prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Effektivainsatser mot miljöbrottslighet är dock inte enbart beroende avstraffbestämmelsernas utformning. Utredningen har funnit att de rättsvär-dandeorganen ofta kopplas in alltför sent när det finns anledning att misstänkamiljöbrottslighet. Detta äventyrar pä olika sätt det straffrättsligasanktionssystemets effektivitet. Därför lägger utredningen också fram förslagtUl viss ändring i miljöskyddslagens regel om tillsynsmyndighetemas skyldighetatt verka för att brott beivras. Utredningenföreslär vidare särskilda utbildningsinsatser för bl. a, den åklagar- ochpolispersonal som skaU syssla med de rättsligt och tekniskt ofta komplicerademiljöbrottsutredningarna. Ett effektivt och samlat resursutnyttjande kanuppnäs genom att dessa utredningar genomgående handläggas inom de s.k.ekoroflarna hos polisen. Åklagartesurserna bör förstärkas genom att en särskildstatsåklagartjänst för miljöbrottsmäl inrättas. Utredningenbehandlar också tillämpningen av miljöskyddsavgiften, företagsboten ochförverkandet, I dessa delar läggs inte något förslag fram. Utredningen harfunnit att företagsboten i sin nuvarande utformning lämpar sig väl för användningvid miljöbrottslighet. Utredningentar även upp förutsättningarna för enskilda att med civilrättsliga medelreagera mot miljöskadlig verksamhet. Enskilda och allmänna intressensammanfaller ofta och de enskilda anspråken har ocksä en sanktionsliknandeeffekt. Genom en tidigare ändring i rättshjälpslagstiftningen har emellertidmöjligheterna att fä rättshjälp i miljömål avsevärt försämrats. Utredningenföreslär en lagändring för att återställa möjligheterna till rättshjälp icivila miljömål. Utredningensförslag om en utvidgning av egenkontrollen och införande av miljörevisorer innebär en betydande förstärkning av företagens miljö skyddsarbete, Pä myndighetssidan innebär utredningens förslag en beräk nad förstärkning med drygt 100 handläggare, varav drygt 80 ligger på kommunerna och återstoden på naturvårds verket. Till detta kommer be- 348 hov av resurser förbiträdes- och servicepersonal m. m. för informationsin- Prop. 1987/88:85satser och utbildning, för regionalt utredningsarbete och för förbättrad Bilaga 10.1 rättshjälp. Utredningenunderstryker behovet av rådgivning och utbildning i samband med att det nyasystemet genomförs. SärskUt i kommunerna behövs sådana insatser. Det nyasystemet föreslås träda i kraft . Desammanlagda kostnaderna för myndigheternas arbete med prövning och tiUsyn i detnya systemet har beräknats till 130 milj. kr. Utredningen har övervägthur dessa kostnader lämpligen bör täckas. täcks kostnaderna för tUlsynfill en mindre del med avgifter som tas ut av företagen enligt fimtaxa.Taxesystemet har kritiserats frän både företags-och myndighetshåll. Det skapar,har det sagts, onödig irritation och bidrar inte tUl goda relafioner mellanföretag och myndigheter. Timtaxan ger heller inte staten de intäkter som manräknade med när systemet infördes. Utredningendiskuterar olika finansieringsvägar med huvudsaklig inriktning pä fastaavgifter resp, tidtaxa. Utredningen rekommenderar en övergång frän nuvarandetimtaxa till en fast taxa. Den fasta taxan bör avse säväl kostnader förtUlståndsgivning/miljölov som kostnader för tillsyn. föreslåsfå i uppdrag att närmare utforma taxan på den stafiiga sidan förtillståndspliktiga verksamheter. Enmotsvarande fast avgift bör enligt utredningens mening också miljö-ochhälsoskyddsnämnderna ta ut i anslutning till de verksamheter för vilka detkrävs miljölov. Det är tänkt att avgifterna skaU bestämmas avkom-munfullmäkfige enligt självkostnadsprincipen. Utredningen förutsätter attkommunförbundet medverkar med framtagande av lämpligt underlag för taxesättningm. Utredningenhar sökt beräkna vad det nya taxesystemet kan väntas medföra för kostnader förföretagen. Beräkningarna visar att den genomsnittliga ärliga avgiften förbranscher på koncessionsnämndslistan skulle uppgå till . Förföretag pä länsstyrelselistan skulle avgiften för störte verksamheter bli20000-35000 kr. och för övriga verksamheter varierar mellan 7000 och 20000 kr.i genomsnitt. Frågorom s. k. utsläppsrelaterade avgifter har inte ingått i utredningens uppdrag.Utredningen uttalar sig emellertid för utredning av ett system med sädanaavgifter. Det av utredningen föreslagna systemet med fasta avgifter skulle iframtiden kunna kombineras med ett system för utsläppsrelaterade avgifter. Ensådan koppling kan inte ske med ett tidtaxesystem. Kunskapsförsörjningeninom miljövårdsområdet är av strategisk betydelse. Utredningen anser att detär angeläget att ytterligare höja effekfiviteten inom detta område. Ettsätt att höja effekfiviteten är att utnyttja miljövärdsorganisationens samlade kompetens när det gäller att utarbeta policy, handlingsprogram 349 och allmänna råd etc. Utredningenanser att det är viktigt att denna Prop. 1987/88:85 funktion för strategi-och policyarbete säkerställs i orga- Bilaga 10.1nisafion. Härvid bör flexibilitet eftersträvas. Verkets egna utredningsresurserbör koncentreras till kvalificerad projektledning för styrning, samordning ochuppföljning av verksamheten, anser utredningen. som är knuten till saknar representationfrän näringslivet och kommunerna. Utredningen föreslår att dessa parterfortsättningsvis bUr representerade i nämnden inte minst mot bakgrund avföretagens och kommunernas ökade ansvar pä miljöskyddsområdet. Nämnden bördärigenom få störte möjligheter att styra inriktningen avforskningsverksamheten till de mest relevanta områdena. Inom ramen förstyrningen av miljövärdsforskningen är det ocksä väsentligt attnaturvårdsverket utvecklar sitt arbeta med kunskapssammanställningar,bedömningsgrunder etc. Utredningenanser att det är väsentligt att ytterligare utveckla samverkan mellan dentillämpningsinriktade miljövårdsforskningen å ena sidan samt universitet ochhögskolor å den andra. har statsmaktema beslutat att inrätta ettmiljövetenskapligt centrum vid . Utredningen anser att det börövervägas närmare att pä sikt inrätta miljövetenskapliga centra vid de störteuniversiteten och tekniska högskolorna. Utredningenhar i enlighet med direktiven analyserat behov av egnalaboratorier. Verket har två laboratorier med sammanlagt ca 140årsarbetskrafter. Utredningen konstaterar att verkets laboratorier har ettbrett spektrum av arbetsuppgifter och att resurserna i stor utsträckningutnyttjas i myndighetsarbetet. Verksamheten är av stor betydelse bl. a, förverkets strategi- och policyarbete. Utredningens slutsats är att verket även ifortsättningen i viss utsträckning bör bedriva egen kvalificeradmiljöforskning inom de viktigaste miljövetenskapliga områdena men att det inteär nödvändigt att verket täcker varje relevant område med egna kvalificeraderesurser, Ienlighet med direktiven har utredningen övervägt frågan om vilkalaboratorieresurser bör disponera för framtiden. Utredningenhar emellertid inte ansett det möjligt att inom ramen för utredningsuppdragetslutgiltigt avgöra detta. Frågan bör bli föremål för fortsatta överväganden.Utredningen redovisar vissa synpunkter på inriktningen av det fortsattaarbetet. Närdet gäller resurserna för miljöövervakning och miljökontroll/reci-pientkontrollanser utredningen afi bör koncentrera sig på ledande ochsamordnande uppgifter. Den löpande verksamheten bör förläggas till de instanserinom och utom , som bedöms vara de mest lämpliga för varjedelområde. Särskilda frågor Prop. Bilaga 10.1 Räddningstjänstenm. Utredningenkonstaterar att säväl som sjöfartsinspektionen harbetydelsefulla uppgifter när det gäller skyddet av miljön. Utredningenredovisar möjliga samordningsvinster mellan dessa myndigheter när det gällertransport av farligt gods, sjöräddning och utnyttjande av miljöskyddsfartyg.Utredningen anser att det bör prövas om inte ochsjöfartsinspektionen bör läggas samman till en ny myndighet. Utredningenföreslår att denna fråga blir föremål för fortsatta överväganden i den nyligentillsatta kommittén (Dir. 1987:31) som fått i uppgift att utarbeta förslag tillny organisation m. m. för . Utredningenkonstaterar att buller frän vägtrafiken är ett stort miljöproblem. och trafiksäkerhetsverket har särskilt ansvar pä dettaområde. Arbetet kompliceras av att de båda myndigheterna har skildauppfattningar om ambitionsnivå och om hur bullerfrägorna bör angripas. För attskärpa polifiken pä området bedömer utredningen att det är nödvändigt att samlaföreskriftsansvaret för bullerfrägor hos naturvärdsverket. Ändringen kan skegenom en ändring i fordonskungörelsen eller genom att en särskild bullerlagstiftas. En enhetlig svensk policy för bullerfrågor bör enligt utredningenutarbetas under ledning av naturvärdsverket i samarbete medtrafiksäkerhetsverket och . Ansvarsfördelningmellan och planverket/ Sammanslagningenav planverket och har föranlett attifrågasätta om det centrala uppsiktsansvaret för naturresurslagen bör liggahos den nya myndigheten. anser sig bättre lämpat för dennauppgift. Utredningenhar emellertid inte funnit anledning att föreslå någon förändring, vare sigvad gäller det centrala uppsiktsansvaret eller vad gäller plan- och bygglagen.Utredningen föreslår dock att det miljöbevakningsansvar som ipraktiken har, befästs genom ett tillägg i naturresurslagen. Förslaget gerverket en bättre plattform för samverkan med främst andra centrala myndighetersom tillämpar naturresurslagen. Enligtuppgifter från bl, a. industrin har vissa kommuner ändrat på förutsättningarnaför industriell verksamhet genom att planlägga eller lämna bygglov förbebyggelse inom de skyddsområden som lagts ut omkring befintliga industrier.Sädana krympningar av skyddszonerna kan förhindra verksamhetsförändringar ellerexpansionsmöjligheter för industrierna. Utredningen konstateraratt den nya medför förbätt ringar när det gäller att beakta industrins intressen på detta område. finns därför inte behov avnågra ändrade regler. Utredningen anser emel- Prop. lertid att det ärnödvändigt att ytterligare informera kommuner och läns- Bilaga 10.1 styrelser om dessa frågor.Statens planverk m.fl, bör uppmärksammas pä behovet av ytterligareinformation som särskilt betonar kommunernas skyldighet att skapa ochvidmakthålla skyddszoner kring miljöstörande Regionaltillsyn över hantering av kc:mikalier Detregionala och lokala ansvaret för tillsynen enligt lagen om kemiska produkteråvilar säväl länsstyrelserna och miljö- och hälsoskyddsnämnderna somyrkesinspektionen. Erfarenheterna från tillsynen över kemikaliehanteringen harvisat att de begränsade resurserna inte är tillräckliga för att hålla en rimligambifionsnivå. Utredningenföreslär en ökad samverkan i tillsynsarbetet mellan länsstyrelserna ochyrkesinspektionen. Sådan samverkan är ovanlig. Samverkan kan ge fördelarför både arbetsmiljön och den yttre miljön. Utredningen lämnar ocksä vissaförslag som syftar till att förbättra lantbruksnämndernas rådgivningbeträffande användning av bekämpningsmedel inomjordbmket. De viktigaste arbetsuppgifterna för vissa myndigheter Idet följande sammanfattas de viktigaste arbetsuppgifterna för ,länsstyrelserna och kommunerna inom de delar av miljövårdsområdet, som utredningenbehandlat. oFöra talan i koncessionsnämnden vid tillståndsprövning av de drygt 300 störstamiljöstörande verksamheterna och ansvara för tillsynen över dessa, oAuktorisera miljörevisorer samt utöva tillsynen av revisorernas verksamhet. oI samverkan med länsstyrelserna och branschorganisationerna utarbeta allmännaråd för kommunernas och länsstyrelsernas arbete med prövnings- ochtillsynsfrågor, oI samverkan med bl, a. kommunerna utarbeta allmänna råd för tiUsynen över ickeförprövningspliktiga verksamheter, oUtarbeta ett nytt avgiftssystem med fasta, årliga avgifter för verksamheter påkoncessionsnämnds- och länsstyrelselistan, oUtveckla lämpliga utbildningsprogram för miljöskyddslagens tillämpning, varvidutbildningen i samband med tillkomsten av samtnaturresurslagen kan tjäna som förebild, oI övrigt verka för samordning av miljöskyddsarbetet, oStärka arbetet med att utforma strategier, poUcies och handlingspro gram för att därigenom öka möjligheterna att komma till rätta med olika miljöproblem. oUtveckla former för en effekfiv kunskapsförsörjning på olika nivåer Prop.1987/88:85 inom miljövärden, inklusive kunskapssammanställningar och bedöm- Bilaga 10.1 ningsgrunder. oMed hjälp av ett särskilt laboratorium bedriva kvalificerad forsknings-ochutredningsverksamhet med höga krav pä miljövetenskaplig kompetens. oInom ramen för en utökad forskningsnämnd utveckla samarbetsformer meduniversitet/högskolor m. fl. oUtveckla rafionella metoder för mätnings- och kvalitetssäkring i miljöskyddsarbetetoch för miljöövervakning och miljökontroll/recipient-kontroll. oMed stöd av sitt miljöbevakningsansvar belysa långsikfiga miljöeffekter avförslag som utarbetats inom andra centrala myndigheter vars verksamhetsområderegleras av naturtesurslagen, o Ansvara för attföreskrifter för fordonsbuller tas fram, O ökainformationsinsatserna om miljövärdsfrägor. oSvara för fillståndsprövningen av drygt 4000 medelstora och stora miljöstörandeverksamheter och ansvara för den fortlöpande tillsynen över dessa verksamheter, oFrän regional synpunkt yttra sig till koncessionsnämnden vid nämndenstillståndsprövning av de drygt 300 största miljöstörande verksamheterna, oVara klagoinstans i fråga om kommunala beslut i miljölovs- och tillsynsärenden. o Verka för samordning avmiljöskyddsarbetet i länet, oSamverka med och stödja de ideella organisationerna i deras strävanden att ökamedborgarnas kunskaper i miljövårdsfrågor, oBiträda kommunerna i deras miljöskyddsarbete - särskilt under en Övergångstid, oMedverka i utbildning och löpande erfarenhets- och kunskapsöverföring mellancentral, regional och nivå. oMedverka i arbetet med policy- och strategifrågor under naturvärdsverkets ledning. oSvara för samordnad regional recipientkontroll vad gäller mark och vatten samtmedverka i recipientkontrollen vad gäller luften. oMed stöd av ett särskilt anslag pä sammanlagt ca 5 milj. kr. initieraoch genomföra utrednings- och forskningsarbeten. oI ett särskilt dokument formulera kommunala ställningstaganden i frågor rörandemiljövården. Dokumentet bör lämpligen antas av kommunfullmäktige. o Inom ramen för ettsystem med ökad egenkontroll besluta om miljölov ochutöva fillsyn enligt miljöskyddslagen för drygt IOOOO huvudsakligen 353 23 1987/88. oUtöva viss tillsyn över sädana mindre verksamheter som inte kräver Prop.1987/88:85 tiUstånd eller miljölov. oMedverka i ett interkommunalt samarbete för att åstadkomma bästa möjligaresursutnyttjande vid miljölovs- och tUlsynsverksamhetema. oVerka för att kommunens förtroendevalda och anställda får bättre kunskaper i miljövårdsfrägorna. oSamverka med och stödja de ideella organisafionerna i deras strävanden att ökamedborgarnas kunskaper i miljövädsfrågor. oBättre än beakta planläggningsbehovet kring industri- och andraanläggningar som bedriver miljöfarlig verksamhet. oFrivilligt delta i en luftmiljöövervakning i enlighet med de rikfiinjer som kankomma fram pä initiativ av kommunförbundet i samverkan med naturvärdsverket ochandra organ. 1987/88:85 Bilaga 10.2 Lagförslag i betänkandet (SOU 1987:32) För en bättre miljö Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387); Härigenomföreskrivs i fråga om miljöskyddslagen (1969:387)' delsatt 44 a § skall upphöra att gälla, delsatt2, 4 a, 9, 10, 13-17, 21, 23-29 a, 38, 40, 41, 41 a, 43, 45, 47-52 och 64 §§samt rubrikerna närmast före 9 § och 30 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas fjorton nya paragrafer, 7 a, 20 a, 30-32, 38 a-38 d, 39 b, 43 b, 45 a, 45 b och 46 §§, Utöverbestämmelserna i denna lag gäller om miljöfarlig verksamhet vad som föreskrivsi hälsoskydds-, byggnads- och naturvårdslagstiftning eller i annanlagstiftning, I fråga om viss miljöfarlig verksamhet gäller särskildabestämmelser enligt lagen (1971:850) med anledning av gränsälvsöverenskommelsenden mellan och . Harregeringen enligt 4 kap, lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m, m.prövat frågan om tillstånd till en viss anläggning eller åtgärd eller enligt lagen(1978:160) om vissa rörledningar prövat frågan om framdragande ellerbegagnande av sådan ledning, är beslutet bindande vid prövning enligt dennalag. Regeringeneller myndighet som Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer äger medde- regeringenbestämmer/år meddela la särskilda bestämmelsertill före- särskilda föreskrifter fill förebyg- byggande avvattenförorening ge- gande av vattenförorening genom nom fast avfall, fast avfall, 4a§- Tillstånd enligt denna lag fär inte Tillstånd eller miljölov enligt den- medddas i strid mot en detaljplan na lag får inte meddelas i strid mot eller områdesbestämmelser. Om en detaljplan eller områdesbestäm- syftet med planen eller bestämmel- melser. Om syftet med planen eller serna inte motverkas, får dock bestämmelserna inte motverkas, mindre avvikelser göras. får dock mindre avvikelser göras. Vidprövning av miljöfarlig verksamhet skall lagen (1987:12) om hushållning med naturtesurserm, m, tillämpas. 'Lagen omtryckt 1981:420, Senaste lydelse 1987:14L 'SFS 1987:141, prop, 1985/86:90, BoU 1986/87:4, rskr 1986/87:126, 355 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om iakttagande av särskild försiktighet vid hanteringav gödsel. Sådana föreskrifter innebär inte ändring i tidigare meddeladetillståndsbeslut. 1987/88:85 Bilaga 10.2 kan på ansökan av den som utövar eller ämnar utöva miljöfarlig verksamhet lämna tillstånd tUl verksamheten efter prövning enligt denna lag. Tillståndsmyndigheter enligt denna lag är koncessinsnämndenför miljöskydd och länsstyrelserna. Dessutom kan tiUstånd lämnas av regeringen. Den tillståndsmyndighet som regeringen bestämmer kan påansökan av den som utövar eller ämnar utöva miljöfarlig verksamhet lämna tUlståndfill verksamheten efter prövning enligt denna lag. Skall regeringen enligt 4 kap. lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m. m. pröva frågan om tillstånd till enanläggning eller åtgärd eller pröva frågan om framdragandet eller begagnandetav rörledning enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, får frågan omtillstånd enligt denna lag inte avgöras, innan sådan prövning har skett. Regeringen fär meddela föreskrifter om att 1, vissa slag av fabriker eller andra inrättningar intefår anläggas, 2, avloppsvatten av viss mängd, arteller sammansättning inte fär släppas ut, 3, fast avfall eller annat fast ämneinte får släppas ut eller läggas upp sä att mark, vattendrag, sjö eller annatvattenområde eller gmndvatten kan . 4.vissa slag av inrättningar eller deras användning inte får ändras pä ett sättsom kan medföra ökad eller ny olägenhet eller som i annat avseende är av betydelsefrån störningssynpunkt utan att koncessionsnämnden har lämnat tillståndenligt denna lag eller anmälan har gjorts hos den myndighet som regeringenbestämmer. 4.vissa slag av inrättningar eller deras användning inte får ändras på ett sättsom kan medföra ökad eller ny olägenhet eUer som i annat avseende är avbetydelse från störningssynpunkt utan att tUlständ enhgt 18 § eller miljölovenligt 30 § har lämnats. "Senaste lydelse 1987:141, 5 Senaste lydelse 1987:397, Prop.1987/88:85 Bilaga 10.2 Ansökan om fillstånd skall vara skriftUg. 1. de uppgifter, ritningar ochtekniska beskrivningar som behövs för att bedöma den miljöfarliga verksamhetensbeskaffenhet och omfattning, 2. en beskrivning av miljöeffekternasåsom arten, styrkan och räckvidden av de störningar som verksamheten kanmedföra, 3. förslag till de skyddsåtgärdereller andra försiktighetsmått som behövs för att förebygga eller avhjälpaolägenheter frän verksamheten, 4. en redogörelse för det samråd somhar ägt mm enligt 12 a § och vad som därvid har kommit fram. Ansökningen skall inges i det antal exemplar somkoncessionsnämnden anser behövligt. Uppfylleransökningen inte vad som föreskrivs i första stycket eller har den inte givitsin i fillräckligt antal exemplar, skall koncessionsnämnden förelägga sökandenatt avhjälpa bristen . I föreläggandet får vite sättas ut. Efterkommersökanden inte ett föreläggande, fär nämnden besluta att bristen skallavhjälpas pä sökandens bekostnad eller om bristen är så väsentlig attansökningen inte kan ligga till grund för prövning av ärendet, avvisaansökningen. Har erforderiigt samråd enligt 12 a § inte ägt rum, fårkoncessionsnämnden vid vite förelägga sökanden att vidta de åtgärder sombehövs. Ansökningenskall ges in i det antal exemplar som tiUståndsmyndig-heten anser behövligt. Uppfylleransökningen inte vad som föreskrivs i första stycket eller har den inte givitsin i fillräckligt antal exemplar, skall tillståndsmyndigheten föreläggasökanden att avhjälpa bristen . I föreläggandet får vite sättasut. Efterkommer sökanden inte ett föreläggande, får tillståndsmyndighetenbesluta att bristen skall avhjälpas pä sökandens bekostnad eller, om bristen ärså väsentlig att ansökningen inte kan ligga till gmnd för prövning av ärendet,avvisa ansökningen. Harerforderligt samråd enligt 12 a § inte ägt rum, får tillståndsmyndigheten vidvite förelägga sökanden att vidta de åtgärder som behövs. Koncessionsnämndenskall sörja för fullständig utredning av ärende som kommer under nämndensprövning. sörja förfullständig utredning av ärende som kommer under myndighetens prövning. 1. genom kungörelse i ortstidning eller pä annatlämpligt sätt bereda dem som kan beröras av den miljöfarliga verksamheten tUlfälle att yttra sig, 2. samrädamed de statliga och kommunala myndigheter som har väsent liga intressen att bevaka i frågan. 3.hålla sammanträde med dem som saken angår och besiktning pä platsen, om det ejär uppenbart onödigt. 3.hålla sammanträde med dem som saken angår och besiktning på platsen, om detbehövs för utredningen i ärendet. * Senastelydelse 1987:141, 4. lämna den som gjort ansökan eller framställt erinran undertättelseom det som tillförts ärendet genom annan än honom själv och bereda honomtillfälle att yttra sig däröver, om inte annat följer av 17 § förvaltningslagen(1986:223). Prop.1987/88:85 Bilaga 10.2 Skall koncessionsnämnden avge yttrande till regeringen i ärende enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturtesurser m.m., tillämpas bestämmelserna i första-femte styckena. Nämndenkan uppdraga åt en eller flera av ledamöterna att hålla sammanträde ellerbesiktning enligt andra stycket 3. Nämndenkan uppdraga ät sakkunnig att verkställa särskild utredning. Kostnadför kungörelse och för utredning enligt fjärde stycket betalas av den somutövar eller ämnar utöva den miljöfarliga verksamheten. Nämnden fastställer päyrkande ersättning för utredningen. Koncessionsnämndenkan uppdra åt en eller flera av ledamöterna att hälla sammanträde eller besiktningenligt andra stycket 3. Tillståndsmyndighetenkan uppdra ät sakkunnig att verkställa särskild utredning. Kostnadför kungörelse och för utredning enligt Qärde stycket betalas av den somutövar eller ämnar utöva den miljöfarliga verksamheten. Tillståndsmyndighetenfastställer pä yrkande ersättning för ut- Om detframkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning till-lämpas föreskrifternai 16 kap. om omröstning i tvistemål. Särskild omröstning skallske beträffande tillämpligheten av denna lag, förberedande åtgärder ochunderställning enligt 16 §, Om detframkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning / koncessionsnämndentillämpas föreskrifterna i 16 kap, om omröstning itvistemål. Särskild omröstning skall ske beträffande tillämpligheten av dennalag, förberedande åtgärder och underställning enligt 16 §. vid prövning av ansökan om tillstånd enligt denna lag atthinder mot tillstånd möter enligt 6 § andra stycket första punkten men att detföreligger sådana omständigheter som anges i samma stycke andra punkten, skallnämnden med eget yttrande underställa frågan regeringens avgörande.