prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — på ökade avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelsom styrmedel för att minska intensiteten i jordbruket och undvikit alt beräkna och analyseraeffekter na av ett sänkt spannmålspris pä användningen av kvävegödselmedel, på spann målsöverskottet samt pä produktion och konsumtion av animalier. ------- SLIM vill med hänvisning till vad som ovan anförtsavvisa förslaget om ytterligare höjning av miljö- ochprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Syftetbör i stället vara atl avskaffa dessa avgifter. 5.56----------------------------------------- : Det torde framgå av vad för bundet här framfört att varje nytt förslag om höjda regleringsavgifter påhandels- 95 gödsel ochbekämpningsmedel därmed måste avvisas. Beträffande ut- Prop. redningensöverväganden och förslag om en höjning av miljöavgifterna på kväve Bilaga 2 och bekämpningsmedel baserar sig dessa huvudsakligast på intensitets- och ur- lakningsproblemen inom det areella jordbruket. Frågeställningarna berör därför inte i någon väsentlig grad den yrkesmässiga trädgårdsodlingen. Pä samma grun der som framförts ovan beträffande regleringsavgifterna måste yrkesmässiga trädgårdsodlingens del avvisa förslagen. 5.57 :--- Kvalitetsfrågan[måste] noga beaktas innan förslag, som kan leda till minskad kvävegödsling iveteodlingen, framlägges. 5.58 Småbmkare i Väst:-- Småbrukarei Väst vill ha en miljöavgift på konstgödselpå 1(X) "lo pä försäljningsvärdet vilkel med nuvarande användning ger ca . som skall återföras i sin helhet, i form av brukarbidrag,lill de odlare som går över till en biologisk odling. Det blir etl effektivtstyrinstrument där avgörandet läggs i händerna på den enskilda jordbrukaren. 6 Selektiva miljöförbättrande åtgärder. Restriktion i växtodlingen i speciellt känsliga områden 6.3 Statens pris- och kartellnämnd: Arbetsgruppenanser att inom områden som är särskilt känsliga ur utlakningssynpunkt medavseende på växtnäringsämnen och kemiska bekämpningsmedel kan olika former avrestriktioner för växtodlingen behövas. Nämnden delar denna bedömning och villsamtidigt framhålla alt s. k. alternativ odling synes särskilt lämplig inomsådana områden. Man kan därför överväga om "alternativförelag" bör fåsärskilt stöd inom sådana områden. 6.4 Lantbmksstyrelsen:- Lantbruksslyrelsendelar uppfattningen att doserna vid ogräsbekämpning kan sänkas.----- Lantbruksstyrelsendelar uppfattningen alt en utbyggd varningsverksamhet, förbättradeprognosmetoder och utökad rådgivning leder till en bättre behovsanpassning avbekämpningsmedelsanvändningen. Liksom avseende växtnärings-och ogräsmedelsanvändningenåterstår dock många frågor att lösa. Styrelsen understryker därför vikten av attfortsatta satsningar görs på forskning och försök inom detta område. Betänkandetbelyser miljöeffekterna av ändrad markanvändning myckel knapphändigt. Enliglstyrelsens mening finns här myckel intressanta effekter all belysa. Betänkandetfastslär att i den utsträckning alternativa odlingsformer ökar i omfattningkommer jordbrukets negativa miljöpåverkan att minska. Enligl lantbruksslyrelsenuppkommer det även inom de alternativa odlingsformerna miljöproblem. Dessa ärtill viss del av annan karaktär och ej nämnvärt studerade. Beträffandebekämpningsmedlen uppstår givetvis ej problem med restsubstan- ser eller påverkan av yttre miljö inom alternativ odling eftersom man inte an- 96 Avstår man från atl använda bekämpningsmedel Prop.1987/88:128 uppstår dock betydande svårigheter att bemästra vissa skadegöraresom i sig kan Bilaga 2 utgöra ett miljöproblem genom t.ex. toxinbildning, damningeller oaptitliga skador. När det gäller växtnäring försöker man inom denalternativa odlingen att klara försörjningen genom stallgödsel och baljväxtodling.Stallgödselanvändningen inom alternativ odling torde vara lika problemfylld sommotsvarande användning inom konventionell odling. Alt samla kväve genom baljväxtodlinginnebär betydliga kväveläckagerisker. Inom alternativ odling används som regelträda för ogräsbekämpning. Trädesbruk innebär betydande risk för ett ökat kväveläckage.Genom vallodling, höstsådda grödor, fånggrödor m. m. kan kväveläckaget minskas.Detta gäller inom såväl alternativ som konventionell odling. Då det förväntas atl den alternativa odlingen kommer attöka är det viktigt att även miljöproblemen inom dessa odlingsformer studeras.Detta bör där så är möjligt och relevant omfattas av de projekt som avser attutveckla de alternativa odlingsformerna. 6.9 Statens jordbmksnämnds konsumentdelegation: Av detframlagda materialet drar KD, liksom arbetsgruppen, den slutsatsen atlvarken miljöproblemen eller spannmålsöverskottet kan elimineras med en endaåtgärd och att i stället en rad olika styrmedel måste sättas in. KD lillstyrker gruppens förslag om vissa åtgärder, såsomstimulans till odling av s. k. fånggrödor och alternativa odlingsformer. KD kan acceptera atl dessa finansieras genom inflytande miljöavgifter. 6.15 Riksrevisionsverket:- Vad gäller kväveläckaget hararbetsgruppen i allmänna termer pekat på möjligheten att vidtaadministrativa åtgärder som begränsar växtodlingen i vissa områden. RRV anseratt miljöskyddslagens bestämmelser som gör del möjligt att peka ut och vidtaåtgärder i särskilt föroreningskänsliga områden t. ex. utgör enmer framgångsrik väg att komma till rätta med kväveproblemen än generella avgiftshöjningarpå handelsgödsel. Arbetsgruppen borde enligt RRV ha försökt anknyta sinaöverväganden och förslag till det miljöskyddsarbete som pågår i dessa områden. 6.17 : Arbetsgruppen föreslår atlbidrag införs för att stimulera bl. a. odling av fånggrödor ochalternativa odlingssystem. Bidragen skulle finansieras med höjda avgifter påhandelsgödsel kväve. instämmer i att åtgärder av delta slagbehöver stimuleras. Detta bör dock ses i elt större sammanhang. För alt uppnå positiva miljöeffekter i jordbruket är detockså nödvändigt atl öka anslagen för bidrag lill naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet. Miljöeffekterna av en minskad produklionsinlensitetbehöver vidare följas upp genom en utvidgad recipientkontroll. Det särskildaanslaget för recipientkontroll i jordbruket behöver därför förstärkas. Det finns flera skäl för atl genomföra en kursändring inomjordbruket, bl. utlakningen avväxtnäring "' 7 '1987/88. störningar på fauna, floraoch vattenmiljö från kemiska bekämpningsmedel Prop. utarmning av växt- och djurliv lillföljd av landsbygdsförändringar (vilket Bilaga 2 innefattar bädeskogsplantering på åker, invandring av sly, nedlagda gårdar, skoloroch serviceanläggningar etc, vilket tillsammans minskar diversiteten i landskapet). Naturvårdsverketanser att en konsekvent kursändring kräver en helhetssyn på jordbruket.Riksdagen har i del senaste jordbrukspolifiska beslutet fört upp miljömåletbredvid de andra delmålen. Produktions- och miljömål måste sålunda integrerasfrån början. Jordbrukarensom företagare måste för sin planering ha långsiktiga rikfiinjer att arbetaefter. Ändringar i djurhållningen är särskilt långsikfiga. När man nu medhänsyn till överskoltssituationen måste göra radikala förändringar, är del sålundanödvändigt att kursändringen sker så atl både livsmedelsproduktionen, miljön ochjordbruksförelaget beaktas. Detär erfarenhet att miljömedvetenheten hos jordbrukaren harökat betydligt . LRF:s eget miljöprogram är elt uttryck för delta. Detfordras styrmedel för att genomföra en kursändring. Dessa styrmedel måste gejordbrukaren incitament till att minska spannmålsproduktionen och alt införa t.ex. ökad vallodling, odling av energigröda eller annan gröda som minskarspannmålsöverskottet och har lång vegetationstid. Skogsplantering kan kommaatt ske med lövskog, barrskog eller blandskog alltefter de naturliga förutsättningarna,men med beaktande av ortens naturvärden. Dennakursändring har delvis redan påbörjats. Programmet Omställning 90 som utgårfrån Rapport nr 3 från spannmålsgruppen (Ds Jo 1987:2) är elt led i dettaskeende. anser emellertid att kursändringen behöver styrasmålmedvetet, bl. a. genom införande av ekonomiska styrmedel. Enbart "mjuka"styrmedel av typ rådgivning kan inte förväntas ge effekt på den korta tid som äraktuell. Naturvårdsverketföreslår att lantbruksslyrelsen ges i uppdrag att ta fram nya allmänna råd förlivsmedelsproduktionen med beaktande även av miljöfrågorna. Ekonomiskastyrmedel behöver då finnas tillgängliga. Enkursändring inom jordbruket för med sig bl. a. följande konsekvenser: produktiviteten inomväxtodlingen för exportgrödorna bör frysas under en övergångstid ytterligare satsning på att fåfram grödor resp. användning av befintliga grödor för nya ändamål krävs styrmedel för anpassning avskogsplantering på före detta tillskapas en bred information till allaberörda parter fordras för att presentera den beslutade kursen för jordbruket. 6.19Kemikalieinspektionen: Kemikalieinspektionen anser emellertid atl ----- ansträngningarmåste göras för alt minska kemikaliebelastningen på miljön.Målsättningen på lång sikt bör vara att få ett jordbruk på biologisk grund ochinte ett som baseras på kemikalier. 6.23---------------------------------- Statensmaskinprovningar: Med tillfredsställelse finner Maskin- Prop. provningarna att expertgruppen nämner möjligheterna attbegränsa växtnärings- Bilaga 2 läckage inte enbart kväve utan även fosfor och kalium frän svenska åkrar genom att odla mer vall och höstsådda grödor dvs. genom allkonsekvent tillämpa den beprövade metoden med balanserade växtföljder. EnligtMaskinprovningarnas uppfattning borde dessa fakta betonats starkare än vad somnu skett. Från miljösynpunkt borde vall och höstsådda grödor dessutom värderashögre än vad som är fallet. 6.24------------------------------------ : En ändrad produktionsinriktning bör ses pä lite där olika stimulansåtgärder måstetill i ett inledningsskede. Målet bör vara vegelationsklädd mark under så stordel av året som möjligt. Fänggrödor måste finnas på utlakningskänsliga jordar.Andelen höstsäd och perenna växter måste ökas. Nya fleråriga grödor måste kommatill såsom energigrödor, fibergrödor och grödor för kemisk industri. 6.27------------------------------------------ Länsstyrelseni : Administrativa åtgärder i form av restriktioner för växtodling och djuruppfödning inomområden som är särskilt föroreningskänsliga och påverkade kan innebära enomfördelning av produktionen mellan olika produktionsområden i landet i stort.En sådan omfördelning innebär även ändrade förutsättningar för förädlings- ochtransportleden. Såväl ur miljö- som försörjningssynpunkt innebär dettaväsentliga fördelar. En utveckling av stråsäd och andra grödor som styrs av enensidig och specifik ökning av kemikalieinsatsen måste ifrågasättas. När detgäller mjölkproduktionen finns en fara att aveln utvecklas mot än mera högproducerandekor, vilkas uppfödning endast kan i stor skala, där betesdrift inte ärmöjlig. Även en industriell uppfödning av grisar med inriktning på atlframställa fläskkött som ersättning för det högkvalitativa nötköttet kanifrågasättas. Den negativa påverkan på miljö- och naturförhållanden,riskerna för ohälsa samt den pågående diskussionen om djurskydd och eliskafrågor i samband med avel och växtförädling kräver en ökad insyn frånsamhällets sida. Det bör därför övervägas att inrätta en allsidigt sammansattnämnd som har alt följa och pröva ny produktionsteknik. Del är viktigt att ävenkonsumenterna ges en stark ställning i nämnden. arbete på detinternationella planet med frågor av aktuellt slag måste intensifieras.Grundläggande för jordbrukets utveckling är dock den svenska bondens villkor iolika delar av värt land. Därför krävs att en långsiktigjordbrukspolitik läggs fast. 6.28--------------------------------------- Länsstyrelseni : anser del angeläget attlångsiktiga åtgärder vidtas för att främja en förskjutning av animalieproduk tionen från fläsk och fjäderfä mot ökad produktion av nötkött baserad på betesdrift och grovfoder som producerats på den egna gården. En ökad betesdrift och grovfoderproduktion skulle medföra fördelar för vattenvården, , fau nan, kulturlandskapet och sysselsättningen i skogs- och mellanbygden. Liknande positiva effekter bör kunna uppnås med s. k. agroforestry som arbetsgruppen beskriver som ett frän miljösynpunkt intressant alternativ till denkonventionella jordbruksproduktionen. En ökadproduktion av nötkött kräver också ett ändrat konsumtionsmönster. Prop.1987/88:128' Ett sätt all öka konsumtionen av nötkött kan vara atl införa ensärskild kött- Bilaga 2 kvalitet för kött från nötboskap som fölls upp påinhemskt grovfoder och som hållits i betesdrift . Mångakonsumenter är beredda att betala ett något högre pris för kött från djur som föttsupp på ett naturligt sätt och som kan antas hålla en hög kvalitet. ------- anser det mycket angeläget attodling av mellangrödor stimuleras genom bidrag från de medel som flyter in genomavgifterna på handelsgödsel. Ett forsknings- och utvecklingsarbete pågår föratt utveckla tekniken vid odUng av mellangröda. bör en stor del av denareal som inte höstsås kunna hållas täckt med mellangrödor. anser att stimulansbidrag bör utgå även tillodling av vissa andra grödor som innebär atl marken hålls bevuxen under störredelen av året. 6.30 i : För att på siktkunna klara spann målsöverskottet torde del vara nödvändigt all del av åkermarksarealen tas ur produktion. Överföring av lill skog eller energiskog är ett effektivtsätt att minska utlakningen av kväve liksom också fosforförlusterna genom ytav rinning. Störst effekt erhålls om som har sämst växtnärings hushållning överförs till skog eller energiskog. Från miljö- och naturskyddssynpunkt är det väsentligt varjordbruksmarken tas ur produktion och atl olika regionala organ ges möjlighet att medverka i planeringsarbetet. En överföring av viss till lövskog i tätortsnära om råden, t.ex. i västra heläkersbygder, skulle vara positivt förrekreation och friluftsliv och öka mångfalden i landskapet men få motsatt effekt i mellan- och skogsbygder för kullurlandskapstyper (ängar, hagar) med stora värden för naturvård, kulturminnesvård, turism och friluftsliv. Den alternativa användningen bör planeras noga och olikamöjligheter bör undersökas vad avser produktion och ekonomi. Förutom variationi landskapet, betydelse för friluftsliv m.m. kan viltvården och bevarandet av vinderosions-känsligajordar gynnas. Tendenserna hos senare decenniers jordbruksteknik innebärandenedbrytning av naturliga korridorer och öar med stor betydelse för deekologiska sambanden i landskapet, kan hejdas och restaureringsåtgärder vidtas. Genom att i närheten av vattendrag och sjöar skapaordentliga odlingsfria zoner kan såväl kväveutlakning som ytavrinning av fosfortill vattenområdena reduceras. 1 första hand bör därför dessa områden bliaktuella för den ändrade markanvändningen. I vattendrag, sjöar, dammar och andra vattensamlingar skeren självrening av det avrinnande vattnet bl. a. genom sedimentafion av partikulärtmaterial och denilrifikation. Under senaste seklet har en omfattande dräneringoch utdikning skett av sådana våtmarker vilkel medfört försämradeförutsättningar för det avrinnande vattnets förmåga lill självrening. Kulverteringoch rätning av vattendragen är vanligen förekommande ätgärder ijordbrukslandskapet. Dessa ätgärder har en negativ effekt för självreningsförmågan.På sikt bör övervägas möjligheten att restaurera vissa våtmarker ivattendragens nedre delar. 6.32 iGöteborgs och län: Det är svårt för länssty- Prop. relsenatt avgöra hur mycket handelsgödselanvändningen behöver reduceras för Bilaga 2 attfå tillräckligt avsedd effekt. Det är inte heller möjligt att avgöra vilkastyrmedel som är effektivast för att nå uppsatta mål. Det är dock viktigt altbetona att användningen av handelsgödsel mäste minimeras för att snabbt ästadkommapositiva miljöeffekter. I betänkandet borde tydligare uttalats konkretaåtgärder för att radikalt minska handelsgödselanvändningen. Delångsiktiga åtgärderna för atl minska kvävegödselanvändningen förefallergenomtänkta och lovar säkert gott för framtiden. Ibetänkandet framhålls också betydelsen av att nedbringa användningen av bekämpningsmedelför att minska resthalter i jordbruksprodukter och dricksvatten. Detta ärpositivt och kommer sannolikt att fä effekt även på jordbrukslandskapets faunaoch flora. Forskning och utveckling kring alternativa ogräsbe-kämpningsmeloderliksom även växtförädling bör stimuleras för att ytterligare nedbringa behovetav kemiska bekämpningsmedel. Detär också positivt att man i betänkandet föreslår minskad spannmålsodling tillförmån för annan markanvändning såsom ökad vallodling, lövskogsodling och s. k.agroforestry. Det är ocksä viktigt från miljösynpunkt att man så snart sommöjligt får lill stånd en ändrad arealanvändning med sikte pä alt marken skallvara beväxt så som möjligt på aret. Odling av fånggrödor minskar utlakningav näringsämnen liksom skyddsbälten av vegetation längs vattendrag, diken ochvägar. Dessa åtgärder fär också positiva effekter på flora och fauna. Enannan inriktning pä djurhållningen, mot mer nötkreatur på bekostnad avsvinuppfödning, skulle också få en rad positiva effekter för miljön. Svinuppfödningenär i huvudsak koncentrerad till slättbygder och baseras påspannmål som foder. Med minskad svinuppfödning minskar spannmålsodlingen ochmånga av de problem som är förknippade därmed (handelsgödselanvändning ochbekämpningsmedelsanvändning). Nölkrealurhållningen är också på ett helt annatsätt knutet till skogs- och mellanbygderna, dvs. de områden som enligtjordbrukets utredningsinstitut skulle kunna drabbas av en upp till 40-procentignedläggning av . Det finns all anledning att särskilt betona vikten av atlsalsa på en överlevnad för dessa bygder. säger också i sitt särskildayttrande atl "Dessa områden är speciellt värdefulla från fauna- och florasynpunkt,eftersom del mer småskaliga jordbruket med större inslag av djurhållning ledertill elt betydligt mer omväxlande landskap med fler lämpliga biotoper för växteroch djur". Bibehållandetav en levande landsbygd med ett öppet odlingslandskap är en förutsättning föratt alla de naturvärden som finns i detta landskap skall kunna . bevaras.Bevarandet av en levande landsbygd har också stora sociala, kulturella ochturistiska värden, som alltför lite beaktas i dessa sammanhang. Det är definitivtsamhällets sak atl värdera dessa aspekter då landskapet berör oss alla. 6.33Länsstyrelsen i län: menar alt liden nu är mogen att på försök i störreskala pröva möjligheten med ökad andel våtmarker i jordbrukslandskapet. Våtmarkerna kan fungera som översilningsarealer, där fos for och kväve reduceras genom att våtmarksälskande växter gynnas. Växtligheten kan skördas och sedan fungera som foder och gödsel. 8 '1987/88. 6.38Tjänstemännens centralorganisation: Inom särskilt miljökänsliga områden Prop.1987/88:128 bör, som utredningen föreslår, särskilda restriktioner förväxtodlingen kunna Bilaga 2 införas. Del finns exempelvis områden, närakänsliga vattendrag, där det enligt TCO:s mening borde krävas atl man planterarträd eller anlägger vall i stället för atl odla spannmål. 6.42 : Arbetsgruppen föreslår en radåtgärder för att nå de eftersträvade miljömålen. KF instämmer iförslagen beträffande ökad andel höstsådda grödor, odling av s. k. fänggrödoroch att djurhållningen bör vara anpassad till åkerarealen. Förslagen omförbättrad spridningsleknik av gödsel bedömer KF vara myckel välgrundade och avstor betydelse för miljön. KF vill även understryka behovet av gödslings- ochväxtodlingsplaner för resp. lantbruksföretag. I rapporten anges atl på areal som gödslas med bådehandelsgödsel och stallgödsel förekommer överoptimering på ca halva arealenmedan areal som enbart gödslas med handelsgödsel är ca 20 "lo överoptimaltgödslad. Det är också klarlagt att varje lantbruksföretag har specifikaförutsättningar beträffande geografiskt läge och klimat, jordart och produktionsinriktning.För atl erhålla full effekt av åtgärderna är det därför KF:s mening attselektiva medel ger större effekt än generella. Utgångspunkten föråtgärdsförslagen bör därför vara att varje lantbruksföretag oftast har en uniksituation dels beträffande behov av gödsel- och bekämpningsmedel, delsbeträffande tillvägagångssätt för att komma tillrätta med eventuellt växtnäringsläckage. Rapporten innehåller också ett antal förslag tillselektivt verkande åtgärder varav KF redan inledningsvis har tillstyrkt en ökadandel av höstsådda grödor, odling av s. k. fänggrödor, arealanpassad-djurhållning saml förbättrad spridningsteknik av gödsel. ' Arbetsgruppens förslag till åtgärder i syfte attbegränsa belastningen på miljön kommer endast att ha en mindre effekt påspannmålsöverskottet. KF är ense med arbetsgruppen om att ytterligare åtgärdermåste vidtagas för att bringa balans i spannmålsodlingen. Arbetsgruppen noterar atl utförda beräkningar (ejredovisade i utredningen) visar att ett alternativ med s. k. tvåprissystemleder till all spannmålsöverskottet försvinner. Utan atl la någon ställningtill tvåprissystem som sådant instämmer KF i uppfattningen att priset påspannmålen är det effektivaste styrmedlet för att nå balans emellan produktionoch konsumtion. I den stafiiga utvärderingen av de olika åtgärdsförslagen måstedärför prisfrågan ingå som den viktigaste parametern i kombination med olikastödåtgärder. 6.48 : Delångsiktigt inriktade åtgärderna som föreslås t. ex. beträffandemarkanvändning, produktionsteknik, information, rådgivning och forskning ärangelägna att arbeta vidare med. 6.49 : I syfteatt få större överensstämmelse mellan jordbrukets produkfions- och miljömål fillstyrkerförbundets styrelse 102 utredningensförslag beträffande all ett bidrag införs med syfte att stimulera till åtgärderinom jordbruket som har Prop. 1987/88:128 effekter på miljön, Bilaga 2 inom områden, som är särskilt känsliga ur urlakningssynpunktmed avseende på växtnäringsämnen och kemiska bekämpningsmedel kanadministrativa åtgärder i form av restriktioner för växtodlingen behövainföras. 6.51 : För atl den nödvändigaomställningen i jordbruksproduktionen skall kunna ske förhållandevis snabbi ochsmärtfritt är del nödvändigt alt jordbrukarna har en positiv inställning och atlde ges ekonomiska möjligheter att våga prova nya vägar. Därför måsteinkomsterna från de höjda avgifterna gå tillbaka oavkortade till jordbrukarnaför alt hjälpa dem alt klara omställningen. SNF vill slutligen särskilt framhålla nödvändigheten av enhelhetssyn på jordbrukets framtid och val av produktionsmetoder. Åtgärder börså långt möjligt väljas och utformas så att flera samhälls- och miljömåltillgodoses. Detta är möjligt, men för alt de långsiktigt riktiga besluten omframtida produktionsinriktning och omställningsstrategi skall kunna fattasanser SNF att det är nödvändigt med en kompletterande utredning som utförligtbeskriver hur en omläggning av jordbruket i mera miljövänlig riktning skall gåtill. På kort sikt anser föreningen atl det är angelägel med en omedelbar,kraftig höjning av avgifterna på kvävegödsel för att få ner kväveanvändningen.Skulle det visa sig alt en avgiftshöjning inte får de väntade effekterna ärdet lätt atl åter sänka avgifterna. 6.55 : När det gällerområden som är särskilt känsliga ur urlakningssynpunkt med avseende påväxtnäringsämnen och kemiska bekämpningsmedel ansluter sig SLIM tillutredningens bedömning alt administrativa åtgärder i form av restriktioner förväxtodlingen kan behövas. 7 Förbud mot användning av slråförkortningsmedel ispannmål. 7.4 Lantbruksstyrelsen:- Lantbruksslyrelsen vill särskiltpeka på vikten av en bibehållen rågodling i landet. Rågen odlasföreträdesvis på lätta jordar, dvs. jordar som är utlakningskänsliga. Enhöstsådd gröda, som råg, motverkar risken för kväveläckage. Minskar rågodlingentorde den ersättas av vårstråsäd, korn och havre. Läckagerisken ökar därmed. Råg av tillräcklig kvalitet kan vid nuvarande odlingsomfaltningavsättas inom landet. Minskar odlingen ökar importen. En ökad fodersädesproduktionkommer normalt atl behöva exporteras.