prop · GB03156 · 1987-12-31 00:00:00 — Upplåningsinstitulen har också berört vissa tekniskafrågor som berör dels emissionssituationen, dels upplåningsinstilutens inlösenoch återköp av egna värdepapper. När bostadsobligationer var prioriterade emitterade SBABdirekt till placerare. Dessa var på olika sätt ålagda atl köpa . Köparna var också kända av . Nyemission av obligationer avsågvid alltså endast etl led: försäljning och placerarnas köp. Sedan avregleringen skernyemissioner på etl annal sätl. Bl.a. därför atl köparna inte är kända måstedessa sökas på en marknad. Marknadsfunktionen utövas i ett antal emissionsinstilutmed vilka träffat avlal om vidareförsäljning av och SBAB-certifi- Emissionsinstituten åtar sig vidare, enligt avtal, atlverka för en aktiv Prop. 1987/88:156 andrahandsmarknad för värdepapper. säljer således värdepapper endasl lillemissionsinstitut med vilka avtal träffats. var de sex och ökar tillåtta . Denna försäljning sker för övrigt till stor del genomanbudsförfarande. Den egentliga nyemissionen avslutas alltså inle förrän emissionsinslitulensålt värdepappren vidare till någon annan. Nyemissionen innehåller alltså två led: Emissionsinstitulensförsäljning och placerares köp Enligl mening bör båda leden vara undantagna frånbeskattning. Om del andra ledet drabbades av beskattning skulle det nuvarande emissionssältel,som är nödvändigt med hånsyn lill marknadens funktionssätt, drabbas påtagligt.Det kan inte uteslutas atl emissionssältel skulle ändras i syfte att undgåbeskattning, men på elt sådant sätl atl marknadens funktionssätt försämras. Stadshypotekskassan och intarsamma ståndpunkt. Vad gäller frågan om uppköp och inlösen avupplåningsinstitutens egna lån anför Stadshypotekskassan: En andra punkt som är viktig atl framhålla är alllagtexten måste utformas så klart atl inte terminologin på marknaden leder tillicke avsedda följder. I lagtexten sågs t. ex. att skatt skall ultas på varjeomsättning, och all med omsättning avses köp eller byte. Atl märka äremellertid att även emissioner betecknas som köp, särskilt när obligationer meden fast kupong emitteras löpande lill dagskurs och när obligationens prisalltså varierar från dag lill dag. Likaså måsle man la hänsyn till atl emissionav obligationer kan ske i form av terminskontrakt, men där del i sak alltså ärfråga om elt avtal om en emission lill fastställtpris. Själva terminskontraktet får alltså i denna situation inte utlösabeskattning, vilkel eljest är promemo-rieförslagels innebörd. Inte bara utgivningen av skuldebrev, utan även regleringenav skulden kan ges skilda former, vilket lagtexten måste ta hänsyn till om manskall kunna undvika att en icke avsedd beskattning utlöses. Att emittentenlöser in etl skuldebrev på en i lånevillkoren angiven förfallodag är nämligenbara etl av de möjliga sätt varigenom ell skuldförhållande kan avslutas. Förmånga äldre obligationslån gäller t ex att amortering sker genom att emittentenpå marknaden köper upp elt tillräckligt antal obligationer, som sedan makulerasnär amortering skall ske. Dessa uppköp måsle ske med framförhållning, varföråterköpta obligationer finns i emitlentens förvar en viss lid innanobligationsskulden i formell mening sålts ned. Uppenbarligen är det dock i sakfråga om en reglering av det externa skuldförhållandet redan vid inköpet,varför denna transaktion i lagtexten måsle skiljas från skattepliktiga köp. På samma säll måste man se på frågan om andra återköp avegna utelöpande obligationer eller andra värdepapper som en emittent kangenomföra. T ex kan del för elt mellanhandsinslitut vara rationellt all iförtid återköpa egna obligationer om den utlåning som baserats på dessa av någolskäl har bortfallit. Elt exempel är när Stadshypolek accepterar förtidsinlösenav lån. Det naturliga sättet att bevara principen om matchning mellan ut- och upplåningär alt Stadshypotekskassan i dessa fall köper upp motsvarande obligationer därdetta är möjligl till rimlig ränta. Det år särskilt viktigt vid förtidsinlösenav stora lån på kanske . måste slutsatsen vara atl emittenters slutgiltiga återköpav egna utelöpande Prop. 1987/88:156 papper skall vara undantagna från beskattningsunderlaget. Samma ståndpunkt intar fullmäktige för riksgäldskontoret.Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag och . 4.4 Övriga effekter av en beskattning Vid sidan om beskattningens effekter på marknaden, märket makerfunktionenoch upplåningsinslitulens verksamhel har vissa övriga effekter av denföreslagna beskattningen framhållits vid remissbehandlingen. fullmäktige anser atl storbankernasställning kan komma att stärkas och även atl andra former av kredilförmedling l.ex.bank-och finansbolagskrediler saml direklutlåning från försäkringsinstitul kankomma alt gynnas: En rad nya aktörer har tillförts den svenska kredilmarknadeni och med penning- och obligationsmarknadens tillväxt. Elt anlal frislående fondkommissionsbolaghar 8vetablerals och kommil all få en betydande marknadsandel av omsättningenpå marknaden. Dessa förelag har värdepappersförmedling som huvudsakligverksamhet som deras finansiering i hög utsträckning baseras påutförsäljning av de värdepapper de har i handelslager . Dessaaktörer kommer all drabbas betydlig hårdare av skatten ån andra som bedriver kredilförmedlingi andra icke beskattade former som t.ex. banker. Delta kan leda lill all slorbaiikernasrelativa ställning på den svenska kredilmarknaden förstärks. Ulvecklingen av kreditgivningen har såväl i sominternationellt gått i riktning mot värdepappersbaserade krediler. Orsakernabakom della är ell flertal. Dels har denna kreditgivning koslnadsmässigl kunnalkonkurrera ut traditionella krediter, dels innebär denna form av kreditgivningstörre flexibilitet både vad gäller risk och avkastning än andra former av kreditgivning.Omsättningensskalten kommer all påverka de relativa kostnaderna för kreditgivning.Sålunda kommer kreditgivning lill förelagen via banker och finansbolag atlgynnas på bekostnad av förelagens direktupplåning via certifikat ochobligationer. Riksgäldsfullmäktige anser vidare all en del av kredilförmedlingenkan komma atl ske via utländska marknadscentra: De slora svenska företagen har en betydelsefullutrikeshandel och kan därmed i hög grad påverka i vilka länder och i vilkavalutor de placerar sina tillgångar och skulder. En omsältningsskatl kommer allpåverka dessa placerares beteende. Den tekniska utvecklingen möjliggör handelmellan aktörer ulan alt de behöver befinna sig på samma plats. Sammantagetinnebär della mycket slora risker för all relativa förändringar i konkurrenssituationenpå olika nationella marknader leder till en utflyttning till andra marknader. menar all förslaget om enutvidgad värde-pappersskatl kan komma aU få belydelse för valularegleringen: Eftersom inle har valutareglering, får skattelagstiftningenlill effekt all handeln med värdepapper tenderar alt flytta från denschweiziska marknaden lill värdepappersmarknaderna i andra länder, där enmotsvarande skattelagstiftning saknas. Om valutamarknaden vore hell avregleradi , hade man anledning räkna med att en lagstiftningi enlighet med det Prop. nu föreliggande förslaget skulle få liknande effekter.Lagförslaget motverkar Bilaga 2 således en avreglering av den svenska valutamarknaden. valularegleringen successivt, menmålinriktat, håller på atl mjukas upp och avskaffas, vore ytterligarerestriktioner på valulahan- del över gränserna olyckligt. Liknande synpunkter har framförts av FinansbolagensFörening. Allmänna pensionsfondens andra och tredje fondstyrelsekonstaterar en annan konsekvens av beskattningen nämligen alt man från depenningvårdande myndigheternas sida riskerar en framväxt av transaktionerenbart syftande till alt undgå beskattning. Sådana synpunkter har ävenframförts av riksbanksfullmäktige. Fullmäktige i riksgäldskonloret pekar på atl svåra konlroll-och avgränsningsproblem kan komma atl uppslå: Den föreslagna utökningen av omsättningsskatten påvärdepapper innebär betydande kontrollproblem. Orsakerna till della är flera.För del första är marknaden mycket stor, vilket innebär svårigheter atlövervaka alla skattesubjekt. För del andra är antalet affärer så många allmöjligheterna till kringgående via "netting" o.d. måste betraktas somutomordentligt stora. För del tredje kan skatten skapa nya betydligt mersvårkontrollerade affärskanaler. Vidare kan konstateras alt gränsdragningsproblemen mellanolika värdepapper och olika lyper av transaktioner är betydande. De ipromemorian angivna definitionerna riskerar därmed alt skapa betydandekontrollproblem. Även pekar på risken för betydandepraktiska tillämpningsproblem. Konlrollapparalen för atl övervaka den nya lagstiftningenblir dyr och krånglig. Det kommer att krävas stora engångsinvesteringar isyslem hos såväl skattskyldiga som samhället. Dessa kostnader kan bli avsevärdaoch det är tveksamt om de kommer atl undersliga de beräknade intäkterna. Om den föreslagna breddningen av skattebasen genomförs,torde det krävas en noggrann uppföljning av hur beskattningen fungerar ochvilka effekter den ger. Del är också troligt att vissa justeringar avbeskattningsreglerna kan komma atl bli nödvändiga sedan man vunnit erfarenheterav hur beskattningen fungerar. På den s k penning- och obligationsmarknaden omsättsvärdepapper till etl långt större värde än på aktiemarknaden. Under en daggenomförs ofta ett stort antal transaktioner av ett och samma värdepapper. För ållen tillfredsslällande konlroll av skatleredovisningen skall kunna ske,' är delabsolut nödvändigt all varje transaktion finns dokumenterad och allinle endaslen s k nettning av transaktionerna dokumenteras vid arbetsdagens slut. Under dellaförhållande anser RSV dock inte all kontrollproblemen är så stora, att de är etlavgörande hinder mot all skatten införs. 5 Handeln med derivatinstrument Prop. 5.1 Clearingcentraler och till dem knutna märket makers Vid remissbehandlingen har ifrågasatts om inte s.k. clearingcentraleroch till dem knutna märket makers uttryckligen bör undantas från skyldighet attbetala omsättningsskatt. En clearingcentral i modern värdepappershandel i derivativainstrument kännetecknas av alt den träder in i ett avtal mellan två parter,exempelvis A och B och agerar som köpare mot säljaren och som säljare motköparen. Man kan även uttrycka det som att A och B har som förutsättning förett avslut att clearingcentralen träder in på detta sätl så att A och B slipperkreditbedöma annan än just clearingcentralen. Priset blir med denna ordning den endaförhandlingsparametern i marknaden, eftersom värdepapperels (exempelvisoptionens) innehåll i övrigt är standardiserad. Till skillnad från en handlarmarknad,som förekommer exempelvis på den svenska penningmarknaden, agerar clearingcentralenalltid neutralt i marknaden, dvs i vårt fall lar ÖM ej egna positioner, vilkelockså specificerats i de villkor som gäller för OMs handel och clearing. Enförutsättning för alt OM skall träda in i en avslulslransaklion med exempelvisen köpare är m a o alt OM i del ögonblick köparen lägger en order, kan finna ensäljare på exakt samma pris som köparen avseende samma antal och options-/lerminsserie.Vid anmälan till clearing av ett utanför marknadsplatsen gjort avslut (interbankavslut)gäller på motsvarande sätl att OM ej tar någon egen nettoposition. Skälet för denna ordning, tillsammans medstandardiseringen av det finansiella kontraktets innehåll, är atl för var ochen av de ursprungliga avtalsparterna A och B möjliggöra dispositioner som äroberoende av motpartens specifika intressen efter avslutstidpunkten.Kontraktshalvorna lever, når OM trätt emellan, så att säga skilda liv. Genomdenna mellanställning garanterar OM varje förpliktelses uppfyllande gentemotden som har rättigheten. Sådant garanlskap kan självfallet juridiskt anordnaspå annat sätt, exempelvis sätt som inte innefattar en juridiskaffärstransaktion på del vis som sker hos OM och hos de övriga internationelltverksamma clearingcenlralerna. En sådan ordning vore emellertid uivecklingsmässigtett slort steg tillbaka jämfört med den renodlade linje, som tillämpas iSverige och internationellt. Eftersom syftet med OMs eller andra clearingcentralersinträde i avslutet är alt skapa den nödvändiga affärsgarantin och inte atl netlohandlai egen räkning, bör clearingcentraler, som bedriver verksamhet på del sätt somexempelvis OM och (ägt av SOFE) gör, befrias från vårdepappersskall.En förutsättning för sådan befrielse bör vara att en sådan clearingcentral äraccepterad av Bankinspektionen genom att Bankinspektionen accepterat devillkor som gäller för handeln och att clearingcentralen i övrigt kännetecknasexempelvis av följande kriterier (eller några av dem): Den skall vara neutral i alla avseenden. Ägandet börvara så spritt att ingen enskild person eller organisation får ett dominerandeinflytande för det fall att ägarna är aktiva på ifrågavarande marknad. Medneutraliteten följer också alt clearingcentralen ej får ta egna positioner, d.v.s.det skall alllid vara neutralt på marknaden i de köpta eller såldainstrumenten. Den skall ha etl regelsystem,som godkänts av Bankinspektionen som Prop. 1987/88:156 tillsynsmyndighet. Clearingcentralenskall direkt eller indirekt utöva en Bdaga 2 kontrollfunktion för atttillgodose att regelsystemet fungerar. Den skall ha etl eget kapitalav viss minimistorlek och avsatta reserver för sin garantifunklion. Del skall tillhandahållautbildning rörande de rutiner som marknaden använder sig av. Dess styrelseordförande skallutses efter samråd med Bankinspektionen. Därigenom kan och bör, enligt våruppfattning, även skattebefrielse ges till märketmakers som godkänts av och är avtalsmässigl knutna till sådan clearingcentralförutsatt att dessa anmälts till Bankinspektionen och berörd skattemyndighet. Synpunkterav liknande innebörd har framförts av optionsulredningen, NäringslivetsSkattedelegation och SOFE. Dessa remissinstanser och OM har vidare ifrågasattom inte ett undantag för märket makers i derivathandeln bör omfatta även sådanasom inte är fondkommissionärer. Sedantidigare gäller den regeln att fondkommissionärer inte behöver betala omsättningsskattvad gäller optioner och terminer avseende aktier och aktieindex. Regeln fårstörst lietydelse i de fall då fondkommissionären uppträder som märket maker idessa instrument. De aktörer som uppträder .som märket makers men som inte har fondkommissionstillständdrabbas dock av omsättningsskatt. Innebörden härav är att olika märket makers inlekonkurrerar på lika villkor. Likformighet kan uppnås antingen genom attundantaget för fondkommissionärer tas bort eller genom att undantagsbestämmelsenutvidgas till att avse även märket makers som inte är fondkommissionärer.Problemet diskuteras inte i förslaget. Vadgäller själva derivathandeln kan de synpunkter som framförts sammanfallasenligt följande: - det är principvidrigtatt beskatta utställande av optioner - detär omotiverat att beskatta terminskontrakt, som inte är förenade med leverans av det underliggande värdepapperet, två gånger (dels vid ingåen det, dels vid den formella kontantavräkningen på stängningsdagen) - lösenprisetbör utgöra beskattningsunderlaget vid lösen av en köpoption som avser aktier i stället för aktiens lägsta noterade betalkurs på avslulsdagen (om detta värde är högre än överlåtelsesumman) De skäl som anges härför är administrativa och praktiska problem med att avvakta kursen under en hel börsdag. Ävenutställande av en option skall anses som en skattepliktig omsättning. Dettastrider uppenbarligen mot vad som gällt för omsättningsskatten, nämligenatt tillskapande av etl värdepapper inte skall beskattas. Det skäl som anförsför åtgärden är ett önskemål om likformig behandling av options- och terminshandeln avseenderäntebärande värdepapper. Vi vill i det här sammanhanget förstkonstatera att en sådan likformighet inle uppnås genom atl även utställande av optioner avseende obligationer - ränleoptio- ner - beskattas. Såväl skattebasen som skattesatsen skiljer sig nämligen ål 59 Än mindre kan det anförda önskemåletutgöra ett motiv för Prop. 1987/88:156 en skärpning av beskattningen på omsättning av aktieoptioner. Den kraftiga skatteskärpning på optionshandeln somföreslås kommer alt få påtagliga negativa effekter för marknadensfunktionssätt. Den kraftiga ökningen av transaktionskostnaderna kommer attminska likviditeten i marknaden och därigenom också förämra prisbildningen. Skatleskärpningenkommer vidare att lägga hinder i vägen för aktörer som verkar som markei-makers. Market-makerfunktionen är mycket väsentlig bl.a. för likviditeten och prisbildningen i marknaden. inga sakliga skäl för alt skall skall tas ut vidutfärdande av optioner. Det synsätt som legal till grund för avgränsningenav skattepliktiga transaktioner och som även för framliden avses varavägledande bör också gälla för standardiserade optioner. 1 sammanhanget kanockså en jämförelse göras med den schweiziska omsättningsskatten som, såvittframgår, varit en förebild vid utformningen av promemorieförslaget. I undantasoptions- och terminshandeln från skatt utom i fall då optionen eller terminenleder lill en överlåtelse av det underliggande värdepappret. Motsvarande synpunkter har framförts av SOFE,Näringslivets Skaltedelegation och . 1 fråga om terminskontrakt som inte är förenade medleverans av ett underliggande värdepapper anför OM: Elt terminskontrakt ulan leverans avslutas genomkontantavräkning. Etl sådant terminskontrakt är till sin innebörd liktydigt meden kombination av två olika optionspositioner. Sålunda motsvaras ett köp påtermin av en innehavd köpoption och en utfärdad säljoption. Elt terminskontraktutan leverans kan vidare givelvis inte ge upphov till en omsättning av delunderliggande värdepappret. Med hänsyn till detta träffas terminskontraktavseende aktier som inte medför leverans av skall enbart vid kontantavräkningenpå kontraktets slutdag. När kontraktet ingås tas däremot skall inte ut. Någonändring föreslås inle heller i det hänseendet i promemorian. Beträffandemotsvarande terminskontrakt som avser obligationer föreslås däremot alt skallskall las ul när ett kontrakt ingås och med den underliggande obligationensvärde som bas. Enligt vår uppfattning är det inte motiverat all seannorlunda på terminer i obligationer än aktieterminerna. Någon omsättning avobligationer kan inle komma till stånd på grund av kontraktet. Vad del är frågaom för en part i en sådan terminsaffär är en skyldighet all utge eller enrättighet alt uppbära elt visst kontantbelopp vid kontraktstidens slut. Del ärdärför följdriktigt all enbart lägga detta belopp till grund för omsättningsskatt.Det ligger också helt i linje méd den ordning som allinänt gäller för omsältningsskallen all skall inle tas ut när ett terminskontrakt som intemedför leverans ingås. Liknande synpunkter har framförts av SOFE, FöreningenSvenska Penningmarknadsmäklarna och . Del kan dessutom diskuteras, huruvida transaktioner sominte innebär överförande av äganderätten till elt värdepapper skall drabbas av omsält ningsskatl. De kontrakt som ej leder till leverans och alltså inte innebär en överflyttning av äganderätten bör analogt med detta inte drabbas av omsåttningsskall. Vad gäller terminskontrakt som ej leder till leverans så är skattens funktionssätt sådant att de drabbas,av omsättningsskatt först vid avräkning på slutdagen. Denna egenskap i skatteberäkningen medför alt för q en köpt och sedan stängd position fastställsskatteunderlaget först på Prop. 1987/88:156 slutdagen trots att ingatransaktioner har genomförts sedan kviltningen. Hår Bilaga 2 bör diskuterasom det inte vid kvittningstillfället som del skattemässiga underlaget skallfastställas utifrån skillnaden mellan öppnings- och stäng-ningstransaklionen. Vad avser terminshandel bör även riktlinjer utformas förhur en så kallad fulure skall beskallas då detta i många avseenden skiljer sigfrån terminsinstrumentet och redan finns på de svenska marknaderna. Futurenbör beskattas på kviitningsdagen då skyldigheter och rättigheter upphör. Vad slutligen gäller beskattningsunderlaget vid lösenanser OM: När en aktie omsätts på grund av atl en köpoption somavses i 1 § utnyttjas (löses) föreslås att aktiens lägsta noterade betalkurs påavslutsdagen skall användas om delta värde är högre än överlåtelsesumman. Vidlösen utgör lösenpriset de fakto avslulskursen som är underlag för avräkningsnotatill kund, vilken kan skickas så snart det är känt om lösen skett.Att använda andra kurser, som skall avläsas under en hel börsdag skapar förutomonödiga administrativa hanteringar också en risk vid framlida längreöppethållande för aktiehandeln alt avräkningsnota ej kommer atl kunna skickas itid lill slutkunden. Motsvarande synpunkter har framförts av optionsutredningenoch . 6 Beskattning av handeln med premieobligationer 1 promemorian föreslås en löptidsanpassad beskattning avpremieobligationer. De differentierade skattesatserna gäller enligl förslagetockså premieobligationer. Eftersom kurserna på premieobligationerna mer ärberoende av tiden till näsla dragning än av kvarvarande löplid, finns enligt RSVsuppfattning inget skäl atl ha differentierade skattesatser vid omsättning avpremieobligationer. Yllerligare elt skål mol differentierade skattesatser ärall inlösningsdagen inle på förhand är bestämd för premieobligationer, I vissafall kan därför skatten inte bestämmas vid kort återstående löptid. De föreslagna skattesatserna medför också praktiskatillämpningsproblem för banker och fondkommissionärer. Eftersompremieobligationer också säljs i mindre poster skulle skatten vid en omsättningteoretiskt kunna bli så låg som , vilkel redovisningslekniskt årsynnerligen olämpligt. Eftersom premieobligationer omsätts på i allt väsentligtsamma sätl som aktier, och inte som andra papper på penning- ochobligationsmarknaden, talar enligt RSVs mening starka skäl för atl en eventuellbeskattning av omsättning av premieobligationer utformas på samma säll som nugäller för omsättning av aktier. Riksgäldskonlorets fullmäktige anför: är det ej möjligl att beräkna skattesatsen däinlösendagen för premieobligationer ej fastställts av riksgäldsfullmäktige. Enliglpraxis fastställs den exakta inlösendagen årel före inlösenåret. Del vore i och för sig möjligl för fullmäktige alt tillföljd av förslaget om omsättningsskatt fastställa inlösendagar för samtliga lån. Emellertid be- -. 1987/88. gränsas härmed handlingsfriheten för riksgäldskonloret.Det vore därför Prop. 1987/88:156 naturiigt om skatten utgjorde avvederlaget för alla löplider. Även har riktat kritik mol atlskattens slorlek inte kan bestämmas förrän inlösenlidpunkten fastställts. Skattesatserna vid omsättning av värdepapper på penning-och obligationsmarknaden har i promemorian beslämts i relation tillvärdepapperels återstående löptid. Den föreslagna differentieringen av skattesatsen får ansesvara för slor och praktiskt svårhanterlig i etl system med en så sloromsättning och volym som det nu är fråga om. Det nu föreslagna systemet medför Irappstegseffektérsom kan leda till att långivaren kompenserar sig ränlevägen, alternativt felaktig prissättning på marknaden. Skillnaden i skatt för ett värdepappermed en löptid som går ut som omsättningen, och ettvärdepapper där löptiden utgår på av är 100procent. Enligt bankinspektionens mening bör del övervägas om inte elt syslemmed anknytning till räntepunkler vore att föredra - eventuellt med elt lak förde längsta löptiderna. Även Näringslivets Skalledelegation, Föreningen och Svenska Fondhandlareföreningeh har framhålit skattesatsernaströskel-effekter och de praktiska svårigheter och kostnader som uppkommer vidtillämpningen av dem. I förslaget finns nio olika skattesatser. Ur skatteadminislralivsynvinkel vore naturligtvis etl färre anlal skattesatser alt föredra. Om det avandra skäl krävs att skallen differentieras på delta sätt har RSV i och för siginget att erinra mol den förslagna utformningen av differentieringen. Fastaskallesatser är klart atl föredra framför t ex en matematisk formel förberäkning av skatten. 8.1 Förvärv genom tillskott av värdepapper