prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — finner utredningens principiella förslag i huvudsakrikliga. Verket anser del vara angelägel att en ansvarsfördelning mellan postoch tull liknande den som gäller mellan tull och speditörer genomförs.Emellertid bör, menar postverket, de ekonomiska konsekvenserna för posten av eneventuell förändring klargöras innan ett utvecklingsarbete med tullen kanstarta. En överföring av uppbördsansvarel för mervärdeskattenbort från tullen har kommenterats av ett antal remissinstanser. Statskontoretansluter sig till utredningens uppfattning och vill ifrågasätta om tullen framöver skall debilera och uppbäramervärdeskatt på importerade varor. Statskontorets uppfattning är alt engrundlig analys av frågan om och i vad mån förändringar i momshanteringenpåverkar tullens behov av ADB-slöd bör göras innan ställning tas till enslutlig utformning av tullens ADB-system, Även menar alt delär viktigt atl tullen inte inför ett datasystem som bygger på att tullen även iframliden kommer att handha debitering och uppbörd av mervärdeskatt påimportvaror. Även , , och framhåller en liknande synpunktoch framhåller vikten av samordning mellan TDU och den nya momsutredningen,vill för sin del påpeka alt tullverketsdebitering och uppbörd av momsen är myckel säker samt uppnås ulan några störreexlrainsatser. Jag vill för egen del konstatera atl del fortsattautvecklingsarbetet bör bedrivas med sikte på en övergång frän nuvarande hemlagningssyslem till ett stegvist förfarande. Ingen av remissinstanserna har framfört några principiella betänkligheter mol en sådan förändring, ulan förslaget är enligt min mening väl ägnat att ligga till grund för det fortsatta utrednings arbetet. Vad gäller inriktningen på arbetet med officialtulltaxerlngen är jag beredd att biträda utredningens förslag alt denna klareringsform bör upphöra och att postverket jämställs med andra spedilörer. De ekonomiska konsekven ser som postverket pekar på i sitt remissvar kommer atl uppstå som en 64 följdav förändringen bör uppmärksammas i del fortsatta arbelet. Även de Prop,1987/88:100 problem som generaltullstyrelsen menar vidlåder kontrollen avprivat- Bil. 9 importen av postförsändelser bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet. Jag har i denna fråga samrått med chefen förkommunikationsdepartemen tet, ' I fråga om tullens roll i momsuppbörden delar jagutredningens uppfattning att det inle skall vara en utgångspunkt fördatoriseringen atl nuvarande ordning skall bestå. Utredningen om indirektaskatter (dir 1987:30) har fått i uppdrag, alt förutsättningslöst prövafrågan om vi fortsättningsvis skall ha engenerell beskattning av all import eller om man kan uppnå administrativa ellerandra vinster för samhället eller för enskilda näringsidkare genom att begränsa beskattningen till altvid import omfatta endast de falldär importen sker av eller för icke mervärdeskaltskattskyldigas räkning,dvs.de fall där skatten får reelleffekt. Kommittén skall därvid samråda medtulldataulredningen. Kommittén skall redovisa sitt förslag i sinahuvuddrag /89. En rad remissinstanser framför allt frånnäringslivets organisationer -har understrukit vikten av att utredningenfortlöpande håller sig undertäl-tad om det pågående arbetet inom det europeiskas k inom vilket bl.a,standardiserade lullmeddelanden utarbetas. Svenska tulltjänstemannaförbundethar förståelse för atl och den svenska tullen måste harmonisera regler och rutiner till deneuropeiska gemenskapen. Förbundetmenar dock alt detta inle får leda till en sämre kontroll. Jag delar den uppfattning som utredningen, givituttryck för vad gäller inriktningenav det fortsatta utredningsarbetet i denna del och som också en samstämmig remissopinion instämt i. Jagföreslår att det fortsatta utvecklingsarbetetskall bedrivas så atl den pågående internafionella utvecklingen -framför allt inom EG beaktas, I förstudien har tre alternativa datorstrukturerställts mot varandra en centraliseraddatorstruktur, en regional datorstruktur och en cenlral-lokal datorstruktur. Vid en samlad bedömning - där bådekvalitativa och ekonomiska intressenvägts in - föreslår TDU alt en cenlral-lokal datorstruktur bör väljas förtulldalasystemel. Innebörden i en cenlral-lokal datorstruktur är att enuppdelning görs av bearbetningarna mellan centralt och lokalt placeraddatorkraft. Större gemensamma register och resurskrävande bearbetningar kankomma att läggas centralt, liksom slora utskrifter och bearbetningar med magnetbandshanlering som kräveroperatörsinsatser. På de lokaladatorerna görs huvuddelen av alla bearbetningar vid ärendehandläggning, lokal lagring av data om egnapågående ärenden, rent lokala bearbetningaroch vidarebearbetning av uppgifter från det centrala systemet. I jämförelsemed andra datorstrukturer menar TDU att det central-lo-kala alternativet bästuppfyller kraven vad gäller sårbarhet, användarinflytande, åtkomsttid, tillgänglighet ocharbetsmiljö, d,v,s.har fördelar på ' områden som äranvändarrelaterade. Inga invändningar har rests frånremissinstansernas sida vad gäller detta förslag. menar att när utredaren väljer den central-loka- la datorstrukturen är detta ettlogiskt val, inte bara med tanke på de datapolifiska riktlinjer som gäller för statsförvaltningen utan ocksåmed 65 5 1987/88. Bilaga 9 Rättelse: S. 71 raderna I, 3 och 4 nerifrån ändrad text. tankepå den tekniska utvecklingen. Styrelsen anser också atl den central- Prop.1987/88:100 lokala strukturen sannolikt möjliggör en enklare övergång till näsla ma- Bil. 9 skingenerationoch ett minskat leverantörsberoende. Även generaltullslyrelsen delarutredningens uppfattning beträffande val av datorstruktur. Jag föreslår - i linje med vad en enhälligremissopinion gett uttryck för - att utvecklingsarbetet bedrivs rnedutgångspunkt i att tulldalasystemel skall drivas i en cenlral-lokaldatorstruktur. Ett avancerat tulldatasyslem är omfattande ochkomplext. Införandetakten påverkas av atl tulltjänstemännen för närvarandeinte har någon erfarenhet av datorer i förtullningsarbetel. Dalaerfarenhelenmåste därför byggas upp successivt som ett led i genomförandet. Ca 2000tjänstemän måste ges användarutbildning. Att genomföra utbildning för alladessa tjänstemän på alla de rutiner som datoriseras inför ett genomförandeär inte möjligt. Härtill kommer att tullens verksamhet är spridd orter vilkel också komplicerar en samtidig datorisering. Sammantagetinnebär detta alt tulldalasystemel måste införas stegvis. Exportsystemetföreslås bli det delsystem som först tas i drift.Delsystemet för stöd tillIransilering bör följa samma genomförandeschema som export-systemet. Dåexportsystemel är infört på flertalel orter kan systemet för debitering avvägtrafikskatt också införas. Först efter nu nämnda delsystem har utvecklatskan importsystemet börja införas. Utveckling av exportsystemel har inletts under hösten1987. Tester och försök genomförs . kan systemetsuccessivt införas på 22 platser som täcker av antalet exportanmälningar.Samtidigt med atl exportsystemel börjar utvecklas inleds utveckling avimportsystemet och de första försöken genomförs på ett antal orter. Frånmitten av 1993 skall alla import- och exportärenden kunna hanleras itulldalasystemel. TDU påpekar atl denna genomförandeplan är preliminär.Tidsplanen kommer atl övervägas ytterligare under det fortsattautredningsarbetet. Några av remissinstanserna har kommenteratgenomförandeplanen. anser alt planen verkar väl optimistisk.Kommunikationssystemen, som är komplicerade och sannolikt tidsödande atl byggaupp, riskerar atl bli det mest kritiska i fidsplanen men även programutvecklingenkan komma alt la avsevärt längre tidän som bedömts i utredningen. Även generaltullstyrelsen hyser farhågor på dennapunkt. Vad gäller del etappvisa införandet stödjer styrelsen ell tidigtinförande av exporlsystemet, I fråga om datorisering av vägtrafikskalten råderen allmän tveksamhet inom tullen om detta verkligen är lönsamt. Men finns detövergripande samhällsintressen som talar för datorisering bör denna givet-. Statskontoret menar alt den ringa dalamognaden inomtullverket pekar mot att ell genomförande av tulldalasystemel blir en mödosamprocess som kan komma alt ta längre lid än vad utredningen räknar med.Riksrevisionsverket noterar också alt den föreslagna tidsplanen förefallerkomprimerad. För egen del kan jag i och för sig hålla med deremissinstanser som redovisat farhågor angående genomförandeplanen. Tulldatasystemel kom mer alt bli ett omfattande och komplext system. Datamognaden inom är låg. Utredningen har också redovisat dessa iakttagelser. villansluta mig till det etappvisainförande som utredningen förordar med Prop. 1987/88:100 exportsystemelsom en första datoriseringsetapp. Del vidare utvecklings- Bil. 9 arbetet får utvisa i vad mån den föreslagnatidsplanen behöver utsträckas. Jagföreslår att den av utredningen angivna tidsplanen tillsvidare får ligga lill grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Kostnaderna för utveckling och drift avlulldatasystemets olika delar bör fördelaspå i huvudsak samma sätt som ansvaret för systemet, menar den särskilde utredaren. För att utveckla statens delav tulldatasystemet och anskaffadatorer behövs investeringar på inemot 130 milj.kr. De åriiga driftskostnadernaför hela systemet, exklusive kapitalkostnader för investeringen, beräknas till ungefär 40 milj.kr. TDUhar övervägt huruvida näringslivet bör finansiera statens kostnader förlulldatasystemet. Två skäl talaremot, menar utredningen. För det första är del ur statens synpunkt angeläget att systemet snabbt får en höganslutningsgrad från näringslivels sida. För det andra bör beaktas attförelagen får egna utgifter för att kunna utnyttja systemet. Förelagen måste bedriva visst syslemutvecklingsarbe-te. I många fall måste man också räkna med altnäringslivet måste anskaffa utrustningoch bära kostnader för teleöverföring m. m. Företagen förutsätts också komma att svara för kostnaderna förattregistrera minst hälften av deuppgifter som lämnas lill tullen. Dock kommer tulldalasystemel all kunnaerbjuda företagen viss service. Exempel härpå kan vara tillgång till vissa bearbetningar och deklarationshjälp. Försådan service som företagenfrivilligt väljer att utnyttja bör, menar utredningen, avgifter lämpligen kunnatas ut. Utredningens förslag är att kostnaderna förtulldalasystemel främst finansierasgenom besparingar av personal inom . Utredningen beräknar att netto kunna spara drygt 380 personår.Kalkylen har då reducerats med av den potentiellabesparingen på drygt för alttäcka upp beräknad volymökning, odelbarheler och trög-heter samt med hänsyn lagen till atl all arbetstid inle kan användas effektivt. Dessutom har förutsatts atl 40 personåranvänds för intensifierad efterkontrolloch för information till och utbildning av den personal inom förelagen som arbetar med tulldeklarafioner ochliknande. Slutligen har inräknats ca för drift- och förvaltning avADB-systemet, Utredningensuppfattning är att statsmakterna bör la ställning lill och lägga fast den totala ramen för den del avrationaliseringspotentialen som skall realiserasoch dessutom ange den tidsmässiga profilen härför. Om förutsättningarna för ramen senare ändras väsentligt,får givetvis även ramen jämkas. Utredningen menar att hänsyn lill alltullverksamhelen skall kunna drivasunder ordnade former även under omläggningsskedet gör att den takt med vilken personalbesparingarna börrealiseras kan behöva uppmärksammas ytterligare. Utredningen räknardärför med att behandla denna fråga även i slutrapporten. En rad synpunkterhar från remissinstansernas sida anförts i denna fråga. vill ifrågasätta rationaliseringspotentialens storlek och dess utnyttjande. Huruvida dennauppgår till 400 årsarbetskraf ter som utredningen antar är omöjligt att bedöma innan bl, a, fältprov gjorts. Vidare kan styrelsen inte instämma i all lönsamheten i systemet 67 primärtskall uppnås genom minskning av antalet tullanslällda. Bättre vore Prop.1987/88:100 att konstatera atl slora delar av rationaliseringspotentialen skalltas till Bil. 9 vara men atl dess storlek inle nu låter sig bestämmas.Styrelsen har också uppfattningen alt en del av de frigjorda resurserna böranvändas för atl effekfivisera lulltjänsten. Enligt tullstyrelsens uppfattningär den avgörande frågan vad gäller lönsamheten näringslivets anslutningsgrad.Om anslutningen inte blir tillräckligt hög från näringslivels sida bHr hellerinle projektet lönsamt ur statens synpunkt, menar styrelsen. Av detta skälaccepterar tullstyrelsen utredningsmannens förslag att systemet bliravgiftsfritt. är också krifiskl lill TDUs förslag i denna del. Förbundetavvisar utredningens finansieringsförslag. Kostnaderna för del föreslagnatulldalasystemel bör delas mellan staten och näringslivet. En del avsysteminförandel bör, enligt förbundet, bestridas av näringslivet genomavgiftsbeläggning av tullens tjänsier. Förbundet menar atl en finansiering avprojektet med personalminskning som föreslås i utredningen kommer alt fåallvariiga konsekvenser för service till både näringsliv ochallmänhet samt utarma kontrollarbete, vad gäller skydd för liv,hälsa, miljö och uppbörd. menar all utredningens förslag atlinte finansiera tulldatasystemet med obligatoriska avgifter från näringslivetbör godtas. anser kollegiet det inle vara möjligt att med säkerhetavgöra om den rationaliseringspotential som TDU räknar med inom kanuppnås. Statskontoret anser att utredningens lönsamhetskalkylertalar för alt det är ekonomiskt motiverat atl införa det föreslagnatulldalasystemel. Erfarenheten är dock alt kostnaderna i samband meddatorisering oftast blir högre än vad som beräknats: Detta gäller i särskilthög grad då ett genomförande i likhet med tulldalasystemel ställer krav på ettomfattande sy-stemutvecklingsarbele. På intäktssidan möjliggör tulldalasystemelomfattande personalbesparingar. Dessa visar sig ofta svära atl realisera. Moldenna bakgrund bedömer slalskonlorel del vara angelägel alt i del fortsattautredningsarbetet bpvaka systemets lönsamhet allt eftersom systemet byggs upp.I detta arbete bör ingå en uppföljning av atl den av regeringen fastlagda ramenför rationalisering verkligen realiseras. Statskontoret ansluter sig ocksåtill utredningens ståndpunkt att näringslivet inle med obligatoriska avgifterskall behöva finansiera statens kostnader för tulldatasystemel. Om detemellertid visar sig atl företagen inte i fillräcklig ' omfattning ansluter siglill systemet och tullen därmed parallellt med ett datoriserat system tvingaskvarstå vid en omfattande hantering bör någon form av obligatoriskanslutning kunna aktualiseras. En väg kan vara atl företag med en vissärendemängd obligatoriskt ansluts till systemet och att därtill kopplasmöjlighet att ge dispens. 1 det fortsatta utredningsarbetet bör frågan omförelagens anslutning tilltulldalasystemel följas noga. delar helt TDUs syn att företageninte med några obligatoriska avgifter skall behöva medverka i alt finansiera statens kostnader för ett tulldatasyslem. Förbundet menar också att skall svara för finansieringen av de löpande driftskostnaderna och för 68 tillhandahållande av basinformation, ÄvenSveriges exportråd,Prop. 1987/88:100 grossistförbund, ochSveriges redareförening . 9 framför en likartad principiell uppfattning. För egen delanser jag alt huvudsyftet med tulldatasystemet är att underlätta gränsöverskridande handel, vilkel är lill godo för såvälnäringsliv som tull liksomsjälvfallet för samhället i stort. Behovet av ett svenskt tulldatasystem förstärks ytterligare av attdatoriserade tullsystem är under införande hos våra viktigarehandelspartners i . Utgångspunkten förTDUs förslag är att tulldatasystemet skall vara lönsamt. Någon statsfi-nansiell belastning skall inle uppslå tillföljd av de omfattande investeringar i datorer, terminaler m, m, som föreslåsoch de kostsamma systemutvecklings-och programmeringsarbeten som skall genomföras. Även driftskostnaderna i ett fortvarighetstillstånd kommer atl blibetydande. Flera av remissinstanserna har påpekat att osäkerhetföreligger både vad gäller beräkningarnaöver kostnaderna och rationaliseringspotentialen inom . Jag delar statskontorets bedömning atl erfarenhetentalar för all kostnaderna i sambandmed datorisering ofta blir högre än de ursprungligenberäknade. Min bedömning är i likhet med vad general- . tullstyrelsen har anfört - atlrationaliseringspotentialen inte på detta stadium låter sig anges mednågon större säkerhet. Innebörden i detta är samtidigtalt någon begränsning i denna rationaliseringspotential ej heHer kan formuleras. Utgångspunkten för hurtulldalasystemel skall finansieras är - enligt min uppfattning - deförslag fill besparingar inom somutredningen fört fram. I likhet med statskontoret anser jag att del ärangelägel att systemets lönsamhet fortlöpande bevakas allt eftersom systemetbyggs upp. Jag kan också dela statskontorets uppfattning alt om denna fortlöpande utvärdering visar på olönsamhel t exlill följd av en alltför låg anslulningsgradfrån näringslivels sida, bör alternativa finansieringsformer kunnaaktualiseras. Med anledning av de förslag tillrationaliseringar i form av personalminskningar som utredningen redovisar villjag framhålla följande. Delar viktigt att tullstyrelsen redan nu påbörjar enlångsiktig personalpolitisk planeringför den omställning av personal från nuvarande arbetsuppgifter som påverkas avdatoriseringen till andra typer av arbetsuppgifter. Min bedömning är att deomfattande pensionsavgångarna som sker i kombination med aktiva, långsiktigapersonalpolitiska insatser bör skapaovanligt goda förutsättningar för alt undvika övertalighel till följd av deförslag jag här förordar. Utredningen anser atl den centrala enheten i denföreslagna centrala-lo kala datorstrukturen - med hänsyn till statsmakternas regionalpolitiska riktlinjer - inle bör placeras i . I stället föreslår TDU alten enhet för central drift och utveckling avtulldalasystemel byggs upp i en annan ort i landet, TDU har avstått från att föreslå någon ort, men re dovisar ett antal kriterier som bör beaktasvid val av ort. 1 eller i närheten av orten bör det finnas en betydande lulladministralion, en ganska omfat tande och varierad tullverksamhel, högskola med datautbildning saml några företag som är engagerade i import-och export. Orten bör vidare ha goda kommunikationer med och övriga landet, 69 Bland remissinstanserna har enbartgeneraltullstyrelsen och Prop. 1987/88:100 handelskammarenärmare kommenterat vilken, eller vilka, orter som bör Bil. 9 komma i fråga för en lokalisering. Stockholmshandelskammare menar alt lokaliseringenbör vara Slorslockholmsområdet. ser inga avgörande nackdelar med de kriterier somutredningsmannen angivit för lokaliseringen förutsatt att tullenkompenseras för de merkostnader som torde komma alt uppstå. Mitt förslag äratt den centrala ADB-enheten lokaliseras lill , Enligt min uppfattning handlar det om all väga de verksamhetsmässigaargumenten mot de regionalpolitiska hänsyn som i varje sådant sammanhangsom här aktualiseras måste ges stor betydelse. Det är enligt min mening angelägel alt tillföra den typ avpermanenta satsningar som tullens ADB-cenlral kommer alt innebära, har enADB-utbildning som enligt min mening uppfyller de kvalitetskrav som driften avett stort, rikstäckande ADB-näl erfordrar. Ur tullverkels synpunktinnebär delta slora fördelar då denkvalificerade arbetskraft som ADB-utbildningen vid orten genererar kanförväntas söka arbete vid tullens ADB-enhet och alt personalomsättningen kan hållas på en låg nivå,Verksamhetsmässigt är omfattningen pålulladminislralionen inte av samma omfattning som vid de orter generaltullstyrelsen har utpekat i sittremissvar. finns det i ett antal förelag, varav ett mycketstort, som är engagerade i import ochexport av varor. Även om omfattningen mätt i antalet lullsedlar och exportanmälningarinte är lika stor i som hos de av angivna orterna så håller enligt min mening volymen en sådan nivå alttillräckliga verksamhetsmässiga erfarenheter kan vinnas för uppbyggnaden av den centrala ADB-enheten, Jag har i dennnafråga samrått med chefen för industridepartementet. Tulldatasystemet kommer all bli av centralbetydelse för en slor del av tullverketsframtida produktion och service. Utveckling och drift av systemet måste därförbli en integrerad del av och slå under dess fulla kontroll ochansvar. Mol denna bakgrund anser jag det inle vara möjligt all överväga atl låta driften ske på en datacentralvars kapacitet och resurser delas med andra. Jag anser således alttullen bör bygga upp en egen datacentral. Den särskilde utredaren menar all de ändraderutiner och den ändrade uppgiftshanteringsom följer av användningen av enhetsdokumentet och tillämpningen av den europeiskaIransileringsordningen samt införandet av lulldatasystemet, kommer all fågenomgripande effekter på tullverksamhelen. Sådana genomgripande förändringar gör det önskvärt atl se över tullverketsorganisation. Både generaltullstyrelsen och år po sitiva till all en organisafionsöversyn genomförs. Styrelsen menar dock att det är lämpligt alt en sådan görs om när mer detaljerade riktlinjer m.m.finns för datoriseringsarbetetframöver. biträder också TDUs förslag om en organisationsöversyn med anledning av den genomgripande datoriseringen i . Förbundet påpekar att i organisationsöversynen bör ingå enöversyn av ledningsfunktionerna inom tullen. Även statskontoret delar utredningensuppfattning, men menar atl 70 ensådan inte med nödvändighet behöver löpa helt parallellt med att Prop.1987/88:100. tulldatasystemel utvecklas och införs.Statskontoret finner delvara väsenl- Bil. 9 ligt alt åtminstone grunddragen i en framtidaorganisation för läggs fast iutredningsarbetet ulan fidsmässig samordning med tulldatautredningensgenomförandeplan. För egen del ansluter jag mig till utredningensuppfattning atl en organisationsöversyn är nödvändig bl. a som en följd av denomfattande datorisering som skall genomföras. Jag anser det angelägel att ensådan påbörjas . Jag avser därför all återkomma fill regeringen med ettförslag iHl uppdrag lill generaltullstyrelsen all genomföra en organisationsöversyn. Vad gäller resurser för uppbyggnaden av det nyatulldatasystemel har utredningen för /89 begärt 2,1 milj, kr,för drifts- och underhållspersonal lill den centrala ADB-enheten, 12,4 milj,kr för systemutveckling, utbildning, dalakommunikation och underhåll och 2,2milj. för anpassningsätgärder för arbetsplatser och hyra för den centralaADB-enheten, Utredningen föreslår investeringar i datorer m, m,, terminaler ochnät för 13,8 milj, kr inklusive mervärdeskatt. I anslutning lill sill remissvarhar generaltullslyrelsen föreslagit vissa resursförstärkningar med anledning avtulldatautredningens belänkande. Sammanlagt begär styrelsen 4,6 milj. kr. förutbildnings- och lokalkostnader. För egen del vill jag ansluta mig lill de beräkningarsom TDU har gjort för resursbehovet för /89, Jag föreslår alt dekostnader jag har beräknat för tulldatasystemet /89 ställs tillregeringens disposition och förs in under en egen förslagsvis anvisadanslagspost under förvaltningsanslaget. Chefenför försvarsdepartementet har tidigare denna dag lämnat förslag angående dennya kustbevakningsmyndighelen som inrättas . Regeringen har ijuni 1987 tillkallat en kommitté med uppgift alt bl, a redovisa vilka resursersom skall överföras lill den militära utgiftsramen i samband med bildandet avmyndigheten. Kommittén föreslår alt en avräkning sker från tullverketsförvallningskoslnadsanslag motsvarande de resurser som är hänförliga tillkustbevakningens verksamhet med 131,8 milj.kr. Jag godtar de beräkningar som kommittén har gjort ochföreslår att en avräkning görs från förvaUningskostnadsanslag med131,. Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen dels 1. bereder tillfälle att ta del av vadjag anfört angående inriktningen på tulldatautredningens fortsatta arbete, dels 2. föreslår all fill : Förvaltningskostna der för /89 anvisa ett förslagsanslag av . D 5 : Drift och underhåll av teknisk materielm. m. Pop. 1986/87Utgift 59476965