prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Exporten av järn och stål minskade någol, vilket bidrog tillalt den totala exportökningen tillbearbetade varor endast uppgick UU 3,1987. beräknas den svenskaindustrins marknadsandelar i alternaUv 1 ligga kvar nivå. De senaste årens industriinveste ringar torde göra del möjligt för den svenska industrin att öka exportleve ranserna i takt med marknadstillväxten, trots det rekordhöga kapaciletsut nytljandet. En lägre eflerfrågeökning från den svenska hemmamarknaden än bör dessutom bidratill ökade ansträngingar från industrin att bryta sig in på nya marknader. Såvälstatistiska centralbyråns orderslalis- tik som konjunkturbaromelern förseptember 1987 redovisar en tämligen kraftig ökning av orderingången frän exportmarknaderna, under del senas- le halvåret. Vid oförändrade marknadsandelar för svensk exportindustri till såväl som övriga världenkommer exporten av bearbe- 22 ladevaror öka 1988 och 1989. Diagram3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade varor Prop. till 14 gji i i Index1980 = 100 , ' ." 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: Konjunkturinstitutetoch . I alternativ 2 kommer ett högre relativpris, högrearbetskraftskostnader, lägre investeringar samt sämre lönsamhet inom industrinatt medföra marknadsandelsförluster. Andelsförluster blir tämligen begränsade1988, eller 3/, men beräknas 1989 uppgå till . Exporten av bearbetade varorberäknas således öka 1988 och ca I % 1989 i alternativ 2. Råvaruexporten ökade med 1987. Ökningen kantill fullo hänföras till att exporten av petroleumprodukter ökade med drygt 20%som följd av atl försvarsuppgörelsen medgav en neddragning avoljelagren. Exporten av övriga råvaror beräknas endast ha ökat igenomsnitt. En kraftig minskning av fartygsexporten medförde alt den totalavaruexporten endast ökade 1987. förutses exporten av petroleumprodukter sjunkatillbaka till en mer normal nivå, vilket innebär en kraftig sänkning från 1987.Även förväntas pelroleumexporten minska något. Övrig råvaruexpört beräknasendast öka med . Totalt innebär detta attvaruexorlen i alternativ 1 beräknas öka både 1988 och 1989.1alternaUv 2 kommer varuexportökningen endast att uppgå till 1988 ochUU 1989. Tabell 3:2 Export av varor Prop.1987/88: 100 Bil. 3,3 -43 20,5 3,5 -10 - 7,0 3,0 0 0 1,0 -5,4 -7,0 2,5 4,0 0 3,0 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Importenav bearbetade varor ökade 1987, vilket var en kraftig uppdragningjämfört med , då ökningen stannade vid . Den kraftiga imporlökningen1987 förklaras av att inhemsk efterfrågan ökat starkt och riktal sig molvarugrupper med högt importinnehåll. Den importvägda efterfrågan beräknas ha ökatmed 1987. Det höga kapaciletsut-nytljandel inom industrin har medförtatt den svenska industrin inle kunnal öka produkUonen i efterfrågadomfattning, vilket bidragit till marknadsandelsförluster. Den starkaefterfrågeutvecklingen förklaras främst av atl den privata konsumtionen avbearbetade varor ökade med saml att maskininvesleringarna ökade meddrygt . Båda dessa varugrupper har ett högt importinnehåll. bidrogett lageromslag till att öka efterfrågan ytterligare. Marknadsandelsförlusternapå hemmamarknaden tycks ha uppgått till . Tabell 3:3 Import av bearbetade varor 6,7 -3,4 1,0 -1,9 7,1 -2,6 3,5 -1,5 2,7 -1,2 Import av bearbetade varor -0,5 Anm:Relativpris enligt producentprisindexsystemet. Dessa priser avviker något, frän priserna enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor:Statistiska centralbyrån, och finandepartementet. Under de tre första kvartalen ökade importen avvaraktiga konsumtionsvaror med rekordhöga tal. Importen av TV-apparater ökademed , videobandspelare och bilimporten . Högaimporttal har även registrerats för leksaker, sportartiklar samt kläder ochskor. beräknas den importvägda efterfrågan ialternativ 1 öka med ca 3,. Den lägre ökningstakten förklaras av atl denprivata varukonsum- tionensamt maskininvesleringarna förväntas öka i en betydligt lägre takt än under1987. De svenska producenternas relativpriser förväntas vara oförändrade ialternativ 1, vilket medför att relalivprisulvecklingen inte bidrar till ändelsförluster på hemmamarknaden.Importens inkomstelasti-cilel samt entrendmässig andelsförlust för den svenska hemmamarknadsindustrinberäknas dock medföra att importen av bearbetade varor ökar med . beräknas ökningen av deninhemska efterfrågan fortsätta attavta. Ökningen av efterfrågan beräknas uppgå till och de svenska relativpriserna vara oförändradeäven 1989. Detta beräknas medföra en importökning för bearbetade varor med ca4%. 1987/88: 100 Bil. -7,0 -8,0 -6,3 -0,5 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . Ialternativ 2 beräknas den importvägda efterfrågan öka lika mycket som i alternativ 1 , dvs. med ca 3,. Denförsämrade pris- och kostnadsutvecklingenmedför dock att importen ökar något mer, eller med ca 5,. blirdock efterfrågeutvecklingen betydligt svagare i alternativ 2, främst beroende på en betydligt svagare export- ochinvesteringsutveckling. Detfortsalt försämrade pris- och kostnadslägel medför dock attandelsförlusterna blir större i alternativ 2. Råvaruimporten sjönk med 1987.Neddragningen av oljelagren bidrogUll all importen av råolja sjönk och pelroleumimporten . Importen av övriga råvaror ökade med 3%.Eftersom flertalet råvaror prissälts i dollar har dollarfallet medfört attprisutvecklingen varit mycket låg trots att oljepriserna stigit. Under1988 kommer en återgång en mer normal nivå på petroleumimporten alt medföra en kraftig ökning jämfört med1987. Ett planerat driftstopp vidett oljeraffinaderi väntas medföra atl råoljeimporten hålls tillbaka medan importen av petroleumprodukter dras uppytterligare. förutses enviss trendmässig nedgång i importen av råolja och petroleumprodukter samtidigtsom oljeimporten ökar något till följd av atl neddragningen av oljelagren då torde vara avslutad.Importen av övriga råvaror beräknasendast öka med ett par procent under såväl 1988 som 1989. Totaltskulle varuimporten därmed i alternativ 1 öka med 4,1988 och 3,1989. IalternaUv 2 blir importökningen något högre 1988 men ca % lägre 1989 äni allernaUv 1. Diagram 3:2 Handels- och bytesbalans 1987/88: 100 Bil.1.1 ' ' ' I ' ' ' ' I ' ' ' ' I '' ' ' I ' 1950 1955 1960 1965 1970 Källor: och . ' I ' ' ' ' I. ' ' ' ' I ' 1975 1980 1985 Bytesbalansenuppskattas preliminärt ha givit ett underskott på . sämre än enligt prognosen i RNB-87, då bytesbalansenberäknades ge ett överskott på I miljard kr. Den sämre utvecklingen förklarasbl. a. äv att den privata konsumtionen och investeringarna ökade mer än väntat,vUket dragit upp importen. sämre änberäknat, vilket dock motverkades av atl transfereringsbalansen blev 4miljarder kr. bättre än beräknat till följd av sjunkande dollarkurs samt atlu-landsbiståndet inte betalats ut i planerad omfattning. Det går inle altutesluta alt försämringen av tjänslebalansen beror på all ett nyttredovisningssystem lagils i bruk , vilket medfört ett broll istatistikserien. Mellan1986 och 1987 har bytesbalansen försämrats med ca . Merparten avförsämringen kan hänföras till alt överskottet i handelsbalansen minskal, setabell 3:5. Detta trots alt oljenotan gav ett mindre underskott 1987.Försämringen av handelsbalansen kan helt förklaras av att överskottet i handelnmed bearbetade varor sjunkit med ca . Delär främst handeln med verkstadsvaror som givit ett betydligt lägre överskott1987. Det bör dock påpekas att den svenska handelsbalansen,historiskt sett, är stark, se diagram 3:2. Problemet för äratt överskottet i handelsbalansen måste växa är för är för all täcka deväxande underskotlen i tjänste- och Iransfereringsbalanserna. För 1988beräknas underskottet i bytesbalansen öka med ytterligare . vilketinnebär ett bylesbalansunderskott pä . Av försämringen kan . hänföras till en försämradhandelsbalans. Underskottet ilurislnellot väntas fortsätta all växa 1988, dock ej i samma takt som . Såväl högre räntor som en ökad utlandsskuld bidrar alt räntebetalningarnaäter beäknas öka . Övrigatransfereringar förutses öka relalivt kraftigt till följd av eftersläpningar i utbetalningen av u-landsbislåndet. För1989 beräknas underskottet öka ytterligare i alternativ 1 liU följd av enfortsall försämring av lurislnel-lolsamt ökade räntebetalningar och transfereringsutgifter. I alterrialiv2 beräknas underskottet ibytesbalansen öka . Den sämre utvecklingen i dettaalternativ är i huvudsak hänförlig tillatt den försämrade konkurtenskraften medför en försvagad real handelsbalans. beräknas underskottetfortsätta öka. Den fortsatt försämrade konkurtenskraften medför all överskotteti handelsbalansen reduceras medytterligare . Även tjänste- och transfererings-balansen får ensämre utveckling än i alternativ 1. Underskottet i bytesbalansen 1989 har beräknats uppgå till 21 miljarderkr. i alternativ 2. 1987/88: 100 Bil. Bearbetade varor Råolja och petroleumprodukter Övriga råvaror Fartyg Korrigeringspost -31,5 6,8 2,0 -16,5 -13,0 4,8 0,9 -13,8 5,0 1,2 -14,7 5,2 1,2 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -10,9 -12,4 -13,6 Avkastning på kapital (därav räntenetto) Övriga transferingar -21,1 (-23,7) - 9,3 -17,9 (-20,1) -16,3 (-17,9) -18,3 (-20,0) -11,0 -19,1 (-20,9) -11,5 -30,4 -27,4 -24,9 -29,3 -30,6 Bytesbalans (alt. 1) -11,0 -12,2 -15,6 Bytesbalans (alt. 2) -14,2 -21,0 Källor:Statistiska centralbyrån, , ochfinansdepartementet. 1987/88: 100 Densvenska industrikonjunkluren förstärktes påtagligt . InduslriprodukUonen, som mer eller mindre stagnerade mellanandra och , började därefter stiga markant. MeUan helåren 1986 och 1987 har uppgången skattats Ulldrygt . Produktionsökningen berori ungefär lika stor grad på ökade leveranser exportmarknaderna somtill hemmamarknaden. Industriinvesteringarna har ökat kraftigt desenaste åren. Mellan 1982 och 1987beräknas investeringsnivån ha ökat med . Även antalet sysselsatta i industrin har ökat påtagligt desenaste åren. Mellan 1983 och 1987ökade industrisysselsätlningen enligt arbelskraflsundersökningarna () med närmare 50000 personer. Del innebär allindustrins kapacitet har byggts ut . Hela 57 %av industriföretagen angav fulltkapacitetsulnyltjande i konjunkturinsitutets septemberbarometer, en nivå sominle registrerats sedan millen av 1970-lalel. Särskilt högt var kapacitetsutnylljandet i skogsindustrin ochbilindustrin. Den förbättradeindustrikonjunkturen visade sig också i att industrins orderingång steg kraftigtunder året saml alt förelagens orderstocksomdömen inle hade varit så positiva sedan konjunkturtoppen 1974. Merän hälften av förelagen uppgav atl del var en för liten maskin- ochanläggningskapacitel samt bristen päarbetskraft som förhindrade en ökad produktion. Bristen på maskiner och anläggningar samtsvårigheterna för företagen alt få tag i utbildad arbetskraft hämmadesåledes industriproduktionen 1987. Idiagram 4:1 återges resursutnyttjandet inom industrin definierat som en sammanvägning av andelen företag somuppger fuUt kapacitetsutnyttjandeoch brist på arbetskraft i konjunkturbaromelern. Den kraftiga uppgångenav resursutnyttjandet mellan första och kan dock delvishänföras ett nytt förelagsurval. Bland branscherna har den kemiska industrin ochmassa- och pappersindustrin haftden starkaste produktionsökningen. Båda branscherna ökade sin produktion med . Den kemiska induslrinpåverkas emellerUd av sloraproduklionssvängningar inom pelroleumraffinaderierna. Inom verkstadsindustrinökade produktionen med . Produktionsökningen på 1987 medförde atlindustriproduktionens andel av BNPsteg något. sjönk industrins andel av BNP med från till 20,, dvs.med . har den åter stigit . Under 1988förväntas efterfrågan pä industriprodukter inte öka lika mycket som . Ett positivtlageromslag beräknas dock påverka produktionen i uppdragande riktning.Totalt beräknas industriproduktion en öka i alternaUv 1.Produktionsökningarna förväntas bli störst inom massa- och pappersindustrin, kemiska industrin och verkstadsindu strin. Diagram 4:1 Resursutnyttjande inom industrin 1987/88: 100 Bil. 1972 1974 1976 1976 1960 1962 1964 1986 Anm.: Sammanvägning av uppgifter om andel företag somuppger fullt kapacitetsutnyttjande ochbrist på arbetskraft i konjunkturbarometern. /wä//a .Konjunkturinstitutet. En kraftigare avmattning av den amerikanskakonjunkturen än vad som inkluderas i dessa kalkyler kan emellertid medföra atlden p. g. a. dollarfallet konkurrenskraftiga nordamerikanska skogsindustrinökar sin avsättning pä europeiska marknader och därmed tränger ut bl. a. densvenska industrin. Detta kan medföra en sämre utveckling för främst massa- ochpappersindustrin. 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Källor: ,och . kommer en fortsatt dämpad ökningstakt avefterfrågan all Prop. 1987/88: 100 medföra en något lägre ökning avindustriproduktionen än de närmast Bil. 1.1 föregående åren. I dessakalkyler beräknas industriproduktionen öka med 1989. I alternativ 2 kommer den lägre efterfrågan ikombination med en försämrad konkurrenskraft för den svenska industrin allmedföra atl industriproduktionen blir lägre än i alternativ 1. Under 1988beräknas industriproduktionen öka och förväntas produktionenligga kvar på föregående års nivå. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling Procentuell volyinförändring från föregående år -8,0 -2,0 Trä-, massa- och pappersindustri Kemisk industri (inkl. petro- Järn-, stål- och metallverk -5,7 -5,0 -1,0 -0,1 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Industrinslönsamhet var ungefär oförändrad jämfört med under 1986.Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet, dvs. vinstandelen, uppgick Ullca , se tabell 4:2. Både inom verkstadsindustrin och den övriga induslrinsjönk vinstandelen, medan den ökade inom basindustrin. Tabell 4:2 Bruttoöverskottsandel i i Basindustri Verkstadsindustri Övrig industri Anm.: Bruttoöverskottsandelen är driftsöverskott bruttosom andel av förädlingsvärdet. Uppgifterna avser industri exkl.petroleumraffinaderier och varv. Källor: ,och . Basindustrins utveckling är hänförbar till den förbättrade konjunkturen inom skogsindustrin. Där har prisutvecklingen varit stark på utlandsmark naderna och produktiviteten ökat i takt med produktionen, vilkel delvis 30 harmotverkat effekten av ökade timlönekoslnader. Denna förmånliga Prop.1987/88: 100 utveckling har mer än uppvägt de närmast motsatta förhållandena inom Bil.1.1 andra delar av basindustrin, som gruvor och järn- och stålverk, samt ; bidragittill alt hålla uppe industrins lönsamhet totalt. Tabell 4:3 Rörliga produktionskostnader, produktpriseroch marginaler per producerad enhet iindustrin exkl. varv och petroleumraffinaderier 9,9. -0,5 -0,1 -0,1 -0,9 -0,4 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknul- naindirekta skatter per arbetad timme. Produktivitet avser bruttoproduktion per ' Med avdrag för subventioner. ' Förändring i procentenheter. Marginalen ärbiuttovinsterna i procent av de totala rörliga kostnaderna efter avdrag för icke-varuanknutnasubventioner. Källor: , konjunkturinstitutetoch . Att industrins lönsamhet utvecklades så pass förmånligt1987 beror i hög grad på produktivitetsutvecklingen, se tabell 4:3.Prisökningarna pä insatsvaror har marginellt överstigit produktprisökningarna,medan timlönekostnaderna har stigit nästan dubbelt så snabbt. Genomproduktivitetsökningen har dock ökningen i lönekostnaderna per produceradenhet kunna hållas i nivå med produklprisökningarna, dvs. vid ca 3 1/. Desammanlagda rörliga kostnaderna ökade därigenom endast något mer änproduktpriserna, varför marginalen förblev nästan oförändrad. Lönsamhetsutvecklingen och 1989 är naturligtvisstarkt beroende av kostnadsutvecklingen. Vid den lägre ökningen itimlönekostnaderna i alternativ 1 beräknas de rörliga kostnaderna öka i sammatakt som produktpriserna. Delta implicerar atl marginalen respektivebruttovinstande len stabiliseras på ungefär den nivå som har etablerats sedan1984. Utvecklingen väntas uppvisa samma drag. Alternativ 2 med en högre timlöneökning implicerar docken lönsamhetsförsämring. En kalkylerad ökning i limlönekostnaderna i sammatakt som 1987, tillsammans med en svagare produktivitetsutveckling, implicerarför 1989 den lägsta lönsamhelsnivån . I tabell 4:4 presenteras beräkningar över olikalönsamhetsmått för industrin baserade på finansslatisliken. Utgångspunkten ärdet preliminära utfallet , som har framskrivits 1987. Beräkningarnatyder på atl industrins rörelseresultat efter avskrivningar saml inklusivefinansnetto och värdestegringsvinster var ca . (i löpande priser) var nästan helt hänförbartill värdestegringsvinslerna.Samma faktor ligger bakom den ökade avkastningen på del materiella kapitaletrespektive räntabiliteten på lolaU och eget kapital. Därigenom har ävenavkastningen pä materiellt kapital förbättratsi förhållande avkastningen på industriföretagens totala finansiellatillgångar. Avkastningen på materiellt kapital har dock minskat i förhällandetill lönsamheten på alternativa riskfria finansiella placeringar, representeradav den genomsnittliga räntan på länga statsobligationer. Även den realaräntabiliteten på eget kapital (dvs. räntabiliteten justerad för inflationen)minskade 1987. Prop.1987/88: 100 Bil. Tabell 4:4 Resultat och räntabilitet m. m. för industrin Resultat efter kalkylmässig avskrivning Finansiellt netto därav: intäkter kostnader -5,1 16,5 -1,5 20.1 21,6 Resultat inkl. värdestegrings-vinster' Avkastning, procent på materiellt'kapital" pä finansiellt kapital pä totalt kapital pä eget kapital "Real" räntabilitet på eget kapital' procent Andel finansiellt kapital Soliditet Genomsnittlig skuldränta Riskfri ränta'' 42.5 51.5 8.9 13.7 ' ' Resultat efter finansnetto plus värdestegiingsvinsterpå lager och fast kapital. - Resultat efter avskrivning plus värdestegringsvinster iprocent av lager- och fasta kapitalets återanskaffningsvärde. 'Räntabiliteten defiaterad med KPl:s förändring dec.-dec. " Genomsnittlig ränta pä länga statsobligationer. Källor: och . Densvenska arbetsmarknaden karaktäriserades 1987 av ett högre eflerfrå-getryck än på 1980-talel. Antaletarbetslösa minskade avarbetskraften och den genomsnittliga arbetslösheten 1987 beräknas ha uppgått till 1,. Flera indikatorer tyder också på ökadesvårigheter att rekrytera arbetskraft. Skillnadernamellan prognosalternaliven i löneökningstakt och produktionstillväxt beräknasinle innebära någon mer markant skillnad för utvecklingen på arbetsmarknadenredan under 1988. Med den ekonomiska utveckling som förväntas i alternativ 1beräknas läget på arbetsmarknaden kunna bli ungefär detsamma 1989 som 1988.Däremot väntas den svagare produktionstillväxten i alternativ 2 och1989 alt medföra en påtagligavmattning i arbelskraflsefterfrågan och risker för en stigande arbetslöshetunder 1989. 1987/88: 100 Bil. Detgenomsnittliga antalet sysselsatta personer beräknas enligt arbelskraflsundersökningarna ha ökat med 37000 mellan1986 och 1987. Syssel-sällningslillväxlenunder loppet av året var ännu kraftigare, antalet sysselsatta i slutet av 1987kan uppskattas till nära 60000 fler än . Mätt i antalarbetade limmar beräknas sysselsättningen ha ökat 1987. Ett ökat antal sysselsatta personer och denhöjda medelarbetstiden står för lika slora bidrag. Tusentalpersoner (i åldrarna ) Jord- och skogsbruk Industri Byggnadsverksamhet Privata tjänster verksamhet Statlig verksamhet 264 1513 1 145 -5 0 2 15 15 -2 -5 5 8 17 10 -2 Arbetslöshet % av arbetskraften Sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ' Beredskapsarbete,ungdomslag och rekryteringsstöd. Källor:Statistiska centralbyrån () och finansdepartmentet. 3 1987/88. MedelarbetsUderi per sysselsatt har stigit vaije årsedan 1981. Den genomsnittliga arbetstiden per sysselsatt och år uppgick 1987till nära , vilkel kan jämföras med bollennivån 1440 limmar per är1981. De senaste sex årens höjning av medelarbelstiden är således ochmotsvarar en arbetsvecka per sysselsatt. Bakom den stigande medelarbelstidenligger bl a alt andelen av de sysselsatta som arbetar deltid minskat. Medan dettotala antalet sysselsatta under dessa år ökade med drygt 150000 personer,minskade antalet deltidssysselsatta med nära 50000. Vidare har andelen av dedelUdsarbetande som arbetar kort deltid (mindre än ) minskatfrån till . Även de heltidsarbetandes arbetstid är längre nu än för sexår sedan. Det kan noteras atl minskade medelarbetstiden iomfattning som motsvarar 90 limmar per sysselsatt och år. Under 1970-lalel och början på 1980-lalet var detfrämst den offentliga sektorns sysselsättning som ökade. De senaste årenssysselsällningtillväxt har emellertid varit koncentrerad näringslivet.Perioden minskade antalet arbetade limmar i näringslivet varje år.Fr.o.m. 1982 har istället kunnat noteras en ökning , se diagram 5:1.Även om näringslivets produktionstillväxt efter 1981 varit högre än under1970-talel är skillnaden inle lika stor som för sysselsättningen, vilket visarsig i en svagare produktivitetsutveckling. Perioden ökade produktionenper arbetad timme i näringslivet i genomsnitt. Perioden 1982-87har den ökat med endast 1 1/. En bidragande orsak till den lägrelillväxtlaklen i näringslivels produktivitet är att tjänstesektorerna, därförutsättningarna för produktivitetstillväxt är sämre, har ökat sin andel avprodukUonen. Prop.1987/88: 100 Bil. Diagram5:1 Sysselsättning i näringslivet Källor:SiatisUska centralbyrån och . Inom Industrinhar märkts en tilltagande svårighet att rekrytera arbets- Prop. 1987/88: 100 kraft . som ikonjunkturinslitutels barometer Bil. 1.1 anger brist på arbetare har ökat markant. Detta gäller såväl föryrkesarbetare, där nära hälften av företagen uppger brist, som för övrigaarbetare. Bristen pä tekniskatjänstemän har dock minskat något, men ligger fortfarande på en hög nivå. Enfemtedel av företagen anger tillgången på arbetskraft som det främstahindret för en produktionsökning. Sysselsättningen inom induslrin följer normallmed en tidseftersläpning produktionens utveckling. Under 1985 och 1986bromsades tillväxten i väsentligt, vilket ledde till en svagare sysselsättningsökning 1986 och 1987.ProduklionsUllväxten blev högre 1987, men väntas avla igen 1988 och 1989. För sysselsättningen innebär detta en prognos på en fortsatt svag ökning av antaletsysselsatta 1988 i båda alternativen. beräknas industrisysselsätlningenbli i stort sett oförändrad ialternaUv I medan den minskar i alternativ 2. Den höga efterfrågan har varitsärskilt uttalad inom byggnadssektorn.Nyanmälningen äv lediga platser i denna sektor ökade med och andelenbyggnadsföretag som i konjunklurinsUlulels byggbaromeler anger brist päutbildad arbetskraft steg från 30 . Enligt arbelskraflsundersökningarna() har antalet sysselsatta ökat med hela15 000 personer. Sysselsättningsökningen har varit särskilt kraftigbland egna företagare. Under såväl 1988 som 1989 väntas en fortsatt högaktivitet inom byggnadssektorn,även om tillväxttakten blir beskedligare än . En stor otillfredsställd arbetskraftseflerfrågan iutgångsläget gör atl sysselsättningen kan förväntas öka markant även 1988.Prognosen är en sysselsättningsökningpå 8000 personer. Den tillväxt av byggnadsproduktionen som antagils för 1989beräknas till största delen rymmasinom ramen för pro-duktivitelslillväxlen,varför sysselsättningen beräknas bli i stort sett oförändrad. För byggnadssektorn är skillnaden mellanprognosalternativen marginell. Sysselsättningsutvecklingen i den privatatjänstesektorn år mer svårbedömd än i övriga sektorer. Enligtarbelskraflsundersökningarna har antalet sysselsatta i denna sektor sett över ökat med ca 15000 personer . År 1986registrerades emellertid en mycket kraftig sysselsättningsökning, med 30000personer, som 1987 förbyttes i en mycketbegränsad tillväxt på endast ca 6000 personer. Bl a skulle sysselsättningeninom handeln, som ökade med 10000 personer 1986, ha minskat 1987. Denna bild av utvecklingen stämmeremellertid inte med den som framkommeri annan statistik över handelns sysselsättning och ter sig inte sannolik motbakgrund av den kraftiga tillväxten av handelns omsättning. Dessutom harantalet nyanmälda lediga platser inom den privata tjänstesektorn ökat kraftigt.