prop · GB0335 · 1987-12-31 00:00:00 — Nämnden anser all även i dessa delarsamma regler bör gälla som i hyresförhandlingslagen, särskilt med hänsyn tillatt endast beslut av hyresnämnden och inte frivilliga avtal skulle kunna bliantecknade. Således föreslår hyresnämnden en regel som säger alt såväl ettfrivilligt avtal om anvisningsrätt som etl av hyresnämnden fatlat beslut omanvisningsrätt skall gälla även för ny husägare. Därvid kan regeln formulerasi överensstämmelse med 8§ hyresförhandlingslagen. 1 den senare lagen finns ejnågra beslämmelser om anteckning i fastighetsbok eller tomträtts-bok av avtalom förhandlingsordning. Nämnden anser ej att sådana bestämmelser är påkalladenär det gäller anvisningsrätlen. 13 § i den föreslagna lagen bör därför utgå.Därmed får man dessulom en väsentlig förenkling av systemet. vill framhålla att procedurbestämmelsen i 14§ andra stycket knappast hör hemma i den föreslagna lagen. I stället bör bestämmelsensältas in i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder, förslagsvis i ettsärskilt stycke i I7§ i sistnämnda lag. Fastighetsägarens utfästelse om anvisningsräit enligtbostadslåneförfattningarna bör ha samma verkan som ett frivilligt avtal enligtden föreslagna anvisningslagen. Vad gäller frågan vilka hus som skall beröras avlagstiftningen, anser hyresnämnden att endasl flerbostadshus med minsl 5bostadslägenheter bör komma i fråga f. n. Skälen härför är främst följande - såsom anförs iPM s.59 innebär anvisningsrätten slora olägenheter i mindre fastigheter; - personer somenbart äger mindre hyreshus har jämfört med ägare av större enheter sällansamma förståelse för det slag av samhällsintresse som det här är fråga om; - visar det sigsenare all det verkligen finns behov att förmedla även lägenheter i mindrehyreshus kan lagen ändras. Del är ihög grad positivt att del slås fast att tvångsförfarandet mol enskild fastighetsägareinle får komma till stånd förrän möjligheterna atl träffa 135 frivilligaavlal med denne är uttömda samt all det finns utrymme för aktiv Prop.1987/88:35 medling från hyresnämndens sida. Angivnarekvisit för en skälighetsbedömning synes tillräckliga för alt den enskildehusägarens sakliga intressen skall kunna beaktas vid prövningen som företas avhyresnämnd/bostadsdomstol. Varesig kommunens anvisningsrätt grundar sig på etl frivilligt avtal eller ettbeslut av hyresnämnd/bostadsdomstol synes det ändamålsenligt att r'ätlsförhållandetmellan parterna inle lidbegränsas (normall enligt förslaget) ulan löpertills vidare. Sävälkommunen som den enskilde husägaren bör ha möjlighet att få frågan om ändradevillkor/bestämmelser för anvisningsrätlen prövade inom rimliga tidsintervaller. Ensådan möjlighel kommer alt innebära all husägaren inte behöver slutligt ange resp.beräkna sina särskilda behov all förfoga över sina lägenheter för enfemårsperiod. Hyresnämndenföreslår alltså att parterna efter mönster av reglerna för ändrade hyresvillkori 12 kap. JB bör kunna hänskjuta tvist om ändrade beslämmelser för anvisningsrättentill nämnden. Någon risk för alt denna möjlighet skall missbrukas av enskildahusägare torde inte föreligga. Enliglandra stycket får förbudet enligt punkl 2 förenas med vite. Hyresnämndenulgår från att det är meningen att beslul om anvisningsrätt kommer att förenasmed vite endast om det finns anledning anta att hyresvärden inle kommer atträtta sig efter beslutet. Vidare alt del skall vara möjligt för nämnden all påtalan av kommunen i nylt ärende förena tidigare beslul om anvisningsräit medvite om det visat sig att husägaren inte rättar sig efter beslutet. Såvittkan utläsas av förslaget kan husägare ansöka om att beslut om anvisningsräitskall upphävas. /bosladsdomstolen kan då antingen bifalla ellerogilla en sådan ansökan. förslag ovan (under 4 §) beaktas föreligger ett tredje alternativsom förefaller vara det mest flexibla alternativet dvs. beslutet om anvisningsräitfortsätter att gälla men beslämmelserna enligt 4§ 1, 2 och 4 ändras resp.kompletteras. Enliglförslaget i 5 § 3 är husägaren tvungen ge in ansökan lill hyresnämnden medyrkande atl nämnden skall upphäva tidigare beslut om anvisningsräit även närhusägaren och kommunen är överens. Idepartementspromemorian (s.49) anförs: Slutligen bör också kommu nen och husägare kunna komma överens om att beslutet inte längre skall tillämpas. Om mantänkt sig all nämnden skall kunna ogilla en sådan ansökan bör Prop.1987/88:35 det anges under vilka omständigheter della kan ske. Är nämndensuppgift endasl alt stadfästa parternas överenskommelse förefaller förslagetbyråkratiskt i överkant. Om det inte kan anses som en självklarhet bör del ilagtexten anges att en överenskommelse, som ingätts skriftligen och somupphäver beslut om anvisningsräit eller ändrar beslämmelserna i sådant beslut,är giltig. Husägare får inte medverka till överlåtelser av hyresrättoch andrahandsupplätelser om inte förutsättningarna i 12kap. 34, 35, 37 eller40 § föreligger. De aktuella beslämmelserna är inle lätta att tillämpa förhyresnämnderna. Husägarna skall tillämpa bestämmelserna i vissa fall under"vitesansvar" dvs.ger man felaktigt tillstånd lill överlåtelsen m.m.riskerasvite om förbudet enligt 4 § är förenat med vite. Det finns enligt nämndens förmenande anledning altöverväga om inte stat eller kommun bör lämna någon form av information omgällande praxis för all husägare skall kunna leva upp lill bestämmelsens syfte,t. ex. en uttalad möjlighel att vända sig till hyresnämnd med skriftlig förfrågan. Risken är annars att vissa husägare kategoriskt säger nejtill samtliga framställningar om överlåtelser m. m. Hyresnämnderna har enligtförslaget följande uppgifter - medla och iförekommande fall meddela beslut om anvisningsräit; 2-4 §§ - upphäva beslulom anvisningsräit; 5§ - besluta om attupplåtelse skall gälla frän viss tidpunkt jämte tvist om villkor; 9 § - prövaskyldighet för kommun all betala ersättning; 10§ - lämnameddelande till inskrivningsmyndighet om beslut om anvisningsrätt resp. beslutatt tidigare beslul skall upphävas; 13 § - utdöma vite 14 § Om hyresnämndens synpunkter beaktas tillkommer följandeuppgifter nämligen - besluta omändrade beslämmelser lill anvisningsrätlen; samt - besluta om attvite förenas med tidigare meddelat beslut om anvisnings-rätt. / § andra slyckel Vad som sägs i förslaget bör för tydlighets skull ändrassä atl del klart framgär, alt lagen skall tillämpas även i fall av frivillig förvaltning och ifall av förvaltning på grund av förvallningsåläggande enligl bostadsförvalt ningslagen (1977:792). Andra slyckel i förevarande paragraf kunde lämpli gen lyda: "Som ägare av hus anses, när omständigheterna föranleder det, annan som innehar eller förvaltar huset." Här eller annorstädes i lagen bör ingå en bestämmelse somanger vad avtal om utfästelse om anvisningsräit skall innehålla. Genom atthusägaren ulan risk för sanktioner kan bryta mol ell avtal om utfästelse av anvisningsräitkan befaras alt lagen blir onödigt ineffektiv. Det bör därför föreligga möjlighelatt i avtalet föreskriva att husägaren, om han bryter mot avtalet, kan åläggasalt utge skadestånd till kommunen. Fråga om skyldighet all utge skadeståndkunde lämpligen prövas av hyresnämnden. Det bör av lagtexten klart framgå, att del inle ärhyresnämnden som i samband med prövning av fråga om kommunens anvisningsräithar att bedöma om anvisningsrätt behövs för bostadsförsöriningen. I lagen bör anges , efter vilken husägaren ulanatt behöva avvakta besked från kommunen fär förfoga över lägenheten. 11 § tredje stycket Bestämmelsen bör utgå, se nämndens kommentar under 2 §. ser ingen anledning att i beslut omanvisningsrätt utsatt vite inte skulle gälla mol ny ägare med mindreäganderätten övergått genom någol av de i förslaget särskill angivna fången. 14 § andra stycket Bestämmelsen hör logiskt hemma i Ilagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder. Utredningsförslaget om anvisningsräitaktualiserar en mängd avgränsnings- och konfiiklfrågor av betydelse för den somäger flerbostadshus. För den enskilde konsumenten i rollen som bostadssökandeeller boende kan anvisningsrätlen däremot inte väntas medföra annat än fördelar. anser dock all förslaget, innan delgenomförs, bör ändras i följande hänseenden. Ej fritidsbostäder Prop. Lagenbör uttryckligen begränsas lill att gälla bostadslägenheter avsedda för permanentboende.De bostadssociala motiv som gör sig gällande i samband med permanentbosläderkan inte åberopas när det gäller alt förmedla hyresgäster lill fritidsbostäder.Inte heller bör det komma i fråga att mot en fastighetsägares önskan anvisa permanentboendetill bostäder som ska utnyttjas för fritidsändamål. Attdet är viktigt atl det klargörs om den nya lagen ska kunna lillämpas påfritidsbostäder framgår inte minsl av den oklarhet i motsvarande hänseende somgäller tillämpningen av hyreslagens straffbestämmelse vid uppenbart oskälighyra. Ejbostadsrätter och kooperativa bostadsföreningar Bostadsrätteroch kooperativa bostadsföreningar bör inte alls omfattas av lagen. Ibetänkandet har inte redovisats tillräckligt bärande skäl för förslaget pådenna punkt, och de negativa verkningar som skulle kunna följa av ettgenomförande av förslaget är otillräckligt utredda. Denföreslagna ordningen kan försämra möjligheterna för konsumenter som bospararatt få en lägenhet upplåten med bostadsrätt och på så sätt motverka frivilligkapitalbildning/frivilligt bostadssparande inom främst bostadskooperationen.Enligt mening bör man givetvis undvika att genomföra åtgärdersom kan förvärta de problem med att skaffa bostad som redan nu möter de alltfler konsumenter som väljer att bospara, t. ex. inom bosladskooperalionens ram. Ejvissa slag av hus Omhuset har högst två bostadslägenheter framgår av lagtexten att lägenheterna undantasfrån lagens tillämpning. Om antalet lägenheter högst är fem framgår av specialmofiveringen(betänkandet, s. 59) att normalt ska ingen av lägenheterna kunna omfattas av anvisningsrätlen.I alla andra hus ska anvisningsräit kunna gälla för varie bostadslägenhet utomden som är så inrättad alt den "utgör en del av husägarens egenbostad". Konsumentverketföreslår att ordet "flerbostadshus" i lagtexten ersätts med uppgiftom exakt anlal bostadslägenheter i varie hus som undantas frånanvisningsrätten. Antalet sådana lägenheter kan då lämpligen i enlighet meduttalandet i specialmotiveringen bestämmas lill fem. Med "bostadslägenhet"ska då även avses lägenheter som ulan erforderligt tillstånd upplåts som kontor(se vidare nedan). Vidareföreslår verket alt det klarläggs att en fömtsättning för undantag frånanvisningsrätten med avseende på hus med högst fem bostadslägenheter ska varaatt en av dessa lägenheter bebos av "husägaren" själv. Denförutsättningen bör naturligtvis anses uppfylld även om denne tillfälligt haren annan bostad, t. ex. i samband med ullandskommendering. Sammanfattningsvisföreslår verkel alt del redan av lagtexten bör klart 139 framgå attanvisningsrätt inte kan gälla bostadslägenhet som ingår i hus Prop.1987/88:35 med högst fem sådana lägenheter och där husägaren själv bor i en avdem. När ett hus ägs av flera fysiska personer än en eller aven juridisk person behöver del klariäggas i vilka fall undantaget från lagen hänförligttill "husägarens" boende i huset är tillämpligt. Följande exeiripelillustrerar delarav problemet. Huset ägs gemensamt av ett fätal fysiska personer av vilkanågon bor där. Ägaren är en juridisk person med speciella band mellan sigoch en fysisk person som bor i huset. Exempel: ägaren är ell dödsbo och endödsbodelägare har en bostad i huset. Vissa speciella konsekvenser smygkontor ska åter blibosläder Den föreslagna lagen kan bli ett hjälpmedel för framförallt storstadskommuner med bostadsbrist där fastighetsägare ulan tillståndgjort kontor av bostäder - s. k. smygkontor. F. n. är den takt i vilkenbosläder återskapas helt otillräcklig. Fastighetsägarna tjänar på detta, inle minslgenom alt hyresgästen i kontoret ofta betalat en myckel hög hyra. De som slår ibostadskön föriorar. Kommunerna bör genom att den föreslagna lagen omfattar"bostadslägenhet", varmed uttryckligen bör avses lägenheterursprungligen upplåtna för bostadsändamål, kunna utnyttja anvisningsrätten ävenför smygkonlor. Innan kommunen anvisar en bosladshyresgäsl till en sådanlägenhet kan det självfallet ibland krävas atl fastighetsägaren åläggs att påegen bekostnad sätta lägenheten i fullgott skick som bostad. Anvisningsräit till lomma lägenheter (1 och 3 §§) Enligl lagförslaget gäller anvisningsrätlen först vid dettillfälle när fastighetsägaren har för avsikt all upplåta lägenheterna (I §).Lagen ger enligt förslaget inga möjligheter att tvinga fram en upplåtelse avlägenheter som står tomma i avvaktan på ombyggnad eller försäljning av hus m. m.,men där förutsättning i och för sig finns atl upplåta lägenheter, t. ex. medkorttidskontrakt till ungdomar. Bosladsslyrelsen anser att lagen bör utformas så atlkommunerna kan få anvisningsräit lill lomma lägenheter i de fall bosladsförsöriningslägetmotiverar detta. Anvisningsrätt tdl s. k. tjänstebosläder (6 §) Enligt 6§ andra stycket skall beslut av hyresnämnd om anvisningsräitinte äga tillämpning "om upplåtelse av lägenheten beror av anslällning hos husägaren och lägenheten även tidigare var upplåten lill följd av sådan anslällning". Bestämmelsen har utan närmare motivering förts över från bostadsanvisningslagen till den föreslagna nya lagen. sensuppfaUning bör bestämmelsen inte föras över till den nya lagen. I Prop.1987/88:35 vissa samhällen (typ bruksorter) kan en större arbetsgivare äga enförhållandevis stor andel av bostadsbeståndet i orten. Lägenheterna har hyrtsut fill förelagels anställda, vilkel har inneburit alt man fått två skildabostadsmarknader med separata bostadsköer. Bostadssocialt är en sådan uppdelningav bostadsmarknaden inle önskvärd. Om ifrågavarande bestämmelse införs i dennya lagen kommer den all medverka lill en permanentning av den rådandeuppdelningen. En huvudprincip i den nya lagen är att fastighetsägarens skäligaintressen skall beaktas vid avtalsförhandlingarna och vid en eventuell prövningi hyresnämnden. Enligt bosladsslyrelsen bör frågan om tjänstebosläder lösas påsamma sätt. Prövningav den bosladssökande (8 §) Fasfighetsägarenhar enligl förslaget full frihet att vägra godta en bostadssökande somkommunen anvisat. Han är dock skyldig att upplåta lägenheten till kommunen omkommunen begär del. Kommunen kan sedan andra-handsupplåla lägenheten och enligt37 § hyreslagen också överlåta hyresrätten om det inle innebär påtagligolägenhet för hyresvärden. De föreslagna reglerna är desamma som i bostadsanvisningslagen.Denna ordning kan bli administrativt betungande för kommunerna. Bostadsstyrelsenanser i enlighet med vad som framfördes i styrelsens svar till bosladskommitténsslutbetänkande, att ell prövningsförfarande bör tillämpas. Den fastighetsägaresom inte godtar bostadsförmedlingens förslag bör få vända sig till hyresnämndenför all få frågan avgjord. Anvisningslid(10 §) Lagförslagetanger ingen anvisningslid för kommunens förmedling. Erfarenheterna visar allförhandlingar mellan bosladssökande och husägaren kan dra ut på liden med riskför atl kommunen ådrar sig skadeslåndsskyldighet (10 §). Bostadsstyrelsenanser atl en anvisningstid av för kommunen ska skrivas in i lagen. Vite(4 §) Enligl4§ får hyresnämndens beslut om anvisningsrätt förenas med vite. S. k. löpandevite skall tillämpas, dvs. vitet skall betalas varie gång förbudet att anvisalägenhet till annan bostadssökande än den som kommunen anvisat, eller lillkommunen, överträds. Bosladsslyrelsenanser atl vitel, om del skall ha någon effekt, måste vara kännbart och inlesymboliskt. Dokumentationav upplåtelseförändringar (6 §) Enliglpromemorian bör en vitesbeslämmelse normall vara tillräcklig för atl förmå enfastighetsägare alt iaktta upplåtelseförbudel. dockalt en svårighet ligger i all kommunen inte har några störte möjlighe- Prop.1987/88:35 ler alt kontrollera all förbudet upprätthålls. Det kunde därförövervägas menar man alt införa sådana möjligheter i lagen. Förslagsställarnadiskuterar möjligheten att husägaren skulle vara skyldig att tillhandahållakommunen en lägenhelsförteckning samt all kommunen utöver underrättelse omlediga lägenheter också skall få underrättelser om alla överlåtelser och andrahandsupplätelser.Förslagsställarna konstaterar emellertid atl en sådan ordning skulle medföraen belydande administration för kommunen. Bostadsstyrelsenföreslår en annan väg. Fastighetsägaren bör kunna åläggas att löpande bokföraalla förändringar i upplåtelser och när kommunen så önskar skall enredovisning ske. En sådan bestämmelse skulle ge kommunen vissakontrollmöjligheter och bör skrivas in i lagtexten. Inskrivningav avtal (11 §, 13 §) Enligt13 § skall beslut om anvisningsräit sändas fill inskrivningsmyndigheten föranteckning i fastighetsboken. är nödvändigt om rätten skall bli gällande molny ägare till fastigheten. Enligl 11 § skall även avtal om anvisningsrätt gällamot ny husägare. Enligt bosladsstyrelsens mening bör lagen även ge möjlighel lillinskrivning av avtal om bosladsanvisning, i likhet med vad som sker med andra avlalsom belastar fastigheten, exempelvis servitut, nyttjanderätt. Reservationenav (s)-ledamötema Enliglde förslag som framförs i 2§ i promemorian kan kommunen få frågan om anvisningsräitprövad av hyresnämnden om husägaren vägrar att lämna en utfästelse tillkommunen om anvisningsräit eller om han inte uppfyller utfästelsen. Styrelsenanser att ett besvärsförfarande i enlighet med vad som angivits ikommunförbundets remissyttrande över bostadskommitténs delbetänkande är attföredra ur synpunkt. Systemet innebär att en nämnd får rättatt besluta om anvisningsrätt i enlighet med 4 §. Fastighetsägarenges möjlighet att överklaga beslutet. På så sätt blir det fastighetsägaren somfår ta inifiafiv till att få frågan om anvisningsrätten prövad. Styrelsen haringet att invända mot att en sådan prövning görs av hyresnämnden. I bosladskommitténsslutbetänkande föreslogs alt en särskild infiytlnings- prövning skulle införas. Förslaget gick i korthet ul på alt om en hyresvärd inte godtar en bostadssökande, sorn anvisas av bostadsförmedlingen, kan kommunen ansöka om hyresnämndens prövning. Prövningen skall då ske ufifrån hyreslagens krav på skölsamhel. Del är kommunen som blir part 142 vid inflyllningsprövningen.Däremot är del den bosladssökande och inte Prop. 1987/88:35 kommunen somblir part i del hyresförhällande som uppslår om hyrenämnden bifaller kommunensansökan. Frågan om inflyttningsprövning avfärdas i förslaget. Istället sägs i kommentaren till 8§ alt husägaren "har full frihet allvägra godta en bostadssökande som kommunen anvisat. Han är dock skyldig altupplåta lägenheten lill kommunen, om kommunen begär det." Kommunen kansedan hyra ut den i andra hand lill den bostadssökande. Styrelsen anser atl förslaget om infiyltningsprövning ärall föredra både ur kommunens och den enskildes synpunkt. Även om man ipromemorian ulgår ifrån att husägaren som regel skall acceptera de hyresgästersom kommunen anvisar, finns det utrymme för godtycke från husägarens sida.Eftersom förslaget inte kopplas till hyreslagens kriterier, kan hyresvärdenavvisa en av kommunen anvisad bostadssökande av andra ej specificerade skäl. Förslaget kan också leda lill alt anlalel andahandsuthyrningarökar betydligt i kommunerna. Delta medför orimligt slora administrativa krav påkommunerna samt en i övrigl icke önskvärd ulveckling på bostadsmarknaden. Bosladskommillén föreslog atl en särskild inflytlningsprövning,lik den prövning som gäller vid byte, skulle införas för alt möjliggöra förkommunerna atl få frågan om hyresgästens kvalifikationer prövad omfaslighets-ägaren vägrade atl godta denne som hyresgäst. I föreliggande förslag avvisas bosladskommitténs förslag lillinfiyltningsprövning. Kontorethar ringa förståelse för de motiv som anförs för alt avvisa bostadskommitténs förslag. Kontoret har tidigare framfört vid ell flertal tillfällen bl.a i samband med yttrande över bostadskommitténs slutbetä- kande (tj. ullålande 37/1986) saml i tjänteutlålande angående förbättrad ackvisilion (27/1984) behovet av en inflytlningsprövning. Bostadsförmed lingen lägger ner betydande arbetsinsatser på atl få utnyttja den lagliga förmedlingsrälten och på atl få bosladssökanden godkända som hyresgäs ter. Kontoret hävdar alt del vore önskvärt om etl enhetligt prövningsförfa rande kunde erhållas oavsett vilken lagstiftning som ligger lill grund för anvisningsrätten. Kontoret avvisar den möjlighel som medges i lagförsla gets 8 § nämligen atl om husägaren inle godtar den bostadssökande som kommunen anvisar är husägaren skyldig all upplåta lägenheten till kommu nen, om kommunen begär det. Kommunen kan sedan upplåta lägenheten i andra hand och därefter enligl 37 § hyreslagen överlåta hyresrätten lill andrahandshyresgästen om del inle innebär påtaglig olägenhet för husäga ren. Med den erfarenhet kontoret har av problem att få bostadssökanden godkända skulle sannolikt andrahandsuthyrningarna pålagligt öka. finnsanledning att befara all kommunerna inle har personella och ekono- Prop.1987/88:35 miska resurser alt sälta in för alt praktiskt kunna tillämpa den vägsom lagförslaget anvisar. Kontoret anser det väsentligt att lagstiftarna finner enform för inflyttningsprövning som tillgodoser såväl domstolarnas krav på snabboch enkel hantering som bostadsförmedlingarnas önskemål om att effektivt kunnautnyttja anvisningsrätlen. Kommer inte.en sådan lill stånd är risken uppenbaralt en ytterligare anpassning lill fastighetsägarnas krav måsle göras vilkelinnebär att de mer "toleranta" fastighetsägarna - vilket lill myckelstor del utgörs av kommunala bolag - får en oproportionerligt stor andelresurssvaga hushåll medan de mer krävande värdarna nästan uteslutande fårförslag på stabila hushåll. Ett anvisningsarbele som anpassas efter värdarnaskrav leder lill en ökad social segregafion. Man kan inle heller utesluta attlägenheter i brist på ekonomiska resurser måste återgå till värden. Kontoret föreslår således att en modifiering av bosladskommitténsförslag fill inflyttningsprövning tas in i en kommande lag om kommunalanvisningsrätt till bostadslägenheter. Fastighetsägaren bör således om han integodtar bostadsförmedlingens förslag, vända sig lill hyresnämnden, som fåravgöra frågan. Bostadsförmedlingen skall också kunna begära hyresnämndensprövning om värden intar en passiv roll i anvisningsarbetel. Upplåtelse av lägenhet tdl anställd hos husägaren (6 §) I lagförslagels 6 § andra slyckel öppnas möjligheten fören fastighetsägare att upplåta lägenhet till någon om delta beror avanställning hos husägaren och lägenheten även tidigare varit upplåten tillföljd av sådan anslällning. Kontoret tolkar undanlaget på så sätt att anställningenhos husägaren avser någon form av fastighetsskötsel. Möjligheten lill dispensfrän "upplåtelseförbudel" bör således bedömas mycket restriktivt. Enligt lagförslaget kan den kommunala anvisningsrätlenuppkomma på två olika sätt, dels genom en utfästelse från husägarens sida, dels genom beslul om anvisningsrätt som meddelats av hyresnämnden. I avlalen har parterna i stort sett fria händer atl avgränsa anvisningsrätlen, ange berörda lägenhe ter m. m. Elt hyresnämndsbeslul får förenas med vite. En utfästelse i avlal får däremot inte innehålla vilesbestämmelser.. Ett beslul ska inskrivas i fastighetsboken och följer därmed fastigheten vid ägarbyte. En utfästelse blir ändock gällande mol en ny ägare, om den är skriftlig och innehåller vissa uppgifter om fastigheten (11 §). Kontoret anser all också en förbin delse som fastighetsägaren skriver pä vid ny- eller ombyggnad med statliga län bör kunna inskrivas samt förenas med vite. Anvisningsrätten enligt denna förbindelse skulle därmed få samma sanklionsmöjligheter som vid ett hyresnämndsbeslul. Krav på fastighetsägare att företa undersökning angåendebyten, Prop. överlagande av kontrakt m. m. I lagförslagets 6 § stipuleras om verkan av beslut omanvisningsrätt.