prop · GB0359 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:59 om ändrade regler vid löneutmätning och r... , Prop. mtorsei 1987/88:59 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet , Ipropositionen föreslås att vissa av de ersättningar som utgår vid värnpliktstjänstgöring,utbildning och arbetslöshet skall pä samma sätt som vanlig lön kunna tas ianspråk genom löneutmätning och införsel. Undantag görs dock bl, a, för sädanaersättningar för vilka mottagaren är återbetalningsskyldig och ersättningarsom avser att kompensera mottagaren för särskilda kostnader. Lagändringarnaföreslås träda i kraft , 1 1987/88. 1 Förslag till Prop, 1987/88:59 Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 7 kap, 1 § och 15 kap, 2 § utsökningsbalkenskall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 1 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller i frågaom utmätning av 1. arbetstagareslön, vare sig den utgär som tidlön, ackordslön, provision eller annan gottgörelse, 2. annanersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig meden arbetstagares, 3, belopp somutgår som pension eller livränta, 4, sjukpenningeller annan dager- 4, sjukpenning, föräldrapenningsättning,som utgår på grund av förmåneroch annan ersättning som sjukdom eller olycksfall eller av an- utgår på grund av sjukdom, smitta,nan sådan anledning. olycksfall,utbildning, arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring somersätts med samma eller liknande förmåner som värnpliktstjänstgöring, allt iden mån ersättningen inte avser att kompensera för särskilt angivna kostnadereller skall återbetalas. Bestämmelserna i detta kapitel är ej tillämpliga när gäldenärenär dödsbo eller annan juridisk person. För vissa fall när skälig lön ej utgår för gäldenärensarbete gäller enligt 18 § särskilda bestämmelser, 15 kap, 2§ Genom införsel fär tagas i anspråk 1, arbetstagareslön, vare sig den utgår som ridlön, ackordslön, provision eller annan gottgörelse, 2, annanersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig meden arbetstagares, 3, periodisktvederlag för utnyttjande av patent, rätt till litterärt eller konstnärligt verkeller annan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse, 4, belopp somutgår som pension eller livränta, 5, sjukpenningeller annan dager- 5. sjukpenning, föräldrapenningsättning,som utgår på grund av förmåneroch annan ersättning som sjukdom eller olycksfall eller av an- utgår på grund av sjukdom, smitta,nan sådan anledning. olycksfall,utbildning, arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring somersätts med samma eller liknande förmåner som värnpliktstjänstgöring, allt iden mån ersättningen inte avser att Nuvarandelydelse Förestagen lydelse Prop. kompensera för särskilt angivna kostnader eller skallåterbetalas. För vissa fall när skälig lön ej utgär för gäldenärensarbete gäller enligt 19 § särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft , 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 9 kap, 3 § studiestödslagen(1973:349)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap, 3§ Fordran på studiestöd kan ej Enfordran på studiestöd kan inte överlåtas eller tagas i mät för gäld. En fordran på studiehjälp eller studiemedel får inte tas ianspråk genom utmätning eller införsel. Andra fordringar på studiestöd kanutmätas och tas i anspråk genom införsel i den ordning och i den omfattningsom anges i 7 kap. och 15 kap. utsökningsbalken. Denna lag träder i kraft , Lagen omtryckt 1987:303, 3 Förslag till Prop, 1987/88:59 Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenom föreskrivs att 37 § familjebidragslagen(1978:520) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 37 § Fordran pä familjebidrag fär ej Fordran pä familjebidrag får inte överlåtas eller utmätas. överlåtas och inte heller tas i an- språk genom utmätning eller införsel. Denna lag träder i kraft , ti /88. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , R, ,, , , , , , G. Anderssonoch Lönnqvist Lagrådsremiss om ändrade regler vid löneutmätning ochinförsel av godtagna propositionen om ändring i reglerna för bidragsförskottoch underhållsbidrag (prop, 1986/87:35, SoU 10, rskr, 83) anförde föredragandestatsrådet bl, a, följande. Den nuvarande avgränsningen i utsökningsbalken avförmåner som får tas i anspråk genom löneutmätning och införsel är inte välavvägd. Perioder av sjukledighet, arbetslöshet, föräldraledighet ochrepetitionsövning i det militära ställer sig ohka såvitt gäller möjligheten attverkställa löneutmätning och införsel i de utgående ersättningarna, närsamtidigt förmågan att betala av på skulden finns kvar följd av den kompensationsniväsom de olika förmånerna för inkomstbortfall numera ofta har. Utgångspunkten fören ändrad avgränsning borde enligt föredraganden vara att människor medlikartad ekonomisk situation vid utmätning i lön och införsel skall behandlaslika. Underhällsbidragets storlek och exekutionens omfattning bör i principbero på inkomstens storlek och inte på slaget av inkomster, Med hänvisningtill att ytterligare utredning krävdes avstod föredraganden dock från att läggafram några ändringsförslag. Inomjustitiedepartementet upprättades promemorian (Ds Ju 1987:7)Löneutmätning och införsel i ersättningar m.m, som utgår vid värnpliktstjänstgöring,utbildning och arbetslöshet. I promemorian föreslås att vissa ersättningar somutgår vid värnpliktstjänstgöring, utbildning och arbetslöshet skall kunna tas ianspråk genom löneexekution. Jag avser nu att ta upp de frågor somaktualiserades i promemorian. Yttranden har avgetts av justitiekanslern,, , värnpliktsverket, ,, , centrala , ,statens invandrarverk, , ombudsmän.Centralorganisationen /SR, Tjänstemännens centralorganisation.Landsorganisationen i , , och Föreningen . Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från samtliga försäk- Prop. 1987/88:59 ringskassor. FöreningenSveriges kronofogdar har bifogat ett yttrande från lokalavdelningen förStockholms län av föreningen . Yttrandenafinns tillgängliga hos i lagstiftningsärendet (dnr2748-86), Vidutarbetandet av mina förslag har jag samrått med cheferna för försvars-,social-, utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen samt med statsrådetLindqvist, 2 Närmare om bakgrunden Utsökningsbalken(UB) anvisar två olika former för exekution i lön, nämligen utmätning i lön (7kap.) och införsel (15 kap.). För dessa båda former av löneexekution gäller iflera hänseenden gemensamma regler. Sålunda kan de bara rikta sig mot fysiskapersoner. Sedan beslut om utmätning eller införsel har meddelats tas lönen ianspråk före förfallodagen genom att arbetsgivaren åläggs att innehålla ochtill kronofogdemyndigheten redovisa visst belopp, Gäldenären får alltid behållaett visst belopp för egen del. Vid löneutmätning fastställerkronofogdemyndigheten sålunda ett utmätningsfritt belopp och vid införsel ettförbehållsbelopp. Myndigheten skall också bestämma ett utmätningsbelopp resp,införselbelopp, med vilket avdrag skall ske från lönen vid varjeavlöningstillfälle. Det utmätningsfria beloppet resp, förbehållsbeloppetbestäms i enlighet med anvisningar som utfärdar (senast RSVEx 1986:1 och 1986:2). Är det fråga om utmätning eller införsel i olikadagersättningar, skall de nämnda beloppen bestämmas per dag i stället för peravlöningstillfälle. Debåda exekutionsformerna uppvisar emellertid också vissa olikheter. Utmätning ilön kan bara ske medan någon sådan inskränkning intefinns för införsel. Även i vissa andra avseenden är införsel en mer effektivindrivningsform än utmätning i lön. Vid konkurrens går införsel förelöneutmätning. Förbehållsbeloppen vid införsel är regelmässigt lägre än de utmätningsfriabeloppen vid löneutmätning, vilket innebär att man kan ta mer ur gäldenärenslön vid införsel än vid löneutmätning. Enligt15 kap. 1 § UB får införsel äga rum endast för underhållsbidrag enligt giftermålsbalkenoch , för skatter och allmänna avgifter i fall som särskiltföreskrivs samt för böter och viten. För utmätning i lön uppställs däremot ingasärskilda villkor i fråga om exekutionsfordringens beskaffenhet. Genomlöneutmätning och införsel får tas i anspråk bl, a, lön, vissa löneliknandeinkomster såsom pension och livränta samt sjukpenning och föräldrapenning.Införsel men inte löneutmätning - får ske i semesterersättning. Varkeninförsel eller utmätning av lön får ske i arbetslöshetser- sättning,utbildningsbidrag och en del andra förmåner som ersätter in- Prop,1987/88:59 komstbortfall. Endastomkring hälften av de underhållsbidrag som försäkringskassorna debiterar debidragsskyldiga flyter in genom frivilliga betalningar och då ofta först efterförfallodagen och någon kravåtgärd. Bland de betalningar som flyter in genomexekutiva åtgärder är införselbetalningarna de helt dominerande (jfr tabellöver kravverksamhetens ekonomiska omfattning intagen i socialutskottetsbetänkande SoU 1985/86:29, s, 20), Införsel är alltså en förhållandeviseffektiv metod att driva in dessa fordringar. Det gäller såvälförsäkringskassans och underhållsberättigades fordringar som det allmännasfordringar på skatter och böter m, m. Riksdagenhar på förslag av lagutskottet avslagit motioner omvidgade möjligheter till införsel i olika typer av ersättningar vid utbildning,arbetslöshet m.m. har härvid hänvisat till bl,a, ensamförälderkommitténskommande behandling av dessa frågor och uttalat att regeringensställningstagande i frågan inte borde föregripas (LU 1981/82:25 och1982/83:24), 2.3 förslag m. m. Ensamförälderkommitténföreslog i betänkandet (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn (s, 275)att utrymmet för införsel borde utvidgas till att gälla ocksåarbetslöshetsersättningar och de andra löneliknande förmåner som anges i 11kap, 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Kommittén föreslog dock attundantag skulle göras för vårdbidrag enligt 9 kap, 4 § samma lag och visst timstudiestödenligt studiestödslagen (1973:349), Ensamförälderkommitténsförslag mötte i dessa delar inte några invändningar vid remissbehandlingen, Iprincip samma förslag som ensamförälderkommittén lade fram har lämnats avriksdagens revisorer (1985/86:17) och av i enframställning till regeringen , 3 Överväganden och förslag Enligt7 kap, 1 § första stycket 4 och 15 kap, 2 § första stycket 5 UB får löneutmätningoch införsel äga rum i bl, a, "sjukpenning eller annan dagersättning, somutgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annan sådananledning". Det anges inte närmare i lagtexten vad som åsyftas med bestämmelsensslutord "annan sådan anledning". Det har emellertid uttalats attbestämmelsen innefattar föräldrapenning och sjukpenning för vård av barn (se prop, 1975/76:27 s, 23 och prop, 1980/81:8 s,540 öch 736), Att Prop. 1987/88:59 bestämmelsen däremot inte medgerlöneutmätning eller införsel i ersättningar m, m, som utgår vid arbetslöshetoch utbildning har klargjorts i ett par rättsfall från högsta domstolen (NJA1963 s. 494 och NJA 1982 s. 730). Frågan i vad mån löneutmätning och införsel fär ske iolika ersättningar som utgär vid värnpliktstjänstgöring har - bortsett frånbidrag enligt familjebidragslagen (1978:520) - varken i förarbetena till UBeller genom högsta domstolens praxis fått något entydigt svar, Ilagberedningens betänkande (SOU 1964:57) Utsökningsrätt III sägs visseriigen (s,97) att värnpliktiga, civilförsvarspliktiga och liknande bör anses jämställdamed arbetstagare (se även m, fl,, Utsökningsbalken, 2 uppl, 1987, s, 229och Gregow, Utsökningsrätt, s, 242), Det skulle alltså enligt beredningensuppfattning vara möjligt att genom löneutmätning och införsel ta värnpliktigasersättningar i anspråk. Detta skulle enligt beredningen dock inte ske med stödav punkterna 4 resp, 5 i de båda aktuella lagrummen utan med stöd av punkt 2 i debåda nämnda lagrummen, vilken avser "annan ersättning för arbetsinsats avgäldenären, om dennes ställning är jämförlig med en arbetstagares", I denav utgivna handledningen Utsök-ning, 2 uppl, 1984, sägsemellertid (s, 178) att verkställighet inte kan ske i bl, a, dagpenning tillvärnpliktiga, ståndpunkt har medfört att löneutmätning ochinförsel i praktiken inte har ägt rum i de värnpliktigas ersättningar, I den av godtagna propositionen 1986/87:35 omändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag sägs, som jag nyssnämnde, att utgångspunkten bör vara att människor med likartad ekonomisksituation vid utmätning i lön och införsel skall behandlas lika. Vidare sägsbl, a, att exekutionens omfattning i princip bör bero på inkomstens storiek ochinte på slaget av inkomster. De refererade uttalandena utgjorde utgångspunkt för deförändringar som föreslogs i promemorian (Ds Ju 1987:7) Löneutmätning ochinförsel i ersättningar m, m, som utgår vid värnpliktstjänstgöring, utbildningoch arbetslöshet. Promemorians förslag har tillstyrkts eller i huvudsak lämnatsutan erinran av praktiskt taget alla remissinstanserna. Endast arbetslöshetskassornassamorganisation och TCO avstyrker förslagen. Därvid anförs bl. a,administrativa och kostnadsmässiga skäl. Jag återkommer till dessa invändningari samband med att jag avslutningsvis tar upp vissa administrativa frågor, TCO avstyrker förslaget också av principiella skäl ochmenar att det är orimligt att den som exempelvis vid arbetslöshet redan hardrabbats av en inkomstminskning skall behöva vidkännas ytterligare sänktinkomst pä grund av löneutmätning eller införsel. Mot vad TCO anför kanemellertid sägas att föreskrifterna om utmätningsfritt belopp och förbehällsbeloppgaranterar att den berörde får behålla en så stor del av sin inkomst att hanklarar sin och sin familjs försörjning. Några principiella hinder mot attjämställa de aktuella ersättningarna med lön när det gäller möjligheterna tilllöneexekution kan enligt min mening inte anses föreligga, 1 enlighet med ställningstagande bör man motden nu angivna bakgrunden vid bedömningen av vilka typer av ersättningar som bör kom- 9 mai fräga för utmätning i lön och införsel i allmänhet inte ta hänsyn till av Prop.1987/88:59 vilket skäl den ifrågavarande ersättningen utgår. Invändningar avtypen att löneexekution skulle motverka syftet med ersättningen i fråga böralltså i princip inte beaktas. anmärkning att dagpenningenvid arbetsmarknadsutbildning av det skälet alltjämt bör vara fredad fränlöneexekution kan alltså inte medföra avsteg från den av fastlagdahuvudlinjen. Detsaknas enligt min mening anledning att bestämma den krets av ersättningar somskall kunna komma i fråga för införsel resp, löneutmätning på skilda sätt. Vidmina fortsatta bedömningar gör jag alltså ingen åtskillnad mellan de bådaexekutionsformerna. Föratt en ersättning skall kunna komma i fråga för löneexekution måste vissagenerella krav ställas. Ersättningar som avser att täcka vissa särskilt angivnakostnader som gäldenären har bör - liksom enligt nuvarande principer enligtmin mening inte kunna tas i anspråk genom löneutmätning eller införsel. Omdäremot ersättningen i fråga är avsedd att täcka mottagarens allmännalevnadskostnader, bör undantag för ersättningen inte göras. Har mottagaren avnågon anledning höjda levnadskostnader, får hänsyn till dessa i stället tas närdet utmätningsfria beloppet eller förbehållsbeloppet bestäms. Vidare anser jagatt inte heller sådana bidrag för vilka mottagaren i huvudsak äråterbetalningsskyldig bör komma i fråga för löneexekurion. Omen ersättning däremot avser att kompensera mottagaren för inkomstbortfall, börersättningen kunna tas i anspråk genom löneutmätning och införsel. Liksomenligt principerna för den nuvarande regleringen bör vidare krävas attersättningen är periodisk eller i vart fall förutsebar, dvs, löneexekution iersättningen skall vara prakriskt genomförbar. Ersättningensstorlek bör inte tillerkännas avgörande betydelse för frågan om löneexekutionskall vara möjlig, eftersom föreskrifterna om förbehållsbelopp och utmätningsfrittbelopp garanterar att mottagaren tillförsäkras ett tillräckligt belopp föregen del. Det skulle kunna finnas anledning att av praktiska skäl utesluta deersättningar som uppenbarligen aldrig kan uppgå till ett belopp som överstigeri vart fall det lägsta normala förbehållsbeloppet. Det saknas å andra sidanenligt min mening skäl att uttryckligen göra undantag för dessa lågaersättningar eftersom gäldenärens övriga ekonomiska förhållanden i enskildafall kan medföra att löneexekution i ersättningen trots allt är möjlig. Omersättningen i fråga är behovsprövad, bör dock undantag av praktiska skäl kunnagöras. Deutgångspunkter för en reform som jag lagt fast nu överensstämmer medpromemorieförslaget, vilket i detta hänseende i allmänhet tillstyrkts ellerlämnats utan erinran vid remissbehandlingen, I följande avsnitt redovisar jagde olika typer av ersättningar som finns och, mot bakgrund av mina principiellaställningstaganden, min bedömning av om ersättningen i fråga bör kunna tas ianspråk genom löneexekution. 3.2 De olika ersättningarna Prop. 3.2.1 Ersättningar vid värnpliktstjänstgöring m. m. Enligt 6 § värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) fårvärnpliktiga som fullgör grundutbildning eller annan i paragrafen angiven utbildningdagersättning med , per dag. Även om denna ersättning intekan uppgå ens rill lägsta normala förbehållsbelopp finns det - i enlighet medvad jag tidigare nämnde - inte anledning att uttryckligen undanta ersättningenfrån den krets av ersättningar som bör komma i fräga för löneexekution. Under grundutbildningen kan värnpliktiga också få bidragenligt/a/MiT/e-bidragslagen (1978:520), Bidraget är behovsprövat och är avsettatt täcka kostnader som den värnpliktige har bl, a, för sin familj och bördärför inte komma i fräga för införsel och utmätning. Utmätningsförbudet i 37 §bör alltså principiellt behållas. Enligt 7 § första stycket 2 familjebidragslagen kanfamiljepenning utgå för barn under 18 är som inte stadigvarande bor tillsammansmed den tjänstepliktige. Det finns naturligtvis anledning att förhindra att dentjänstepliktige uppbär bidrag för en underhållsskyldighet som åvilar honom, omdenna skyldighet inte fullgörs. Detta bör dock inte ske genom att reglerna om införselfår omfatta bidraget i fråga, eftersom föreskrifterna om beräkning av förbehällsbeloppetinte är anpassade till de ekonomiska förhållanden som den tjänstepliktige idessa fall i övrigt lever under. Familjebidragen bör alltså inte till någon delkunna tas i anspråk genom införsel och än mindre genom löneutmätning. Värnpliktiga som fullgör annan utbildning ängrundutbildning m, m, är enligt 7 § värnpliktsförmånsförordningen berättigadetill en dagpenning som beloppsmässigt motsvarar den faktiska sjukpenningen förhel dag. Dagpenningen avser att kompensera för inkomstbortfall och mot bakgrundav de principer som jag lagt fast i det föregående bör den kunna tas i anspråkgenom löneutmätning och införsel. Reglerna om ersättning till värnpliktiga är i viss måntillämpliga också på andra personalkategorier. Detta gäller t, ex, vapenfriatjänstepliktiga, den som har kallats för att fullgöra biständs- ochkatastrofutbildning och civilförsvarspliktiga samt personal inom de frivilligaförsvarsorganisationerna. Ersättningen till dessa personalkategorier börprincipiellt behandlas på samma sätt som ersättning rill värnpliktig. 3.2.2 Ersättningar vid utbildning Utbildningsbidrag för doktorander infördes somstudiefinansiering i fors karutbildningen efter förslag i prop. 1975/76:128 (UbU 28, rskr. Bidragsformen för studiefinansiering fanns från början parallellt med andra former för studiefinansiering, t, ex, assistent- och amanuens tjänster. Sedermera - från - blev utbildningsbidraget doktorandernas viktigaste försörjningskälla. Sedan någon tid sker en över- 11 gång fränutbildningsbidrag rill doktorandtjänster. För utbildningsbidragen Prop,1987/88:59 gäller bestämmelserna i förordningen (1976:536) om utbildningsbidragför doktorander. Utbildningsbidraget är , per månad.Utbildningsbidragen beskattas, Ienlighet med de principer som jag redogjorde för bör utbildningsbidragenför doktorander kunna tas i anspråk genom löneexekurion. Frågan är hur detta lagteknisktbör gå till. En möjlighet är att jämställa doktoranden med en arbetstagare (7kap, 1 § första stycket 2 och 15 kap, 2 § första stycket 2 UB), en annan atthänföra bidraget till ersättningar enligt punkt 4 resp, 5 i de nämndalagrummen, 1 rättsfallet NJA 1982 s, 730 ställde högsta domstolen (HD)inledningsvis frågan om doktorandbidragens karaktär i det här hänseendet. Fråganbesvarades dock inte av domstolen, som i stället motiverade sitt beslut medatt införsel inte kunde komma i fråga eftersom utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen - vilka bidrag enligt HD uppvisade många likhetermed doktorandbidragen - inte kunde tas i anspråk genom löneexekution. Detsist sagda kan föranleda slutsatsen att någon särskild lagändring i fräga omjust doktorandutbildningen inte behövs, om - som jag strax återkommer till -ersättningarna vid arbetslöshet enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstödblir rnöjliga att ta i anspråk genom löneutmätning och införsel. En lagändringmed sikte på att likställa doktoranden med en arbetstagare (punkt 2) framstårsom mindre lämplig, eftersom doktorandbidragen nu avses att bli omvandlade tilldoktorandtjänster. Det kan förutsättas att lönerna från dessa tjänster intekommer att undantas från bestämmelserna om löneexekution. Motbakgrund av det sagda förordar jag att punkterna 4 och 5 i de nämnda lagrummeni UB formuleras så att utbildningsbidragen för doktorander inte utesluts frånden krets av ersättningar som bör kunna tas i anspråk genom införsel ochlöneutmätning. Statligtstudiestöd utges i form av studiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestöd.Bestämmelser om studiestöd finns i studiestödslagen (1973:349), studiestödsförordningen(1973:418), lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,förordningen (1983:1031) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,förordningen (1980:483) om statsbidrag rill uppsökande verksamhet påarbetsplatser, m,m, samt i förordningen (1986:395) om timersättning vid vissavuxenutbildningar. Enligt9 kap, 3 § studiestödslagen får fordran på studiestöd inte överlåtas eller tasi mät för gäld. Studiehjälputgär till studerande som är högst 20 är och går i utbildning på gymnasial nivå. Stödet innefattar ett generellt bidrag, studiebidrag. Därutöver kan inackorderingstillägg utgå till elever som behöver inackor dera sig på skolorten och extra tillägg till elever som har synnerligen stort behov av ytterligare studiehjälp. Även återbetalningspliktiga studiemedel kan beviljas. Studiehjälp utbetalas i normalfallet en gång till 12 vårdnadshavareneller till eleven själv, om han är myndig. Studiebidraget Prop, 1987/88:59 är485 kr, . Inackorderingstillägget utgår med högst , per månadberoende pä avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Tillägget inkluderaräven bidrag till hemresor. Extra tillägg utgär med högst , per månad.Tillägget är behovsprövat. Prövningen görs mot elevens och föräldrarnasekonomi, - Härutöver kan resekostnadsersättning utgå till elever vid statensskolor för vuxna i och , Ersättningen utbetalas en gång pertermin. Vidbedömningen av om studiehjälpens bidragsdel - , bör kunna tasi anspråk genom löneexekution måste kopplingen rill det förlängda barnbidragetsom kan utgå enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag uppmärksammas. Detförlängda barnbidraget betalas ut med samma belopp som studiebidraget och - somnamnet antyder - för tid efter det att det ordinarie barnbidraget har upphört,dvs. från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Studiehjälpenfår liksom det förlängda barnbidraget ses i första hand som ett ekonomiskt stödtill barnfamiljerna prop. 1985/86:137 s. 5), Från den utgångspunkten börstudiehjälpen i detta sammanhang inte ses som en ersättning som utgår på grundav utbildning och den bör därför inte heller kunna tas i anspråk genomlöneexekution.