prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten bör i stället enligt min uppfattning vara alt det är av allmäntintresse all alternativ pedagogik och alternativ inriktning av skolansverksamhet kan prövas oavsett omerfarenheterna i det enskilda fallet kan bedömas vara direkt överförbaratill . Detta innebär all en fristående skola för allkomma i fråga till statsbidrag bör ha en prägel som i någolavseende avviker från . Del kan vara fråga om såväl en verksamhet bedriven utifrån en särskild pedagogisk grundsyn (t, ex. Waldorfpedagogik)som en i fråga om timplaner eller kursplaner påtagligt annorlunda upplagd verksamhet. Även skolor som slår på konfessionell grund bör kunna kommai fråga till statsbidrag, 111 Regeringenbör också bedöma om skolan är av en sådan storlek atl det i praktiken är fråga omskolverksamhet och inle enskild undervisning eller Prop. 1987/88:100 undervisning i hemmet. Elevavgifterna bör ocksåvara på en sådan nivå, så Bil. 10 attdet inte blir möjligt att med hjälp av statsbidrag i kombination med höga avgifterfå mycket små klasser, I likhet med vad som gäller bör en skola normall ha funnits treläsår för att få bidrag-Jag vill idetta sammanhang också ta upp frågan om kommunala bidrag till friståendeskolor. Från olika håll har rests krav på tvingande regler för kommunerna attbetala sådant bidrag. Del är enhgt min mening rimfigt att en kommun betalarbidrag till en fristående skola för elever som är mantalsskrivna ikommunen med ett belopp som i princip motsvarar den besparing kommunen gör genom att slippa betala t, ex, skolmålfider ochläromedel- Jag är dock inte beredd att förorda en absolut regel med denna innebörd.De flesta kommuner betalar bidrag enligt denna princip och jag räknar med att berörda kommunerkommer alt göra så . Jag vill också ta upp frågan om vilken instanssom skall godkänna en skola förfullgörande av skolplikt. Som jag har redovisat är det skolstyrelsen iden kommun där skolan är belägen som har att fatta sådant beslut. Enligt vadjag har erfarit bedömer inte skolstyrelserna frågor om godkännande på ett enhetligt sätt. Enligt minmening är del önskvärt med en mer enhetlig praxis i dessa frågor. Jag menardärför atl det i fortsättningen bör vara länsskolnämnderna som skall godkännaresp, återkalla godkännanden förfristående skolor. Självfallet bör skolstyrelserna därvid beredasfillfälle att yttra sig före nämndernas beslul. Med hänvisning till vad jag har anförtbehöver några mindre ändringar görasi 9 kap, 1,7 och 11 §§ skollagen (1985:1100), Jag kommer även under anslaget B 14, Sameskolor och anslaget B17, Bidrag till driften av särskolor m, m, att föreslå ändringar iskollagen. Lagförslagen är av sådan beskaffenhet att detinte är erforderligt att höra lagrådet. Del fullständiga förslaget till ändringar iskollagen bör fogas lill detta protokoll som bilaga 10,1, Jagberäknar bidraget för , och de estniska skolorna tiU , för redovisningsåret1988/89. Häri ingår även belopp för bidrag lill de s.k,kompletteringsskolorna (viss undervisning i estniska språket m.m, som meddelas skolplikliga elever av estniskt ursprungpå ett tiotal orter i landet). Regeringen har genom beslut ,, den 13 november1986 och förklarat sammanlagt 26 fristående skolor berättigade tiU statsbidrag. Jagberäknar kostnaderna för bidrag fördessa skolor lill , för /89, Regeringen har /88 fastställt procentsatsen för bidrag till lokal skolutveckling avseendegrundskolan till 2,av ett 112 bidragsunderlagi vilket ingår bidraget lill bas- och förslårkningsresurser Prop.1987/88:100, samt resurser för hemspråksundervisning och stödundervisning isvenska. 10 1 enlighet med beslul om ett samlat program förskolledarutbildning (prop. 1985/86:173, UbU 1986/87:1, rskr, 24) ingår fr. o,m, budgelårel 1987/88 medel för skolledamtbUdningen i bidraget för lokalskolutveckling. Jag beräknar medelsbehovet för /89 lill 250,7 milj, kr, med nuvarande reglerför utbetalning av bidrag, dvs, atl av bidraget skall betalas ut, Efterförslag i föregående års budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil, 10 s, 98-99,UbU 12, rskr, 185) omvandlades det tidigare statsbidraget till samlad skoldagtill ett särskilt stimulansbidrag för utvecklingsarbete med frågor rörande denicke-timplanebundna delen av skoldagen. Jag har beräknat 25 milj, kr. fördelta ändamål /89. Efterförslag i föregående års budgetproposition (prop, 1986/87:100 bil, 10, UbU 12,rskr, 185) överfördes de medel som tidigare utgått för utvecklingsarbete pålågstadiet till mellanstadiet för attbfa. möjliggöra en uppföljning på dettastadium av utvecklingsarbetet på lågstadiet. Överföringarna skulle göras i tvåsteg. Innevarande budgetår anslogs 16 milj, kr, och budgelårel 1988/89 skulleytteriigare lika mycket tillföras. Detta innebär således 32 milj. kr, /89, SÖ:s förslag innebär, somjag har nämnt, alt endast12,7 milj, kr, skall utgå i bidrag till lokalt utvecklingsarbete påmellanstadiet. Enligt min mening bör 16 milj, kr, tillföras denna anslagspostför /89, Jag har således beräknat sammanlagt 32 milj, kr, förlokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet. Riksdagenhar efter förslag budgetproposition beslutat alt särskilda medelskall avsättas för bidrag till utvecklingsarbete med kultur I skolan (prop,1984/85:100 bil, 10 s, 23-24 och 156, UbU 16, rskr, 234), För näsla budgetårberäknar jag oförändrat bidrag, dvs, 16 milj, kr, Somjag inledningsvis haranfört avser jag all senare i vår återkomma lillriksdagen med en särskild proposition om skolpolitiska frågor. Jag avser all idetta sammanhang bl, a, redovisa hittillsvarande erfarenheter av utvecklingsarbetetmed kultur i skolan. Efterförslag budgetproposition (prop, 1985/86:100 bil, 10 s, 101) avsattes 6,2 milj, kr, för att förstärka matematikundervisningen i skolan, I föregående års budgetproposition (prop, 1986/87:100 bil, 10 s, 103) fram- 113 8 1987/88. höll jag det nödvändiga i attytlerligare ålgärder skulle vidtas i syfte alt Prop, 1987/88:100 Ytlerligare medel avsattes därför för Bil. dettaändamål och innevarande budgetår utgår 12 milj. kr. ocksåalt medlen borde utgå . Jag har i inledningen (avsnitt3,1) redovisat mina skäl för alt även fortsättningsvis beräkna särskildamedel för delta ändamål. Jag har således beräknat 12 milj, kr, för särskildaåtgärder vad gäller matematikundervisningen /89, Somjag har anfört i inledningen (avsnitt 3.2) förordar jag i samråd medutbildningsministern alt en försöksverksamhet med datorn som pedagogiskthjälpmedel inleds fr.o.m. nästa läsår i , specialskolan ochgymnasieskolan. Jag förordar också att särskilda medel avsätts förutvecklingsinsatser för dataundervisningen i skolan. Del bör ankomma påregeringen att ange de närmare formerna för sådana insatser. Jag beräknarsammanlagt 11 milj. kr. för dessa ändamål budgelårel 1988/89, Jaghemställer atl regeringen föreslår alt 1 - anta ett inom upprättatförslag lill lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2, godkänna vad jag har förordat ominrättande av självständiga högstadieskolor i vissa fall, 3, godkänna vad jag har förordat omstatsbidrag till frislående .skolor, 4, godkänna vad jag har förordat omresurser för bl.a. planering avskolans dataundervisning, 5, godkänna vad jag har förordat omförsöksverksamhet och utvecklingsinsatser för dataundervisningen i skolan, 6- till Bidrag till driften av grundskolor m.m. /89 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1986/87Utgift 28 149 171 1987/88Anslag 31817000 1988/89Förslag 42249000 Statsbidrag till svensk undervisning i utlandet utgårenligt förordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning iutlandet. Statsbidrag lill ullandsskola utgår i form av bidraglill kostnader för lärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönen för motsvarande lärartjänst vid svensk grundskola och bidrag fill skolans lokalkostnader av årskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler samt i form av särskilt driftbidrag av lönekostnader och vissa pensions kostnader. Vidare utgår statsbidrag lillkorrespondensundervisning, kom- 114 pletterande svenskundervisning och svensk undervisning vid internationell skola-Fränanslaget bestrids vidare utgifter för statsbidrag lill kostnader för dels lilläggspensionsavgift för vissa lärare(1982:187), dels resor ochflyttning för lärare vid ullandsskolor (SÖ-FS 1978:182, ändrad SÖ-FS 1981:127), Överenskommelsehar träffals mellan , och om samarbete på utlandsundervisningens område, Prop, 1987/88:100 Bil. Organisationenvid de svenska ullandsskolorna innevarande läsår framgår av följandesammanställning. Statsunderstödda svenska ullandsskolor läsåret 1987188 -"- () (Pointe Noire) Republiken (Semendua) Låg-och Högstadium Prop. mellan- q., ,« stadium "- 1" -"- () () anslagsframställning /89 innebär i huvudsak följande: 1, Pris- ochlöneomräkning m, m. 2, För /89 beräknar SÖantalet skolor till 50, Antalet elever i de statsunderstödda ullandsskolornaberäknas till 1 200, antalet elever i kortespondensundervisning beräknas lill485 samt i kompletterande svensk undervisning till 2500, 3, Ekonomisk avräkning skall enligtsamarbelsavtalel mellan , och ske efter varje läsårs slut.SÖ beräknar atl . kommer att inbetalas lill SÖ under budgetåret1988/89 efter avräkning för /88. 4, SÖ har på regeringens uppdrag gjorten översyn av bestämmelserna om statsbidrag fill svensk undervisning iutlandet, SÖ har redovisat uppdraget , De framfördaförslagen har preciserats och kostnadsberäknats i SÖ:s anslagsframställning förbudgelårel 1988/89. SÖ:s förslag medför ökade kostnader om sammanlagt 9842000kr. Bidraget lill lärarlöner föreslås utgå med engrundresurs i form av lärartjänster samt kompletterande undervisningstimmar.Lärartjänsterna föreslås beräknas i princip efter nuvarande regler, dock mednågot ändrade delningslal. Förslaget medför en utökning av antalet lärartjänstermed en tjänst som lärare 16 /89 (-. Kompletteringsresursen beräknas i veckotimmar per gruppav elever på låg- och mellanstadierna resp. på högstadiet enligt särskildatabeller. Sammanlagt beräknar SÖ kompletteringsresursen för nästa budgetår. SÖföreslår att komplelteringsresursen beräknas efter , ,vilket innebär en kostnad om . SÖ föreslår att driftbidraget räknas upp från nuvarande8% till . I bidragsunderlagel bör även kompletteringsresursen ingå(-t-2018200 kr. Vidare föreslår SÖ en höjning av bidraget tilllokalkostnader från nuvarande av årskostnaden för de lokaler som används iundervisningen tiU (-1-1 696000 kr-). Genom regler i förordningen (SÖ-FS 1978:182) omstatsbidrag till kostnad för resor och flyttning för lärare vid ullandsskolor(ändrad SÖ-FS 1981:127) bestäms storleken av ifrågavarande statsbidrag, SÖföreslår en höjning av de i punkten 4 i förordningen angivna schablonbeloppentill bl, a, kostnader för transport och försäkring av gods och förvaccinationer (-,), SÖ föreslår även en ändring av reglerna för tilldelningav antalet vecko limmar för handledd korrespondensundervisning. Förslaget medför en 116 ökning med totalt (-,). För kompletterande svensk undervisning utgår förnärvarande ett driftbidrag om . SÖ föreslår en höjning avbidraget fill . Ävendriftbidraget till i bör beräknas som ett allmänt driftbidrag med . per elev(-. SÖ föreslår en ändring avbestämmelserna för ämnet Swedish Cullure vid internationell skola fr. o. m. /90. För budgetåret1988/89 föreslås försöksverksamhetenfå bedrivas i nuvarande form. SO föreslår att bestämmelsernaunder punkten 3 i 29 § förordningen (1978:591)om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet ändras till att fömtom tjänstgöring vid företag med näraanknytning till även omfattatidsbegränsad tjänstgöring vid utländsk juridisk person. SÖ beräknar medelsbehovetunder förslagsanslaget Bidrag tiU svensk undervisning i ufiandet m.m.tiU , 1987/88:100 Bil. () har i skrivelse den 24 febmari 1987 redovisat sina ställningstaganden med anledning av regeringensuppdrag om en översyn av bestämmelserna om statsbidrag fill svensk undervisningi utlandet. Förslagen harpreciserats och kostnadsberäknats i SÖ:s anslagsframställning för /89. SÖ:s förslag medfören kostnadsökning om sammanlagt ca 9,8 milj. kr. Jag anser del angelägel att förbättrastatsbidraget lill svensk undervisningi utlandet- Enligt min uppfattning bör bidragen lill svensk undervisningi utlandet för nästa budgetår höjas inom en kostnadsram om 7,5 milj. kr. För nästa budgetår föreslår jag således följandeförbättringar av statsbidraget. Jag tillstyrker SÖ:s förslag att statsbidraget till lärariöner i fortsättningen bör beräknas som grundresurs i form av fastalärartjänster samt kompletterandeundervisningstimmar (komplelleringsresurs) relaterad fill elevantalet. För beräkning av antalet lärartjänster föreslårjag endast smärre justeringar avdelningstalen i förhållande till nu gällande regler. Förslaget beräknas medföra en utökning med en lärartjänst förnäsla budgetår. 10 15 45 75> 1 tjänst för varje Vidare föreslår jag allkompletteringsresursen beräknas för låg- och mellanstadierna med femveckofimmar för vaije elev i intervaUet 10-14 elever-Vid högre elevantal bör beräknas för varje femtal Prop.1987/88:100 elever inom resp. intervall för tilldelning avlärartjänster. För högstadiet Bil. 10 börberäknas en veckotimme för varje elev i intervallet 1419 elever, en veckotimme för varannan elev i intervallet 20-30elever samt en veckotimme för varjetretal elever som överstiger 36 elever. Vidare bör beräknas en viss komplelleringsresurs i de fall en skolafår behålla en lärartjänst på låg- och mellanstadierna trots atl elevantaletunderstiger tio- Jag beräknar kompletteringsresursenför /89 efter . på låg- och mellanstadierna samt . påhögstadiet- I dessa belopp ingår kostnader för vissa sociala avgifter. Totalt beräknar jag att mina förslag innebär ytlerligare486 veckotimmar på låg-och mellanstadierna och på högstadiet,vUket medför en kostnad av . Jag beräknar i likhet med SÖ en höjning avprocentsatsen för det särskildadriftbidraget till , vilket medför en ökad kostnad av . Lokalkostnadsbidraget utgår med50% av de verkliga kostnaderna förnödvändiga undervisningslokaler. Jag föreslår en uppräkning av procentsatsenför statsbidrag fill , vilket innebär en beräknad, kostnadsökning av1052000 kr. Genom regler i förordningen (SÖ-FS 1978:182) omstatsbidrag till kostnad för resor och flyttning för lärare vidullandsskolor bestäms storleken av destatsbidrag som kan utgå till skolans huvudman för kostnaderna i samband med lärares till- och frånträde avstatsbidragsgmndande lärartjänst vid svensk utlandsskola. Jag förordar att deunder punkten 4 i förordningenangivna schablonbeloppen för statsbidrag fill flyttningskostnader räknas uppenligt SÖ:s förslag. Jag beräknar kostnaden härför tiU . Vid korrespondensundervisning på högstadie- ochgymnasienivå utgår statsbidrag för handledning med det antal veckotimmar som SÖbestämmer. Jag förordar en ökningav antalet veckotimmar för handledning. Förslaget medför en utökning med305 veckotimmar lill en kostnad av 1 110 000 kr- Förkompletterande svensk undervisning utgår ett allmänt driftbidrag om , per elev och läsår. Bidraget skalltäcka alla kostnader utöver lönekostnader. Jag förordar i Hkhet med SÖ attdriftbidraget höjs till , per elev och år. Till LycéeInternational i St Germain-en-Laye i Frankrikeutgår statsbidrag fill kompletterande svensk undervisning enligt särskilt regeringsbeslut. a, utgår ettsärskUl driftbidrag räknat på medel motsvarande tvä lärartjänster. Fr.o, m. nästa budgetår bör medel i stället fåutgå som ett allmänt driftbidrag om , per elev och år. Jag beräknar de ökade kostnaderna för en höjning avdriftbidraget till lotaU . SÖ föreslår att bestämmelserna för undervisning iämnet Swedish Cullu re ändras fr.o.m. budgelårel 1989/90: Bl.a. föreslås att verksamheten enbart skall omfatta gymnasienivå och även kunna förläggas till andra skolor än internationella skolor. Jag delarSÖ:s uppfattning i dessa frågor. Det bör ankomma på regeringen all utfärda bestämmelser härom. För /89 tillstyrker jag atl försöksverksamheten får bedrivas enligt nuvarande bestämmelser. Vid beräkning av statsbidragettill dels antalet lärartjänster vid ullands- Prop. 1987/88:100 skolorna, delsantalet handledarfimmar vid korrespondensundervisningen Bil. 10 finnsbestämmelser i 29 § förordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning i ullandel om vilka elever somfår medräknas i underlaget (s. k, behöriga elever). Jag delar SÖ:s uppfattningatt ett tillägg bör göras underpunkten 3 i nämnda bestämmelse så atl förutom tjänstgöring vid företag med nära anknytning till äventidsbegränsad tjänstgöring vid utländsk juridisk person får medräknassom kriterium för att eleven skall få räknassom behörig. Jag vill därvid framhålla att det här är fråga om de fall där en iförväg tidsmässigt begränsad anställning föreligger. Jag räknar inte med attmitt förslag skall medföra annat än begränsade kostnadsökningar. bedrivs högstadieundervisningen vidde flesta utlands-skolorna i form avkorrespondensundervisning med handledning. Reguljärt högstadium finns endastvid fem ullandsskolor. Jag avser föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag altnärmare utreda i vilken form undervisningen på högsladienivå skall bedrivas samt lämna förslag till ytterligareförbättringar av statsbidraget. SÖ bör därvid även beakta konsekvenserna förLiber-Hermods, som svarar för korrespondensmalerialel. Förslagen bör redovisasi anslagsframställningen för /91, Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagenall 1, godkännadel system för beräkning av lärarresurser som jag har förordat, 2. godkännavad jag har förordat om höjning av procentsatsen för särskilt driftbidrag, 3- godkänna vad jag har förordat om höjning avprocentsatsen för bidrag till lokalkostnader, 4, godkänna vad jag har förordatom förlängning av försöksverk-samhelén med Swedish Cullure /89, 5, bemyndiga regeringen attutfärda bestämmelser om undervisningi ämnet Swedish Cullure fr, o, m, /90, 6, godkänna de ändringar somjaghar förordat beträffande elever somskall ingå i underlaget vid beräkning av antalet lärartjänster vid utlandsskolorna, 7, till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslagav . 1986/87Utgift 14639787 '' 1987/88Anslag 15 130000 1988/89Förslag 16871000 Sameskolor finns i , ,, , Tär-naby ochAnge. Innevarande läsår förekommer undervisning i årskurserna 1-6. Integrerad samisk undervisning bedrivs pålåg- och mellanstadierna vidgrundskolan i och på högstadiet vid i , I anordnas sameskola på försök. Elevantaletvid sameskolorna uppgår läsåret1987/88 till 127 och /89 till 154, Därutöver deltarinnevarande läsår 33 elever och beräknas /88 delta 31 elever i den integrerade sameundervisningen.Verksamheten regleras i sameskolförordningen(1967:216, omtryckt senast 1987:711), i förordningen (SÖ-FS 1983:125) om integrerad samiskundervisning vid i, iförordningen (SÖ-FS 1985:64) om försöksverksamhet med sameskola i samt i förordningen (SÖ-FS 1987:92) omintegrerad samisk undervisning vidgmndskolan i och kommuner. Vid sameskolansker undervisning på svenska och samiska. Ämnet samiska förekommer i samtligaårskurser. Bestämmelser omtilldelning av lärarresurser finns i förordningen (SÖ-FS 1984:68) omtilldelning av lärarresurser vid sameskolan, som gäller under försöksperioden1984/85-1987/88. Sameskolornaleds av en styrelse, vars kansli är förlagt lill . () anslagsframställning för /89 innebär i huvudsakföljande: Pris-och löneomräkning , Engångsanvisning på , avgår. SÖ beräknar minskade lönekostnadervid elevhemmet i Ange (,). föreslår SÖ atl denbeslutade verksamheten med integrerad högstadieundervisning vid i , som på grund av bristande elevunderiag ej kunnatstarla, avbryts fr, o, m, /89. SÖ föreslår attsameskolkansliet omorganiseras och beräknar medel för ökadelönekostnader (-. SÖ föreslår attförsöksverksamhet med integrerad samisk undervisning anordnas dels pähögstadiet vid i kommun (-F121 ,), dels på låg-och mellanstadierna vid i kommun (H-102 600kr,), Vidare räknar SÖ med en successiv utbyggnad av sameskolan iKimna. SÖ föreslår atl försöksperioden för tilldelning av lärartcsurserförlängs lill att gälla även /89, SÖ beräknar medelsbehovet under förslagsanslaget Sameskolor till Lönekostnader för lärarpersonal m, m. (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Prop, 1987/88:100 (- 603000) Därav810000 kr, för integrerad sameundervisning Riksdagenhar uttalat att nomadskolreform (prop- 1962:51,SU 141, rskr. 319) alltjämt skaU ligga fill grund för samhällets insatser påskolområdet. Enligt nämnda riksdagsbeslut ankommer det på regeringen attbesluta om erforderliga organisatoriska förändringar och eventuell minskning avantalet sameskolor. Med anledning av propositionen (1976/77:80) om insatserför samerna uttalade (KrU 43, rskr, 289), att samerna - så länge de.själva önskar del - skall ha tillgång lill två likvärdigautbildningsalternativ på del obligatoriska skolstadiet, nämligen sameskola ochkommunal grundskola, Härav följer all fråga om nedläggning av en sameskolamåste prövas i nära samråd med samernas företrädare- Först när alla parter äröverens om atl de samiska intressena bättre kan tillgodoses i kommunensgrundskolor bör det komma i fråga att lägga ner en sameskola. I nämndauttalande förutsatte all samernas företrädare skulle vara öppna föratt som allernativ till nedläggning av en sameskola pröva nya organisatoriskalösningar- Fr, o, m, /85 pågårförsöksverksamhet med ett schabloniserat system för tilldelning avlärarresurser vid sameskolorna-Lärarresurserna beräknas på elevantalet vidvarje enskild sameskola. Resurssystemet ger sameskolstyrelsen (SamS) storfrihet alt fördela erhållna lärarresurser så atl behoven vid varje enskildsameskola tillgodoses på bästa sätt. Det är dock fortfarande regeringen som - efter beslulav i samband med medelstilldelningen lill sameskolorna - har att ta ställning lill vissa detaljfrågori organisationen. Som exempel kan nämnas atl del är regeringen som beslutar omanordnande av integrerad samisk undervisning vid kommunala grundskolor, ominrättande resp, indragning av tjänsier vid elevhem och om nedläggning av elevhemm, m. Jag ser det som önskvärt att samerna själva - genomSamS - får ökade möjligheter all disponera den samlade resurs som utgår församisk undervisning, SamS bör således själv kunna besluta om befintligaresurser skall användasför undervisning i traditionella sameskolor med elevhemsboende Prop,1987/88:100 eller om de skall användas försameundervisning i grundskolor. Elevantaletvid Ange sameskola har varierat . /83 fanns det 19 elever, /88finns det sju elever och enligt prognoserna kommer det /89 altendast finnas tre elever vid skolan. Med anledning av det vikande elevunderlaget harSamS sett över vilka möjligheter det finns att omorganisera sameundervisningeninom det sydsamiska området, SamS har redovisat ell förslag den 28 september1987, Förslaget har bearbetats iutbildningsdepartementet, SamS har vid kontakter under hand inte haft någol att erinra mol det reviderade förslaget. Med anledning härav vill jag anmäla att regeringendenna dag beslutat lägga nersameskolan i fr,o,m. /89, Del ankommer på SamS attgenomföra nedläggningen. Innevarande budgetår beräknar jag kostnaderna fördriften av Ange sameskola till ca2,3 milj, kr. Med hänsyn lill bl.a. den arbelsrällsliga lagstiftningen kommer SamSatt även under /89 ha vissa kostnader för löner åt lärareoch övrig personal, I enlighet med den principiella uppfattning jagnyss redovisat anser jag att de resurser som successivt frigörs genom atlsameskolan i läggs ner skall få disponeras av SamS för alt anordnasamisk undervisning, främst inom delsydsamiska området, men även i andra delar av landet-Delta innebär alt SamS, om den bedömer detangeläget, kan använda de frigjordaresurserna för bl- a. samisk undervisning vid i resp,, Jag är således inle beredd all beräkna särskilda medel för dennaverksamhet,(4) Resurserna bör disponeras så alt de blir rörligaoch kan flyttas mellan orter där detenligt SamS bedömning finns behov av att anordna sameundervisning.