prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Dettorde vara svårt alt utforma ett ålerbelalningssystem som inte leder till omfördelningseffekteroch strukturella förändringar i jordbruket. Sänkningen av produktiviteten iväxtodlingen vid kraftigt minskad kväveanvändning torde enligt jordbruksnämndensuppfattning leda till högre livsmedelspriser. Enhöjning av prisregleringsavgiften på kväve för att minska kväveanvändningenenligt den målsättning som anges i utredningen, -30 "Vo, leder lill alt mycketstora belopp kommer alt tillföras regleringen. Som en följd av avgiftshöjningenkommer produktionen all minska vilket medför att behovet av regleringsmedelkommer att minska. Under förutsättning att jordbruket inte skall drabbas avförsämrad lönsamhet måste dessa medel återföras till näringen. Ommedlen återbetalas genom prishöjningar motverkas effekterna av höjningen avhandelsgödselavgiften. Intensitetsgruppen diskuterar en återföring genom någonform av arealbunden ersättning. delar intensitetsgruppensmening att en arealbunden ersättning skulle medföra ett omfattandeadministrativt syslem vilket ytterligare kompliceras om utbetalningarna differentieras. Intensitetsgruppenhar studerat effekterna på produktion och lönsamhet med ledning av s. k. produktionsfunklionersom visar sambandet mellan insats av handelsgödselkväve och avkastningen förvissa grödor. Funktionerna bygger påförsöksresultat från olika delar av landet som be arbetats till funktioner för hela landet. Sambanden ser olika ut i skilda delarav landet. Vidare har näringstillgången i marken varit olika i de skilda försöken.Den använda funktionen ger därför endast en grov och osäker bild av hur skörden 71 förändratsvid ändringar i gödslingen. Alla slutsatser som dras med hjälp av Prop.1987/88:128 funktionen blir därför osäkra. Detta gäller speciellt vid storaförändringar i Bilaga 2 insatsen av kväve. När de ekonomiska förutsättningarna ändras på grund avhöjd handelsgödselavgift anpassar jordbrukarna sin gödsling till de nyaförutsättningarna efter hand som dessa blir kända för dem. Vid plötsliga storaförändringar av priset pä handelsgödsel kan emellertid reaktionerna kortsiktigtbli större än vad som är ekonomiskt motiverat. En anpassning (dvs. en nyjämvikt inställer sig) sker därför först efter en viss fid. Minskad kvävegödsling leder till avkaslningsminskningar isamtliga grödor. Del leder till att spannmålsöverskottet påverkas av lägrehektarskördar i spannmålsodlingen men också av att det krävs en större arealför att bibehålla produktionen av övriga grödor. Det är i varje fall troligtatt animalieproduktionen inte kommer att minskas vilket innebär att det krävsen större areal för produktion av foder när avkastningen minskar per hektar.Det är sannolikt att även arealerna av oljeväxter, sockerbetor och potatiskommer att öka vid minskade hektarskördar. 3.9 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD delargruppens uppfattning all en minskning av användningen avhandelsgödsel och bekämpningsmedel genom kvotering skulle medföra storaadministrativa problem, inte minst med tanke på att behovet är så varierande påolika jordar och vid olika tillfällen. 3.15 Riksrevisionsverket:- I fråga om spannmålsöverskottetframgår det av arbetsgruppens utredning atl problemet inte kan lösasgenom lägre intensitet inom ramen för prisregleringssystemet. Avkastning,intensitet och produktion varierar mellan olika typer av jordbruk och olikadelar av landet. 1 runda tal svarar 20 "Jo av spannmålsodlarna för 80 "loav produktionen. Detta betyder atl insatser typ ekonomiska styrmedel riktademot denna grupp torde ha större effekt vad gäller överskottet än generellaavgiftshöjningar. Enligl RRV hade det varit mer intressant om arbetsgruppenutifrån skördestatistiken kunnat peka ut de områden där avkastning, intensitetoch skörd är högst. Därmed hade det varit möjligt alt beräkna hur mycket och påhur många ha åker produkfionen skulle behöva begränsas för att minskaöverskottet med t. ex. 10, 25 eller 50 "lo. Lämpliga styrmedel kunde hautformats med hänsyn till detta underlag. 3.17 : En minskning avkvävegödslingen med 30 "lo medför en sänkning av avkastningen med 510"lo för spannmål och med mindre än 5 "lo för sockerbetor, potatis ochvåroljeväxter. Minskningen av kväveullakningen vid en 30 "lo reduktion avkvävegödslingen bedöms i det korta perspektivet bli mindre än /ha dvs.liten i förhållande till normal ufiakning i jordbruksdominerade regioner (/ha). Man konstaterar att betydligt större miljövinster står att vinna genomatt hålla marken beväxt även utanför den Man kan emellertid också konstatera atl en neddragning avkvävegödslingen minskar spannmålsskörden med endast 510 "lo. ------- Det framgär av detta avsnitt att enbart avgifterpå kvävegödselmedel Prop. och bekämpningsmedel är ett trubbigt instrument för attuppnå reduktion av Bilaga 2 spannmålsöverskottet. Andra styrmedel erfordrassålunda därutöver. 3.21 : Överskottsproduktionen[kan] inte bara diskuteras i elt jordbrukstekniskt och naturvetenskapligtperspektiv. Samspelet mellan faktiskt föreliggande ekologiska och hydrologiska möjligheter och den ekonomisk-juridiska och organisatoriska incitamentstruktur som kan förändra förhållandena i positiv inriktning måste beaktas. 3.24 : [ finner ] attutredningen ej tillräckligt belyst de ekonomiska konsekvenserna av såväl sina egnaförslag som mera långtgående åtgärder. En slutsats i utredningen är att en sänkning avintensiteten ej är ell bra medel atl klara överskottet. Detta visas genom att peka pä de orimliga kväveavgifter som erfordras och--- problemen att kompensera odlarna för åtgärderna. Remissgruppen delar denna uppfattning och eftersom dettaär en av huvud frågorna borde utredningen lyft fram detta än tydligare. 3.26 i : Det är uppenbart atldagens jord bruk har tekniska möjligheter att ge en mycket hög arealavkastning men altdetta i viss utsträckning sker på bekostnad av miljön. anser atl jord brukets mäl om hög avkastning måste samordnas med tre viktiga miljömål: minskade utsläpp lill vatten och luft , bevarande av del varierade kultur landskapet och dess flora och fauna samt att tillgodose friluftslivets behov av lätortsnära öppna kulturmarker. Det moderna skogs- och jordbruket har lett till att landskapet utvecklats mot enformigare och artfattigare växt- och djursam hällen, bl. a. genom beskogning av ängs- och hagmark, dikning och borttagning av s. k. odlingshinder. Riktlinjerna för jordbruket kan inte bli likalydande överlandet. De måste variera till och med mellan olika länsdelar. Inom störrejordbruksområden kan det enligt mening bli nödvändigt att liggapå en lägre produktionsnivå än vad som är tekniskt möjligt. Vid en högproduktionsnivå krävs det en teknik och en gödsel- och bekämpningsmedelsinsatsav en sådan omfattning att riskerna för miljön blir betydligt större. Av inlensitetsutredningenframgår att kväveulbyiet i dagens jordbruk redan ligger mycket under kväveulbyteti försöksodlingar eftersom optimala odlingsbetingelser sällan förekommer i denfältmässiga växtodlingen. Inom områden med småskaligt och ofta nedläggningshotatjordbruk måste såväl mål som riktlinjer för jordbruket bli annorlunda. Landskapets framväxt har medfört att naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen är särskiltstora. I naturvårdsprogram och kulturminnesvårdsprogram framgår att kulturlandskapet måste bevaras och att det är av stor betydelse förupplevelsen av en intressant friluftsmiljö. 3.28---------------------------------------- Länsstyrelseni : Användningen av bekämpnings- Prop. medel sammanhänger till viss del med kvävegivornasstorlek. En minskad kväve- Bilaga 2 gödsling medför därför etl minskatbehov av t. ex. svampbekämpning. En minskad användning av kemiskabekämpningsmedel bl. a. genom bättre behovsanpassning är enligt länsstyrelsensmening motiverad. Den bör till viss del kunna uppnäsgenom ökad rådgivnings- och prognosverksamhet. 3.29 i län: Vadgäller produktionsanpassningen är uppfattning att en minskningav spannmålsproduktionen i första hand bör ske genom en ändrad arealanvändning.Denna kan också innebära en inriktning mot en miljövänligarejordbruksproduktion. a. peka på de åtgärder som anges iOmställning 90 och som syftar till atl minska spannmålsproduktionen och attminska belastningen på miljön. 3.30 i : Ibetänkandet betonas nödvändigheten av en minskad användning av handelsgödseloch kemiska bekämpningsmedel i jordbruksproduktionen. finner detangeläget framhålla att växlnäringstillförseln är ett viktigt led då det gälleratt producera jordbruksprodukter med god kvalitet. Tillförsel av olika slagsgödsel bör anpassas sä att givorna är optimala och sprides vid rätt tillfälle.Kvävet utgör grunden för uppbyggnaden av nödvändiga proteiner. Proteinhalten ihöstvete får inte undersfiga 12 "lo då mjölet används i bageriindustrin.Det är ur denna synpunkt ytterst angeläget att svenskt jordbruk producerar veteav sådan kvalitet som bagerinäringen accepterar. Del är ett välkänt faktum attproteinhalten påverkas i hög grad redan vid en måttlig minskning avkvävegödslingen. Proteinhalten är betalningsgrundande och en minskad gödselgivalill följd av höjda avgifter försämrar jordbrukets lönsamhet. Detta får alltstörre betydelse då höga fasta kostnader för bl. a. maskiner och odlingsmarkredan försämrat ekonomin i växtodlingen. Ökade kostnader kan få storakonsekvenser när det gäller att upprätthålla balansen mellan import och inhemskspannmålsodling. Spannmål med oacceptabelt låg proleinhall måste ersättas meden import som ökar spannmålsöverskottet. 3.31------------------------------------- iHallands län: Arbetsgruppen finner atl avkast ningen sjunker med 510 "Vo vid en minskning av kvävegödslingen med 30 Vo. Gruppen grundar sina bedömningar på ettåriga gödslingsförsök vilka knappast kan ligga till grund för långsiktiga bedömningar. Visserligen kommer kväveul lakningen att bli lägre men avkastningen kommer enligt genomförda försök att relativt sett minska väsentligt mer. Att enbart begränsa kvävegöds lingen utan kombination med åtgärder som förbättrar kvävehushållningen torde vara en mycket kostsam metod för att minska såväl överskottsproduktionen som utlakningen. Man kan också befara att den företagsekonomiska effekten blir mycket varierande beroende pä stallgödseltillgång och jordarnasodlingshistoria. Åtgärder för atl komma till rätta med den under vissaomständigheter före kommande överoptimala gödslingen och för att förbättra precisionen i göds lingen är som utredningen framhåller mycket angelägna för all minska miljöbe lastningen. Däremot är det en alltför optimistisk bedömning att minskadgödsling 74 leder till förbättrad lönsamhet. Hante- Prop.1987/88:128 ringen av stallgödsel är ett belysande exempel på detta.Stallgödseln sprids inte Bilaga 2 sällan i större mängder än vad som motsvarargrödans växtnäringsbehov. Detta beror bl. a. på att lagrings- ochspridningskostnaderna för stallgödsel är höga och att näringssammansätiningen istallgödseln inte alltid motsvarar grödans växtnäringsbehov. Spridningen skerdärför ibland på sätt som kan vara företagsekonomiskt försvarbart men innebärdäremot inte ett optimalt växtnäringsulnyttjande utan snarare högre förlustertill omgivningen. 3.39 : För att minska spannmålsöverskottet måste spannmålsproducenternadrastiskt minska på intensiteten i sin produktion. Det finns ingen annan vägsom leder till målet balans med den inhemska konsumtionen. För att nå dit måsteflera olika vägar provas.------------ 3.40 Handelns samarbetsorgan ijordbruksfrågor: Åtgärder av det slag somnu diskuterats får, som gruppen själv konstaterar, en myckel begränsad effektpä spannmålsöverskottet. För att komma lill rätta med detta problem krävs uppenbarligenåtgärder av ett helt annat slag. Enligt gruppens analyser kommer mera betydandeproduktionsminskningar att ske endast om överskottet betalas tillvärldsmarknadspris. Delta skulle också leda till atl åkerarealen för livsmedelsproduktionminskade med cirka 7(X)000 ha. Såvittvi förstår finns det inte några möjligheter att radikalt minska spannmäls- överskotiet ulan att minska resurserna i jordbruket, främst åkerarealen, ivarje fall om man inte är beredd att göra avkall på effektivitetskraven och sannolikt, också inkomstmålet. Ur livsmedelspolitisk synpunkt är en sådan anpassning av produktionsresurserna i jordbruket angelägen. Mycket talar för atl bortåt en tredjedel av den nu brukade åkerarealen kommer att vara överflödig vid sekel skiftet. Det överskott av främst spannmål som kan produceras på denna areal kommer, om inte situationen i vår omvärld radikalt ändras, att bli en tungbörda för livsmedelskonsumenterna och även för jordbrukarna själva om inte en an passning kommer till stånd. Ansvaret för att en anpassning kommer till ståndoch att den sker i socialt acceptabla former måste staten ta på sig eftersom detendast är staten som i den reglerade näring som jordbruket utgör, förfogar över de instrument och styrmedel som behövs. Denanalys som arbetsgruppen har gjort pekar på atl del också ur miljösynpunkt kanvara bättre med etl jordbruk som är anpassat till behoven och som arbetareffektivt och med optimal användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel.Vill man komma till rätta med spannmålsöverskotten och minska dentotala användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel torde deneffektivaste metoden vara att ta den överflödiga arealen ur produktion. Detkan naturligtvis finnas skäl ur regionalpolitisk synpunkt eller för alt bevara ell öppet odlingslandskap att hålla arealer som inte behövs för livsme delsproduktion öppna och i bruk. Det bör då ske på billigaste och mest miljövän liga sätt och kostnaderna härför bör inte få påverka livsmedelspriserna. 3.41---------------------------- : Man har konstaterat att en kraf- Prop. tig intensitetssänkningendast får marginell effekt på spannmålsöverskottet och Bilaga 2 attproblemet med jordbrukets överskollsareal måste lösas genom andra åtgärder. Förbundetdelar denna uppfattning. del av det framlagda förslaget bygger pä sammanställningar överkvävegödslingsförsök-- från olika delar av landet och genomförda undermyckel olika betingelser. Detta har i sin tur lett till slutsatserna att en minskadkvävegödsling med exempelvis 30 "Jo, generellt inte skulle leda till särskiltstora skördeminskningar. Bilden hade säkert blivit helt annorlunda om man isammanställningar av detta slag mer beaktat de stora regionala skillnader som föreligger.Sålunda kan man bl. a. konstalera att de maximalt uppnådda skördarna enligt deredovisade kurvorna inte ens når upp till de medelskördar för exempelvishöstvete som uppnåtts i . ------- Manhar i betänkandet framhållit att behovet av kvävegödsling va rierar mycket starkt från område till omräde, liksom också från gård till gård. Trots detta lägger man dock fram slutsatser av generell karaktär och utan be aktande av påtalade skillnader. Förbundetvill härvid hänvisa lill det särskilda yttrande som avgivits av herrar GunnarLarsson och och där man efterlyser en regional bedömning avsambandet mellan intensitet och avkastning. Dengjorda analysen, [i remissyttrandet] som sålunda är baserad på de faktiskaförhållandena vid ett stort antal gårdar i , visar att det krävsväl anpassade insatser av handelsgödsel och växtskyddsmedel för all få ekonomii spannmålsodlingen. Om man höjer kostnaderna för olika produktionsmedel medfördelta atl den enskilda odlaren inte kan få täckning för sina fasta kostnader,än mindre någon ersättning för nedlagt arbete. I dagens diskussion om spannmålsöverskottettycks man helt glömma bort att den enskilde lantbrukaren är en småföretagare,som för atl överleva måste ha betalt för såväl alla fasta kostnader på sin gårdsom för nedlagt arbete. 3.42--------------------- : Med utgångspunkt från i första hand kon sumentmålet är det otillfredsställande med en spannmålsprodukfion i sådan storleksordning att den belastar de svenska konsumenterna med nästan 2 miljar der kr. Inriktningen måste därför vara att en balans mellan produktion och konsumfion uppnås så snabbt som möjligt och att pro dukterna överensstämmer med konsumentkraven såväl när det gäller kvaliteter, framställningsmetoder, miljöaspekter som priser. Det är KF:s meningatt priset pä produkterna är det effektivaste styrmedlet dä det gäller att uppnå målet om balans i produktion/konsumtion men att detta måste kombineras med ett flertal olika inslag av andra åtgärder. 3.43 : LRF instämmer i utredningens slutsats att en sänkt intensitetinte är en realistisk väg atl lösa överskottsproblemen. Utredningens analys avsambandet mellan intensitet och avkastning har inte Prop. 1987/88:128genomförts på regional nivå. En sådan analys skulle förmodligen ge en annan Bilaga 2 bild av ifrågavarande samband. Idelar av mellersta och norra är det vanligt atl gödslingen ärotillräcklig för atl ge en företagsekonomiskt optimal skörd. En minskadgödsling ger i sådana fall en relativt kraftig avkaslningsminskning till följd.Detta förklaras av alt avkastningsfunklionen normalt har ell flackt förlopp inärheten av oplimipunk-ten, medan avkastningseffekterna är kraftigare vid lägregödslingsnivåer. Detförsöksmaterial som de diskuterade sambanden bygger på söker renodlakvävegödslingens effekter pä avkastningen med allting annat hållet oförändrat.I praktiken är dock olika gödslingsnivåer kopplade till olika insatser av växtskyddsmedel.Detta innebär att det material som utredningen utnyttjat vad gäller sambandetmellan kväveeffekten och avkastningen underskattar den samlade effekten av enminskad kvävegödsling. Ettunderlag rörande sambandet mellan kvävegödsling och avkastning i praktiskodling finns nu tillgängligt för södra slättbygder. Hushållningssällskapeti har bearbetat ell omfattande dalaunderlag som insamlats isamband med sällskapets rådgivningsverksamhet på sammanlagt 63 700 ha underperioden 19811986. [Iett exempel], som baseras på hushållningssällskapets material, visas för höstveteodlingenhur avkastning och täckningsbidrag ökar vid ökad gödsling. Denomfattande analys som gjorts vid avseendeförhållandena i praktisk odling, visar även att man inte kan isolera insatsernaav enskilda produktionsmedel, exempelvis kvävegödsling, när man bedömerintensitetens betydelse för ekonomin i den enskilda grödan. I stället rör detsig om ett samspel mellan en rad olika odlingsåtgärder och användningen avolika produktionsmedel, exempelvis gödselmedel och växtskyddsmedel. Effekternapå avkastningen av en med 30 "Jo minskad gödsling och därtill koppladeinsatser av övriga produktionsmedel torde enligt ovan beskrivna studie oftavara högre än den intervall på 510 "Jo som anges i utredningen. Beträffandelångtidseffekterna av en sänkt gödslingsnivä anser LRF att utredningen bagatelliserardessa. Utifrån de skånska långtidsförsöken kan förutses att markens bördighetvid en sänkt gödslingsnivå kommer att sänkas drastiskt. Närkvävetillförseln minskar kommer tillförseln av skörderester och rötteratt minska, mullhallen att sjunka och markens bördighet att försämras. Detär viktigt att framhålla att överoplimal gödsling inte kan utläsas från uppgifterrörande spridningen i gödslingsnivåema. Detta förklaras av att även grödornas växlnäringsbehovvarierar i myckel stor utsträckning, beroende på årsmånsvariationerna, markensnäringstillstånd, grödans friskhet, klimatfaktorer och andra specifikaförutsättningar. Viden minskning av kvävegödslingen med 30 "Jo (från kväve) för höstvetesänks enligt utredningen proteinhalten . Vad gäller proteinhalten är bageriernas målsättning atlerhålla mjöl från nor- Prop. 1987/88:128 malvete (höstvete) med en proteinhaltav och mjöl från kvalitelsvete (vårve- Bilaga 2 te) med proleinhalten 13"lo. Även för export av brödsäd är proleinhalten av stor betydelse.Sålunda ställer importländerna krav på protein i veteför användning som livsmedel. Som jämförelse kan nämnas atl den genomsnittligaproteinhalten i den svenska höstveteskörden harvarierat mellan 10,3 och . Man kan här konstatera att jordbruket fårmotstridiga signaler i den mening att konsumentintresset skulle komma ikonflikt med en generell intensiletssänkning. 3.44----------------------------------------------- Samarbetsgruppenför alternativ odling: Genom att avkastningen vid den alternativa odlingen är mindre leder en ökadalternativodling även lill minskade spannmålsöverskott. 3.45------------------ : Växtnäringsnivån harägnats stor uppmärksamhet och olika förslag lämnas till att sänka gödslingsintensiteten.Här måste vi som växt förädlingsföretag konstalera att utredningen bortsett från de negativa konse kvenser detta medför i form av lägre kvalitet i t. ex. brödsäd och atl dettastår i motsats till vad livsmedelsutredningen hävdade som krav på framfida jordbruks produkter. 3.48 : Det börockså uppmärksammas atl en sänkning av kvävegödslingen inte är något mål isig, ulan ett medel som föreslagits för att minska kväveullakningen och somarbetsgruppen tror skall vara verksamt på . Den föreslagnaprishöjningen tar dock inte hänsyn till att kväveförlusterna beror påförhållandet mellan insats och behov och inte enbart på den faktiskt användagödselmängden. 3.51 : Föreningenvill göra följande all männa kommentarer beträffande förutsättningarna att minska spannmålsöver skottet. Vid sidan av att även i fortsättningen lägga mark i trädaär intensitetssänkning och odling av proteingrödor de enda metoderna atl påkort sikt minska spann-mälsöverskottet. Snabb skogsplantering i stor skalatorde vara orealistisk och dessutom från natur- och landskapssynpunkt entveksam åtgärd inom stora områden. Dessa åtgärder kan dock inte eliminera mer än en begränsaddel av överpro-dukfionen. Därför måste vi på litet finna alternafivasätt att använda en del av vår nuvarande . Dessamarkanvändningsalternativ måste vara positiva från naturvårdssynpunkl. En intensitetssänkning kräver inga investeringar. Den ärför närvarande sam hällsekonomiskt lönsam och skulle höja livsmedelsberedskapen genom elt mindre importberoende av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Från regio nalpolitisk synpunkt och för miljön skulle en intensitetssänkning vara positiv. Dessutom är den reversibel: intensiteten kan åter höjas snabbi om så skulle önskas. Skulle däremot barrskogsplanlering ske i stor skala blir det mycket besvärligt att inom överskådlig tid ta marken i anspråk förjordbruksproduktion. Föreningen har bl. a. avdessa skäl redan tidigare bestämt motsatt sig barrskogs- Prop. 1987/88:128 plantering på . 3.55Sveriges livsmedelsindustriförbund:------------ SLIM anser inte att avgifterpå jordbrukets produktionsmedel är rätt styrmedel för att åstadkomma dennaanpassning. Utredningen har inte klargjort för sig dessa styrmedels konstruktionoch vilka effekterna blir när det gäller spannmålsöverskottet och miljön av deföreslagna avgiftshöjningarna på handelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel. SLIManser, alt en reform av prispolitiken vore naturlig med tanke på att dennamedfört att en alltför stor spannmälsareal kunnat bibehållas. Reformen skulleinnebära sänkta spannmålspriser vid nuvarande världsmarknadspriser saml ändradeprisrelalioner mellan brödsäd och fodersäd. Detta skulle i sin tur medföra attmarginalproduktionen av spannmål föll bort. För att inte de små och , medelstoraspannmålsproducenterna skall drabbas oskäligt av en ändrad prispolitik böräven icke produktionskopplade slöd övervägas, anser SLIM. Atl sänka spannmålsprisetär att åtgärda orsaken lill ett av svenskt jordbruks allt överskuggandeproblem spannmålsöverskottet. Alt utöka finansieringsunderlaget genom höjdaavgifter är bara atl åtgärda etl symptom, dvs. svensk spannmålshandelsåterkommande kassabrist. Eltsänkt spannmålspris som medför en minskad spannmålsareal är således den viktigaste åtgärden för att minska spannmålsöverskottet och begränsa be lastningen på miljön. Att belasta handelsgödsel och bekämpningsmedel med avgifter är att angripa fel resurs, anser SLIM. 4 Intensitetssänkning för att minska miljöproblemen 4.1Kommerskollegium:- När det gäller- jordbruksproduktionens