denna marknad. Deras enda möjlighet att skaffa sig en egen bostad är genom bostadsförmedlingen. För alt värna de utsatta på bostadsmarknaden är det därför hell nödvändigt alt stärka bostadsförmedlingens ställning och öka tillgången på förmedlingsbara bostäder. Mendelta förstår inle folkparfiel och . De borgerliga parti- Prop.1987/88:35 ernås förslag atl avskaffa bostadsanvisningslagen är en klasspolitiksom är direkl riktad mol de svagaste gruperna på bostadsmarknaden. Föratt motivera sitt ställningstagande drar sig och inteens för att smutskasta personalen på bostadsförmedlingen. Påståendet alt delkrävs smidiga personkontakter för alt få en bostad genom bostadsförmedlingen ärett oförskämt påhopp och en misstroendeförklaring mot bostadsförmedlingenstjänstemän. Socialdemokraterna tar bestämt avstånd från denna uppfattning. Detär bristen på förmedlingsbara lägenheter som är orsaken till bostadsförmedlingensproblem. De lägenheter som kommer in räcker inle till. Förmedlingen får därförarbeta under hårt tryck frän de 130000 bostadslösa. Detla är resultatet av enmedveten borgerlig politik som syftar fill all försvaga bostadsförmedlingensställning. Detkan inte riktas några principiella invändningar mot de i den nya lagenföretagna ändringarna, som i huvudsak går ut på alt anvisningsrätlen i förstahand skall uppnås genom överenskommelser med fastighetsägarna. Först sedan delkonstaterats all avtalsmöjligheterna är uttömda eller alt en fastighetsägareinle följer ell ingånget avtal, skall kommunen ha rätl alt hos hyresnämndenbegära ell beslut om anvisningsrätt. skall vid prövning göra enavvägning mellan kommunens och fastighetsägarens intressen. Hyresnämndensbeslut överklagas domstolsvägen. Lagförslagetinnebär gentemot bostadsanvisningslagen knappast någon administrativ förenklingvad gäller införandel av anvisningsrätlen och tidsmässigt torde del på grundav överklaganden komma all ta samma lid atl uppnå anvisningsräit enligtlagförslaget som blivit fallet belräffande bostadsanvisningslagen . Lagförslagettorde, i förhållande till bostadsanvisningslagen, medföra alt åtskilliga hyres-och bostadsrältslägenheler kommer alt undantas från kommunens förmedling. Detlaberor på alt vissa lägenheter eller kategorier av lägenheter undantas antingeni avtalssituationen eller vid den inlres-seavvägning som hyresnämnden företar.Bostadsanvisningslagen medger ju inle atl generella undanlag görs för vissafastighetsägare eller kategorier av fastighetsägare. Bostadsförmedlingen kandock från fall lill fall - inom ramen för den kommunala likställighetsprincipen- avstå från sin rätl all anvisa hyresgäst lill en ledigbliven lägenhet. Deadminstrativa svårigheter som är förbundna med förmedlingen av bosläder enliglbostadsanvisningslagen kvarstår i den nya lagen. Dock försvinner, som nämnts,en del förmedlingsärenden som är förbundna med intressekollisioner genom alldessa lägenheter undantas från anvisningsrätlen. En klar förbättring är allanvisningsrätlen kommer atl gälla ävert mot ny fastighetsägare vid överlåtelseav fastigheten. Ettsärskilt yttrande var fogat till remissvaret. 8 1987/88. Linköpingskommun är positiv till att nu gällande bostadsanvisningslag ersätts med enlagstiftning med enklare tillämpningsregler. Linköpingskommun är en av de kommuner i landet som har myckel slor bostadsbrist. lägel är det betydelsefullt att de få lägenheter som blir tillgängliga påmarknaden fördelas så rättvist som möjligt genom en väl fungerandebostadsförmedling. Delnu framlagda lagförslaget öveiensstämmer med de regler och avtal som lillämpas i . Systemet med frivilliga avlal med fastighets ägarna och deras organisationer har fallit väl ut. ' Lagförslagetmed kommentarer pekar inte enbart på kommunens rättigheter ochfastighetsägares skyldigheter ulan ger också kommunen skyldigheter respektivefastighetsägare rättigheter. leder till etl mer balanserat förhällandesom kan vara grund för ell förtroendefullt samarbete mellan parterna påbostadsmarknaden. Norrköpingskommun är en av de få kommuner i landet som använt sig av nuvarandebostadsanvisningslag. Kommunens erfarenheter är alt lagen är krånglig ocharbelssam att tillämpa men att den har haft den positiva effekten atl antaletlägenheter som kommunen kunnal förmedla har ökat. Sedanden Ijanuari 1985 är tre områden i kommunen bostadsanvisningsområden. Innankommunen tog beslut om bostadsanvisningsområdena försökte man upprättafrivilliga avlal med fastighetsägare. Sedan kommunens beslut om de trebostadsanvisningsområdena trätt i kraft har elt lillämpningsavlal träffats medÖslerbygdens fastighetsägare ek. förening* där fastighetsägare med smärreundanlag, har förbundit sig att lämna lediga lägenheter tillbosladsförmedliingen. Deprivala fastighetsägarnas förståelse för bostadsanvisningslagen har varilmycket ringa. Bostadsförmedlingen har tålmodigt försökt vinna fastighetsägarnasförståelse för bostadsförmedlingens arbete. Vid lagens införande varsamarbetet mycket kärvt men fungerar numera i de flesta fall ganska bra. kommunala utredning som låg lill grund för beslutet om alt tillämpa lagenberäknades alt ca 200 lägenheter ytterligare skulle kunna förmedlas avkommunen inom bostadsanvisningsområdena. Enligt verksamhetsstatistik frånbostadsförmedlingen har anlalet inlämnade successionslägenheter från privatafastighetsägare fördubblats på sisla året. Ökningen motsvarar den ökning somberäknades i utredningen. Somframgår bygger de synpunkter som kommunen har på förslaget till nybostadsanvisningslag pä erfarenheter av tillämpningen av den nuvaian-de lagen. Reservationerhar anförts mol yttrandet. kommun tillstyrker i huvudsak förslaget omeffeklivare bosladsanvisning. För en kommun av storlek uppfyllerförslaget de krav kommunen ställer i detla sammanhang. Fullmäktige lillstyrker i princip departementspromemorianEffektivare bosladsanvisning och avger följande yttrande. kommun har i tidigare yttrande överbosladskommitténs betänkande förordat alt bostadsanvisningslagen bordeavskaffas. I promemorian föreslagen lag om anvisningsrättlill bostadslägenheter överensstämmer bättre med kommuns tidigare ställningslagandeom all bostadsupplålelsen i huvudsak bör baseras på frivilligaöverenskommelser mellan respekliva fastighetsägare och kommunen. De förenklingar i BaL som föreslås är enligl kommunensrhening klart motiverade. Kommunen tillstyrker att förslaget genomförs och villdärmed också understryka sin uppfattning om att bostadsförmedlingarnasställning och möjligheter alt få tillgång till lägenheter för uthyrning på allasätt stärks. Med hänvisning lill yttrandet över bosladskommitténsbetänkande och kommunens förslag att nuvarande bostadsanvisningslag skall avskaffas, anser kommunen atl det inte erfordras en ny lag om anvisnings- rätt lill bostadslägenheter. ' Även om vissa förenklingar uppnås med del föreslagnasystemet är det inte acceptabelt atl kommunen kan påtvinga fastighetsägaren enanvisningsskyldighel under.fullt normala samhällsförhållanden. Offentliga ingreppmol enskilda för atl inrätta försöriningssyslem i fördelningssyfle påföreslaget sätl är endast motiverat i utpräglade krissituationer. Ettregel-syslem med krav på tvängsålgärder mot fastighetsägare som inte fullgörsina förpliktelser enligt ingånget avtal hade däremot ställ i överensstämmelsemed förslagets huvudprincip. Till följd härav bör redovisat förslag omeffeklivare bosladsanvisning inte läggas till grund för ny lagstiftning. ?ervfl//o/7 anfördes mot yttrandet. 1987/88:3 5 Kommunstyrelsenåberopar som yttrande ett utlåtande från fasfighets-nämnden. Detär enligt faslighelsnämndens mening positivt att lagstiftningen i första handföreskriver att någon form av avtal upprättas med fastighetsägare eller derasorganisation. Man slår fasl att huvudprincipen bör vara att anvisningsrättentillskapas genom avtal mellan kommunen och fastighetsägaren. Det generellaförfarandet med alt fastställa bostadsanvisningsområde behövs därmed ej. Lagstiftningenbegränsas all reglera handhavandet av de fall, då överenskommelse ej kunnalnås. Enligt förslaget avgöres dessa i hyresnämnd eller bostadsdomstol. Derelativt väl definierade villkor för beslut om anvisningsräit eller hävande av sådanlbeslut som anges i lagtexten, ger enligt nämndens uppfattning en störrerättssäkerhet än tidigare ordning. Huruvidaförslaget som sådanl skulle leda lill en effektivare bostadsanvisning kan enliglfaslighelsnämndens mening vara mera tveksamt. Självfallet medför del inte atl anlaletlediga successionslägenheter ökar. Kärnfrågan är inle i första hand avkvantitativ art, ulan rör sig om att skaffa bostäder till de hushåll, som avekonomiska eller slörningsmässiga skäl normall inle godkännes avfastighetsägarna. Därvidlagträder etl bättre samarbete mellan bostadsförelag, bostadsförmedling och desociala myndigheterna i förgrunden. Samtliga parter måsle tvingas la sittansvar. Erfarenhetsmässigtsynes de otillräckliga sociala stödinsatserna för dessa hushåll ha varitorsaken till att de frivilliga avtalen i inte fungerattillfredsställande. En ny modell för sociala stödinsatser har utarbetats, som iell forlsall avlalsarbele förhoppningsvis kan ge elt mera tillfredsställanderesultat.