prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Enreducering av användningen av handelsgödselkväve medför att utlakningenminskar . Den exakta minskningen av utlakningen är dock svår altberäkna. En minskning av den överoplimala gödsling som förekommer i vissa fallleder lill en omedelbar minskning av utlakningen. Detär enligt gruppens bedömning ett viktigt konsumentintresse alt nedbringa resthalternaav bekämpningsmedel i jordbruksprodukter och dricksvatten så långt som möjligt.En alltmer restriktiv användning av bekämpningsmedel bör även tillgodosenaturvårdens krav om större hänsynstagande lill flora och fauna. Åtgärder föratt begränsa användningen av handelsgödselkväve bör därför kombineras med motsvarandeåtgärder vad gäller bekämpningsmedel. Därigenom uppnås ytterligaremiljöfördelar. Gruppen skall enligtdirektiven även utreda effekterna för produktionen av en lägre intensitet i växtodHngen. Den totala spannmålsproduktionen uppgår till ca 5,8 milj ton under ett normalår. Spannmålsöverskottet uppgår till ca 1,5 miljton . En minskning av kvävetillförseln innebär altproduktionen minskar med i storleksordningen 300 OCX) ton och atl överskotten minskar i samma utsträckning. Åtgärder med syfte att begränsa belastningen på miljön kommer således alt ha en viss effekt även på spannmålsöverskottet. För atlbringa balans i spannmålsproduktionen måste ytterligare åtgärder vidtagas som be- gränsarincitamentet att odla spannmål till fördel för annan markanvändning Prop.1987/88:128 såsom ökad vallodling, skogsplantering, odling av energigräs ochenergiskog Bilaga 1 m.m. Från miljösynpunkt är sådana förändringar imarkanvändningen önskvärda liksom även en anpassning av djurhållningen lillåkerarealen. Med detta införstås även en förskjutning mot ökad grovfoderbaseradnölkrealursproduk-lion som från miljösynpunkt medför fördelar genom en ökadvallodling. Ett från miljösynpunkt intressant alternativ ärkombinationen av konventionell jordbruksproduktion och skogsodling, s. k. agroforestry.Detta kan exempelvis innebära kombination av extensiv betesdrift ochlövskogsodling. En sådan produktionsform förutsätter en ökad konsumtion avnötkött för att även pro-duktionsutrymmet skall kunna öka. Enligt gruppens mening leder en minskad intensitet,alternativa odlingsformer och annan markanvändning till atl såvälkväveutsläppen som spannmålsöverskottet minskar. Problemet medspannmålsöverskottet skall även ses mot bakgrund av förväntad tekniskutveckling. Om gentekniken utvecklar spannmålssorter som själva producerar delnödvändiga kvävet och den moderna växtförädlingen frambringar sorter sombehöver minskade mängder kemikalier för en säker odling kan även en störreavkastning per hektar förutses än vad som är fallet. Möjligheter finns ocksåatt förbättra användningen av gödsel och kemiska bekämpningsmedel genomförbättrad teknik. Ses problemet i den belysningen blir alternativarealanvändning en central fråga i den framtida jordbrukspolitiken. Många förslag har framförts i dagens debatt för att kommatill rätta med spannmålsöverskottet. Vissa ekonomer föreslärvärldsmarknadspriser kombinerat med arealersättning. Andra diskuterar ett tvåprissystemmed eller utan kvotering av produktionsmedlen. Arbetsgruppen har låtit utföraen omfattande analys av sambanden mellan höjda avgifter på kväve, avkastningensstorlek och åkerarealens omfattning. Av dessa beräkningar framgår bl. a. att del av spannmålsöverskottet kommer att kvarstå även vid kraftigt höjdaavgifter på handelsgödselkväve. Mera betydande produktionsminskningar ästadkommesenligt modellberäkningarna endast om spannmålsöverskottet betalas med världsmarknadspris.Samtidigt kommer då enligt modellen åkerarealen för livsmedelsproduktion attminska med i storleksordning 700000 ha. Gruppen vill dock understryka atlresultaten av dessa beräkningar är förenade med osäkerheter när så storaförändringar i förutsättningarna för produktionen görs som i detta fall. Dettagäller de kraftiga förändringar i såväl kvävepriserna som priserna på spannmålsom beräkningarna grundats på. Atl bringa ner spannmålsöverskottet och atl minskaföroreningarna med kväve till känsliga vattenområden och grundvatten ärprocesser som kommer atl ta , uppskattningsvis 510 är. För attunderstödja detta arbete fordras en klart uttalad viljeinriktning om denframlida jordbrukspolitiken så att de olika ekonomiska, tekniska, prismässigaoch administrativa medlen koordineras i lid och rum mot det uttalade måletunder bevakning av tekniska och biologiska framsteg och genombrott. Rådgivning och ändrade prisrelationer mellan handelsgödseloch spannmålspriser har medverkat till att den totala förbrukningen avhandelsgödselkväve har tenderat att minska . Enligt gruppensbedömning bör priset på handelsgödselkväve ökas ytterligare genom avgifter föratt ge incitament till en bättrehushållning med växtnäringen. Däremot finns f n. inte anledning att Prop.1987/88:128 ytterligare öka avgifterna på fosfor och kalium. Föratl relativt snabbi åstadkomma en minskning av förbrukningen av han-delsgödselkvävemed krävs mycket kraftiga prisökningar på kväve. Dessa kanåstadkommas genom en kraftig ökning av prisregleringsavgiften. Del blir dockfrågan om belopp av sådan storleksordning att jordbrukets prisregleringssystemrubbas i grunden. Gruppen är därför inte beredd att föreslå avgiftshöjningarav sådan storlek. I stället föreslås en avgiftshöjning som kan administrerasinom nuvarande prisregleringssystem. En sådan avgiftshöjning kommer att få enpositiv effekt på kväveullakningen. Förnärvarande utgår en prisregleringsavgift med per kg kväve. Denna avgiftbör höjas för atl åstadkomma positiva miljöeffekter genom en minskad användningav handelsgödselkväve. Influtna medel bör användas inom jordbruksprisregleringen.Gruppen konstaterar att det kommer att finnas behov avmedel för att finansiera exporten av spannmålsöverskotten. Behovet av medelblir beroende av överskottens storlek och effekterna av andra åtgärder somvidtages för att minska spannmålsöverskotten. Vid en kväveförbrukning avstorleksordningen 200 000 lon innebär en höjning av avgiften med per kgkväve att de medel som kan användas inom ramen för prisregleringen ökar med 200milj kr. Förnärvarande utgår en miljöavgift med per kg kväve. Influtna avgiftsmedelanvänds delvis till olika åtgärder med syfte atl förbättra miljön. Arbetsgruppenkonstaterar att del finns behov av ytterligare åtgärder som har effekter påmiljön och spannmålsöverskottet. Exempel på sådana åtgärder är odling av s. k.fånggrödor samt alternativa odlingsformer som har en positiv effekt på miljön.För atl stimulera sådana åtgärder behövs någon form av bidrag. Gruppen föreslåratt etl stimulansbidrag införs som finansieras genom höjning av miljöavgiften pähandelsgödselkväve. Detta innebär att jordbruket i likhet med andra näringarfår svara för sina miljökonsekvenser. Principen bör vara att influtnaavgiftsmedel i sin helhet skall återgå till jordbruket för miljövårdandeåtgärder. Arbetsgruppen har inte haft möjlighet att närmare precisera omfattningoch kostnader för olika miljöförbättrande ätgärder. Det är därför inte heller möjligtatt närmare ange hur stor höjning av miljöavgiften som erfordras. En höjning avmiljöavgiften med per kg kväve innebär att avgiftsmedlen ökar med l(X)milj kr om kväveförbrukningen uppgår till . Inomprogrammet för halvering av bekämpningsmedelsanvändningen genomförs olikatekniska och administrativa åtgärder. Vidare har rådgivningen och forskningentillförts ytterUgare resurser. Gruppen vill för sin del understryka betydelsenav att dessa åtgärder genomförs på ett verkningsfullt sätt. Gruppenkonstaterar att vissa preparattyper har en sådan ekonomisk konkurrenskraft attäven kraftiga avgiftshöjningar inte leder till någon nämnvärd minskning avförbrukningen. Vad gäller ogräsmedel som svarar för av dentotala förbrukningen av kemiska bekämpningsmedel är dock den ekonomiskakonkurrenskraften sådan att även mera måttliga avgiftshöjningar sannolikt medföratt användningen minskar. Med hänsyn tagen lill att den ekonomiska konkurrenskraftenvarierar avsevärt mellan olika preparat och till deras olika effekter på miljö,livsmedelskvalitet och spannmålsöverskott borde avgifterna differentieras mellanolika preparat. Mot bakgrund av det stora antalet olika preparattyper som finns och möjligheterna att tillverkakombinationspreparat Prop. 1987/88:128 torde dock en sådan differentiering vara svår atl genomföra i praktiken. För atl minska användningen av kemiska bekämpningsmedeloch stimulera till alternativ inom växtskydd och ogräsbekämpning bör enligtgruppens mening miljö- och prisregleringsavgiflerna på kemiska bekämpningsmedelhöjas generellt. utgår en miljöavgift med per kg aktivsubstans och en prisregleringsavgift med per dos. Avgiftsnivån ochanvändningen av influtna avgiftsmedel bör avvägas på samma sätt som angettsbeträffande handelsgödselkväve. Härigenom avses prisregleringsavgiften blineutral avseende valet av bekämpningsmedel. Enligt gruppens uppfattning böräven miljöavgiften anpassas på motsvarande sätt. Beträffande slråförkortningsmedel konstaterar gruppen atttillräcklig bakgrundsinformation saknas för elt slutligt ställningslagande lillhälsoriskerna med dessa medel. Mot denna bakgrund och med hänsyn till demiljökonsekvenser som användningen medför genom en ökad kvävegödsling ikombination med slråförkortningsmedel bör förbudet mot användning ispannmålsodling med undanlag för rågodling kvarstå. Vad gäller rägodlingbedömer gruppen atl slräförkort-ningsmedel bör få användas under enövergångsperiod, förslagsvis , tills sorter med högre stråstyrka harinförskaffats eller tagits fram. Elt fortsatt förbud mot användning i rågodlingleder enligt gruppens uppfattning till en inte önskvärd minskning av densvenska rågodlingen. ökar behovet av importerad råg vilket inte ärönskvärt med hänsyn till spannmålsöverskottet. Från miljösynpunkt är dessutområgodling positiv genom alt kväveullakningen är avsevärt mindre vid rågodlingän vid odling av vårsäd på de lättare jordar där rågodling är aktuell. Inom de geografiska områden som är särskilt känsliga ur utlakningssynpunktmed avseende på växtnäringsämnen och kemiska bekämpningsmedel är enligtgruppens uppfattning sannolikt inte ökade rådgivningsinsalser och generella avgiftshöjningartillräckliga. Detta kan gälla områden exempelvis i anslutning till större vattentäkteroch områden som särskilt kan bidraga till kvävetillförsel till havsområden.Inom sädana områden anser gruppen att administrativa åtgärder i form avrestriktioner för växtodlingen kan behövas. Gruppen har tidigare nämnt atl anpassningen av växtnäringstillförselntill de olika grödornas behov och till vad som är företagsekonomiskt optimalt imänga fall är dålig vid enskilda företag. Mot denna bakgrund föreslår gruppenatt informations- och rådgivningsinsatserna om användning av växtnäring bör ökas.Lantbruksstyrelsen bör tilldelas ytterligare resurser för en utökad sådan rådgivning.Enligl lanlbruksstyrelsens bedömning kan behovet av ytterligare resurser beräknaslill ca . Det är viktigt att rådgivningen om användning av växtnäringär väl underbyggd. Lantbruksstyrelsen har för /88 erhållitsärskilda resurser för försöks- och utvecklingsprojekt inom ogräsområdet.Gruppen föreslår att särskilda resurser ställs till lanlbruksstyrelsensförfogande för försöks- och utvecklingsprojekt inom växtnäringsområdel. Behovfinns av utvecklingsprojekt om bl. a. olika odlingssystem och odlingsteknik,fånggrödor samt spridnings-teknik. Behovet av resurser för ändamålet kanberäknas till ca . Gruppenkonstaterar alt etl betydande kunskapsunderlag finns om läckage av växtnäringsämnen från . Däremot är kunskaperna om effekterna av " olikaåtgärder för atl minska läckaget otillräckliga. Kunskaperna är också olill- Prop.1987/88:128 räckliga vad gäller effekter av bekämpningsmedelsanvändningen.Ytterligare in- Bilaga 1 satser behövs inom växtförädlingen med målsättning attta fram sorter som medger en miljövänligare produktion med mindre användning avkemiska bekämpningsmedel. Gruppen vill även peka på behovet av resurser fördemonstrationsgårdar där olika former av miljövänligare produktionsteknik ochändrad markanvändning kan tillämpas och utvärderas. Vidare behövs ytterligareinsatser vad gäller forskning om ekonomiska förutsättningar för ändradproduktionsteknik och alternativ markanvändning. Resurser bör även ställastill lanlbruksstyrelsens, naturvårdsverkels, kemikalieinspektionens ochlivsmedelsverkets förfogande för olika utvecklingsprojekt med syfte atl lafram kunskapsunderlag för respektive myndighets verksamhet. Behovetav medel för utökad rådgivning, utvecklingsprojekt och forskning bör enliglgruppens uppfattning tillgodoses inom ramen för nuvarande miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Inomförslagsvis bör effekterna av de vidtagna och av gruppen nuföreslagna åtgärderna för att minska miljökonsekvenserna av jordbruksproduktionenutvärderas. Detta kan bl. a. ske inom ramen för den utbyggnad av recipi-enikontrollensom pågår inom ramen för verksamhet.Utvärdering av att de uppställda målen uppnås kan även ske genom fortlöpandestudier av utvecklingen inom jordbruket vad gäller markanvändning, användningav handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel samt animaliepro-duklionensomfattning och inriktning, således en "monitoringsverksamhel" i vid mening. Sammanställning av remissyttrandena över P[°p- 1987/88:I28 betänkandet(Ds Jo 1987:3) Intensiteten i ' Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avkommerskollegium, överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), statens pris- och kartellnämnd(SPK), lant-bruksslyrelsen, (), , ,statens jordbruksnämnd, statens jordbruksnämnds konsumentdelegation (KD), statensindustriverk, geologiska undersökning (SGU), styrelsen för tekniskutveckling (STU), domänverket, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV),, , ,kemikalieinspektionen, statens energiverk, forskningsrådsnämnden (FRN), statensväxtsortnämnd, statens maskinprovningar, , skogs-och jordbrukels forskningsråd (), länsstyrelserna i ,, , , , , , , och , Agrifack, Landsorganisationeni (LO), (), . Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor. (), (),Samarbetsgruppen för alternativ odling (SAO), , Leverantörsföreningenför lantbruksmaskiner (), (),. , (), , , , Sverigeskemiska industrikontor, (), , saml Småbrukare i Väst. Ett antal remissinstanser har bifogat yttranden som de isin tur inhämtat frän myndigheter och organisationer. Ytterligare yttranden hartillställts från olika organisationer. Centralorganisationen /SR har avstått från atl yttrasig. har dock inkommit med yttrande. Följande kommentarer till utredningens förslag finns iremissyttrandena. 2.2 : ÖCB har tidigareyttrat sig till jordbruks departementet över olika förslag till begränsning av överproduktionen av spann mål. ÖCB framhöll därvid bl. a. att det är bra om ytor somanvänts för spann- 59 målsodling kan ges sädan användning att de vid behov iolika beredskapslägen Prop. 1987/88:128 åter kan användas för odling av livsmedel, Bilaga 2 att om konsekvenserna av förslagen blir en reducering avåkerarealen bör denna göras sä att den regionala försörjningsbalansen inteytterligare försämras. ÖCB vill även i detta sammanhang framhålla dessasynpunkter. 2.3 Statens pris- och kartellnämnd: Arbetsgruppensuppdrag har varit att försöka bedöma huruvida en typ av åtgärder, dvs. lägre intensitet i växtodlingen, verk samt kan bidra till all lösa två olika problem, nämligen problemet med spann målsöverskottet resp. problemet med jordbrukets negativa miljöpåverkan. ------- Eftersom problemen är så komplexa medföravsaknaden av etl totalt aktionsprogram för resp. problemområde att det är svårtatt bedöma och utvärdera arbetsgruppens förslag till åtgärder. ------- SPK anser att jordbrukets negativa miljöpåverkaninte kan lösas med generella medel, eftersom miljöproblemen varierar såkraftigt i olika delar av landet och även inom olika områden. SPK anser såledesatt miljöproblemen i första hand bör lösas genom selektiva åtgärder ochavstyrker därför arbetsgruppens förslag atl generellt höja avgifterna påhandelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel. Ett annat skäl som enligtnämndens mening talar mot avgiftshöjningar är att de kan verkainflationsdrivande. SPK anser vidare att man bör utvärdera huruvida nu gällandelagstiftning är så utformad att jordbrukets negafiva miljöpåverkan kan åtgärdaspå ett effektivt sätt. I övrigt tillstyrker nämnden arbetsgruppens förslag. 2.4--------------------------- Lantbruksstyrdsen: Lantbruksstyrelsenhar inhämtat synpunkter på belänkandet från lantbruksnämnderna. Yttranden harinkommit frän tolv lantbruksnämnder och i . ------- Lantbruksstyrelsen finner att den diskussion somförs i betänkandet och de förslag som lämnas väl sammanfaller med verketsinriktning av verksamheten. ------- Lantbruksstyrelsen biträder i huvudsakarbetsgruppens förslag. Dock------- finner styrelsen alt miljöeffekten av ändradmarkanvändning I etl räkneexempel redovisasbetydande effekter på kväve-läckaget vid skogsplantering på åker. Då de alternativa odlingsformerna förväntas öka iomfattning bör man forska kring dessa odlingsformers miljöpåverkan. 2.5 : SKS delar gruppensuppfattning att ätgärder behöver vidtagas för att nå ett optimalt utnyttjandeav växtnäringsämnen och bekämpningsmedel vid växtodling generellt.Optimeringen bör göras inte enbart utifrån produktionssynpunkt utan från enbred miljösyn. 2.6 delar arbetsgruppens principiella utgångspunkter attytterligare åtgärder behöver vidtas för att minska användningen av kemiskamedel i jordbrukets växtodling och att svenskt jordbruk långsiktigt bör ställas om lill miljövänligareproduktionsmetoder. enligt livsmedelsverketbidra till atl tillgodose det växande konsumentintresset av Prop.1987/88:128 säkrare och bättre livsmedel. 2.7 Fiskeristyrelsen:Med hänsyn lill de intressen har att bevaka är det nödvändigt att jordbruket ställs om till mer miljövänliga produktionsmeto der. 1allt väsentligt innehåller betänkandet förslag som är positiva för fiskeintres- sel.---- När det gäller dekustnära områdena måste kvävetillförseln minska. De föreslagna åtgärdernabedöms dock som helt otillräckliga. fiskeintressetssynpunkt utgör de kemiska bekämpningsmedlen del allvarligaste hotet särskilt i ett längre tidsperspektiv eftersom dessa anrikas i fisken ochdess näringsdjur. Det vore önskvärt att kraftfullare åtgärder vidtogs mot använd ningen av sådana ämnen och atl resurser satsades på forskning rörande mindre toxiska ämnen än de som används. 2.8-- : En generell minskning av gödslingsnivån får på kort sikt ringa effekt på kväveläckaget. Ensnabb och mera påtaglig minskning av kväveläckaget torde enligt nämndens meningoch i likhet med vad inlensilelsgruppen anfört endast kunna uppnås genomselektiva åtgärder mot orsakerna till läckaget. finner såledesatt den i stort kan dela gruppens bedömningar av miljöeffekterna men vill särskiltbetona vikten av selektiva åtgärder. 2.9 konsumentdelegation: KD instämmer självklart i gruppens allmänna utgångspunkt atl elt långsiktigt mål bör vara alt jordbruket bedrivs med miljövänliga produktionsmetoder. Delär en brist i utredningsarbetet att man inte som ett alternativt styrmedel närmare beräknat och analyserat effekterna av en prissänkning på spannmål och,till följd därav, även sänkta priser på animalier. Detta skulle vara fördelaktigtur konsumentsynpunkt. 2.10 : har inga invändningar mot den analys och de förslag som redovisasi rubricerat ärende. Verket lämnar därför inga delaljsynpunkter på betänkandet. 2.11 geologiskaundersökning: Vi instämmer i gruppens uppfattning att ytterligare åtgärdermåste vidtagas för att begränsa belastningen på miljön. Åtgärdersom syftar lill att generellt minska användningen av gödsel ochbekämpningsmedel (som t. ex. de i belänkandet föreslagna höjda avgifterna pä handelsgödseloch bekämpningsmedel) har liten effekt jämfört med om insatserna(i form av rådgivning och/eller restriktioner) koncentreras till de områdensom har hög sårbarhet. Sårbarhelskartorför både grund- och ytvatten behövs således som beslutsunderlag såväl för enoptimering av insatserna mot jordbrukels miljöpåverkan som för det allmännaskyddet av våra vattenresurser. SGUföreslår att en sårbarhetskartering påbörjas. 2.12 Styrelsen för teknisk utveckling: STU delarutredningens slutsals att forsk- Prop. 1987/88:128 nings- och uivecklingsmässigtfinns inga närliggande uppslag som kan utnyttja Bilaga 2överskottsproduktionen av spannmål på elt ekonomiskt fördelaktigt sätt. Eftersom EG har samma problem med spannmålsöverskottet somSverige, borde etl närmande till EG-programmet, , undersökas. Självfalletkan STU spela en aktiv roll om så önskas. 2.14 Statskontoret anser att det nu bör vara dags fören total omprövning av den nuvarande politiken med det alltmer komplicerade och dyrbara regelsystemet. [Statskontoret är] tveksamt till värdet av punktinsatserinom den nuvarande jordbruksregleringen. Regleringssystemet är så "lappat ochlagat" och så svåröverblickbart alt det är näst intill omöjligt attförutse effekterna av olika förändringar. Vi delar därför utredningens uppfattning vad gällerbehovet av en långsiktig och klart uttalad viljeinriktning avjordbrukspolitiken. 2.15 : Genom att definiera lägreintensitet som minskad an vändning av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel begränsar arbets gruppen sina möjligheter att föreslå åtgärder som bidrar till en lösning av detvå problemen, anser (). Arbetsgruppen har ytterligare be gränsat sin handlingsfrihet genom att enbart lämna förslag som ligger inom ramen för det nuvarande prisregleringssystemet. Mot denna bakgrund anser RRV att problemen medspannmålsöverskottet och kväveläckaget inte kan lösas inom ramen för nuvarandeprisregleringssystem och inte heller genom en generell minskning avintensiteten i produktionen. De generella avgiftshöjningar som arbetsgruppenaviserar kan dock få en positiv effekt pä övergödslingen i vissa delar avlandet. RRV ställer sig alltså tveksamt till om generellaekonomiska styrmedel enligt förslaget i någon väsentlig grad kan bidra till enlösning av dessa tvä problem. Problemen är av en art som enligt RRV:suppfattning fordrar mer riktade styrme-dd. 2.16 : Generellthar i betänkandet den befintliga jordbruks- och miljöstatistiken utnyttjatsväl och tolkats på elt relevant sätt. 2.17 : Utredningenhar inte närmare belyst effekten på miljön av minskad användning av kemiska bekämpningsmedel. Beträffande alternativet med arealbidrag ansernaturvårdsverket atl del inte finns tillräckliga skäl för att helt avföra deltafrån diskussionen. anser vidare att betänkandet borde hainnehållit en bedömning av alternativet med kontraktsodling av spannmål. Dettaförfarande finns ju för t. ex. oljeväxter, sockerbetor och fältmässig köksväxlodling.Vid elt sådant syslem bör föreskrifter om insatser av produktionsmedel, utsäde m.m. kunna anges. 2.18 anser att en förutsättningslös prövning bör företagas av frågan hur det framtida svenska jordbruket bör bedrivas. Intill dess så sker erfordrasåtgärder för atl bringa ned 62 spannmålsöverskottet m.m. Exempel på sådana åtgärder angesi rubricerade Prop. 1987/88:128 belänkande. I anslutning härfill vill nämndenför sin del föreslå att lantbruks- Bilaga 2 nämnderna lämpligen bör kunna lämnaerforderliga råd rörande växtodling, spridning av olika slag av gödsel m. m.även med hänsyn lill önskemålet all begränsa urlakning av växtnäringsämnen.Även andra enkla åtgärder som är ägnade att minska regleringen påjordbruksområdet bör såvitt möjligt vidtas. Beträffande hantering av gödsel ochavgiftsfrågor vill koncessionsnämnden hänvisa till nämndens remissyttrande1987-12-03 (Dnr 71-151/87) över belänkandet (SOU 1987:32) För en bättre miljö. 2.19 Kemikalieinspektionen: Kemikalieinspektioneninstämmer i de överväganden och förslag som utredningen gör för alt minskaintensiteten inom jordbruksproduktionen. Inspektionen anser dock attytterligare ansträngningar bör göras för alt minska kemikalieanvändningen ijordbruket. 2.21 : Nämnden instämmer iutgängspunklerna