prop · GB0359 · 1987-12-31 00:00:00 — Reglerna om utmätningsfritt belopp och förbehällsbelopp medförför övrigt att löneexekurion i praktiken aldrig skulle kunna komma till stånd. Inteheller till den del studiehjälpen skall återbetalas eller avser att kompenseraför särskilt angivna kostnader bör ersättningen enligt mina allmännautgångspunkter komma i fräga för löneutmätning eller införsel. Studiemedelutgår till studerande på eftergymnasial nivå samt till studerande som är minst20 år och studerar på gymnasial nivå. Stödet, som är behovsprövat, består avbidrag och återbetalningspliktiga studiemedel, Beloppsnivän är knuten tillbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. En studerande utan barn erhåller8,av basbeloppet per 15-dagarspe-riod. För innebär detta3 , . Av detta belopp är , bidrag och resten lån.Därutöver kan barntillägg beviljas med ett belopp som utgör avbasbeloppet per studieperiod . utgårbarntillägg med , . Tillägget är återbetalningspliktigt ochutgår till den som har vårdnaden om barnet eller är underhållsskyldig för barnsom är högst . Endast ett rillägg per barn beviljas. Om båda föräldrarnastuderar, utbetalas tillägget i första hand till fadern. Är föräldrarna överensom det, kan tillägget utbetalas till modern. Är föräldrarna skilda och sökerbåda barntillägg, är det emellertid alltid den underhållsskyldige som har rätttill barntillägget. Tillägg som beviljas pä grund av underhållsskyldighet skallallrid överlämnas till vårdnadshavaren, I annat fall mister denunderhållsskyldige rätten till fortsatt barnrillägg, Ivissa fall kan även studiemedel utöver ordinarie belopp, s, k, extra studiemedel,beviljas. Extra studiemedel är i sin helhet återbetalningspliktigt ochbeviljas t, ex, för merkostnader på grund av dubbelbosättning och särskilt högautbildningskostnader. Studiemedelbetalas ut till studerande pä gymnasial nivå och 13 två gånger per termin tillstuderande i eftergymnasial utbildning. I likhetmed vad som gäller för studiehjälp kan även resekostnadsersätt- Prop,1987/88:59 ning beviljas studerande vid statens skolor för vuxna i Härnösandoch i form av studiemedel. Studiemedel är behovsprövat. Om den studerande har egeninkomst eller förmögenhet trappas stödet ner för att slutligen helt upphöra.När de studerandes ekonomiska förhållanden sammantagna är sådana att införselmed hänsyn rill reglerna om förbehållsbelopp skulle ha kunnat ske, har gränsenför rätt till studiemedel i praktiken ofta passerats, I vart fall är bidragsdelendå så liten i förhållande den studerandes övriga inkomster att den saknarintresse i sammanhanget. Detta förhållande förstärks ytterligare om mangenomför studiemedelskommitténs förslag i betänkandet (SOU 1987:39) Studiemedelatt vid reducering av studiemedel bidragsdelen berörs först. Härtill kommeratt studiemedel utbetalas endast två gånger per termin, och alltså endast medtvekan kan anses uppfylla kravet pä periodicitet. Jag anser med hänsyn härtillatt löneexekution inte bör kunna ske i studiemedlens bidragsdel. Attstudiemedel inte heller till den del de avser ersättning för vissa särskiltangivna kostnader eller är återbetalningspliktigt bör kunna komma i frägaföljer av vad som har angetts i det föregående. Vuxenstudiestödet är i första hand avsett för arbetstagaremed kort utbildning som tar ledigt för att studera och dä mister sin lön.Vuxenstudiestödet består av korttidsstudiestöd, internatbidrag, särskiltvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet. Det senare stödet utgårinte till enskilda utan till fackliga och vissa andra organisationer; detbehandlas inte vidare här, Kortridsstudiestöd utges för deltagande i studiecirklaroch korta ämneskurser vid folkhögskola. För deltagande i korta ämneskurser vidfolkhögskola kan även internatbidrag utgå. Korttidsstudiestödet utgår med 44kr, och internatbidrag med , . Det särskilda vuxenstudiestödet består av bidrag och lån.Stödet utgår till studerande som uppfyller vissa grundvillkor, till studerandei komvux, folkhögskola, gymnasieskola och annan utbildning pä gymnasial nivåsamt till studerande vid yrkesteknisk högskola. Beloppet som beviljas är beroendeav om den studerande är medlem i arbetslöshetskassa och den ersättning han somsådan är berättigad till. Genom det särskilda vuxenstudiestödet skall denstuderande kunna fä lika stort belopp som den som har utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildning. Den som är medlem i arbetslöshetskassa kan därutöver få barnrilläggom han är underhållsskyldig eller har vårdnaden om barn som är högst 16 år.Vuxenstudiebidraget och barntillägget är skattepliktiga. Särskilt vuxenstudiestöd utgår med följande belopp: Ej medlem i arbetslöshetskassa Vuxenstudiebidrag Återbetalningspliktiga studiemedel Bamtillägg Prop,1987/88:59 Utbetalning sker en gång . Resekostnadsersättning kan, liksom vid studiehjälp ochstudiemedel, beviljas studerande vid statens skolor för vuxna i ochNorrköping i form av vuxenstudiestöd. För att vara behörig till det särskilda vuxenstudiestödetför arbetslösa enligt lagen (1983:1030) om sådant särskilt stöd krävs att manär medlem i erkänd arbetslöshetskassa och uppfyller de s, k, allmänna villkorenför rätt till arbetslöshetsersättning från kassan, I motsats till det normalavuxenstudiestödet finns inte någon särskild ansökningstid för dettastudiestöd. Medlen är begränsade och de behöriga sökande beviljas stöd i denturordning som ansökningarna kommer in till dess pengarna tar slut. Någonurvalsprövning förekommer alltså inte, I övrigt gäller samma belopp och villkorför rätt till detta särskilda studiestöd som för rätt till det normalavuxenstudiestödet. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar utgår enligtförordningen (1986:396) om sådana ersättningar till deltagare isvenskundervisning för invandrare och grundutbildning för vuxna. Enligtbestämmelserna för undervisningen får studier bedrivas under högst 15 timmarper vecka. Ersättningens storlek varierar beroende pä om den studerandeåsamkats inkomstbortfall. Den som har inkomstbortfall får , per timmemedan övriga fär , . Vidbedömningen av om ersättningar som utgår enligt det statliga vuxenstudiestödetbör kunna komma i fräga för löneutmätning och införsel bör först uppmärksammasatt stödet kan utgå både som bidrag och som lån, I den mån stödet utges i formav lån bör löneexekution givetvis inte komma i fråga. Vidare bör - i enlighetmed mina allmänna utgångspunkter - inte heller löneexekution ske i sådanaersättningar som avser att täcka vissa särskilt angivna kostnader. De former avvuxenstudiestöd som således bör kunna komma i fråga för löneexekurion ärvuxenstudiebidrag inklusive barnrillägg, korttidsstudiestöd och timersättning, I 9 kap, 3 § studiestödslagen finns, som tidigare nämnts,en föreskrift som anger att fordran på studiestöd inte kan överlåtas ellerutmätas. Som en konsekvens av de nu föreslagna ändringarna i UB föreslår jagatt den föreskriften i sak ändras på det sättet att undantag från förbudet görsför löneexekution enligt 7 kap. och 15 kap. UB beträffande andra fordringar påstudiestöd än studiehjälp och studiemedel. 3.2.3 Ersättningar vidarbetslöshet Prop. Dagpenningenligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring utgär normalt med lägst 140kr, och högst , per dag. Dagpenningen utgår normalt inte för lördag ochsöndag och inte heller när den försäkrade uppbär föräldrapenning. Dagpenningen utgärunder längst eller, om den försäkrade har fyllt , 450 dagar.Dagpenningen avser att kompensera för inkomstbortfall vid arbetslöshet. Enligtlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) utgår sådant stöd med 140kr, per dag under längst . Om vederbörande har fyllt 55 är kan stödetutgå som längst och har han fyllt i längst , Ilikhet med dagpenning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring utgår KASnormalt inte för och inte heller när stödmottagaren uppbärföräldrapenning. Bidragmed belopp som motsvarar den ersättning som bidragstagaren annars skulle havarit berättigad att uppbära i form av dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller KAS kan utgå enligt förordningen (1984:523) om bidrag tillarbetslösa som startar egen verksamhet. Bidraget får utgå under högst sexmånader. Ersättningarsom utgår enligt nu nämnda författningar avser att kompensera mottagaren förinkomstbortfall. Ersättningarna uppfyller också de övriga krav som bör ställasför att löneexekution skall kunna komma i fråga. Jag förordar därför attersättningarna kan bli föremål för löneexekurion. Utbildningsbidragenligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning kan utgå i form avdagpenning och som särskilt bidrag för kostnader. Dagpenning utgår till medlemi erkänd arbetslöshetskassa med ett belopp som motsvarar vad kursdeltagaren äreller skulle ha varit berättigad till för heltidsarbete vid ersättning från enerkänd arbetslöshetskassa, dock lägst med , per dag. Annan än medlem somhar fyllt eller har vårdnad om eller fullgör underhållsskyldighet moteget barn har en dagpenning om , medan övriga fär , per dag. Tillden del utbildningsbidraget utgörs av dagpenning bör enligt min meningersättningen kunna komma i fråga för löneexekution. Bidraget för särskildakostnader bör däremot i enlighet med de principer som angetts i det föregåendelämnas utanför kretsen av de ersättningar vari löneexekution skall kunna ägarum. Flyttningsbidragkan utgå enligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m, m. Ersättningenavser att täcka de faktiska kostnader som uppkommer vid flyttning till annanort och bör därför inte kunna bli föremål för löneexekution. Detsamma gällerflyttningsersättning som under en över-gängstid kan komma att utgå med stöd avden numera upphävda lagen (1985:506) om vissa flyttningsersättningar samtbidrag enligt förordningen (1987:409) om bidrag rill arbetshjälpmedel m,m,,förordningen (1977:1100) om bidrag till sjömän vid arbetslöshet i utländsk hamnliksom när det gäller ersättning vid personskada till elev i bl, a, vissarbetsmarknadsutbildning (AMSFS 1979:7), 3.3 Beräkningenav utmätningsfria belopp och Prop. 1987/88:59 förbehållsbelopp Lokalavdelningenför av föreningen påpekar att promemorianinte tar upp frågan i vad mån de ersättningar m.m, som inte föreslås kunnakomma i fråga för löneexekution skall få påverka beräkningen av det utmätningsfriabeloppet resp, förbehållsbeloppet. Detankommer, som tidigare nämnts, pä att meddela de närmareföreskrifterna för bestämmande av de båda beloppen. Jag utgår från att denväckta frågan kan regleras i det sammanhanget. Jag vill emellertid nämna attdet enligt min mening förefaller rimligt att, i den mån en kostnad påverkarberäkningen av beloppen i fråga, hänsyn tas till sådan utgående ersättning somavser att kompensera för kostnaden. Den principen tillämpas såvittgäller bl, a, barnbidrag. Om ersättningen i fråga utgår som ett lån, ligger detenligt min mening däremot närmare till hands att inte beakta ersättningen, Ipromemorian föreslogs att ändringarna skulle träda i kraft den 1 januari 1988.Riksförsäkringsverket har i sitt remissvar påpekat att de nya reglerna förutsätterett viss förberedelsearbete avseende bl. a. dataprogram, testningar ochutfärdande av arbetsinstruktioner. Jag föreslår därför att ändringarna träderi kraft , Deföreslagna ändringarna medför krav på nya rutiner hos framför alltkronofogdemyndigheterna. Utredningen om gäldenären måste i vissa fall omfattaockså en undersökning om utgående ersättningar m, m. Det merar-bete som blirföljden av reformen bedöms rymmas inom befintliga resurser förexekutionsväsendet. Jag är införstådd med att vissa av de ersättningar som jagföreslår skall kunna komma i fråga för lönexekution av praktiska skäl endast iundantagsfall tas i anspråk. Jag förutsätter att kronofogdemyndigheternabeslutar om löneexekution endast när åtgärderna står i rimligt förhållande tilladministrationskostnaderna. Det har underremissbehandlingen hävdats att administrationen av lö neexekutionen hos arbetslöshetskassorna kommer att bli omfattande. Ar betslöshetskassornas samorganisation liksom TCO har t, o, m, avstyrkt promemorieförslagen av det skälet. Jag anser dock inte att reformen bör stoppas av det skälet. Den som har att hålla inne den genom beslutet om löneutmätning eller införsel ianspråktagna delen av lönen (eller motsvaran de) behöver bara redovisa den ifrågavarande delen av lönen till kronofog demyndigheten. Jag är övertygad om att arbetslöshetskassorna efter sam råd med försäkringskassorna, som inte gett uttryck för några farhågor rörande administrationen utan tvärtom välkomnat reformen, snart kom mer att finna lämpliga rutiner, 17 4Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom jusritiedepartementet upprättatsförslag rill 1, lag om ändring i utsökningsbalken, 2, lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 3, lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520), Förslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1. Förslagettill lag om ändring i utsökningsbalken Ändringarföreslås i 7 kap, 1 § första stycket 4 och 15 kap, 2 § första stycket 5, Deberörda punkterna är likalydande och även de nu framlagdaändringsförslagen är likalydande, I det följande görs därför ingen åtskillnadmellan de båda berörda lagrummen, Ipromemorian övervägdes olika alternativ för regleringen. Promemorieförslaget,som i den delen lämnades utan erinran av remissinstanserna, innebar - medanknytning till föreskrifternas nuvarande utformning - att de nyaersättningarna i författningstexten redovisas i huvuddrag och inte i detalj,Mina ändringsförslag bygger pä samma teknik. Deberörda punkterna avslutas med orden "eller av annan sådan anledning".Vad som menas med det är, som jag tidigare nämnt, inte alldeles klart. Avuttalanden i förarbeten (prop, 1975/76:27 s. 23 f och prop, 1980/81:8 s, 540och 736) följer dock att bestämmelsen skall anses innefatta föräldrapenning ochtillfällig föräldrapenning. Eftersom den diskuterade ordalydelsen veterligtinte torde ha tillämpats beträffande någon annan typ av ersättning föreslås attde nu gällande avslutningsorden byts ut mot en direkt hänvisning till de avseddaersättningarna. Dessa benämns i lagen om allmän försäkring gemensamtföräldrapenningförmåner. Denna benämning har tagits upp i den föreslagnalagtexten. Uttrycket"dagersättning" har bytts ut mot "ersättning" eftersom intealla de ersättningar som föreslås kunna bli föremål för löneexekution utgåri form av dagersättning. Detta gäller t, ex, utbildningsbidrag för doktorander.Den nu föreslagna ändringen medför inte behov av någon ändring av 7 kap, 8 §andra stycket och 15 kap, 9 § tredje stycket UB, vari sägs attkronofogdemyndigheten vid utmätning/införsel i dagersättning skall bestämmautmätningsbelopp/införselbelopp och utmätningsfritt belopp/förbehållsbeloppper dag. Bestämmelserna kan stå kvar med nuvarande lydelse eftersom de blirtillämpliga först när ersättningen i fräga utgår som dagersättning. Detsammagäller de nya föreskrifterna i 7 kap, 8 a och 13 §§ samt 15 kap, 6 och 10 §§ UBom beräkningen av dessa belopp vid sjukpenning eller annan dagersättning (SFS1987:372) som träder i kraft , Somen allmän begränsning av de ersättningar som är nya i de berörda lagrummen sägsatt löneutmätning resp, införsel kan äga rum endast i den mån dessa inte avser attkompensera för särskilt angivna kostnader eller Prop. 1987/88:59 skallåterbetalas. I den mån en ersättning utgår som lån t, ex, vid särskilt vuxenstudiestöd kan löneexekution alltså inte äga rum i ersättningen. Ivissa fall avser ersättningen att kompensera för vissa särskilt angivna kostnader.Inte heller till den del en ersättning avser att kompensera för sådanakostnader kan löneexekution äga rum. Med uttrycket "vissa särskiltangivna kostnader" följer att ersättningar som skall riilgodose mottagarensallmänna levnadskostnader inte omfattas av detta undantag. Flyttningsbidragenligt förordningen (1987:407) om flyttningsbidrag m, m, samt resekostnadsersättningenligt studiestödslagen kan däremot inte komma i fråga för löneexekution. Formelltomfattar de nya föreskrifterna också ersättningar som är sä låga att de aldrignär upp till ens förbehållsbeloppet (exempelvis dagersättning vidgrundutbildning för värnpliktiga). Den omständigheten att ersättningen är sålåg innebär emellertid inte att ersättningen aldrig kan komma i fråga förlöneexekution, Gäldenären kan nämligen ha sidoinkomster av sådant slag attlöneexekution inte kan äga rum däri. En sådan sidoinkomst skall dock normaltbeaktas när exempelvis förbehållsbeloppet bestäms och kan alltså medföra attförbehållsbeloppet sjunker under det av bestämdanormalbeloppet. Den valda tekniken - att inte undanta dessa låga ersättningar medger en förenklad reglering och en smidig anpassning rill de faktiskaförhållandena i enskilda fall. Deolika nya ersättningar som föreslås komma i fråga för löneutmätning ochinförsel har redovisats tidigare och kommenteras inte ytterligare här. Dock böranmärkas att med ersättning för värnpliktstjänstgöring likställs enligt den föreslagnalagtexten ersättningar för "annan tjänstgöring som ersätts med samma ellerliknande förmåner som värnpliktstjänstgöring". Härmed avses främst sådanaersättningar som anges i 11 kap. 2 § första stycket i) lagen om allmänförsäkring och sådan ersättning som utgår till den som har kallats att fullgörabistånds- eller katastrofutbildning. Attfordran på studiehjälp och studiemedel inte omfattas av den föreslagnaregleringen följer av den nya lydelsen av 9 kap, 3 § studiestödslagen. Attersättning som utgår enligt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare iprincip kan tas i anspråk har uttryckligen angetts i författningstexten. Vadsom föreskrivs om löneexekution i sjukpenning bör med stöd av 3 kap, 9 a §lagen om allmän försäkring tillämpas även i fråga om havandeskapspenning. Lagändringarnaföreslås träda i kraft , Några särskilda övergångsbestämmelsertorde inte behövas. De nya föreskrifterna blir därmed tillämpliga ävenbeträffande exekutionsfordringar som hänför sig till tiden föreikraftträdandet. Förslagettill lag om ändring i studiestödslagen Beträffandeden föreslagna ändringen i 9 kap, 3 § hänvisas till i första hand till avsnitt 3,2,2, Förslaget innebär att utmätningsförbudet beträffande fordringar på studiestöd i fortsättningen kommer att gälla endast studie- 19 hjälp och studiemedelmedan övriga fordringar på studiestöd i princip kan Prop. 1987/88:59 tas ianspråk genom löneutmätning och införsel. Förslagettill lag om ändring i familjebidragslagen Denföreslagna ändringen i 37 § klargör att fordran på familjebidrag inte får tas ianspråk genom införsel. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslag till 1, lag om ändring i utsökningsbalken, 2, lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 3, lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520), Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Lagrådet Prop, 1987/88:59 Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d, regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring i utsökningsbalken, 2. lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 3. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av departementsrådet . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet; Lagrådet lämnar förslagen utanerinran. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , Hjelm- , , S, , , ,, , R, , , , , ,, G. , och Proposition om ändrade regler vid löneutmätning ochinförsel Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag till 1, lag om ändring i utsökningsbalken, 2, lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349), 3, lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978: 520), Föredraganden anför att lagrådet har lämnatförslagen utan erinran och hemställeratt regeringen föreslår att anta de av lagrådet granskade förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Innehåll Prop, 1987/88:59 Proposition .............................................. ,,,,... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 Propositionens lagförslag ...................................... ... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde .. 6 1 Inledning ........................................................ ... 6 2 Närmare om bakgrunden ................................... 7 2.1 Gällande ordning ........................................ 7 2.2 uttalanden................................... 8 2.3 förslagm, m.............. 8 3 Övervägandenoch förslag ................................. 8 3.1 Allmänna utgångspunkter ............................... 8 3.2 De olika ersättningarna .................................. 11 3.2.1 Ersättningar vidvärnpliktstjänstgöring m, m 11 3.2.2 Ersättningar vid utbildning........................ 11 3.2.3 Ersättningar vid arbetslöshet.................... 16 3.3 Beräkningen av utmätningsfriabelopp och förbehållsbelopp ,, 17 3.4 Ikraftträdandet .......................................... 17 3.5 Administrationen ........................................ 17 4 Upprättade lagförslag ....................................... 18 5 Specialmotivering ........................................... 18 6 Hemställan .................................................... 20 7 Beslut............................................................. 20 Lagrådets yttrande ........................................... 21 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 22 Tryckeri, 1987 23