prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88: 90 om energipolitik inför 1990-talet Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. EnergipoliUkenshuvuduppgift inför 1990-talet är atl skapa de fömlsättningar som behövs föratt omställningen av energisystemet skall kunna fullföljas.Kärnkraftsavvecklingen har en central betydelse i omställningsprocessen.Avvecklingen skall genomföras utan att landets elförsörjning äventyras och utanatt samhällsekonomiska, sociala eller miljöpolitiska mål riskeras. Ipropositionen föreslås att kärnkraftsavvecklingen inleds med att en förstareaktor tas ur drift och en andra - en i och eni . IproposiUonen föreslås vidare att ett program för effektivare användning ochersättning av el startas. Programmet omfattar förslag till åtgärder som syftarUll att - utnyttja den potential föreleffektivisering och elersätlning som är ekonomiskt tillgänglig till år1997, - stärka och bevaraflexibiliteten i elanvändningen, - ta till vara de långsiktiga möjligheternaalt effektivisera elanvändningen och ersätta el med andra energislag, framförallt inom uppvärmningsområdet samt inom den elintensiva industrin. Tillstöd för teknikupphandling i syfte att nå en effektivare användning ochersättning av el anvisas inledningsvis 150 milj. kr. Destatliga insatserna för att främja forskning, utveckling och demonstration avny energiteknik med goda miljöegenskaper föreslås intensifieras. En ny fond,energiteknikfonden, föreslås inrättas . Utsläppenav försurnande ämnen från energisystemet får inte öka följd av attkärnkraften avvecklas. Stränga miljökrav måste ställas på nya el- ochvärmeproduktionsanläggningar och vid all användning av energi. 1987/88:90Miljökraven för värme- och elproducerande anläggningar skärps successivt under1990-talet. Åtgärder för att sänka svavelhalten i tung eldningsolja vidtas. Eninformeringsgrupp tillsätts för att behandla personal- och kompetensfrågorinom det kärntekniska området. Elanvändningenföljs kontinuerligt och hushållningsprogrammet liksom åtgärderna förtillförselplanering följs upp och revideras vid behov. I propositionen föreslåsatt en första avstämning görs . Omfattningenav investeringar föreslås för /89 bli 4 379 milj.kr. upplåning genom föreslås till 3400 milj. kr.för /89. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. , ,, , , G. , Proposition om energipolitik inför 1990-talet 1 En handhngspian för omställning av energisystemet Energipolitikenshuvuduppgift inför 1990-talet är atl skapa de förutsättningar som behövs föratt omställningen av energisystemet skall kunna fullföljas.Kärnkraftsavvecklingen har en central betydelse i omställningsprocessen.Avvecklingen skall genomföras utan alt landets elförsöijning äventyras och ulanatt samhällsekonomiska, sociala eller miljöpolitiska mål riskeras. Dennamålsättning gäller under hela avvecklingsperioden. Förberedelsearbetetinför avvecklingens inledande skede måste nu intensifieras. Insatser förelhushållning inom alla användningsområden krävs. Nya och diversifierademöjligheter energitillförsel med minsta möjliga miljöpåverkan måsteutvecklas. Jag kommer i det följande att lägga fram förslag till hurkärnkraftsavvecklingen skall inledas. Åttaår har förflutit sedan folkomröstningen i kärnkraftsfrågan genomfördes.Omröstningen hölls . En majoritet av de röstande uttalade sigför att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn tillbehovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd.Majoriteten uttalade vidare att ingen ytterligare utbyggnad av kärnkraftenskulle ske utöver de tolv reaktorer som vid omröstningstillfället var i drift,färdiga eller under arbete. Efterfolkomröstningen beslöt (prop. 1979/80:170, NU 70, rskr. 410)att den sista kärnkraftsreaklorn i skall stängas . Föratt möjliggöra detta skulle utnyttjas till att utvecklaenergisystemet så att uthålliga energikällor i framUden kan svara förhuvuddelen av energiförsörjningen. Säkerhetsaspekter skulle vara avgörande föri vilken ordning kärnkraftverken tas ur drift. År1985 preciserade riktlinjerna för energipolitiken (prop. 1984/85:120,NU 30, rskr. Strategin för aU avveckla kärnkraften skall enligt beslutetbestå i att steg för steg lägga fram konkreta handlingsplaner för de närmasteåren. Landets behov av en billig och säker elförsörjning skall tryggas genomett energisystem som i största möjliga utsträckning är baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. En effek- Prop. 1987/88:90 tiv energianvändningoch en intensifierad energihushållning skall främjas. Stränga krav skallställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik. Statsmakternahar vidtagit en rad åtgärder som syftar till attunderlätta omställningen av energisystemet. Omfattandeinsatser har gjorts inom ramen för energihushållningsprogrammet för befintligbebyggelse. Stöd har även utgått till energiinriktat experimentbyggande. Ocksåinom andra samhällssektorer har staten stimulerat till energihushållning ocheffektiv användning av energi. a. har energisparbidrag lämnats tillindustrin. Betydande medel har vidare stått till förfogande för information,rådgivning och utbildning inom olika energianvändningssektorer. Dessutomhar en rad åtgärder vidtagits för att stimulera den tekniska utvecklingen påenergiområdet. Stöd till forskning och utveckling lämnas bl. a. inom ramen fördet statliga energiforskningsprogrammel. För utveckling och introduktion av nyteknik inom energiområdet finns ett särskilt program. Stöd till åtgärder somminskar miljöpåverkan vid förbränning lämnas ur bränslemiljöfonden. Jagåterkommer strax till dessa program (avsnitt 4.5). Statenhar även satsat stora resurser på alt åstadkomma marknadsintroduktion av nyteknik som bidrar ett minskat oljeberoende och en effektivareenergianvändning. Två oljeersättningsprogram har genomförts med syfte attmedverka till att ny teknik som minskar oljeberoendet introduceras påmarknaden. Vidsidan av oljeersättningsprogrammen har konjunkturanpassade investeringsprogramgenomförts. Härigenom har bl, a, byggandet av fjärtvärmesystem och moderna ocheffektiva värmeanläggningar påskyndats, som motsvarar höga miljökrav. Deinsatser som jag nu har beskrivit har givit betydande resultat vad avser såväloljeersättning som energihushållning och introduktion av ny energiteknik. Dehar också medfört att flexibiliteten i uppvärmningssystemen har ökat,som miljöpåverkan från energisystemet har minskat. Insatserna harlett till en teknikutveckling som gör del möjligt alt skapa ekonomisk ochsocial utveckling med mindre uppoffringar av resurser och miljö. i Tjernobyl i uppdrogregeringen åt rådet för långsiktiga elanvändnings- och elproduktionsfrågor,energirådet, att på nytt pröva de gmndläggande frågorna om kärnkraftenssäkerhet m, m. verksamhet resulterade i att ett omfattandeunderlagsmaterial kunde överlämnas till regeringen under hös-len 1986, proposition om vissa utgångspunkter för energisystemets omställning (prop.1986/87:159, NU 1987/88:7, rskr. 56) som lades fram kunde jagkonstatera att inget avgörande hade kommit fram som ger anledning atttidigarelägga den Udpunkt då kärnkraftsavvecklingen skall vara helt genomförd. Däremotbedömde jag, mot bakgrund av gjorda utredningar, att en avveckling eller kommer att krävastora uppoffringar, Prop. 1987/88:90 såväl ekonomiskt som miljömässigt, oavsettom avvecklingen läggs tidigt eller sent fram . Enlängre avslällningsperiod ökar möjligheterna till successiv anpassning ochteknikutveckling. Genom förbättras bl. a,fömtsättningarna för ny kraftproduktion atl klara stränga miljökrav.Upphandlingen av nya elproduktionsanläggningar och investeringar i effektivutmstning kan spridas över en längre tidsperiod, varigenom svensk industri fårbättre möjligheter att anpassa sig till de krav som kommer att ställas samt attsvensk elutmst-ningsindustris möjligheter atl framgångsrikt delta iupphandlingen ökar. minskar riskerna för den överhettning påinvesteringssidan som annars kan bli följden av en omfattande, snabbomställning. Arbetet med att förbereda kärnkraftsavvecklingen bör därförintensifieras så atl avvecklingsperioden kan utsträckas med det bibehållnaslutmålet att avvecklingen av kärnkraften skall vara helt genomförd senast år2010, Nya erfarenheter vid driften av kärnkraftverken i Sverigeoch utomlands kan tvinga fram snabbare eller omedelbar urdrifttagning. Dettaskulle ge mycket stora problem om det behövde ske utan att några konkretaförberedelser skett. Att starta anpassningen tidigt och genomföra denfortlöpande kan ses som en viss försäkring mot en sådan situation. För att klargöra vilka åtgärder som behövs för attåstadkomma den nödvändiga effektiviseringen av elanvändningen, tillkalladeregeringen en särskild delegation (ME 1987:01) förelanvändningsfrågor, elanvändningsdelegalionen. Delegationen (ledamöterstatssekreteraren , ordförande, vice verkställande direktörenSören , verkställande direktören och kommunalrådetInes Uusmann) överlämnade sill betänkande (SOU 1987:68), Elhushållning på1990-talet, . har på regeringens uppdrag utrett vissafrågor som sammanhänger med kärnkraftsavvecklingens inledning. Uppdraget har redovisatsi rapporten av två reaktorer (). Sammanfattningsvis kan jag konstatera atl vi nu har kommiten god bit på väg i den omställning av energisystemet som inleddes i och medfolkomröstningen i kärnkraflsfrågan. Utgångspunkter för kärnkraftsavvecklingens inledning Det är angelägel att skapa fasta förutsättningar förkraftindustrins långsiktiga planering av elförsörjningen och för elanvändarnai näringslivet, den offentliga förvaltningen och hushållen. Riktlinjerna förkärnkraftsavvecklingens inledande skede bör preciseras. Statsmakterna bördärför nu besluta att två reaktorer skall las ur drift och därvid även ange vilka kärnkraftverk som berörs. Jag förordar att kärnkraftsavvecklingen inleds med att enförsta reaktor tas ur drift och en andra en i och en i verket. Jag återkommer strax (avsnitt 3.1) med en närmare redogörelse för mina ställningstaganden i den frågan. Sverigehar internationellt sett låga kostnader i elproduktionen. 1987/88:90beror bl. a, på den stora andelen äldre vattenkraftverk i elproduktionen. Ävende äldre kärnkraftblocken producerar el till förhållandevis låga kostnader, Inyare kärnkraftblock är produktionskostnaderna däremot avsevärt högre ochligger i nivå med kostnaderna för kolbaserad kraftproduktion. Närny elproduktionskapacitet tas i drift medför detta höjda kostnader, vilketverkar prishöjande. Jag kommer strax att beröra frågan om elpriserna underkärnkraftsavvecklingen. Jag vill dock redan här påpeka att den framlidaelprisutvecklingen även beror på andra faktorer än kärnkraftsavvecklingen. Denväntade prishöjningen på el är ett resultat av den förändring av elsystemet sominleddes när vi, på grund av en stigande efterfrågan på el, i störte skala fördein andra kraftslag än vattenkraft i elproduktionen. Denna prishöjning skulleredan ha slagit igenom i viss mån om inte den hade hållits tillbaka främst tillföljd av den överskottssituation som har rått på elmarknaden. skulleprishöjningen ha kommit även om kärnkraften hade behållits och byggts ut. Nyelproduktionskapacitet medför också ökade påfrestningar på miljön. Det ärdärför angelägel att begränsa behovet av ny produktionskapacitet genom enlångtgående effektivisering av elanvändningen och genom eler-sättning. NyeleffekUv teknik och ny teknik för att ersätta el måste utvecklas ochutnyttjas. Elanvändningsdelegationenbedömer att sammantaget 1015 T'Wh av den nuvarande årsförbmkningen på ca 130TWh är tekniskt och ekonomiskt tillgängliga för besparing och elersätlningfram . Delegationen har inte bedömt möjligheterna tillbesparing och elersätlning på . Delegationen konstaterar samtidigtatt del finns en allmän tendens till ökad elanvändning inom bl, a, industrinsom kan komma att ta i anspråk hela besparingsutrymmet. En nettoökning kanenligt delegationen inte uteslutas. I statens energiverks rapport två reaktorer anges beräffande elanvändningen i huvudalternativet enför-bmkning på ca . Flera remissinstanser har emellertidframfört som sin åsikt att planeringen inte bör gmndas på en så lågelanvändningsnivå som . Elförsörjningenfår inte vara en faktor som försvagar industrins internaUonellakonkurrenskraft och hämmar landets industriella utveckling. Avvecklingen måsteå ena sidan genomföras så att det inte upppstår elbrist i landet. Å andra sidanbör inte störte utbyggnader än nödvändigt genomföras eftersom detta, tillstora samhällsekonomiska kostnader, skulle leda till ett övemtbud av kraft. Ettöverulbud skulle ge så låga priser att elhushållning skulle bli olönsamt hosanvändarna. Detta skulle i sin tur leda till atl den fortsatta avvecklingenförsvårades. En ökad elproduktion medför också |tora påfrestningar på miljön.Stor omsorg måste därför ägnas åt att avväga utbyggnadsbehoven mot denförväntade elkonsumtionen. Enelanvändningsnivå på bör mot denna bakgrund enligt min mening kunna vara en lämplig utgångspunkt när produktionska paciteten vid slutet av 1990-lalet planeras. Denna nivå medger en viss ökning av elanvändningen t. ex. inom industrin, särskilt om möjligheterna < tillelbesparing och elersätlning utnyttjas. Planeringen bör dock genomfö- Prop.1987/88:90 ras så, att det finns utrymme för ytterligare förstärkningar avproduktionssystemet om elbehovet i senare prognoser bedöms komma att överstigadenna nivå. På finns det emellertid enligt min bedömningmöjligheter atl åstadkomma en betydande minskning av framför allt denelförbrukning som sker för uppvärmningsändamål. Utsläppenav försurande ämnen från energisystemet får inte öka till följd av attkärnkraften avvecklas. Även i andra avseenden måste omställningen avenergisystemet genomföras på ett sådant sätt att negativa effekter för miljöoch hälsa undviks så långt det är möjligt. Stränga miljökrav måste ställas pånya el- och värmeproduktionsanläggningar och vid all användning av energi. Kärnkraftsavvecklingeninnebär alt en del av eltillförseln måste ersättas med annan elprodukUon. Detär viktigt all omställningen av energisystemet sker på samhällsekonomisktriktiga grunder. Behovet av ny elproduktionskapacitet kommer att medföra ökadesamhällsekonomiska kostnader. Det är önskvärt att dessa ökade kostnader tillålspåverka prisnivån. Endast då ges ekonomisk stimulans till att hushålla medelenergi. Densvenska elmarknaden karaktäriseras bl. a. av en frånvaro av statligaregleringar av priset. skiljer sig i detta avseende från flertaletandra länder. I ett internationellt perspektiv anses den svenska elmarknadenfungera väl när det gäller att effektivt utnyttja de sammanlagda produktions-och distributionsresurserna. Elmarknaden levererar el med god säkerhet tillabonnenterna. Det finns enligt min mening inga skäl att ändra på elmarknadensgrundläggande funktionssätt. Något behov att från statsmakterna påverkaelpriserna finns således inte. Med tanke på elprisernas stora betydelse finnsdet ändå skäl att i detta sammanhang något beröra frågan om hur elprisema kantänkas utveckla sig . Elanvändningsdelegationenoch statens energiverk har bedömt att elpriserna kommer atl stiga under1990-talet. Delegationen och har därvid utgått ifrån alt elanvändningenkan komma att öka . Den ökade elanvändningen innebär bl. a.att relativt dyra kraftslag i den nuvarande elprodukUonen, som t, ex,oljekondenskraft, kommer att användas allt mer. Härigenom pressas elprisernauppåt. Elprisernakommer att stiga ytterligare första årtionde enligtelanvändningsdelegationens och bedömningar. Dessa prishöjningarär en fömtsättning för att kraftföretagen skall få en rimlig avkastning på deinvesteringar i ny kraftproduktion som kommer att behövas. Marginalkostnadernai producentledet har legat på en nivå av per kWh. Elanvändningsdelegationen bedömde att elpriserna i producenUedet kommer att stiga med per kWh till mitten av . Prishöjningarna för elabonnenterna kommer enligt delegationen att vara i ungefar samma storleksordning. industrinkan antas få en något gynnsammare prisutveckling än genomsnit- Prop. 1987/88:90let, under förutsättning att taxorna är kostnadsanpassade. Elvärmda småhus ochmindre industrier kan däremot få en något större prishöjning. Generellt gälleratl abonnenter med en jämn effektbelastning och förbmk-ning över året ochdygnet, s. k. långlidsutnyttjande, får lägre prishöjningar än kunder som harsin effektbelastning och användning koncentrerad och . Prishöjningeni producentledet blir enligt en grov uppskattning avelanvändningsdelegalionen per kWh räknat från dagens prisnivå. Deprognoser som redovisas i statens energiverks rapport av tvåreaktorer anger ungefär samma prishöjningar. Elanvändningsdelegationenhar redovisat sina bedömningar i ett intervall. Intervallets högre nivå ochenergiverkets prognoser förutsätter att priset följer den kortsiktigamarginalkostnaden i elproduktionssystemel. En prissättning efter denkortsiktiga marginalkostnaden skulle leda till storaintäktsökningar hos kraftförelagen som företagens sammanlagdakostnader för kraftproduktionen skulle öka endast långsamt. Vinstnivån ikraftindustrin skulle därför stiga kraftigt vid en sådan prisutveckling. Det ärenligt min mening osäkert om en påtagligt höjd prisnivå kan upprätthållas omden innebär starkt stigande vinster i kraftindustrin. I praktikenkommer marknadssituationen och förhandlingsstyrkan hos kraftbolagen,eldistributörerna och elanvändarna att få betydelse för elprisets faktiskautveckling. a. mot denna bakgrund bedömer jag alt elprisernas anpassningtill den högre kostnadsnivån i produktionssystemet inte kommer alt ske abruptutan i en jämn takt under en förhållandevis . Prishöjningarnasstorlek blir vidare beroende av de kraftslag som kommer att ersättakärnkraften. Elpriser upp emot per kWh i producentledet motsvararelprisnivån i de industriländer som har olja, kol eller kärnkraft som bas försin elproduktion. Näri tiden prishöjningarna sker är, vid sidan av takten i kärnkrafts-avvecklingen,i hög grad beroende av elanvändningens utveckling. Åven med samtligakärnkraftsreaktorer i drift skulle t. ex. enelanvändningsnivå på 145 TWK kunna innebära marginalkostnader iproducentledet som motsvarar elpriserna i de länder som har värmekraft som basi elproduktionen. Detta gäller under förutsättning att inteelproduktionssystemet byggs ut i en sådan utsträckning att det uppstår ett.överutbud av el på marknaden och således en press nedåt på priset. Enkraftfull elhushållning är enligt min mening det bästa sättet att hållatillbaka behovet av produktionsutbyggnad och, därmed, de kommande elprishöjningarna. Elanvändningsdelegationenoch några remissinstanser pekar på de pro blem som kan uppstå i den elintensiva industrin på grund av de framtida elprishöjningarna. Det finns enligt min mening anledning att noga följa utvecklingen för sådan industri vars lönsamhet och konkurtensförmåga starkt påverkas av priset på el. Det är därvid viktigt att också studera de regional- och arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna samt överväga hur dessa faktorer bör påverka politikens utformning. Energiskatternasutformning har betydelse för industrins konkurrens- Prop. 1987/88:90 kraft. ISverige beskattas energi med enbart punktskatter. skiljer sig härvidfrån flertalet industriländer bl. a. länderna i EG - där energi beskattasgenom mervärdeskatt. Det innebär i de flesta fall att industrin får en högrebeskattning i än i andra länder. En övergång till mervärdeskatt kanunderlätta industrins anpassning till de högre elpriser som väntas under1990-talet. Möjligheterna att utvidga mervärdeskatten till energiområdet prövasför närvarande av utredningen (Fi 1987:06) om indirekta skatter. Utredningenskall enligt direktiven redovisa sina ställningstaganden senast vid utgångenav . Åtgärderför elhushållning och eltillförsel m. m. Elanvändningsdelegationenhar, som jag nämnt, bedömt att en elbesparing och elersättning påsammantaget av den nuvarande årsförbrukningen skulle vara tekniskt ochekonomiskt tillgänglig . Prishöjningarnapå el kommer att leda till en ökning av investeringarna för elersättning ochför effektivisering av elanvändningen. En del av utrymmet föreleffektivisering kommmer därför all utnyttjas ulan att andra styrmedel änpriset behöver användas. Jag har erfarit att och övriga kraflföretagfortlöpande utvecklar tariffer och försäljningsavtal med villkor som syftartill att bl. a. främja en effektivare elanvändning. Enligt min bedömning böraktörerna på elmarknaden därutöver ges ökade förutsättningar för ochincitament till en rationell elanvändning. Jag kommer därför strax (avsnitt4.2) att föreslå ett nytt program för effektivare användning och ersättning avel hos bl. a. industrier, fastighetsförvaltning och hushåll. Programmet skallunderlätta en anpassning av elanvändningen till de förutsättningar som kommeratt gälla under kärnkraftsavvecklingens inledande skede. skallgrunden läggas för de tekniska nyheter som kommer att behöva tas i bruk när omställningen av energisystemet fortgår. Behovet aversättande elproduktion i samband med den fortsatta kärnkraftsavvecklingen kanreduceras betydligt om el för uppvärmning kan ersättas med annan uppvärmningsteknik.En effektivisering och elersättning på uppvärmningssidan kan också skapa bättreförutsättningar för industrins elförsörjning. Detankommer i första hand pä kraftföretagen alt planera och utveckla kraftsystemetså att landets behov av el kan tillgodoses. De riktlinjer som jag förordar, omurdrifttagning av två reaktorer , innebär attkraftföretagen får mer stabila fömlsättningar för planeringen avelproduktionen. Dessutom gör elprishöjningarna investeringar i ny kraftproduktionmer lönsamma. Jag har vid överiäggningar med kraftförelagen erfarit att ettantal ulbyggnadsprojekt är aktuella. Projekten befinner sig iolika stadier av planering. I vissa fall har byggnadsarbeten inletts. I andrafall har endast en översiktlig förprojektering gjorts. Jag återkommer strax(avsnitt 2.2 och 4.4) till frågan om nya elprodukUonsan-läggningar. Statenstöder på flera sätt utveckling och introduktion av ny miljövänlig 9 energiteknik.För att insatserna skall utnyttjas på effektivast möjliga sättär Prop.1987/88:90 det angeläget att det sker en samordning mellan insatserna. Jagkommer strax (avsnitt 4.5) att föreslå att en ny fond inrättas som inrymmersåväl den nuvarande bränslemiljöfonden som det befintliga programmet för utvecklingoch introduktion av ny energiteknik. Programmet ger bl. a. svenskelutrustningsinduslri möjligheter att genom omställningen av energisystemetfinna avsättning för sin produktion och sitt tekniska kunnande. Utsläppenav försurande ämnen från energisystemet får inte öka till följd av attkämkraften avvecklas. Jag kommer i mitt förslag till miljöpolitiskproposition att redogöra för mina överväganden avseende de miljökrav som enligtmin mening successivt bör införas. Jag återkommer strax (avsnitt 4.6) minaöverväganden rörande åtgärder för atl sänka svavelhalten i tung eldningsolja. Kärnkraftsavvecklingenkan innebära att kärnkraftindustrin och säkerhetsmyndigheterna får svårigheteratt behålla och rekrytera personal med Ullräcklig kompetens. Dessa frågor måstehanteras så att störningar i kärnkraftverkens drift och säkerhet kan undvikas.En särskild informa-tionsgmpp bör bildas för att behandla personal- ochkompetensfrågor inom det kärntekniska området. I informationsgruppen bör ingåföreträdare för kärnkraftindustrin, högskolan, personalorganisationerna,säkerhetsmyndigheterna och andra berörda. Storaelprishöjningar kan leda till oskäligt stora vinster i kraftförelag som ägeräldre kraftverk med låga produktionskostnader. Jag har erfarit att chefen förfinansdepartementet avser all låta utreda denna fråga i särskild ordning. Energipolitikenmåste ha en i huvudsak långsiktig inriktning. Det finns dock en betydandeosäkerhet inom flera viktiga områden.