prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Sädana tillkoraraer ocksä inora kort inom återstående länsdelar.Beställningscentralerna har tillskapatssom en följd av de krav samhället ställti lagstiftning. Om anslutningsskyldigheten skulle slopas, torde en stor del avtaxiägarna välja att utträdaur de nuvarande beställningscentralerna. Ledningen för dessa skulle dätvingas att höja avgifterna för de kvarstående.Ekonomiska förluster kan vid denna utvecklinguppstä för ägarna av beställningscentralerna, de anslutna taxiägarna. Det ärrimligt att dessa ekonoraiskt kompenseras av staten för eventuella förluster.Beställningscentralernasrationaliserande effekt kan vidare urholkas om anslutningen viker. Detta skullekunna allvarligt skada effektiviteten i verksaraheten. föreslär att detvingande reglerna om mellanvägg i taxi,enligt kungörelse , slopas, Bestämraelserna upplevs som byråkratiska.Enligt mening bör varje enskild taxiägare fä avgöra om han eller hon vill utrusta fordonet med mellanvägg eller inte. AB lokaltrafik (SL) har överlämnat och åberopat ett i ärendet upprättattjänsteutlätande av SL:s verkställandedirektör och trafikdirektören hos 40 1987/88. 1987/88:50 Bilaga1.16 länslandstings trafiknärands trafikkontor. SL yttrar angäende förslagetom lämplighetsprövning: En slopad prövningav antalet-tillständshavare och det antal fordondessa fär sätta i drift beräknas för länsdel komma att innebära en omfattande nyetablering avtaxiföretag. Den föreslagna skärptaoch fortlöpande lämplighetsprövningensynes väl motiverad för ' att hällaraarknaden fri frän mindre seriösa företag. Flerentreprenörer ökar i princip konkurrensen och innebär därmed en fördel förfärdtjänsten. Det finns ett intresse utanför den traditionella taxibranschen att utföra färdtjänsttransporter som utförs av taxi. Entreprenörer som ,kör specialfordonstransporter med småhussar ätfärdtjänsten liar uttryckt intesse av att koraraa in pä "taximarknaden". En slopad behovsprövning kan komma att bidra till att bredda marknadenav transportörer pä ett för färdtjänsten i positivt sätt. I fräga om kvittoskrivande, ochregistrerande.taxametrar samt taxan yttrar SL;- Registrerande taxametrar är ett nödvändigt instrument för attgarantera en korrekt debitering. Sädana taxametrar har ett påtagligt konsumentintresse inte bara för dem som har ansvaret för de sarahällsbetaldaresorna utan ocksä för allmänheten. Av redovisningsskäl-m -m bör registrerande taxametrar även ligga i branschens eget intresse. De större taxiföretageni länet har också uttryckt sädantintresse medan branschsammanslutningar, som domineras-av småföretag Och"ensamäkare" till synes helt"saknar motivation att införa registrerande taxameter. Medregistreringen skapas även bättre möjligheter till skattekontroll,vilket i sin tur ökar möjligheterna till konkurrens pälika villkor. Ett obligatoriskt införandeav kvittoskrivande och registrerande taxameter är därför utoraordentligt angeläget. Kravet päkvittoskrivande och registrerande taxameter leder sannolikt i sig till en vissomstrukturering av taxibranschen. Förutsättningarna förlönsamhet inom branschen kan förändras,vilket i sin tur päverkar prisbildningen . Om Transporträdetsnuvarande fastställese av taxan slopas utan att nägon annan förändring genomförskan effekten sannolikt bli dramatiskt ökadekostnader för bl a färdtjänsten. Idepartmentets promemoria redovisas det paradoxala förhällandet atttaxibranschen uppenbarligen är lönsam, eftersom efterfrägan på trafiktillstånd är stor,sora redovisade inkomster betydligt understiger den genomsnittligaindustriarbetarlönen. 1987/88:50 Bilaga 1.16 uppdärat behov av- taxehöjningar bedörasenligt departemen tet föreligga. -taxan släppsfri utan att konkurrensen .pä raarknaden är större skulle färdtjänsten och andra köpareav taxitjänster pä kort sikt ha raycket liten valmöjlighet närman sluter avtal med taxi och därmed också mycket liten möjlighetatt undvika orimliga kostnadsökningar. Frän kundens utgångspunktär en förutsättning för en avreglerad taxa därför att konkurrens först har skapats pätransportörmarknaden. Ett lämpligt genoraförande kan vara att behovsprövning och koraraenderingsplaner först slopas och registrerande taxametrar införs. När sedanraarknaden har anpassat sig och en konkurrenssituation uppstått slopas, den statliga taxefastställelsen. Förfärdtjänstens del innebär det att taxan därefter regleras i avtal mellan färdtjänsthuvudmannenoch ett antal olika transportörer. SL har mångårig erfarenhet av att försöka förhandla med taxibranschen om någon form av-"rabatt" baserad pä det faktura att färdtjänsten är en stor kund hos taxi. Erfarenheten är nedslående.Eftersora ingen konkurrens har funnits har nägonöverenskommelse inte kunnat näs. Ett belysande exempel kan nämnas; Dricksen är en del avtaxan som kunden avgör. sänkte SL dricksen vid färdtjänstresor frän . Resultatet av denna åtgärd blev i första hand ett ytterligare uttryck för behovet av registrerande taxametrar i de fordonsom kör färdtjäns.t, SLs erfarenheter ärentydiga:först när konkurrens eller realistiskt hot ora konkurrens finns pä transportörmarknadenskapas förutsättningar för färdtjänsthuvudmannen att förhandla om avtal om taxan. Angäende frägan ora beställningscentraleryttrar SL; Som redovisats ovan avser SL Färdtjänst upprätta en egen beställningscentralför att möjliggörasamordning av färdtjänstens taxiresor. I samband med beställningen av en resa kontrolleras kundens behörighet (legitimation, tilldelning av resor) . Detta är en form av myndighetsutövning sora bedömtsolämplig att lägga ut pänågon annan än färdtjänstens huvudman. Huvuddelen av de taxibilar somtrafikerar länets centrala delar är utrustade raed T80. övriga fordon trafikleds förnärvarande ö.ver "talradio". Eftersom färdtjänsten svararför av taxitrafiken i länets centrala delar och eller mer i de yttredelarna koramer en speciell Färdtjänstcentral att innebära en betydande avlastning av övrigabeställningscentraler. För färdtjänsten är det angelägetbl...a raed hänsyn till den stora volym beställningar som skall överföras frän 1987/88:50Bilaga 1.16 saraplaneringsdatorn till lämpliga fordon - även om samplaneringen i sigminskar den volymen - att fordonen har en datoriserad trafikledning. De storainvesteringar som gjorts i T80 motiverar att Färdtjänstcentralen kan kommunicera medT80. Inom övriga delar av länet kan andra tekniker bli aktuella.- Effektiva beställningscentralerär en förutsättning för såväl en god kundtjänstsom ett högt utnyttjande av taxibilarna. Detekonomiska utrymmet för kapacitetsstarka konkurrerandecentraler bedöms i rapporten åtminstone vid nuvarande teknik vara begränsat. I länets yttre delar är färdtjänstresorna i praktiken en garant för att det överhuvud taget skall finnas ett utbud av taxitjänster.Om färdtjänsten tar ett ökat ansvar för beställningpch samordning av sina resor, ställer krav pä trafikledningstekniken samt sluter avtal medtransportörerna om utehällande av fordon ra m kommer länshuvudmannens engagemang i taxinäringen i dessa delar av länet att bli betydande. I den män det är ekonomiskt motiverat kan SL köps taxitjänsterför att komplettera eller ersätta befintlig linjetrafik raed buss inom vissa områden eller under vissa delar av dygnet. det avsociala eller andra skäl bedöras ändamålsenligt raed en förbättrad taxiservice är detta en fråga för den enskilda priraärkoramunen. I den framtid förtaxi i sora här skisse rats tar Färdtjänsten pä sig ett betydande kostnadsan svar för beställningsfunktionen, som faller pä taxi. Detta kommer attavspeglas i de taxeavtal som sluts, , , Genom att ta ansvar föroch kontroll över de stora investeringarna ibeställnings- och samordningsfunktioneroch genora att ställa krav pä trafikledningstekniken kan färdtjänsten bidratill att avregleringens mäl uppnäs -en effektivare och bättre taxitrafik. Färdtjänsten är en del av landstingetskollektivtrafik. Dagens färdtjänstresande raed taxi är dock enmycket individuell resform. Det samhällsekonomiskteffektiva resursutnyttjande som ärutmärkande för en välplanerad kollektivtrafik kan inte sägaskänneteckna färdtjänstenstaxiresor. Det system fördebitering av färdtjänstresor med taxi som användsidag medför en betydande osäkerhet om det belopp som utbetalas för den köptatjänsten är korrekt. Färdtjänstens kunder framför idagklagomål beträffande i förstahand svårigheterna att komma fram i beställningsväxeln,vissa förares bemötande av färdtjänstkunden samt en debitering som inte överensstämraerraed det faktiska taxameterbeloppet. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 I syfte att fätill ständ en korrekt debitering av de tjänster SL köperav taxi samt ett effektivare utnyttjande av de resurser sora avsätts för färdtjänsttrafikenpägär inom SL tvä större utvecklingsprojekt: RETAX (Registrerande TAXaraeter) och SAMTAX(SAMordning av färdtjänstens TAXiresor). Arbetet med att utveckla en registrerande taxameter har pågått i mänga är raed SLoch Spårvägar sora pådrivande parter. Acceptabel teknik finns . Förhandlingarna mellan SL och taxibranschen i länet har avbrutits sedan taxi förklarat sig inte länge se nägra fördelar raed den nya taxametern och SL inte ansett sig kunna ta helakostnaden för en kvittoskrivare, som borde varaett lagligt krav pä taxibranschen. Fordonen föreskrivsvara utrustade med registrerande och kvittoskrivande taxameter. I glesbygd där tillgängenpä taxifordon är begränsadkan framkörningssträckorna förskolskjutsar ibland bli oriraligt längaoch kostnaderna därraed höga. Kommunerna kan där behöva söka andra lösningar än att användataxifordon. Det kan vara någon som pä deltid utförnägra skolskjutsturer per dag. I övrigt användsinte fordonet för yrkesmässig trafik. Transporterna är avtalsbundna och ersättningen baseras pä ett kilometerpris.Tvingas dessa fordon att utrustas med taxameter fördyras transporterna saratidigt som taxametern intekoramer till användning. För fordon sora enbart utför avtalsbundna transporter bör dispens generellt kunna ges frän kravet att vara utrustade raed taxaraeter. () anför; Slopad behovsprövningav såväl taxi som hyrverkstrafik mästekopplas till en skärpt lämplighetsprövning frän framförallt statliga myndigheters sida. SLTF finner det därför angeläget att fordon som används i yrkesmässig trafik ska vara försedda med ett lättidentifierbart och väl synligt märke eller annat känneteckensä att kunden kan identifiera dessafordon och ej behöva riskera att åka ut förs k "svart taxitrafik". En sådanutraärkning av taxifordon är även önskvärd raed hänsyn till taxis rättatt i vissa fall begagna busskörfält, bussgator etc. Under ett övergångsskede börtransportköparnas problem bli föremal försärskild omsorg frän KO:s och sida. Avregleringen avtaxi förutsätter att KO kan träffa enbranschöverenskommelse med avseende prisinformation ra m. Vidare är det helt nödvändigt att NO särskiltuppmärksammar eventuella tendenser tillmonopol och kartellbildningar. Genom en samverkan mellan KO, ,NO och SPK bör staten kunna främja en sund och ur kundsynpunkt lämplig utveckling av taxibranschen utan häraraande regleringar. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 SLTF förutsätter att vederbörandestatliga myndigheter-vid behov samrädermed företrädare för sarahällets transportköparesäsom , landstingsförbundet och SLTF. SLTF anser att fordon som enbart kör ' avtalsbundna transporter för beställaresräkning ska kunna ges dispens frän kravet päkvittoskrivande och registrerande taxameter. Krav pä kvittoskrivande taxameter bör endast gällanär allmänheten nyttjar taxi och dä för- attundvika s k "svart taxi". Tvingas alla taxifordon att utrustas medtaxameter fördyras transporterna saratidigtsora taxametern inte kommer till användning. I glesbygd därtillgängen pä taxifordon ärbegränsad kan framkörningssträckornaför skolskjutsar och kompletteringstrafikibland bli orimligt länga och kostnaderna därmed höga.Kommuner och länstrafikföretag kan därbehöva söka andra lösningar än att användataxifordon med taxameter. Bäde ett avskaffande av begreppethyrverk i kombination med dispens fräntaxaraeter för taxi eller en avreglering avhyrverk raedger sädana andra lösningar. Genom att den av Transporträdet fastställda maximitaxan kommit attuppfattas som en rikstaxa har koraraunerna ej funnit någon reell raöjlighettill prisförhandlingar raed taxi.Koraraunernas förhandlingssituation har inte förbättrats avden monopolställning som taxi haft och där man varit skyddade frän konkurrens. Utifrån dessa förutsättningar har inte någonupphandlingsrutin och stark inköpsorganisationbehövts byggas upp för upphandling av skolskjutsar och färdtjänstmotsvarande den-som finns pä de tekniskaförvaltningarna för upphandling av renhållning, snöröjning etc. Svenska taxiförbundetanför beträffande lämplighetsprövningen: Förbundet anser det väsentligt att speciellt vandels-prövningen skärps.Ett av lämplighetsprövningens syften måstevara att skydda branschen mot olaglig och oseriös konkurrens. Taxinäringens samfällda krav ärdärför att lämplighetsprövningen förstärks. Kopplat till en förstärkt lämplighetsprövning raästeocksä samhället höja sina ambitioner att kontrolleraatt-verksamheten bedrivs i tillåtna former.Framför allt gäller det kontroller och ätgärder möt olaga yrkesmässigtrafik. yrkesmässig trafik är ett stort pro- blem för seriösataxiföretagare pä mänga häll. De rättsligaätgärder som 'vidtagits av polis och åklagarmyndigheteni bör tas efter i övriga delar av,landet. En avreglering avregelverket bör alltsä korabineras med en härdare kontroll av att lagstiftningen följs. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 Förbundet tillstyrker förslaget att bygga pä lämplighetsutbildningen. I dennagrundutbildning mäste dock en branschspecifik del ingå. Svenska Taxiförbundethar genora de s k BLIV-kurserna (kurs förblivande taxiägare) haft ansvaret för lämplighetsutbildningen'för taxis del. erfarenheter avlaraplighetsutbildningen är mycket goda, BLIV-kursernauppfyller de kvalitetskrav som ställts.Intresset är stort, utbildningsresultatet-är gott. Förbundetbör därför även i fortsättningen kunna ha ansvaret för laraplighetsutbildningen av taxiägare, gärnaunder överinseende avKommunikationsdepcirtementet eller TPR. Förbundet förutsätter att dettillständ som kommer att krävas för attbedriva taxitrafiken, gäller speciellt för taxi. Därutöver föreslär förbundet att ett yrkestrafikmärke eller motsvarande kopplas till tillståndet (och, fordonet), för att bekräftaför kunderna att tillständs-innehavaren och fordonet uppfyller ställda krav. Vi utgär dä frän att det fordon som användsäven fortsättningsvis skall anges i tillståndet. Förbundet avstyrker krav ombankgaranti. I fräga om taxan anför förbundet: Det ärviktigt att promemorian understryker att prisregleringen hänger samman med övriga regleringsmoment. Därmed är det också en förutsättning för en utveckling av taxinäringen att prisregleringenavskaffas. Svenska Taxiförbundethar vid ätskilliga tillfällen riktat kritik mot taxitaxans konstruktion.Taxitaxan är ocksä det vanligaste diskussionsämnet vid de interna förbundssammanträdena. Taxitaxan är en förkomplex, för komplicerad och för rigid modell fören sä pass enkel tjänst som en taxiresa raellan tvä punkter. Förbundettillstyrker helt att den prisreglerade taxitaxan avskaffas, Genora att fri prissättningråder blir det beställningscentralerna sora kan utöva prissättningen.Skälet till detta är främst, attkunden mäste tillförsäkras entillfredsställande prisinformation som kanfullgöra anbudsfunktiönen i den avtalssituation som en taxiresa formellt är. Begreppet beställningscentrali detta avseende, innefattar även de taxiägare som häregen upp-dragsförraedling och stär utanförgemensam beställningscentral, I de gemensammabeställningscentralerna koraraertransportörerna att vara civilrättsligt bundna till viss prisbild genom transportöravtal med beställningscentralen. Efter en avreglering måstetaxi marknadsföra sig bättre. Produktmixen pris/service mäste bli kändhos kunderna Prop.1987/88: 50 Bilaga 1.16 för att verksamheten skall kunnautvecklas. Marknadsföringen kan ske genom annonser,direktreklam m ra. I den avreglerade miljönökar kundernas behov av en klarprisinformation. Förbundet föreslär därför att ettobligatorium införs som föreskriver att varje taxibil inne i bilen skall ha"prislapp" väl synlig, som talar om gällande pris (grundavgift eller motsvarande, väglängds-ellertidpris, eller eventuella fasta priser). Förbundetförutsätts fä delta i förberedelserna fören sådan regel, utformningen av de kravsom behövs för "prislappen" m m. Angäende beställningscentralerna anför förbundet: Frägan om anslutning till en gemensambeställningscentral (BC) per trafikområde, har varit den svåraste frägan att fullfölja sedan riksdagsbeslutet , inte minst för samhällsorganen.Nu gär promemorian motsatt väg, åtminstoneutanför storstäderna. Det innebäratt affärsmässigheten koramer att ersättaobligatoriet i 1980 ärs riksdagsbeslut. Det finns en svårighetraed en sådan utveckling. De taxiägare sora följtriksdagsbeslutets anda och bokstav har byggt upp ett antal BC i sinatrafikområden. Ofta har i dessa fall, och kommunen/spelat en pådrivande roll och hänvisat till riksdagsbeslutet, bl a i , och öre-bro län.Om BC-obligatoriet avskaffas kan den ekonomiska basen försvagas förde orafattande investeringar sora ligger i dessa "beställningscentraler. Detta' kan leda till ekonomiskskada och i det läget har statsmakterna ett delansvareftersora man i första skedet föreskrivit en uppbyggnad och sedan ändrat uppfattning och därraed riskerar den ekonomiska basen. Promemorian föreslår att kvittoskrivande och registrerande taxameterskall göras obligatorisk. Man preciserarinte vad som inbegrips i "kvittoskrivande" respektive"registrerande" taxameter. Förbundet tillstyrker attkvittoskrivande taxameter görsobligatorisk. Beträffande kravspecifikationen för vad sora skall ingå i den kvittoskrivande taxametern, anser förbundet att typgodkännandeföreskrifterna ska ange de mest nödvändigafunktionerna. De funktioner som vissa offentliga kunder har önskemal om att fämed skall förbehållas dessa kunder och taxi att komma överens ora päsedvanligt sätt, "Registrerande" taxameter syftar troligtvis pä att taxametern skall innehålla olika datafunktioner för snabb databehandling av de olika uppgifterna som närmast förknippasraed den körrapport som föraren ärskyldig att föra. Ambitionerna härvidlag har inte med nägra offentliga intressen att göra,det är upp till företagaren Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 vilka investeringar vederbörande vill göra för att underlätta sin administration. Mot denna bakgrund anser förbundet att bestämmelserna skall inrikta sig pä kvittoskrivande taxameter och lärana fräganom registrerande taxameter till branschen och dess kunder att koraraa överens om. AB läns regionaltrafik (Länsbussarna) anför; Taxan som fastställsav Transporträdet släpps alltsähelt fri. Därvid kan enligt departementet,koraraunerna och landstingen upphandla sina transporttjänster enligt det koramunala upphandlingsreglementetoch i konkurrens mellan olika trafikutövare. Detta är heltkorrekt vad avser förbeställda transportuppdrag säsomskolskjutsar m fl. Det är dock oklart hur en sädan upphandling av icke förbeställdatransporter säsora färdtjänst skall gä till. Det datasystera sora skall sköta saraordningen av samhällsbetalda transporter i länväljer lämpligaste fordon utifrån flera olika kriterier bl a det pris sora gäller förrespektive fordon. Systemet kan säledesha individuella priser för varje fordon. Detta gör att upphandlingen av transporterna kan ske medkonkurrens, dock raed anslutning till länsbeställningscentralen som förutsättning . Upphandlingen av anropsstyrd trafik - t ex färdtjänst -mäste förmodligensamordnas i länet pä sädant sätt att samtliga lämpadefordon - oavsett stationeringsort i länet- kan ta uppdrag var som helst i länet.Denna möjlighet kan vara svär att uppnåora respektive koraraun upphandlar utan samordning. Länsbussarna tillstyrker förslaget att taxitaxan avregleras . i läntog initiativ till enutredning om införandet av en läns- beställningscentral.Länsstyrelsens utredning var klar1983 och togs dä över av kommunförbundets länsavdelning. Länsavdelningenhar sedan raed anlitande av konsulter och raed stöd frän bl a TFB lagt förslag till införandeav en länsbeställningscentral i en rapport som låg klar i börjanav 1986. Länsbussarna fick senare iuppdrag att genomföra införandet av länsbeställningscentralen. Avtal har träffats mellan . ägs av och ochhar sora affärsidé att tillhandahälla teknik och kunnande för samordning av trafik i regionbeställningscentraler, Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 Den uppbyggnad av länsbeställningscentral som sker i länföljer säledes det s k TaxiTel-konceptet. Modern, avanceradteknik för beställningsmottagning, saraplanering och dirigering avtaxibilar utnyttjas. Genom avtal har TaxiTel gett Länsalarmeringscentralen (LAC) i länet i uppdrag att svara för driften av länsbeställningscentralen. LAC har övertagit driftansvaret för ÖrebroTaxi;s beställningscentral och koraraer inora kortatt ta över Taxi AB:scentral. och första delen av 1988 skersaraplaneringen med metoder föratt senare övergå till datoriserad samplanering. kommer övriga delar av länetatt överföras till länsbeställningscentralen. i län deltar i projektet och samordningen av transporterkoraraer även att omfatta de s k sjukresorna. Länsstyrelsen-har fattatbeslut om att län utgör etttrafikområde för taxiverksamheten. Detta ären förutsättning för samordning av de sarahällsbetalda transporterna. Det är en orafattande förändring avtaxi-verksaraheten som genomförs i länet i syfte att skapa en rationellare och mersaraordnad taxitrafik fraraförallt för de sarahällsbetaldatransporterna. Genom länsbeställningscentralen fär komranerna och ett instrument som skall användas till att hällatillbaka de kraftigt ökande kostnaderna för bl a färdtjänst. Förändringen ger ocksämöjligheter för en utveckling mot att de samhällsbetalda taxitransporterna ingär sora en integrerad del av kollektivtrafiken. Mot bakgrund av den stora förändring som pågår i länet är det svårt att bedömaeffekterna av förslagen till avreglering. Allakonsekvenser kan knappast förutses. Länsbussarna anför vidare: Slopandet av skyldigheten att tillhöra beställningscentralär den avreglering sora man frän departementets sida - med rätt - hyser störstfarhågor för. är en taxiutövare skyldig att tillhöra en beställningscentral. Beställningscentralen skall enligt lagen svara för ett eller flera trafikområden (trafi"komräde lika med koraraun i flertalet fall). I län har dock länsstyrelseninte reglerat frägan om koraraunvisa beställningscentraler i avvaktan pä de utredningar om länsbeställningscentral som pågått,' Departementet anger i sitt förslag att en fungerande konkurrens förutsätter konkurrerande beställningscentraler. säger man att utrymme för konkurrerande beställningscentralerbara finns i storstäderna dä centralerna böromfatta minst 200 fordon. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.16 Bland annat talar kravet pä saraordning av samhällsbetaldatransporter för att beställningscentralerna skall vara stora. Hur kravet pä samordning och kravet pä konkurrens skall kunna förenas framgärinte av departementets förslag. Man pekar dock pä möjligheternaatt bygga upp regionala beställningscentraler- -t ex genom TaxiTel-konceptet . I län pägär, sora närantsovan, en uppbyggnad av en länsomfattandebeställningscentral. Det är inte troligt att nägon konkurrerande beställningscentralsom kan erbjuda samordning av samhällsbetaldatransporter kommer till ständ. Däremot kan nägon eller nägrasmä centraler tillkomma som konkurrerar enbart vad avser de privata taxiresor na. En splittring päflera smä centraler är inte önskvärd ur vare sig sarahällets eller allmänhetens synpunkt. En svaghet i förslaget till avreglering är att man ålägger kommunerna ett ansvar för taxinäringenraen ansvaret åtföljs inte av nägra möjligheter att ingripa vid en utveckling mot en splittring pä mänga smä centraler.