prop · GB0322 · 1987-12-31 00:00:00 — De ger därigenom upphov lill etl ulskoUsbelänkande och kan bli föremålför debatt i kammare. Frånsettde årliga skrivelserna med redogörelse för de statliga företagen ochredovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhel medfören skrivelse (med etl undanlag som strax skall anges) ingen motionsrätt(filläggsbestämmdse 3.11.2). De nämnda skrivelserna föranleder emellertidmyckel sällan några följdmolioner. Däremot sammanförs de vid utskottsbehandlingenoch i den följande kammardebatlen ofta med motioner väckta . Omen proposition har blivit återkallad, vilket ju sker genom en skrivelse, fårdessutom enligt 3 kap. 19 § tredje stycket RO ledamöter väckamotioner med anledning av återkallelsen från det all dennaanmälts i kammaren. Altskrivelser således i de flesta fall inte medför någon molionsrält förriksdagens ledamöter är som jag ser del en nackdel. Om skrivelsen inle remitterastill något utskott, får riksdagspartierna inle heller någon möjlighet attframföra sina uppfattningar i ett ulskoUsbelänkande. I direktiven lillkommillén anförde jag därför all den borde överväga om det kunde varaändamålsenligt all införa någon mellanform mellan proposition och skrivelse. Enmöjlighet för riksdagsledamöterna alt väcka mofioner med anledning av sådanaskrivelser där regeringen redovisar sin syn på en aktuell politisk fråga skullebidra lill atl stärka ställning i den politiska debatten. Liknandesystem förekommer också i flera främmande länder. Eusätl är all - som jag angav i direktiven - införa någon mellanform mellanproposition och skrivelse för de fall regeringen t. ex. önskar presentera sinpolitik för utan alt detta avses leda till någol ställningslagandeav . Ett sådant dokument skulle medföra mofionsrätt och beredas iutskott innan del behandlades i kammaren. Eltannal sätt är all införa molionsrält i fråga om skrivelser även i de fall därdel nu inte föreligger sådan rätt. Härigenom ges riksdagsledamöterna ökademöjligheter atl framföra synpunkter på innehållet i regeringens skrivelser. Motbåda alternativen kan anföras all de medför en ökning av arbelsbe- 56 lastningen i riksdagen.Denna nackdel är emellertid ganska liten jämförd med den vinst del innebär vidutskottsbehandlingen alt synpunkter är framlagda skriftligen i förväg. I praktiken tror jag bådalösningarna skulle fungera ganska likartat. Del alternativ kommittén harföreslagit motionsrätt på samtliga skrivelser -har dock den klara fördelenatt del är enkelt och inle skapar några gränsdragningsproblem. Jag föreslårdärför all molionsrält införs på samfiiga skrivelser från regeringen.Eventuellt bör det övervägas att ge möjlighet all undanta sådanaskrivelser som kommiltéberälldsen och redogörelsen för behandlingen avriksdagens skrivelser så alt man inle onödigtvis belastar utskotten medärenden. Denna fråga bör del ankomma på all ensam ta ställning lill,eftersom den får-anses som en intern arbetsfråga. I konsekvens med förslagetall molionsrält införs med anledning av samfiiga regeringens skrivelser bör somkommittén har föreslagit alla redogörelser från riksdagsorgan medföra sammarätl. får motioner bara väckas med anledning av redogörelserfrån riksbanksfullmäkfi-ge, fullmäktige i riksgäldskontoreti riksdagensombudsmän eller revisorer (filläggsbeslämmdse 3.13.1 RO). Kommillén har belräffandetillämpningen av den utvidgade motionsräl-len anfört alt en motion medanledning av en skrivelse från regeringen skall gå ut på atl skallsom sin mening göra ell uttalande i någon fråga som berörs i skrivelsen. Enmotion med förslag om ändrad lagstiftning, höjning av anslag e.d. måsle däremotanses gå utanför ramen för del ärende regeringen har väckt. En sådan motion bördärför inte få väckas. Jag kan instämma i denna uppfattning. 8 Tidsfristen vid förslag till grundlagsändringar ändras Mitt förslag: Denminsta lid som enligl huvudregeln skall förflyta mellan den tidpunkt då etlförslag lill grundlagsändring första gången anmäls i kammare ochvalet förkortas från tio lill . Kommitténsförslag överensstämmer med milt. Remissinstansernahar inle kommenterat frågan särskilt. Skäl för förslaget:Grundlag stiftas genom likalydande beslut vid två riksmöten med val emellan.Vidare gäller att minsl skall förfiyla mellan den tidpunkt då ellgrundlagsärende anmäls i kammare och valet. Konslilulionsulskotlelhar dock möjlighet aU senast vid ärendets beredning i utskottet medge undantagfrån tiomånadersfris-ten. Elt sådant beslut förutsätter fem sjättedelsmajoritet vid omröstning i utskottet (8 kap. 15 § RF). Den särskilda tiomånadersregdn infördes i RF (prop. 1978/79: 195, KU 39,, rskr. 3.59, KU 1979/80: 1, rskr. 2, SFS 1979:933).Som motiv för förslaget anfördes det angelägna i atl grundlagsförslag med storprincipiell och praktisk räckvidd inle behandlas i mot slulet avriksmötet närmast före valet, någol som under de närmast föregående decenniernai praktiken hade varit regel. Efter motioner i ärendet beslutade hösten 1982att uppdra ål regeringen all se över bl. a. denna fråga och verka för alt enändring skulle kunna genomföras i bred enighet (KU 1982/83:9, rskr. har behandlat frågan och enats omalt tidsfristen vid grundlagsändringar bör förkortas från tio lill . Höstmånaderna är en arbetstyngd lid inom regeringskanslietoch alla resurser är hårt ansträngda. En förskjutning av tidsfristen med enmånad skulle medföra vissa lättnader i delta avseende utan att syftet medbestämmelsen skulle bli nämnvärt mindre väl tillgodosett. Även jag föreslårdärför all tiden för att lägga fram förslag till grundlagsändringar förkortasfrån tio lill nio mänader före valet. Detta innebär all propositioner medgrundlagsförslag skall anmälas i kammaren senast åretföre valet. Ocksåbeträffande s. k. rättighetsbegränsande lagstiftning gäller, med någraundanlag, ett särskilt lagstiftningsförfarande. Detta regleras i 2 kap. 12 §tredje stycket RF och innebär atl en minoritet i - minst tio'ledamöter - kan få lill stånd atl etl lagförslag skall vila i minst tolvmånader innan det antas av . uppdrag lill regeringen - och därigenom lillfolkslyrelsekommillén - avsåg även denna fråga. Kommittén har dock enhälligtansett atl del beträffande denna tidsfrist saknas tillräcklig erfarenhet föratt bedöma om dess längd är lämplig. Kommillén har därför inte lagl fram någolförslag om förkortning av uppskovstiden. Med hänsyn härtill vill jag inteförorda någon förändring på denna punkl, även om det finns ett visst sambandmellan längden på de båda tidsfristerna som skulle kunna motivera sammaförkortning av dem. 9 Rätten till det statliga stödet till politiska partierutvidgas inte Minbedömning: Ingen sänkning görs av nuvarande gräns på i röstandelvid riksdagsval som förutsättning för att statligt stöd skall utgå till eltpolitiskt parti. Skälen förmin bedömning: Mitt förslag i fråga om förhandsanmälan av partier (avsnitt 4)föranleder en viss jämkning av lagen (1972:625) om statligt stöd till politiskaparfier (omtryckt 1987:876). Jag återkommer till detta i specialmotiveringenmen vill här ta upp en annan fråga om ändring i den lagen. I den framställning frånMiljöpartiet de gröna som jag nämnde i inled- Prop. 1987/88: 22ningsavsnillel begärs att den undre gränsen för den röslandd vid riksdagsvalsom berättigar till slalligl slöd enligt den nämnda lagen sänks frånnuvarande till . Delstafiiga slödel lill politiska partier har enligt lagen två huvudformer:partistöd och kanslistöd (I §). Partistödet utgår som mandatbidrag (2 §).Mandatbidraget utgörs av etl belopp per vunnet mandat i . Det finnsvissa upp- och avtrappningsregler i syfte bl. a. att jämna utbidragssumman vid förändringar i valresultaten. Om elt parti inle har blivitföreträtt i vid någol av de riksdagsval som skall beaktas enligtdessa regler, får partiet i slället för vunna mandal tillgodoräkna sig delanlal hela tiondels procentenheter som partiet har fåll ulöver 2,5 (3 §). Dettabetyder att anses motsvara ett mandat, 2,7 två mandal osv. upp till3,som motsvarar Qorton mandal. Denna reglering skall ses i belysningav att ett parti som har av rösterna får fjorton mandal i riksdagen.Den regleringen innebär all också ett parti som inle lyckas vinna någotriksdagsmandat vid de relevanta valen får stöd, om det uppnår elt valresultatpå av rösterna i hela landet. Kanslistödetutgår som grundstöd och tilläggsslöd (5 §). Varje parti som i etl riksdagsvalhar fåll röstandel får ell hell grundstöd (6 §). parti som harblivit företrätt i utan alt uppnå 4-procentsgränsen får så mångaQorlonddar av ell hell grundstöd som motsvarar antalet vunna mandat (7 §).Tilläggsslödet beräknas på motsvarande säll på grundval av antalet vunna mandat(8 §). Lagensutformning bygger på förslag från en kommitté, i vilken företrädare för de femriksdagsparfierna enhälligt anslöt sig till vissa principer för del statligapartistödet. En av dessa principer var all bidrag borde utgå endasl till departier som hade ett inte obetydligt stöd i väljaropinionen, manifesterad iallmänna val (SOU 1972:62 s. 45, prop. 1972: 126 s. 8, KU 1972:55 s. 2). Somhar framgått har denna princip kommit till ullryck i lagen på så säll altstatligt stöd förutsätter anfingen åtminstone ett vunnet riksdagsmandal elleren minsla röstandel på . Dennaprocentgräns användes sedan i samband med stiftandet av vallagen i fråga omrätten atl få kostnadsfria valsedlar i riksdagsval (KU 1972:49 s. 27). Senarehar gränsen för kostnadsfria valsedlar sänkts så alt den nu utgör 1 procentsröslandd (prop. 1984/85: 119). Därvid torde frågan om en sänkning av gränsenför del statliga stödet lill politiska partier inle ha aktualiserats. Förmin del anser jag att del inte finns något nödvändigt samband mellan gränsenför statligt slöd lill politiska partier och gränsen för den röstandel somberättigar till kostnadsfria valsedlar. Att nu föreslå en sänkning av denförstnämnda gränsen skulle ulgöra ell avsteg från den fempartiöverens-kommelsesom ligger lill gmnd för lagstiftningens utformning. Jag är inte beredd alt tainitiativ till något sådant. Jag noterar också i sammanhanget all frågan harväckts direkl i av en ledamot i en motion (1986/87:K708) som ännuinle har blivit behandlad av . 10 Kostnader Prop. Kostnadernaför administration av allmänna val läcks i huvudsak via del s.k. valanslagel(H.5) inom justifiedeparlementels område saml av kommunerna. Lönekostnader förmedverkande personal inom riksskalteverkel, länsstyrelserna, de lokalaskattemyndigheterna saml vid de svenska utlandsmyndigheterna särredovisas inleulan belastar respektive myndighets anslag. Avde här presenterade förslagen är del bara förhandsanmälan av partier somberäknas medföra ökade kostnader. Eftersom förslaget fömtsätter atl allapartier, även nya partibildningar, informeras om anmälningsplikten börinformation ges såväl genom TV som i rikstäckande annonsering. Kostnaden härförberäknas uppgå till ca 0,4 milj. kr. per valår, vilket innebär ca 0,13 milj.kr. i genomsnittlig årlig kostnad. Någol beslul om valanslag för dessakostnader bör emellertid inle fattas förrän i samband med alt larställning i frågan. Jag avser därför all senare återkomma i denna del. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom juslitiedepartementel upprättatsförslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i riksdagsordningen, 3. lag om ändring i vallagen (1972:620), 4. lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäkfigval, 5. lag om ändring i lagen (1987: 000) om brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland, 6. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979; 369), 7. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till polifiskapartier. 12.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen Ienlighet med vad som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 4) om altendast partier som i förväg har anmält sill deltagande i val skall få delta imandatfördelningen, har i första stycket den nuvarande parlidefini-tionenersatts med en föreskrift av sådan innebörd. Ändringen har motiverats iavsnitt 2.3. Ändringen gör del möjligt all slå samman finans- ochskatteutskotten, se avsnitt 2.3. I och för sig möjliggör den också atl någolannal utskott än skalteutskollel beslutar lag om indirekt skalt tillsammans medfinansutskollel, om det andra utskottet är del som handlägger ärenden om denaktuella skalleformen. Skälet lill denna ändring återfinns i avsnitt 8. 12.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Bestämmelsen innehåller kommitténs förslag om atl enberedningsddega-lion skall inrättas till talmanskonferensen. Ändringen i andra slyckel innebär all ledamöterskall ges rätt all motionera med anledning av samtliga skrivelser frånregeringen (se avsnitt 7). Enligl 3 kap. 11 § är följdmolionsfiden , räknatfrån den dag då del ärende som föranlett motionen anmäldes i kammaren. Om enproposition har blivit återkallad, får enligl 3 kap. 19 § tredje stycketmotioner väckas med anledning därav från del atl återkallelsenanmäldes i kammaren. Sådan återkallelse sker genom skrivelse ochföljd-motionsliden på en sådan skrivelse är därför något kortare än på andraskrivelser. En erinran om detta finns sist i andra stycket. Ändringen innebär all ledamöter ges rätt allmotionera med anledning av samtliga redogörelser från riksdagsorgan (se avsnill7). En räll för ledamöter atl motionera medanledning av samtliga skrivelser från regeringen leder lill att alla skrivelserskall hänvisas lill utskott. Undantag från denna regel görs endasl i två fall. Skrivelser som innebär återkallelse av en propositionleder enligl lill- läggsbestämmdse 3.19.1 lill alt talmannen avskriver del ärende som väckts med anledning av propositionen och underrättar del utskott lill 61 vilkel propositionen hänvisats. Något behov av alt hänvisaskrivelsen lill Prop. 1987/88: 22 utskottet föreligger därför inle. Väcksenligt 3 kap. 19 § motioner med anledning av ålerkallelsen ger dessa upphovtill eU nytt ärende, varför de självfallet skall hänvisas för beredning tillnågot utskott. Enligl 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen kanregeringen genom skrivelse meddela att ell förslag om skall ellerstatliga avgifter är atl vänta. Ulskottsberedning av en sådan skrivelse innanförslaget har presenterats i form av en proposition skulle inle fylla någonfunktion. Skrivelsen ger visserligen upphov lill molionsrält och eventuellamotioner hänvisas till del berörda utskottet, men utskottsbehandlingen avsådana motioner borde normall böra anslå till dess regeringens proposition ochde motioner som den har gett upphov till har hänvisats till utskottet. Upphävandet av andra stycket föranleds av kommitténsförslag om tillsättande av utskotten enligt de nya 4 kap. 3 a och 3 b §§. 3 a och b §§ Paragraferna innehäller kommitténs förslag till nya reglerom tillsättningen av utskotten. Ändringen är redaktionell och har skett med anledning avden nya lydelsen av 8 kap. 6 § RF. Det nya tredje stycket innehåller kommitténs förslag omatl betänkanden i uppskjutna ärenden i regel skall avges senast i oklober. Ändringen är redaktionell. Den är föranledd av ändringarnai 8 kap. 6 § RF. Denna nya bestämmelse, som har föreslagits av kommittén,hänger samman med del nya tredje stycket i 4 kap. 8 §. I första stycket har tagits in en hänvisning lill denregel i 12 § som innebär all en företrädare för en statlig myndighet inle är skyldig alt lämna hemliga uppgifter vid ell offentligt utskoUssammanlräde. Andra slyckel innehåller kommitténs förslag om attutskotten i sina Prop. 1987/88:22 betänkanden skall redovisa skälen lillatl en begäran om upplysiiing eller yttrande har avslagits. Paragrafen innehåller kommitténs förslag i fräga omutskottssammanträ den under den lid då riksmöten inte pågår. Ändringen är redaktionell. Den är föranledd av den nyalydelsen av 8 kap. 6§RF. Genom tillägget i första slyckel har en möjlighet öppnatsför utskotten atl anordna offentliga utskottsutfrågningar. Detta har motiveratsi avsnitt 6. För atl en myndighetsföreträdare vid en offentligutfrågning inte skall behöva lämna uppgifter för vilka sekretess normalt gällerhos myndigheten har i det nya andra stycket gjorts ett undantag frånhuvudregeln om uppgiflsskyldighel i 10 § första stycket. I och för sig omfattasäven statsråden och tjänstemännen i av denna undanlagsregel.Alt statsråden inte är skyldiga atl lämna upplysningar framgår dock redan av 4kap. 10 § första stycket. Del kan tilläggas alt bestämmelsen i 12 kap. 1 § RFom granskningsrätt endast avser protokoll överregeringsbeslut med tillhörande handlingar och inte gäller muntlig informationfrån statsråden. Som nämnts i den allmänna motiveringen föreslås atländringen av denna paragraf skall träda i kraft redan den . Bestämmelsen är ny. Den har motiverats i avsnitt 6. Ocksådenna bestämmelse föreslås träda i kraft . Tilläggsbestämmelse 7.2.3 Ändringen är redaktionell. Tilläggsbestämmelse 8.12.2 Ändringen är redaktionell. 1987/88: 22 Ienlighet med vad som anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 6) föreslåsatl offentliga utskottssammanträden skall kunna hållas fr. o. m. den 1 januari1988. I så fall måsle en särskild lag med en sådan ändring i RO beslutas, medanövriga förslag som avser RO får anslå lill efter det atl det andra beslutet omändringar i RF har fattats. Det torde ankomma på utskottet all göra denuppdelning som behövs. Det kan påpekas att ändringen i 4 kap. 10 § förstastycket hänger samman med förslaget om offentliga utskottssammanträden, medanändringen i andra stycket ingår bland de förslag som överiämnas till riksdagenutan eget ställningstagande. 12.3 Förslaget till lag om ändring i vallagen (1972: 620) 5 kap. Ändringarnai kapitlet har motiverats i avsnitt 4.1 sak stämmer bestämmelserna näraöverens med kommiltéförslaget. Förstameningen i första stycket anger all partier som skall della i val skall anmälasill dellagande till den centrala valmyndigheten. Andra stycket erinrar om vadsom inträffar om en sådan anmälan inte görs, nämligen all valsedlar som upptarbeteckningen för etl parti som inte har anmält sitt dellagande i valet blirogiltiga. Andrameningen i första stycket anger all partierna också kan anmäla kandidater ivalet. En erinran om betydelsen av en sådan anmälan finns i tredje stycket. Därhänvisas lill föreskrifterna i 6 kap. 3 § tredje stycket och 14 kap. 5 § om alldel första namnet på en valsedel för ell parti som har anmält kandidater skallvara en av de anmälda; i annat fall bortses vid sammanräkningen från alla namnpå valsedeln. Den tillgodoräknas då vid röslsammanräkningen endasl partiet.Tillsammmans bildar dessa regler ell skydd för partibeteckningen. Föreskrifternai paragrafen avser sättet och tiderna för anmälan om deltagande i val. Paragrafeninnehåller en regel om skyldighet all i en anmälan om valdeltagande uppgepartiets beteckning. Paragrafen,som motsvarar nuvarande första stycket i paragrafen, reglerar förvilka val en anmälan kommer alt gälla. Innehållet motsvarar vad som 64 nugäller om verkningarna av ett beslul om registrering av en partibeteck- Prop. 1987/88: 22 ning. Paragrafenmotsvarar den nu gällande 7 §. Paragrafenmotsvarar nuvarande 8 §. Förstastycket svarar mol nuvarande 3 § första stycket 4 och 5. En övergångsbestämmelsei anslutning till första stycket återfmns efter ikraftträ-dandebeslämmdsen.Andra stycket motsvarar 4 § andra stycket i gällande lydelse av lagen. Paragrafenmotsvarar nuvarande 5 §. Ändringenberor på all den tidigare ordningen med registrering av partibeteckningar harupphävts. Iförsta och andra styckena har en justering gjorts med anledning av de nyareglerna om anmälan om valdeltagande i 5 kap. Paragrafen,som är ny, har behandlats i avsnitt 5. Denändring som föreslås är motiverad av förslaget om förhandsanmälan av partiersom önskar delta i val. 5 1987/88. 7 kap. Prop. 1987/88: 22 I andra stycket har införts den nya bestämmelsen allfrislen för atl skicka ut röstkort vid extra val lill skall vara före valdagen (se avsnitt 3). En förutsättning för att omval skall ske är atl del harförekommit något som kan anlas ha inverkat på valutgången. Det är således iomvalsfallen regelmässigt önskvärt med en viss snabbhet i förfarandet, så så snart som möjligl kan få ett slutgiltigt avgörande. Bestämmelsen skalldärför också tillämpas vid omval av landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Ändringen föranleds av förslaget om förhandsanmälan avpartier som önskar delta i val. l,7och 13 §§ Ändringarna har behandlats i avsniU 3 och innebärförkortade tidsfrister för förtidsröslning vid extra val och vid omval. Ändringarna i andra slyckel av tiderna för anordnande avvalsedelsförsändelser vid andra val än de ordinarie valen är en följd av atltiderna för förtidsröstningen vid sådana val har ändrats (jfr 10 kap. 1, 7 och13 §§). 4 § , , . Genom ändringen i första stycket 1, som har behandlats iavsnill 5, ersätts den nuvarande regeln all en valsedel som upptar mer än enpartibeteckning skall ogilligförklaras med en föreskrift om atl valsedeln ärogiltig, om det inte klart framgår av den vilkel parti den avser. I punkt 2 i första stycket föreskrivs om ogillighet av envalsedel som upptar beteckningen för etl parti som inte har anmält silldellagande i valet (jfr 5 kap. I §). Ändringen i första stycket 3 är redaktionell. 1987/88: 22 9och 15 b §§ Tilläggeti Qärde styckena i de båda paragraferna, har behandlats i avsnitt 5. Bestämmelseni punkl 2 har berörts i den allmänna motiveringen (avsnitt 4) och under 5 kap.7 § första slyckel. Punkt 3 innehåller en motsvarande övergångsbestämmelse ianslutning lill 6 kap. 3 §. 12.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972: 704) omkyrkofullmäktigval Den innebär all ordningen med förhandsanmälan av partier som önskardella i val skall tillämpas också vid kyrkofullmäktigval (se avsnill 4).Regeringen har möjlighet atl föreskriva all anmälan skall göras till en annanmyndighet än den centrala valmyndigheten. Av praktiska skäl kan nämligenlänsstyrelserna vara lämpligare som mottagare av anmälningarna. Del blir i såfall dessa som skall kungöra anmälningarna enligl andra stycket. Dennanya paragraf motsvarar den nya bestämmelsen i 6 kap. 7 a § vallagen. 15,30 och 37 §§ Ändringarna,som innebär förkortade lidsfrister vid omval, motsvarar de ändringar som hargjorts i 7 kap. 2 §, 10 kap. 1 § och 11 kap. 6 a § vallagen. Ändringensvarar mol ändringarna i 6 kap. 5 § vallagen. 12.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:000) ombrevröstning i Ändringeni Qärde stycket motsvarar ändringen i 10 kap. 7 § vallagen. 12.6 Förslagettill lag om ändring i folkomröstningslagen Prop. 1987/88:22 (1979:369) Eftersomen ändrad tidsfrist för utsändning av röstkort bör gälla också vidfolkomröstningar som äger rum i samband med extra val har en ändring gjorts iförsta stycket som motsvarar den i 7 kap. 2 § vallagen. Denya tidsfristerna vid förfidsröstning blir tillämpliga i samband med sådanafolkomröstningar genom hänvisningarna i 10 § till bestämmelserna om extra val i812 kap. vallagen. 12.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972: 625) om statligt stöd till politiska partier Såsomaviserats i avsnill 9 har 1 § ändrats med anledning av de nya reglerna omförhandsanmälan av partier som skall della i val. För alt markera alt endastpartier som har anmält sitt dellagande i elt riksdagsval har räll lill statligtslöd enligt lagen har etl tillägg gjorts lill paragrafen, som justerats ocksåredaktionellt. Dennya regleringen i vallagen och denna lag får en viss effekt i fråga om stödetnär valsamverkan har skett mellan två eller flera partier som deltar i valetunder ell av partiernas beteckning. Om en person har valls in i riksdagendärför att han har varit upptagen på delta partis valsedlar och han sedanuppträder i som företrädare för etl. annat av de samverkandepartierna, blir han inle berättigad lill gmndslöd enligt 7 § i lagen (förutsattgivelvis all inle också hans "rätta" parti har anmält sitt dellagandei valet). Nuvarande bestämmelser har däremot ansetts medföra en sådan räll(parlibidragsnämndens beslut ). Jaghemställer all regeringen föreslår alt anla förslagen fill 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i riksdagsordningen, 3. lag om ändring i vallagen (1972: 620),