prop · GB0364 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88: 64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland 1987/88:64 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokollet för de åtgärder eller de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen läggs fram förslag om åtgärder för att dels motverka de negativaeffekterna av det minskade personalbehovet vid Domnarvets järnverk i Borlängesamt nedläggningen av gruvbrytningen i i kommun, delsförbättra förutsättningarna för utveckling i norra inland. Deföreslagna åtgärderna beräknas kosta 675 milj, kr. Vidareläggs fram förslag beträffande finansieringen av vissa åtgärder för att möta denegariva effekterna av nedläggningen av gruvbrytningen i Stekanjokk iVilhelmina kommun. I 1987/88. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop, 1987/88: 64 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S, , , ,, R. , , , , , , G,, , Föredragande:statsråden , , , , Hulterström, Lönnqvist ochThalén Proposition om särskilda regionalpolitiska insatser i delarav Bergslagen och norra inland Chefenför industridepartementet, statsrådet , anför efter samråd med övrigaberörda föredragande, Densvenska ekonomin har förbättrats starkt . Sysselsättningenhar ökat, arbetslösheten har minskat och statens budgetunderskott harreducerats. har inflationen pressats ner och lönsamheten ochinvesteringarna, framför allt i industrin, har ökat kraftigt. Kapacitetsutnyttjandeti industrin är högt. Denstarka efterfrågutvecklingen har emellertid medfört att pris- och kostnadsstegringstaktennu är ett par procentenheter snabbare än i de viktigaste konkurrentländerna.Den starka inhemska efterfrågan medför ocksä att bytesbalansen försvagaspåtagligt i är efter en rad år med successiva förbättringar. Förbättringenhittills i den svenska ekonomin har kommit de flesta regioner i landet tilldel. lönsamhet, investeringar och sysselsättning har ökat säväl iskogslänen som i övriga landet. Arbetslösheten har minskat i hela landet.Tillväxten har dock varit särskilt kraftig i storstadsområdena, främst iStockholmsregionen, Denkraftiga expansionen i dessa områden beror på en samverkan mellan flerafaktorer. De viktigaste förutsättningarna torde vara tillgången till godakommunikationer samt närheten till forsknings- och utbildningsresurser. a, att forsknings- och utvecklingsintensiva företag har haftmöjligheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Nyetablering av mindre, teknikbaseradeföretag har underlättats av den nära tillgången till stora och differentierademarknader. Viktiga nätverk av specialistföretag inom industri- ochtjänsteproduktion har etablerats, vilket ytterligare har förstärkt utvecklingen.Sammantaget beror expansionen på bl, a, en väl utvecklad infrastruktur,gynnsamma marknadsförhållanden, tillgäng till utbildad arbetskraft ochmöjligheter att dra nytta av samverkanseffekter. Tillväxtenhar varit lägst i inland och Bergslagen, 1 dessa regionerhar förutsättningarna för den i övriga landet expanderande tjäns- Prop.1987/88: 64 teproduktionen varit sämre samridigt som strukturomvandlingen inomdet befintiiga näringslivet fortgått. Uppbromsningen av den offenUiga sektorns sysselsättningstillväxthar minskat denna sektors tidigare balanserande roll. Utvecklingenhar fått till följd att den befolkningskoncentraUon som inleddes under1970-talet har fortsatt , Folkmängden i storstadsområdena(Stockholms-, ) har således ökat kraftigt under1980-talet. Detsamma gäller under senare är universitetsorterna ,, och , Iskogslänen (, , , , ,och ), som hade befolkningstillväxt under1970-talet, har folkmängden med några undantag minskat ,Sydöstra och Bergslagsregionen har haft folkminskning sedan mitten av1970-talet och till . Underde tre första kvartalen i är har emellertid befolkningsutvecklingen i landetvarit mera balanserad än under de närmast föregående åren. Av skogslänen harVärmlands, och haft befolkningsökning, I övrigaskogslän har folkminskningen varit mindre jämfört med åren1985 och 1986, Storstadslänen har haft fortsatt befolkningstillväxt, främstberoende pä ökade födelseöverskott och på nettoinvandring. Inflyttningen tillstorstäderna från övriga landet har däremot minskat under är 1987, Övriga länhar med nägra fä undantag haft befolkningstillväxt. Till den allmänt merbalanserade befolkningsutvecklingen har bl, a, en uppgång i födelsetalenbidragit. Ävenom den ekonomiska utvecklingen i landet som helhet således är gynnsam ochtendenser till en mera balanserad regional befolkningsutveckling kan noterasunder innevarande är, finns det orter och regioner där problemen fortfarande ärstora. Inlandeti norra har haft ogynnsam befolkningsutveckling.Jag avser här främst stödområdena A och B (tabell 1), Bristen påarbetstillfällen har medfört utflyttning, vilket bl, a, har resulterat i enallt snedare ålderssammansättning. Födelseunderskott har uppstått och hartillsammans med fortsatt nettoutflyttning lett till minskad folkmängd iområdet. Befolkningsutvecklingen i vissaområden (procent) -4,3 -3,1 -1,7 -Hl ,2 -1-2,7 -{-0,1 Desenaste årens ökade sysselsättning i landet har lett till minskad arbetslöshet ocksäi norra inland. Till en del är detta dock ett resultatav att människor på grund av arbetslöshet flyttat till andra delar av Prop,1987/88: 64 landet. Skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan olika delar avlandet har dock inte utjämnats. är således arbetslösheten mer ändubbelt så stor i stödområde A som genomsnittet för riket (tabell 2). Härtillkommer att det finns stora inomregionala skillnader även i norra . Situationen i norra inland vad gällerbefolknings- och sysselsättningsutvecklingen präglas således av kvarstående,långsiktiga problem. Andelen arbetslösa 1983 och 1987 i vissa områden(procent)' Riket totalt 3,4 2,5 ' Uppgifterna avser genomsnitt för perioden jan-okt,respektive år. Den strukturomvandling som ägtrum inom gruv- och stålindustrin har drabbat Bergslagen och länsärskilt hårt, I Bergslagen minskade industrisysselsättningen med mer än 20000arbetstillfällen , Denna nedgång har slagit hårt motett stort antal bruksorter från till Norduppland, I är det främst malmfältskommunerna Kirunaoch som har drabbats, har sedan mitteii av i stortsett halverat sin personalstyrka i dessa kommuner, från drygt 7000 till i dagca 3 500 personer. Den kraftiga minskningen av sysselsättningen har emellertidockså fått negativa konsekvenser i andra kommuner, främst i , Ytteriigare en rad strukturförändringar, med åtföljandeminskning i sysselsättningen , har aviserats av företaginom gruv-och stålindustrin, främst i Bergslagen och i . kommer att beröras i och med beslutet om nedläggning avgruvan i i kommun. Jag anser det mot denna bakgrund nödvändigt med åtgärderför att motverka de negativa effekterna av det minskade personalbehovet vid i samt nedläggningen av gruvbrytningen i iLudvika kommun och i Stekenjokk i kommun. Åtgärderna bör vara delsarbetsmarknadspolitiska, riktade till de personer som berörs av nedläggningareller personalminskningar, dels regionalpolitiska, inriktade pä att främjaföretagsutveckling och pä infrastrukturinvesteringar, för att långsiktigtförbättra berörda regioners utvecklingsmöjligheter. Jag anser det vidare lämpligt att i detta sammanhang ävenföreslå åtgärder som syftar till att långsiktigt förstärkautvecklingsmöjligheterna i norra inland. Dessa åtgärder avser delsinsatser för att långsiktigt fram- janäringslivsutveckling, dels insatser för aU förbättra infrastrukturen i Prop,1987/88:64 området. Denlåga kvinnliga förvärvsfrekvensen innebär speciella problem. Det är intemöjligt att upprätthålla en vital utveckling om inte hänsyn tas till sävälkvinnors som mäns möjligheter på arbetsmarknaden. Särskild vikt måste därförläggas vid åtgärder som är ägnade att förbättra kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. Beträffandesituationen i avser jag att senare, efter samråd med berördastatsråd, återkomma med förslag till åtgärder. Jag avser också senare attåterkomma med förslag till åtgärder för att förstärka utvecklingsmöjligheternai , Inom industridepartementet bedrivs ett utredningsarbete för att fåfram förslag till åtgärder som kan förstärka utvecklingsmiljön i , Deförslag som detta arbete kan leda fram till kommer senare att prövas avregeringen, Föratt motverka de negativa effekterna av den strukturomvandling som harskett i Bergslagen, har en rad särskilda utvecklingsinsatser genomförts ochpåbörjats i regionen. De förändringar som är aktuella i samband medgenomförandet av Svenskt Stål är dock så stora, ochberör vissa redan mycket utsatta orter och kommuner, att jag nu föreslär ytteriigareåtgärder med anledning härav. Innan jag går in pä det aktuella läget och deolika förslagen vill jag kort erinra om tidigare genomförda och påbörjadeinsatser, År1984 antog ett särskilt Bergslagsprogram (prop, 1983/84: 157, AU 23, rskr,352), Programmetinnebar bl, a, att statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling (STU)fick i uppdrag att verka för förstärkta utvecklingsinsatser i Bergslagen, Debåda verken hade en särskild delegation. Bergslagsdelegationen, som rådgivandeorgan. Delegationen förfogade över en ekonomisk ram om 25 milj, kr, för attfrämst initiera utvecklingsprojekt. Verken avsatte därutöver sammanlagt 17milj, kr, av egna anslag. År1986 godkände regeringens förslag om ett nytt, treårigt, utvecklingsprogramför Bergslagen (prop, 1985/86: 125 bil, 10, AU 13, rskr, 290), Programmet somomfattar 425 milj, kr, och är inne pä sitt andra är har följande struktur: Åtgärder milj. kr. - förstärkta projekt- ochgenomförandemedel Företagsutveckling 68 Forskningoch utveckling (FoU) samt utbildning Prop, 1987/88: 64 84 Utgångspunkternaför programmet var dels att förstärka vissa nyckelområden - företagsutveckling,forskning och utveckling och utbildning samt vissa kommunikationsprojekt - delsatt förstärka den organisatoriska drivkraften bakom och samordningen avinsatserna genom att Bergslagsdelegationen gavs ökade resurser och ställningsom en myndighet. Vidsidan av dessa statliga insatser har bl, a, för närings-livsutveckling,Fond av 1986 och tillkommit för att stödja utvecklingenav Bergslagen, Treårsprogrammettillför utvecklingsarbetet i Bergslagen resurser utöver de ordinarie. Äveninom de reguljära regionalpolitiska medelsystemen är Bergslagen prioriterat.Berörda länsstyrelser har således fått kraftigt ökadeanslag för regionala utvecklingsinsatser. Det regionalpolitiska företagsstödetberäknas ha medverkat till ca 2200 nya arbetstillfällen , I defall orter har drabbats särskilt hårt av strukturomvandlingsåtgärder inomstålindustrin, har regeringen för särskilt angelägna projekt utnyttjat sinmöjlighet att bevilja lokaliseringsstöd med högre belopp än vad som normalt kanlämnas på resp, ort. Beträffandeden geografiska inriktningen gäller att regering och riksdag har angivit 23kommuner som i första hand bör bli föremål för de särskilda utvecklingsinsatserna.Inom det nu pågående treårsprogrammet ankommer det på Bergslagsdelegationenatt, beträffande åtgärder som finansieras med dess egna medel, närmare avgöraden geografiska inriktningen. Beträffandeden angivna prioriteringen vill jag framhålla att problemen inte kan lösasenbart genom åtgärder i dessa kommuner. Ett viktigt led i att åstadkomma enönskvärd utveckling i hela regionen är t, ex, att utveckla högskolorna i omkringliggandestörre orter. Programmetär, som jag nämnde, inne på sitt andra år. Inom samtliga delprogram pågår nuverksamheter. Jag vill särskilt peka pä några av dessa. Bergslagsdelegationenhar utarbetat och antagit ett handlingsprogram. hardelegationen dels anvisat 18 milj, kr, av egna medel till projekt inom olikastrategiska områden, dels medverkat i utarbetandet och genomförandet av bl, a,några av följande åtgärder. Förhögskoleutbildning har regeringen anvisat sammanlagt nära 31 milj, kr, isärskilda medel för budgetåren 1986/87 och 1987/88, Sex nya tekniska utbildningslinjerhar därigenom kunnat starta , Därutöver genomförs ett ökatantal fortbildningskurser. nerats inom projektet som samordnas Prop, 1987/88: 64 av förUppsala högskoleregion och berör högskolorna i , ,/, /och /samt SverigesLantbruksuniversitet i och i , STU genomför ettmaterialteknikprogram om 20 milj, kr. Inom gymnasieskolan har och kommunerfått stöd till anskaffning av utrustning för bl. a. verkstadstekniskutbildning. På flera orter i regionen har det skapats gemensamma organmellan företag och samhälle för utbildning och teknikspridning, s, k,teknikcentra. Med medel från pågående Bergslagsprogram och tidigare särskildamedel har regeringen lämnat ekonomiskt stöd till projekt i , ,, , och (kommun). Inom delprogrammet företagsutveckling har berördautvecklingsfonder rillförts sammanlagt 10,5 milj, kr, att användas som regionalpolitisktutvecklingskapital. Vidare har regeringen använt möjligheten att lämna förhöjtlokaliseringsbidrag till industrilokaler vid beslut om projekt i ,, och , Inom kommunikationsområdet anvisades medel till väg- ochjärnvägsprojekt. För vägar har 85 milj, kr, använts för utbyggnad av sträckanBrovallen-Åsbo på (förbifart vid ) som öppnades förtrafik , Ytterligare 53 milj, kr, har utnyttjats för sträckanBlåmansbäcken-Laxäsen (förbifart vid ) på , Denna sträckaberäknas öppnas för trafik , För järnvägar har 20 milj, kr, använtsför en ny järnvägskorsning vid samt för tre broombyggnader mellanStälldalen och , Dessa arbeten har slutförts. Det är självfallet för tidigt att bedöma de slutligaeffekterna av de åtgärder som jag har redovisat och som pä flertalet områdenännu pågår och skall fortsätta ytterligare ett och ett halvt är. Jag vill dockframhålla följande. Det pågående Bergslagsprogrammet innehåller främstlångsiktiga åtgärder som syftar till att på olika sätt stärka regionensattraktionskraft för att därigenom ge förutsättningar för utveckling avbefintliga företag och för nyetableringar. Flertalet av åtgärderna är såledesinte främst avsedda att skapa nya arbetstillfällen. Detta skerdäremot i det löpande regionala utvecklingsarbetet där insatserna koncentreraspå att initiera, bereda och ta ställning till olika företagsutvecklingsprojekt,t, ex, inom ramen för det regionalpolitiska stödet och utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet. Jag menar ändå att effekterna av dessa olika insatsersammantagna redan visar att utvecklingen nu är på rätt väg. Framtidstron börjarvända åter och konkreta resultat i form av bl. a, nya arbetstillfällen kankonstateras. Detta tack vare insatser för bl, a, utbildning, forsknings- ochutvecklingsverksamhet och teknikspridning samt genom att flera intressanta industrietableringarhåller på att genomföras. Samtidigtvill jag erinra om regionens utgångsläge. Den positiva utveck ling som kan noteras mäste ses mot bakgrund av de mycket kraftiga strukturförändringarna . Som tidigare nämnts har 7 regionenunder förlorat ca 20000 arbetstillfällen. Regionen är Prop,1987/88: 64 således redan i utgångsläget mycket sårbar. Detär mot den bakgrunden jag nu övergår till att redogöra för de förändringar somkommer att genomföras inom och de förslag till åtgärderdessa föranleder från regeringens sida, Undervåren 1987 antog styrelsen för en åtgärdsplan för att genomföra detförslag till ny inriktning på stålverksamheten som utarbetats i företaget, Ihuvuddrag innebär den nya inriktningen att skall koncentrera verksamhetentill sådana områden där man besitter tydliga konkurrensfördelar, somman skall avveckla olönsamma enheter. Företaget skallvidare sträva mot att stärka sin ställning på de skandinaviska marknaderna samtutnyttja närhetsfördelarna till svensk malmråvara. Åtgärdsplaneninnebär omfattande förändringar för verksamheter i Bergslagsområdet, Enkoncentration mot malmbaserad metallurgisk produktion av stål medför stängningav det skrotbaserade elektrostrålver-ket vid Domnarvet i ,Omstruktureringsbehovet inom produktområdet länga klena stålprodukterföranleder nedläggning av såväl 4 i som det s, k, Morganverketvid Domnarvet, För kommun innebär detta att totalt 850 årsarbetenförsvinner till följd av strukturplanens förslag till åtgärder.Parallellt med strukturförändringarna inom sker ett intensifieratrationaliseringsarbete, vilket reducerar personalbehovet vid Domnarvet med ytterligare500 personer fram , DåDomnarvets tunnplåtsverksamhet utgör den väsentliga delen av framtidaverksamhet kommer, med neddragningarna, ett investeringsprogram pä ca600 milj. kr, att genomföras i , SSABhar vidare beslutat att upphöra med järnmalmsbrytning vid den förlustgivandeegna gruvan i , Det innebär att ca 750 industriarbetstillfällenförsvinner inom kommun. Efter förhandlingar mellan staten och harunder hösten en uppgörelse nåtts, som innebär att nedläggningen skjuts tre ärframåt i tiden och att staten övertar ansvaret för gruvan t, o, m, utgången avär 1991, Förslaget till statligt övertagande av gruvan fordrar riksdagensmedgivande och har redovisats i tilläggsbudget I till statsbudgeten (prop,1987/88: 25), Avvecklingenav gruvan i påverkar inte bara sysselsättningen i kommunutan också främst och kommuner, I det sammanhangetvill jag erinra om att sysselsättningsminskningar också ägt rum vidprivatägda företag i regionen. Detta gäller bl, a, iSmedjebacken och Bång-broverken i som lagts ned, I denna del avBergslagen berörs ocksä kommun av betydande neddragningar vid OvakoSteel, Därför bör de åtgärder som föresläs pä olika sätt ocksä komma dessa kommunertilldel. 2.4Förslag till åtgärder Prop. 1987/88: 64 Skrivelsermed förslag till utvecklingsåtgärder har inkommit från bl. a. , Ludvikaoch kommuner. Överläggningarhar ägt rum mellan industridepartementet och berörda fackliga organisationer,kommuner samt i beträffande planerade åtgärder. Den18 beslutade regeringen, som ett första led i åtgärderna, att anvisamedel till vissa länsstyrelser för intensifierade insatser inom vissa kommuner.Vad gäller anvisades 8 milj. kr, för insatser iLudvika, och kommuner. i länanvisades 3 milj, kr, för insatser i och Ljusnarsbergskommuner. Meddessa medel kunde regionala och lokala organ arbeta vidare med olikautvecklingsprojekt. Enligt vad jag har erfarit har i Kopparbergslän anvisat medel för att vidareutveckla bl, a, flera av de förslag somframförts från de berörda kommunerna i länet. Somett andra led i ett åtgärdsprogram har, som jag nämnde, regeringen föreslagitett statligt övertagande av Grängesbergsgruvan, Syftet är att få en förlängdavvecklingsperiod som ger tid att bl, a, skapa nya arbetstillfällen inom andranäringsgrenar för de människor som berörs. Fördet tredje vill jag redovisa vissa större satsningar som görs i de kommunersom berörs direkt av förändringarna, nämligen och , Vadgäller har i diskussioner mellan regeringen och ledningen för ASEA ABframkommit att bolaget avser att expandera verksamheten på orten, ASEA ABräknar därför med ett kraftigt ökat personalbehov under de kommande tre åren.En förutsättning för att denna expansion skall kunna genomföras är dock att regionalpolitisktoch arbetsmarknads-politiskt stöd erhålls i samband härmed. Jag och chefen för arbetsmarknadsdepartementetåterkommer senare (bil, 5 resp, 4) till behovet av medel för sådant stöd. Enligtvad jag har erfarit planerar och att bilda ett gemensamtbolag för högspänningsforskning med lokalisering till , Verksamhetenskall som huvudinriktning ha att bedriva experimenriell forsknings-,utvecklings- och provningsverksamhet för att effektivisera överföringen avelektricitet med minskade förluster och bättre miljö som följd. Detta bolag serjag som en intressant komplettering av näringslivet i inte minst pägrund av den höga kompetensnivå som kan förväntas i bolaget. Vidare ser jagmöjligheter till samspel mellan bolaget och den ingenjörsutbildning inom detelkrafttekniska området som bedrivs i , Jaghar vidare erfarit att har för avsikt att koncentrera sin byggnadstekniskakompetens inom energiområdet, främst inom vattenbyggnadsområdet, till ,Detta sker genom att utlokaliserar verksamhet frän huvudkontoret iStockholm till ett nybildat bolag i , Bolaget avses även bedrivaforsknings- och utvecklingsverksamhet. beräknar att detta bolagleder till ett tillskott på ca 100 arbetstillfällen i , Bolagsbildningarnakräver regeringens medgivande. Jag har av chefen . 1987/88:64 för miljö-och erfarit att hon avser att senare återkomma tillregeringen i denna fråga. Vadbeträffar vill jag slutligen erinra om den av regeringen beslutade omlokaliseringenav m, m, som tillför orten ca 100tjänster. Jaghar erfarit att chefen för avser att föreslåregeringen att lägga fram en trafikpolitisk proposition. Han kommer därvid attförorda en ny organisation på järnvägsområdet och i samband med detta,inrättandet av en ny statlig myndighet, statens banverk. Regeringenhar beslutat om direktiv till en organisationskommitté för inrättandeav statens banverk m, m, I direktiven anges att kommittén skall förbereda enlokalisering av till senast den 31 december1990, Vidare bör för- och nackdelar med en sammanslagning med statens vägverkprövas. Vidarehar jag erfarit att kommer att intensifiera sitt arbete med ett antalindustriella utvecklingsprojekt. Om projekten visar sig vara kommersiellthållbara bör de kunna ge ett väsentligt sysselsättningstillskott i , Gemensamtför dessa insatser är att de bör få positiva effekter även utanför de direktberörda orterna, Sysselsättningsmässigt gäller detta särskilt satsningarna iLudvika, Fördet fjärde bör särskilda insatser inom en ram av 300 milj, kr, göras för attförstärka verksamheter som är viktiga förutsättningar för en utveckling avnäringslivet. Dessa insatser bör utformas så, att de dels kompletterar deprojekt jag nämnt, dels förstärker utvecklingsmöjligheterna även i deangränsande kommuner jag nämnt. Jag vill tillägga att arbetsmarknadenssammansättning i Bergslagskommunerna ofta innebär begränsade arbetsmöjligheterför kvinnor. Erfarenhetsmässigt har också kvinnor som friställs särskildasvårigheter att åter fä en fast förankring pä arbetsmarknaden. Detta kan vara avhängigtav bristande yrkesutbildning, m, fl, faktorer. Det är därför väsentligt attkvinnornas situation ägnas särskild uppmärksamhet. Förslagenser i korthet ut på följande sätt: - 65 milj, kr, till särskildaarbetsmarknadsåtgärder riktade till de enskilda människor som berörs av sysselsäUningsminskningarna.Mot bakgrund av de projekt som är aktuella för torde huvuddelen avinsatserna komma att riktas till Boriänge. - 80 milj, kr, tillföretagsutveckling. Inom denna ram bör medel disponeras bl, a. för bildandetav ett investmentbolag med syfte att tillföra de mindre företagen i regionenriskkapital och företagsledningskompetens. Eftersom de aktuella förändringarnadirekt och indirekt berör flera kommuner bör bolagets verksamhetsområde iförsta hand omfatta , , , ochHällefors kommuner. Statliga medel bör tillskjutas i proportion till medel somföretag verksamma i regionen bidrar med, har åtagit sig att undersökavilka privata intressenter som är beredda att tillskjuta kapital till ettsådant regionalt investmentbolag, 10 Vad gäller behovet av att stödja utvecklingsprojekt i Grängesberghar jag Prop, 1987/88: 64 erfarit att har tillskjutit vissa medel somdisponeras av ett dotterbolag till det statliga gruvbolaget förvidareutveckling av lokalt initierade projekt. Jag har erfarit att kommeratt avsätta ytterligare medel för detta ändamål. Jag räknar med att även vissastatliga medel bör tillskjutas. Enligt min mening ger detta en lokalutvecklingsresurs i , vilken vid genomförandet av olika kommersiellaprojekt kan samverka med andra aktörer t, ex, det regionala investmentbolaget. Vidare bör de regionala utvecklingsfonderna i ochKopparbergs län anvisas medel för företagsutvecklande insatser. Jag avser vidare att återkomma med förslag tillregeringen om att företag i kommun bör komma i fräga för stöd ienlighet med 17 § förordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd t, o, m,utgången av , Åtgärden kan beräknas öka anspråken på medel förlokaliseringsbidrag för beslut som fattas av regeringen och statensindustriverk utöver nu disponibla ramar.