prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — LO, , Energi ochSmåföretagens delar huvudsakligen delegaUonens förslag. Någraav remissinstanserna uttalar sig över delegationens förslag att 500 milj. kr iett inledande skede eller 100 milj. kr avsätts för teknikupphandlingen.Dessa remissinstanser är huvudsakligen positiva till förslaget. BFRanser alt mot bakgmnd av de svårigheter som föreligger att åtgärda den direktelvärmdabebyggelsen och att minska användningen av driftel i bostäder och lokaler ärett omfattande program av den här föreslagna karaktären nödvändigt. Inte minstrisken för konvertering Ullbaka till olja och åtföljande störningar i den yttremiljön är enligt BFR ett viktigt problem. erinrar om all föreningen tidigare i andra sammanhang har trycktpå lönsamheten även i svensk gasteknisk FoU. Därför noterar föreningen medtillfredsställelse att delegationen föreslår ett tekniskt utvecklingsstöd på500 milj. kr för all stimulera elersättande teknik. Länsstyrelseni finner att det föreslagna beloppet är förhållandevislågt. LOstöder allmänt förslaget. Även LRF anser att den före slagna omfattningen avstödet är väl motiverat. till styrker förslaget. Även Energistöder de föreslagna åtgärderna. Småföretagens har inget atlerinra mot förslaget. Ettpar av remissinstanserna påpekar svårigheten atl kunna bedöma 198 stödetsomfattning, Efn anför att nämnden inte har någon möjlighet att med Prop.1987/88:90 befinUigt underlag kunna bedöhia om 500 milj. kr. under fem årsvarar mot Bilaga 2 behovet. Efn instämmer i förslaget alt stödet skall omfattahela elanvändningsområdet. Däremot anser Efn att det är olämpligt att redan nuprioritera någon del av elanvändningsområdet. Framförallt finns del enligt Efningen anledning atl koncentrera stödet till uppvärmningsseklorn. Exempelvisvisar studier atl konvertering från direktverkande elvärme är ett av de dyrastesätten att minska elanvändningen. Vad beträffar förslaget all leknikupphandlingsstödetbör finnas tillgängligt på omkring vill Efnsärskilt varna för ryckighet i stödgivningen. Efn delar uppfattningen attstödet bör vara tidsbegränsat. Man bör dock inte nu fastställa varakUghelentill . Istället bör stödet enligt nämnden successivt utvärderas, ochutvärderingarna får visa om - och i så fall vilka former - stödgivningen skallförlängas. Därefter bör stödet finnas kvar under en "uppsägningslid"som är så pass lång att olika aktörer får en övergångsperiod för anpassning. anför alt när del gäller delegationens förslag om avsättningav medel för teknikupphandling synes beloppets storlek inte vara avstämt motnågon nyttovårdering av insatserna. Föreningen saknar således möjlighet attbedöma om stödels omfattning är välavvägl eller ej. Endastett fåtal av remissinstanserna uttalar sig direkt över förslaget att stödettill teknikupphandling handläggs av STU respektive BFR. Dessa remissinstanserdelar huvudsakligen förslaget. BFRpåpekar alt det ökande samarbetet som sker mellan BFR och STU bör kunnautvecklas även inom ramen för teknikupphandling och experimentbyggande föreffektivare elanvändning. STUanför att styrelsen mot bakgrund av sina tidigare erfarenheter avteknikupphandling är berett all ta ett ökat ansvar på delta område. Ett sådantansvar behöver då ej som anförts i utredningen begränsas tillteknikupphandlingsstöd med industriföretag som beställare. Det är docknödvändigt all STU får en möjlighet alt först göra en noggrannare planering avhur en försludieinsats skulle kunna utformas för att en lämplig seriekostnadseffektiva teknikupphandlingar ska kunna genomföras fram till år19952000. Ett insatsprogram för utvecklandet av eleffektiv teknik börlämpligen inledas med förstudier som görs under ett drygt år. Syftet med dessaförstudier är att studera beställarnas faktiska behov av ny teknik, samt fömtsättningarnaför och planeringen av en mer omfattande insats av kostnadseffekUvateknikutvecklingar (funkUonsupphandlingar). LOstöder allmänt delegationens förslag rörande stödels handläggning. Även SABOtillstyrker förslaget. stöder de föreslagna åtgärderna. har inget att erinra mot förslaget. är tveksam till så många aktörer på bidragssidan vad beträffar elsnål teknik. Kraven på samordning ökar och denna roll ter sig enligt föreningen naturlig för statens energiverk. Efnhar inga principiella erinringar mot alt STU och BFR lar hand om Prop.1987/88:90 stödgivningen, om stödet får den utformning som elanvändningsdelega-Bilaga 2 tionen föreslår, d. v. s. huvudsakligen teknik eller ulvecklingsupphandling.Med den stödform som Efn förordar, d. v. s. stöd även marknadsintroduktionav färdig utvecklad teknik, ifrågasätter Efn dock om BFR och STU är lämpliga slödgivare,d. v. s. om de kan fungera på del sätt som Efn anser önskvärt. En möjlighetvore att slödmyndigheterna anlitar en "entreprenör" för projektiniUering,-planering och vid behov för upphandling. Ett annat alternativ är enligt Efnatt bilda en särskild kampanjorganisation som handhar stödet. Exempelvis kanstaten tillsammans med eldistributörerna och/eller kommunerna stå som huvudmänför en sådan organisation. och/eller kan varanaturliga partners. Andra tänkbara intressenter är REL och FERÄ. Efn föreslår atlstatsmakterna överväger detta. När del gäller de slaUiga byggnaderna bör enligtEfn och forlifikationsförvallningen engagera sig iteknikupphandling, 2.6 Elhushållning i statsförvaltningen Delegationensförslag avseende elhushållning i statsförvaltningen får stöd av deremissinstanser som kommenterat förslaget. Byggnadsstyrelsensom Ullstyrker förslaget betonar vikten av alt en särskild finansiering ordnasför genomförandet av delegationens förslag eftersom egna medel för uppgifteninom ordinarie verksamhet saknas, KBS vill även påpeka atl enligt nuvaranderegler är del inte möjligt att söka lån t, ex, för demonstrations verksamheteller för teknikupphandling eftersom statliga verk inte får ta upp"egna" lån, KBS anser det olyckligt all vissa av de utvecklingslinjersom redovisas av delegaUonen således inte kan prövas av styrelsen skillnadfrån vad som gäller för alla privata och kommunala fastighetsägare, KBShemställer alt möjligheten för verket till lånefinansiering behandlas mellanfinans- och miljö- och energidepartementen. framhåller vikten av att staten tillsammans medkommunerna och landstingen går i spetsen när del gäller eleffektivisering i deegna byggnaderna. En konsekvent upphandling av eleffektiv utrustning kan fågynnsamma effekter inom den övriga lokalseklorn. ochStockholm Energi tillstyrker likaså förslaget all staten och kommunema inriktarsig på upphandling av elsnåla produkter. Delegationenskonkreta förslag aU uppdra åt atl ge nomföra ett program för eleffektivisering i statliga byggnader tillstyrks av , som för egen del redan intensifierat arbetet med alt effektivise ra den egna energianvändningen. SPK och statskontoret har i princip inget att erinra. SPK vill dock peka på atl bedriver verksamhet som syftar till effektiv användning av energi. Om statsmakterna genom t. ex. energibeskattningen höjer relativpriset på el energi torde en minskning av elanvändningen komma till stånd ulan att något särskilt program eller åtgärder utöver skaltehöjningar genomförs. Svenska elverksföreningenstöder också förslaget, under förutsättning Prop. 1987/88:90 att insatserna avvägs mot samhällsekonomisk effektivitet. anser att del finns allmänna effektivitetsproblem när det gäller allenergianvändning inom de statliga byggnaderna vilket bl. a. sammanhänger meddet sätt på vilket medel för effektivisering av driften tilldelas. Del ärviktigt atl löpande bedömer lönsamheten i olika åtgärder isyfte att genomföra de åtgärder för energihushållning som är mest lönsamma. StockholmEnergi är positiv till förslaget och till att tyngdpunkten lagts på belysningssidan.Detta är en viktig attilydskapande åtgärd varigenom kunderna kan påverkas attvälja energisnåla lösningar. Detta är viktigt för atl behovet alt reduceraelanvändningen dels skall uppmärksammas, dels också skall genomföras ipraktiken. av Stockholmarnas elförbrukning beräknas gå Ullbelysning. Landstingsförbundetär likaledes positiv till denna inriktning av förslaget, och framför för sindel all det vore värdefullt om representanter för landslingens tekniskaavdelningar och fastighetsförvaltningar får följa programmet för eleffektiviseringi statliga byggnader i syfte all snabbt överföra erfarenheterna Ulllandstingssektorn. Förbundet tillstyrker vidare förslaget atl statensenergiverk skall la upp förhandlingar med och LandsUngsförbundetom ett konsekvent utbyte energisnåla lysrörslampor o. d. i de kommunala ochlandstingskommunala byggnaderna. OcksåLO stöder förslaget och tillfogar att sådana program också bör utnyttjas föralt sprida kompetens till andra samhällssektorer. En möjlighet som bör prövasär att samordna de föreslagna programmen med sådanainformations/utbildningsinsatser som riktar sig till fastighetsförvaltning iallmänhet. menar, när det gäller förslaget att verket skulle förhandla om ett konsekvent utbyte av lysrör i dessasbyggnader, att det visserligen är viktigt att information om tekniska prestandam. m. angående "ny teknik" sprids. Verket anser sig också ha en rollatt fylla i detta sammanhang gentemot t. ex. landsting och kommuner, men trorinte att förhandlingar är ett lämpligt tillvägagångssätt. Kommunförbundetanför alt förslaget att kommuner och landsting skall byta elsnål belysningi sina byggnader i huvudsak sammanfaller med redan pågåendeenergihushållningsverksamhet. framhåller förbundet atl nuvarandelångsamma takt ifråga om fjärtvärmeanslulning av statliga byggnader för attminska oljeanvändningen vittnar om bristande intresse eller resurser förenergihushållning inom den slaUiga fastighetsförvaltningen. Det kan därförbehövas kraftfulla åtgärder för all genomföra det föreslagna eleffekUviseringsprogrammel. , som också påtalar ett bristande intresse för Qärrvärmesärskilt inom den statliga sektorn, bör uppdrag utvidgasUll atl även omfatta uppvärmningseffeklivisering i statliga byggnader. Även miljöpåverkandeutsläpp bör därvid beaktas. 2.7Planering och uppföljning Prop. Remissinstansematillstyrker eller lämnar utan erinran elanvändningsdelegationens förslag altstatens energiverk får i uppdrag att svara för samordning och uppföljning av elhushållningsåtgärderna.Statens energiverk anför att man är beredd att i en särskild årlig rapportbeskriva utvecklingen av elanvändningen och elhushållningen. Verket föreslåralt det nuvarande energihushållningsrådet ändras till ett elanvändningsråd medett samordningsansvar. SCBunderstryker i sammanhanget alt den ambiUonsnivåhöjning inom elstatisUkensolika delar som förslås av såväl elanvändningsdelegationen som ELIN-utredningeninte kan åstadkommas utan Ullskott av finansiella resurser. Vägartill effektivare energianvändning (SOU Prop-1987/88:90 1986:16) Betänkande av utredningen om el- och ' Sammanfattningav betänkandet och remissyttranden däröver 1 Sammanfattning av betänkandet 2.2 Allmänna utgångspunkter förförslagen 2.3 Prissättning på el 2.5 Beskattning av el 2.6 Översyn av ellagen 2.7 Övriga elproduktions- ocheldistributionsfrågor 2.8 Elanvändning för uppvärmning 2.9 Effektivisering av svårersättligel 2.11 Forskning och utveckling 2.12 Användning av inhemska bränslen 1 Sammanfattning av betändanden Prop. Bilaga 3 Delångsiktiga målen för energipolitiken är bl. a. att avveckla kärnkraften Utredningen om el och inhemska bränslen () har haft iuppdrag alt analysera fömtsättningarna för att effekUvisera elanvändningen isamhället för alt dessa mål ska kunna nås, Idetta betänkande presenterar utredningen en rad förslag till åtgärder ochvidare utredningar , samt också en del åtgärder för all i ettkortare perspektiv klara de senaste årens mycket snabba ökning avelanvändningen. Engrundläggande slutsats av utredningsarbetet är all inte rubba denansvarsfördelning som råder på energiområdet. Det innebär all mål ochriktlinjer för energipolitiken läggs fast av riksdag och regering, medankommunerna har ett stort ansvar för genomförande och Ullämpning på det lokalaplanet. Central, detaljerad styrning av energianvändningen bör undvikas sålångt som möjligt. Besluten bör även i fortsättningen kunna fattas av kommuner,organisationer, förelag och enskilda energikonsumenler. Tyngdpunkteni utredningen ligger i förslag till statliga åtgärder som kan få genomslag inom3 till . De är avsedda att underlätta och stödja en i huvudsakmarknadsstyrd anpassning av elanvändningen till knappare Ullgång på el. Det ärfråga om åtgärder av generell karaktär, med inriktning på prissättningen på el,beskattning, information samt forskning och utveckling. Utredningen föreslårockså åtgärder för sparande och effektivare elanvändning i industrin,hushållen, för drift inom lokaler samt för uppvärmning. Påkort sikt bör slatsmaktema hålla beredskap för att snabbi kunna ingripa ielmarknadens utveckling om det skulle visa sig nödvändigt. Enviktig fömtsättning är alt priserna på el också i fortsättningen sätts så atlde motsvarar de kortsiktiga marginalkostnaderna för produktion ochdistribution. Denna prissättning kan dock leda till myckel höga vinster förvissa kraftförelag, och statens energiverk bör i samarbete med SPK få i uppgiftatt kontinuerligt följa utvecklingen av elpriserna och de prissält-ningsprincipersom tillämpas. För att motverka att alltför stora vinster uppslår hoskraftproducenterna till följd av marginalkostnadsprissättningen börmöjligheterna all modifiera prissättningsprinciperna eller all förändrabeskattningen av el belysas. Ettsätt alt anpassa elförbrukningen över dygnet och därmed få ett jämnare utnyttjande av produktionskapaciteten är all låta elpriserna variera och året. bör få i uppdrag att följa införandel av tidstariffer - och redovisa positiva och negativa effekter. Kraftföretag och eldistributörer bör också uppmanas och uppmuntras all ge abonnenterna råd och stöd att använda elektriciteten effektivt och till lägre tariffer. är ocksåviktigt alt elskatten inte motverkar effekterna av differentierade Prop.1987/88:90 taxor. De skattetekniska och praktiska förutsättningarna för altinföra en Bilaga 3 värdeproportionen elskatt bör undersökas. Det innebär atlskallen tas ut i procent på elpriset och inte som f n genom en styckeskatl. Det ligger en konflikt i all kraftförelagen ocheldistributörerna som de ska sälja el till abonnenterna, genomtidstariffer och information ska uppmuntra dem alt använda så lite el sommöjligt. Men en effektiviserad elanvändning bör öka förelagens möjlighetertill en förutseende investeringsplanering - och är framför allt ettövergripande energipolitiskt mål för samhället. Tidstariffer och bättreinformation bl a på elräkningarna kan vara medel alt uppnå dessa mål.Kraftindustrin och eldistributörerna bör rekommenderas att fortlöpandeinformera om prisutvecklingen för el. Vidare bör de uppmanas att utökainformationen på elräkningar med bl a uppgifter om årlig förbrukning och årligatotalkostnader. presenterar i sitt betänkande ytterligare information somkan anges på räkningen. , statens energiverk och SPK bör följaden information kraftföretag ger och vid behov komplettera med information ochrådgivning i olika energifrågor. Utredningen konstaterar alt det vidtas för fåenergihushållningsåtgärder i anknytning bostadsförbällringsprogrammet.Orsakerna till detta bör analyseras närmare för att utröna hur sådana åtgärderska kunna ökas. Ellagen bör ses över, bl a i syfte att utveckla samhälletsmöjligheter att styra elanvändningen, i synnerhet för uppvärmning. Deinvesteringar som kan föranledas av fortsalt övergång från oljeeldning tillelvärme i bl a småhus, bör sammanställas. Forsknings- och utvecklingsinsatsernaför att få fram alternativ till direktvärmen i befintligt byggnadsbestånd börökas och förutsättningarna för alt komplettera eller byta ut värmesystemen iäldre hus bör kartläggas. Olika typer av nya energiprodukter som marknadsförsdirekt konsumenterna tex nya eller kompletterande värmesystem för äldre direktelvärmdahus bör provas. Effektivisering av svårersättlig el Viss elanvändning inom hushåll, kontor och service är svåralt ersätta, men användningen kan i många fall göras mer effektiv.Byggnadsstyrelsen bör ges i uppdrag alt, eventuellt i samråd med kommun- och landslingsför-bunden,utarbeta en strategi för atl i bl a kontors- och servicelokaler nyttiggöraöverskottsvärme från belysning och apparater m m. och styrelsen för teknisk utvecklingbör undersöka fömtsättningarna för att få fram mer energisnåla apparater och maskiner för kontors- och servicesektorn, som datorer, kopieringsapparater, kyl- och frysdiskar m m. bör ta initiativ till överläggningar medtillverkare och Prop. 1987/88:90 störte försäljare och användare avhushållsapparater och annan utrustning. Bilaga 3 Överläggningarna bör syftatill atl förbättra den energitekniska standarden samt att förbättra ocheventuellt utöka energideklarationerna. Ett problem i detta sammanhang är atl del kortsiktigt förstora fastig-helsägare inte lönar sig med energisnål utrustning när del ärhyresgästen som betalar elräkningen. Regeringen bör genom överläggningar medfastig-helsförvaltare och stimulera all störtehänsyn tas till apparaternas elförbrukning vid upphandlingen. Den särskilde utredaren för det statliga energiforskningsprogrammelefter 1987 bör, med utgångspunkt i energiforskningsnämndens studie för ,pröva hur FoU-insalser på effektiv elanvändning kan prioriteras. Särskilt börundersökas om professurer för industriell elanvändning kan inrättas vid någratekniska högskolor eller vid ett forskningsinstitut. Verksamheten bör vara uppdragsinriktadoch specialiserad på att få fram effektiva energisystemlösningar i induslrin. Användning av inhemska bränslen Del samråd som föreslog i sitt första belänkande ochsom äger mm lokalt för att ersätta olja med inhemska bränslen ellerel, bör fortsättas och vidareutvecklas. Energiforskningsutredaren bör vidare undersökahur inhemsk kompelens i bränslecellsleknik kan byggas upp. Den generellaprövningen enligt 136 a § byggnadslagen av framställning och användning avinhemska bränslen kan begränsas till de regioner där påtagliga konflikter kanfinnas och i övrigt ersättas av ett anmälningsförfarande. Orsakerna de senaste årens snabba Ullväxl avelförbrukningen bör kartläggas. Vidare bör en åtgärdsplan utarbetas för alt ökastatsmakternas förmåga att hanlera olika påfrestningar på elförsörjningssystemet. 2 Remissyttranden 2.1 Remissförfarandet Efter remiss har yttrande över SOU 1986:16 Vägar tilleffektivare energi användning, betänkande från utredningen om el och inhemska bränslen () avgivits av forlifikationsförvallningen, överstyrelsen för ekono miskt försvar (ÖCB), , statens pris- och kartellnämnd (SPK), , , , konces , bostadsslyrelsen, statens råd för forskning (BFR), statens planverk, statens industriverk, statens ener- 206 giverk,energiforskningsnämnden (Efn), , styrelsen Prop,1987/88:90 för teknisk utveckling (STU), statens mät- och provråd, domänverket.Bilaga 3 riksrevisionsverkel (RRV), , (),i , i , iSödermanlands län, fullmäktige i riksbank, transportforskningsberedningen,lantbruksstyrelsen, (), Tekniskahögskolan i , , ,, , Sverigeslantbruksuniversitet, , kommun, kommun, Sandvikenskommun, . Ängelholmskommun, kommun. Folkkampanjen mot kärnkraft, glesbygdsdelegationen(11977:02), HSB's riksförbund. , Landsorganisationeni (LO), , (),, energileverantörerna. Rörfirmornas riksförbund.Svenska Bioenergiföreningen, , (), ,, , ,, Allmännyttiga Bostadsförelag (),(), ,, , ,() och VVS-industrins informationsråd.Yttranden över betänkandet har även lämnats av (), i , Kemiska Industrikonlor(Kemikontoret), , Svenska Pappersinduslriarbetareförbundeloch , 2.2 Allmänna Utgångspunkter för förslagen Utredningenbetonar att en grundläggande slutsats av utredningsarbetet är att denansvarsfördelning som råder på energiområdet bör beslå. Central, detaljeradstyrning av energianvändningen bör undvikas så långt som möjligt. Avde remissinstanser som yttrat sig i frågan ansluter sig de allra flesta Ulldelta synsätt, ÖCBbiträder utredningens förslag alt anpassningen successivt knapparetillgång på el sker på marknadsmässiga villkor understödda av vissa statliga styrålgärdersåsom information, forskning och prissättning, Slalen bör dock vara beredd attingripa om det krävs av t, ex, försörjningsbered-skapsmässiga skäl. delar utredningens grundläggande slutsats att central, detaljeradstyrning av energianvändningen bör undvikas så långt som möjligt. ansluter sigtill utredningens grundläggande slutsals atl rikt linjer för energipolitiken läggs fast av riksdag och regering, men att en central detaljerad styrning av energianvändningen undvikes. åtgärder som vidtas börinriktas mot att underlätta en i huvudsak mark- Prop. 1987/88:90 nadsstyrdanpassning av energimarknaden en successivt dyrare elpro- Bilaga 3 duktionvid kärnkraftavveckling. Liknande synpunkter framförs av i , Sandvikenskommun, HSB, LO, , . Elverksföreningendelar helt utredningens grundläggande uppfattning att nuvarandeansvarsfördelning på energiområdet inte skall rubbas och att central detaljeradstyrning av eneriganvändningen bör undvikas. kan dock konstateras attmånga av de föreslagna åtgärderna är motsägelsefulla och strider mot nämndauppfattning. Föreningenkan konstatera atl flertalet förslag redan har behandlats eller är underbehandling på branschens eget initiativ. Föreningen ställer sig därföravvisande till ökad myndighetsövervakning på områden, som enligt vår uppfaUningredan fungerar väl. Industriförbundetvill framhålla vikten av atl energipolitiken är stabil och marknadsanpassadutan inslag av "ryckighet". Statsmakterna måste kontinuerligt och imyckel god tid informera om energipoliliska strategier som t. ex. energiprisslrategin(inkl. skatter, nedsättningar) så alt förelagen har kortekla underlag allbasera sina beslut på. biträder utredningens uppfattning i denna fråga. Verket framhållerdock alt en fömtsättning för atl den lokala nivån skall kunna fatta sådanabeslut som står i överensstämmelse med den övergripande energipolitiken är allregering och centrala myndigheter fullföljer fastlagd poliUk målmedvetet ochkonsekvent. Delkan t. ex. ifrågasättas, påpekar verket, om den senaste lidens drastiskaoljeprisfall, med åtföljande konsekvenser för producenter, konsumenter ochtillverkare på den inhemska fastbränslemarknaden, inte borde ha föranlettstatsmakterna att snabbt vidta korrigerande åtgärder. Detta för atl leva uppUll målsättningen "en genomsnittlig real oljeprisslegring av perår", som politiken i 1980/energiproposition gav uttryck för. Ettantal remissinstanser, däribland , anser alt del finns en risk atlpriset som styrmedel överskattas. ÄvenRRV ställer sig skepUsk till möjligheterna att uppnå väsentliga -och frånsamhällsekonomiska synpunkter välavvägda - styreffekter, enbart genom de"spontana" elprishöjningar som skulle uppstå i samband medkärnkraftsavvecklingen. Enligt verkets mening har utredningen inte på etttillräckligt allsidigt sätt analyserat det fundamentala motsatsförhållande sområder mellan ett lågt pris på el och stimulans till energibesparande åtgärderoch teknikutveckling, samt de möjligheter som trots allt finns alt lösa dennamotsättning. Utredningens ställningstaganden innebär, enligt RRV:s uppfattning,sammantaget en risk för alt elanvändningen inför kärnkraftsavvecklingentekniskt och institutionellt låses på en förhållandevis hög nivå och attsamhället därmed kan komma alt åsamkas stora kostnader för ulbyggniid av nyakraftverk. Ävenstatens naturvårdsverk framhåller att del finns en uppenbar risk alt elförbmkningen låses vid en för hög nivå om endast dessa begränsade åtgärder vidtas. anser därför atl mer kraftfulla åtgärder 208 måstevidtas för alt styra hushållningen av elenergi. Liknande synpunkter framförs av . Efn anser, alt har underskattat ledUderna för deåtgärder som Bilaga 3 skall stimulera utveckling och introduktion av den nyateknik som behövs vid kärnkraflsavvecklingen. Del gäller bl. a. ny, eleffektivareteknik.