prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tar nu upp frågan om erforderiiga ändringar av lagen omSvenska . Föredragandens överväganden och förslag möjlighet att belåna utlandsregistreradefartyg Mittförslag: får möjlighet alt belåna fartyg som registreratsi utlandet och som ägarmässigt domineras av svenska intressen Skeppshypotekskassansförslag: Överensstämmer med mitt förslag Remissinstanserna: Samtligaremissinstanser tillstyrker alt kassan får möjlighet att lämna krediler till utlandsregistreradesvenskägda fartyg. Skälen förmitt förslag:Skeppshypotekskassan har sedan starten arbetat enbart med svenskregistreradefartyg. Antalet fartyg som ägarmässigt domineras av svenska intressen men somregistrerats utomlands har ökat. Det är elt intresse för svensk sjöfart attkassans möjligheter till långfristig finansiering lill bunden ränla ställs tillförfogande även för dessa fartyg. har föreslagit vissabegränsningar i denna möjlighet till att avse endast utflaggningssitualioner. Enliglmin mening är denna begränsning omotiverad, eftersom del kan vara en fördel förde svenska rederiföretagen atl fåtillgång till kassans finansiering även utan samband med en utflaggningssiluation.Bankföreningen har föreslagit all eu krav på borgen av de svenskaintressenterna tas in i lagen om . Med hänsyn fillatt kassan visat slor försiktighet vid bedömningen av värdena påbelånade fartyg finner jag att en sådan regel är onödig. Jag förutsätter attkassan kräver den säkerhet som behövs, däribland borgen från moderföretaget omdel bedöms nödvändigt. Vidare ulgår jag ifrån att kassan ställer krav på desärskilda försäkringsarrangemang som behövs i dessa sammanhang. har framfört atleventuell upplåning av utländsk valuta inte bör få ske via AB SvenskExportkredit. Eftersom detta är en fråga som inte regleras i lagen om Svenska skeppshypotekskassantas den inle upp i della sammanhang. Del är dock angeläget alt långfristigfinansiering till fast ränta kan arrangeras av även iutländska valutor. kan även finansiering i utländsk valuta lill rörligränta behöva ordnas av kassan; Många svenska rederier har intjäningen iutländsk valuta. Höjd belåningsgräns isärskilda fall Mittförslag: I särskilda fall skall kassan kunna lämna lån mot säkerhet iinteckning inom av det värde kassan uppskattar fartyget fill. Skeppshypotekskassansförslag: Kassan anser alt en höjning av belåningsgränsen lill vore enfördel. RemissinstansernaRiksgäldskonloret, och Bankinspektionen känner tveksamhet införhöjningen av beläningsgränsen . Riksgäldskonloret framhåller atlmöjligheten endasl skall gälla vid särskilda skäl och att det bör närmarepreciseras i vilka fall kassan skall ha denna möjlighet. Skälen för mitt förslag: Ienstaka fall bör kassan kunna lämna kredit fill av värdet när det är frågaom ett lågriskengagemang t. ex. en fartygstyp med traditionellt stabilt värde,en affär utan valutariskexponering för rederiet där en belåning till högrevärde skulle innebära en mera stabil och mindre riskabel utveckling förrederiet eller ett fartyg med tillfredsslällande inljäningsförmåga t.ex. pågrund av ett befraktningskontrakt med värdehöjande effekl. Det finns ävenmöjligheter att låntagarens rättigheter enligt befraklningskonlraktetpantförskrivs till kassan. I de fall där lånen går upp lill avfartygsvärdet bör amorteringsplanen följas och inga anstånd får medges. Ettfåtal fall med högre belåning får inte slå igenom i kassans verksamhel så att dengenomsnittliga riskexponeringen i kassans verksamhel blir högre än vad tidigareregler medgivit, någol som skulle kunna påverka obligationsinnehavarnas rätt.De farhågor som remissinstanserna redovisat undanröjs genom de begränsningarjag angivit. Överföringav låneverksamheten i mindre skeppsfarten till . Prop.1987/88: 25 Mittförslag: tar över den låneverksamhet sombedrivits av mindre skeppsfarten. Eventuellakreditförluster skall även i fortsättningen belasta statsbudgeten. Lånenämndenför den mindre skeppsfarten upphör. Skälen förmitt förslag: Lån kan enligt förordningen (1971: 324) om Lån tid den mindreskeppsfarten (omtryckt 1980: 462) beviljas svenskt rederiföretag för förvärv,ombyggnader eller reparation av mindre fartyg. Företräde lill lån skall gesmindre rederier. Lånen lämnas inom av det värde nämnden uppskattarfartyget till. Räntan återspeglar riskläget. Antalet utestående lån är förnärvarande 72 st. Del utestående beloppet är 104 milj. kr. Lånereskonlran hanteras avkammarkollegiet. I budgetpropositionen 1986 (1985/86: 100 bil. 8 s. 113)framhölls att finansiering över statsbudgeten av utlåningen fill den mindreskeppsfarten inte är en speciellt smidig finansieringsform och attmöjligheterna lill utlåning via skulle undersökas.Lånenämnden har ställt sig positiv till en sådan uppläggning. För attlånenämndens utlåning skall kunna ske via krävs vissalagändringar, bl. a. vad det gäller ändamålen för skeppshypotekskassansutlåning som det ankommer på mig atl föreslå. Det är nu aktuellt att la upp denna fråga. En samordningmellan verksamheten vid mindre skeppsfarten och skeppshypotekskassansverksamhel leder lill bättre möjligheter alt förse de mindre rederierna med långfrisfigfinansiering. Dessutom är det inle motiverat all ha en särskild organisationför denna numera relativt begränsade långivning. verksamhet ochdärmed långivningen till den mindre skeppsfarten föreslås därför övertas av skeppshypotekskassan.Kassan kan normall inte lämna lån mot säkerhet i inteckningar i fartyg av fartygels värde. Kassan kan därför inle inom ramen för sin normala kreditgivninglämna lån av den lyp nämnden svarat för. Därför har chefen förkommunikationsdepartementet, som jag nämnt, tidigare föreslagit alt kassanfår möjlighet att få ersättning av slaten för kostnaderna för eventuellaförluster på den del av lånen till den mindre skeppsfarten som ligger i risklägeöver kassans normala verksamhet. Eftersom lånen till den mindre skeppsfarten, bortsett frånriskläget och täckningen av eventuella föriuster, ingår i kassans normalaverksamhet blir övriga kreditvillkor de som tillämpas av kassan. Räntan på dendel av lånet som ligger över kassans normala verksamhet skall däremot avspegladet högre riskläget. De ökade ränteintäkter som följer av den höjning av räntansom blir aktuell på grund av det högre riskläget bör tillfalla staten eftersom slalenstår som risktagare för den delen. Del ankommer på regeringen atl utfärdanärmare bestämmelser om fortsatt långivning till den mindre skeppsfarten. Beslut om lån till den mindre skeppsfarten i risklägenovanför dem som anges i lagen om kan innebärakostnader Beslut omdessa lån innebär myndighetsutövning. 1987/88: 25 de av sådana uppgifter, som på någol sätt här anses innefatta myndighels- / utövningtill ell privaträtlsligt organ skall enligt 11 kap 6 § regeringsformen ske medstöd av lag. En bestämmelse med det innehållet bör därför tas in i lagen omSvenska . långivning upphör överförs utestående lån till kassan och förvaltas avkassan. Kassan har möjlighet att sköta om denna utökade verksamhet.Administrationskostnader för de äldre lånen bör avräknas från inleveranser avränteinkomster till staten. För dessa äldre lån gäller ej lagen om Svenska skeppshypotekskassaneftersom de beviljats under andra förutsättningar. I den takt utestående äldrelän återbetalas inbetalas de till statskassan. För nya lån sker upplåning påsamma sätl som för kassans övriga lån. Kassan skall för nya lån ha rätt att avlåntagaren ta ut ersättning för administrationen. Lånenämndenhar genom sin sammansättning haft särskilda förutsättningar atl behandla lån tillden mindre skeppsfarten. Eftersom beslut om lån i forlsällningen skall fallasav kan nämnden upphöra som självständigt organ. Det ärdock väsentligt atl den erfarenhet och kompetens som funnits i nämnden ävenfortsättningsvis kan komma verksamheten lill del genom att på lämpligt sätlöverföras till kassan. Jag föreslår därför alt kassan ges den därför eriorderligakompetensen när kassan skall behandla ärenden som rör den mindre skeppsfarten.Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser härom. Jagföreslår att nämndens utgående anslagsbehållning, som uppgick till47250000 kr., omvandlas till en särskild fond som får disponeras av skeppshypotekskassan.Till fonden bör även föras den till-läggsränta som skall tas ut för att täckadet extra risktagandel på lån lill den mindre skeppsfarten i risklägen av fartygels beräknade värde. Kassan avses disponera fonden för de eventuellakreditförluster som skall täckas av staten. Regeringen bör utfärda närmaredirektiv för hur fonden skall användas. Denmindre skeppsfarten har präglats av dålig lönsamhet. Staten hardärför fått vidkännas en hel del förluster i låneverksamheten, bl. a. i sambandmed konkurser. Etl ackords- eller annat eftergiftsförfarande torde i mångafall ha gett elt bättre resultat för slaten. Del synes därför lämpligt att.skeppshypotekskassanges rätt att anla ackord eller på annat sätt efterge statens rätt till fordranpå de redan beviljade lån som kassan skall överta förvaltningen av saml, vid nyutlåning,på den del för vilken staten står som risktagare. Det bör ankomma på regeringenatt utfärda närmare bestämmelser härom. Denföreslagna förändringen bör genomföras den . Jaghar samrått med chefen för kommunikalionsdeparlemenlel i denna fråga. Upprättatlagförslag m. m. Medanledning av vad jag har anfört har inom industridepartementet upp rättats etl förslag fill lag om ändring i lagen (1980: 1097) om . Med hänsyn lill lagstiftningsärendets enkla beskaffenheiär det enligl Prop. 1987/88:25 min mening inle behövligt att inhämlalagrådels yttrande över förslaget. Förslaget bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 8.1. Jag hemställer att regeringen föreslär atl 1. anta förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1097)om ka , 2. godkänna vad jag har anfört i fråga om lånenämndenför den mindre skeppsfarten. [3] C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisats etl reservationsanslag av 362 milj. kr. Över detta anslaganvisas medel lill följande ändamål: - lokaliseringsbidragbeviljade av slatens industriverk eller av regeringen efter , - offerlstödbeviljade efter . - lån tillprivata regionala investmentbolag, -- kapitaltillskott m. m. fill Stiftelsen Industricentra, - vissadministration av regionalpolitiskt slöd, - eventuellamedel för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i . I proposition 1984/85: 115 om regional ulveckling ochutjämning anmälde jag beträffande den regionalpoliliska stödverksamheten altjag räknade med att den skulle bedrivas med samma inriktning och i sammaomfattning /86-1988/89. För de ändamål vartill medelanvisas över anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. räknade jag med etl åriiglmedelsbehov av 362 milj. kr. har sedermera beslutat anslå dettabelopp för vart och elt av de tre budgetåren 1985/86 t. o. m. 1987/88. Efterfrågan på lokaliseringsbidrag har bl.a. på grund avdet goda konjunkturläget varit hög . Bl.a. därför beslötriksdagen att till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget II fill statsbudgeten för budgetåret1985/86 anvisa etl särskilt tillskott på 100 milj. kr. 1985/86: 101 bil.7, AU 9, rskr. Genomförandet av etl anlal av de stödprojekt till vilkadet särskilda tillskotlei förvänlades uinytljas kom dock att förskjutas framåti tiden. beslöt därför, vid sin behandling av regeringens förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /87, alt godkänna att endel av dessa medel användes för yissa åtgärder, som normalt inte kan stödjasmed medel från detta anslag (prop. 1986/87:25, bil. 9, AU 9, rskr. 80).Åtgärderna avsåg alt förbättra förutsättningarna att utveckla näringslivel iBlekinge län och del sammanlagda beloppet för åtgärderna uppgick till 54 milj.kr. läns inland tillhör de regioner i lande! somunder läng tid haft en myckel negativ befolkningsutveckling. Således har befolkningen i 48 Lapplandskommunerna i länet minskat med ca 4000 personertill f.n. 46500från 1970 fill 1986. Den viktigaste orsaken härfill är den sedan lång Prop.1987/88: 25 tid fortgående rationaliseringen inom jord- och skogsbruket.Området har alltsedan det regionalpolitiska stödet infördes tillhört de mestprioriterade i landet. Påsenare tid har också eU anlal större industriarbelsplatser minskat sin sysselsättningeller kommer hell att läggas ned. Således innebär exempelvis Boliden AB:sbeslut atl upphöra med gruvbrytningen i Stekenjokk alt 170 personer förlorarsina arbeten i kommun. Samma bolags gruvverksamhet i iLycksele kommun väntas också minska sin personal betydligt. har mångaanställda blivit ulan arbete i genom personalminskningar vid StenseleMekaniska Verkstad . Motbakgrund härav har regeringen ijuni 1987 beslutat alt lämna regionalpolitisktstöd lill bl. a. vissa iridustriprojekt och förklarat sig beredd att . , bidra lillvissa andra näringslivsfrämjande åtgärder i regionen. De sammanlagdainsatserna i delta sammanhang uppgår till drygt 100 milj. kr. En närmareredovisning av dess åtgärder och förslag till ytteriigare sådana kommer attredovisas till riskdagen . Imånga områden med svagt näringsliv fattas bl.a. riskkapital och ledningskunnande.Etl säll alt undanröja dessa brister är att underlätta tillkomsten av ochstärka befintliga privala regionala investmentbolag. Genom beslutvåren (prop. 1981/82: 113, AU 23, rskr. 388) har regeringen givitsmöjlighet att lämna län pä fördelaktiga villkor till sådana bolag med medelfrån detta anslag. Det nybildade investmentbolaget har dockansökt hos regeringen om att staten skall tillföra bolaget medel i form av aklie-eller driflskapilal. Jagföreslår, som en del av de statliga insatserna i Västerbollens läns inland, attSorbinvesl AB får ett kapitaltillskott på 25 milj. kr., under förutsättning attbolaget inriktar sin verksamhel på bl. a. delta område. Jagföreslår att 25 av de 46 milj. kr. som återstår av det särskilda tillskott på100 milj. kr. vilket anvisades på anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. påtilläggsbudget II för /86, får användas till deländamål jag beskrivit. Eftersom de medel som anvisats på della anslagnormalt inte får användas fill sådana ändamål, bör regeringen inhämlariksdagens godkännande härtill. Jaghemställer atl regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om användningen av medel på anslaget C 2Lokaliseringsbidrag m.m. 4 1987/88 1 saml. Statsägdaföretag, m. m. Prop. [4] E 2. FFV: Byggnader och utrustning Under denna rubrikhar i statsbudgeten för /88 anvisats elt reservationsanslag av220,3 milj. kr. Riksdagenhar beslutat om vissa frågor som berör samtliga affärsverk (prop.1986/87: 99, KU 29, rskr. Beslutet innebär bl. (jfr prop. 1986/87: 99 s.108) alt affärsverken och deras bolag skall styras som sammanhållna grupper avföretagsenheter, oavsett i vilken associationsform verksamheten bedrivs.Beslutet innebär att och regeringen i sin övergripande styrning skallbehandla verk och bolag i elt sammanhang. Denna styrning skall ske på grundvalav rullande flerårsplaner där verken i planerna skall redovisa mål för verkeloch koncernen, servicemål, verksamhelsslralegi, investeringsplaner samtresultat och lönsamhet. Sådana flerårsplaner skall införas i samtligaverkskoncerner. och regeringen bör koncentrera sin styrning till attfastställa servicemål, ekonomiska mål, t.ex. räntabilitets- och soliditetsmåloch andra mål saml besluta om riktlinjer för verksamheten. Med utgångspunkt idessa beslut skall sedan koncernstyrelser och koncernchefer organisera ochdriva verksamhelen inom koncernerna. Ipropositionen näringspolitik inför 1990-talel (prop. 1986/87:74 s. 183) våren1987 anmälde jag all jag avsåg återkomma till medförslag om ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV. Jag vill nuta upp den frågan. AffärsverketFFV är del av affärsverken som arbetar under de mest kommersiellabetingelserna. FFV har inte någon förvaltande eller myndighetsfunktion. Trotsdelta är FFV ett av de affärsverk som längst behållit de gamla reglerna föraffärsverken, exempelvis all investeringsmedel tillförs över statsbudgeten ochredovisas som statskapital. Statskapitalet reduceras genom att medelmotsvarande avskrivningar inlevereras till statsverket. Verket skall ocksåupprätta en driflslat som skall fastställas av regeringen. FFVbör, i likhet med flertalet övriga affärsverk, få utvidgade ekonomiskabefogenheter. följande kommer jag alt lämna förslag till ändrade ekonomiska befogenheterför affärsverket FFV. Utgångspunkten för förslagen är FFV:s skrivelse den 24november 1986 med hemställan om ändrade ekonomiska befogenheter för verket. Enarbetsgrupp bestående av representanter för industridepartementet, finansdepartemenlet,och affärsverket FFV har analyserat ochövervägt förslagen i denna skrivelse. Syftetmed de föreslagna ekonomiska förändringarna är att FFV skall få en merasjälvständig ekonomisk och finansiell ställning . Det bör förbättra FFV:5konkurrenskraft att arbeta under likartade villkor som gäller för bolag ochmedföra atl en effeklivare affärsverksamhet uppnås. Jaglägger i det följande fram dels förslag som kräver beslul av , Prop.1987/88: 25 dels förslag som regeringen kan besluta om men som, bland annal föröverskådlighelens skull, bör beredas tillfälle att ta del av. Iförstnämnda fall redovisas förslaget under rubriken . Iövriga fall använder jag rubriken . inrättades som affärsdrivande verk år1943 genom beslut av . Till verkel fördes vissa av försvaretsfabriker och industriella anläggningar. Som ett led i FFV-koncernensutveckling, profilering och anpassning lill nya marknader och verksamheterföretogs namnbyte den från förenade fabriksverken till affärsverketFFV. FFV är en industrikoncern med huvudinriktning påutveckling, tillverkning, marknadsföring och underhåll av försvarsmateriel förfrämst svenska försvaret men även för export. Dessutom bedrivs utveckling,marknadsföring och tillverkning av varor saml tjänster inom civila områden därkompelens och erfarenhet finns. Den civila delen av verksamheten har undersenare år ökal i belydelse och har i flertalet fall nära anknytning tillverksamheter inom försvarsmaterielområdet. FFVarbetar under stark inhemsk och internationell konkurrens. Det är en koncernsom strävar efter alt få - och som också har fått - en bättre balans mellancivil och militär produktion. Den civila delen av koncernen omfattar förnärvarande av den totala faktureringen, vilket är en ökning med 13procentenheter . beslår av dels affärsverket medkoncernledning och koncernsiaber, dels förvallningsbolaget med etl 25-lalhel- och delägda rörelsedrivande dotterbolag i och ullandel. I syfteatt öka effektiviteten och anpassa verksamheten till marknadens krav, inleminst på det internationella området, genomförde enindelning i följande fem affärsområden med eget resultatansvar: Ord-nancegruppen,Aerotechgruppen, Tdubgruppen, Holdinggruppen och Developmenlgruppen. Tre avdessa affärsområden består av en del av verket och ett anlal bolag. De övrigatvå beslår enbart av bolag. Ordnancegruppenutvecklar, tillverkar och marknadsför försvarsmateriel och produkter förmilitära kunder. Den totala faktureringen uppgick till ca 1 100 milj.kr. och antalet anställda till ca 2600. Aerotechgruppen arbetar med samtliga arbetsuppgifier somberör militärt och civilt flyg utom flygplanstillverkning. Den totalafaktureringen uppgick fill ca 1 700 milj. kr. och antalet anställda lillca 3 600. Tdubgruppen utför konsulttjänster, underhåll och serviceinom dala och elektronik. Den totala faktureringen uppgick lill ca 800milj. och antalet anställda lill ca I 700. Holdinggruppeninnefattar ett antal utvecklingsbara företag som på sikl Prop. 1987/88: 25 kanbilda egna affärsområden. Den totala faktureringen uppgick till ca 700milj. kr och antalet anställda lill ca 1 200. med koncernövergripande uppgifter, nya verksamheter samt delägdabolag inom för koncernen kompletterande intresseområden. Den totalafaktureringen uppgick till 67 milj. kr. och antalet anställda lill ca130. Dentotala fakturerade försäljningen och resultat före bokslutsdispositioner ochskall uppgick för till 4265 milj. kr. resp. 101 milj.kr., varav affärsverksdelen svarade milj. kr. resp. 83 . milj. kr.Totalt sysselsatte ca 8900 personer, varav ca 5600 inom affärsverksdelen. redovisar enfakturerad försäljning och resultat före bokslutsdisposilioner och skatt på 2133 milj. kr. resp. 30 milj. kr. Enekonomisk översikt över de senasle fem åren och vissa ekonomiskauppgifter om koncernens affärsområden bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 8.2 och bilaga 8.3. FFV-koncernenhar utvecklats från i huvudsak en leverantör tilldet svenska försvaret lill en modern svensk industrikoncern med internationellinriktning. Elt tecken på denna utveckling är att FFV i storinternationell konkurrens lyckats ta hem slora order såsom leveranser av pansarvärnsvapnelAT 4 till bl.a. och stridsvagnsminan FFV 028 till bl.a. FörbundsrepublikenTyskland. Den fakturerade försäljningen har ökal från 1 360 milj. kr. till4265 milj. kr. Sloradelar av koncernens verksamhel kräver betydande utvecklingsresurser för alllångsiktigt bibehålla och förbättra koncernens konkurrenskraft. Specielltstora är kostnaderna för utveckling av försvarsmateriel samt inom elektronik-och dalaområdel. För alt möta den kommande utvecklingen och marknadernasframtida krav erfordras vissa ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV. 2.2Nuvarande finansiella och ekonomiska regler FFV-koncernenbestår av två juridiskt olika företagsformer. Moderföretaget affärsverket FFVär ett statligt affärsverk, medan dotterföretagen utgörs av aktiebolag.Affärsverket är - till skillnad från statliga och privata aktiebolag - intenågon självständig juridisk person. Det äger således inte tillgångarna iverksamheten utan förvaltar dessa ål slaten. AffärsverketFFV skiljer sig från aktiebolagen främst genom att verket har mindrehandlingsfrihet i finansiella och ekonomiska frågor. Regering och riksdag harett avgörande inflytande på verkets kapitalförsörjning och investeringsvolym.Affärsverket är också underkastat de statliga förvallningsrättsligaföreskrifterna, vilket bl. a. innebär att FFV inle har full handlingsfrihet iekonomiska frågor. FFV har t. ex. inte rätt att ta upp lån på den allmännakapitalmarknaden. Kapitaltillskotterhålls i princip på följande sätl. Anläggningstillgångar såsom byggnader och utrustning finansieras genom invesleringsanslag som 52 beslutas av påförslag av regeringen efter framställning av FFV. 1987/88: 25 Omsättningstillgångarnafinansieras av driflsinkomsterna och en rörlig kredit i riksgäldskontoret.Eftersom affärsverket inle är en självständig juridisk person ulan hänförs fillbegreppet staten är det befriat från inkomstskatt. Detav för affärsverket FFV fastställda investeringsanslaget upptas iverkets balansräkning som ökning av statskapitalet till den utsträckning delutnyttjas. Statskapitalet motsvarar egel kapital i ett företag. Amorteringeller minskning av statskapitalet sker genom all medel motsvarandeavskrivningarna på de genom investeringsanslaget förvärvade tillgångarnabetalas in lill statsverket. FFVskall av sitt överskott inleverera lill staten ett belopp motsvarandestatens avkastningsränta på det i genomsnitt disponeradestatskapitalet. För /88 uppgår statens avkastningsränla till . Enligl fastställd driftstat skall affärsverket FFV lill staten leverera in82,8 milj. kr. Inlevererade avskrivningar uppgick lill68,5 milj. kr. Bolagendrivs enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen och måste i övrigt följa reglersom gäller för rörelsedrivande aktiebolag. Somtidigare har konstaterats har inte affärsverket FFV rätl all låna upp medel påden allmänna lånemarknaden. Enligl 9 kap. 10 § regeringsformen är lån och andraekonomiska förpliktelser frågor som i princip måste underställas . Föratl FFV skall fä rätt atl uppta lån krävs därför bemyndigande. Enliglförordningen (1974:591) om skyldighet för statlig myndighet att anlitariksbanken eller postgirot skall FFV placera likvida medel på postgirokontoeller på räkning i .