prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Från dettaanslag bör även andra kostnader som kan bli aktuella för allmän eller särskild fastighetstaxering kunna fåbestridas. Pris- och löneomräkningen uppgår till 4,7 milj.kr. Systemet med den förenklade självdeklarationen medför en reduceringav anslaget med 9 milj. kr, Riksskatteverkethar, somjag redogjort för, hemställt om atl få resurser för 16 biträdande kontaktmän för fastighetstaxering pålänsskattemyndigheterna. Motiveringen härför är att de biträdande kontaktmännenminskar beroendet av taxeringskonsulenter. Jag har tidigare tillstyrkt resurser för länsskattemyndighelernaför detta ändamål. En motsvarande reducering, 3,3 milj, kr., av detta anslagbör göras. Slufiigen har jag beräknat 1,5 milj. kr. för kostnader isamband med digitalisering av rikt värdeområden för småhus. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiHKostnader för årlig taxering m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning tillpostverket m. fl. för bestyret med Prop. 1986/87Utgift 70065735 1987/88Anslag 57937000 1988/89Förslag 49345000 Från anslaget betalas ersättningar tillpostverket, affärsbankerna, sparbankernaoch föreningsbankerna för deras medverkan vid skalteuppbörden. Ersättningarnaavser bl.a. uppbörd och redovisningav skatt som inbetalas genom postverket och bankerna, utbetalning genompostkontoren av överskjutande preliminär skatt samt kostnader förpostverkels bestyr med mervärdeskatten.Från anslaget betalas vidare ersättning till postverket för de kostnader som uppslår genom atl folkbokföringsmyndigheternaunderrättas om permanenta adressförändringar som har anmälts lill posten. Enligt en promemoria som har upprättals inompostverket beräknas medelsbehovet för verket för nästa budgetår lill 49344444kr. ersättning för postverkets arbete i samband medin- och utbetalningar av skatt,befordran av frankeringsfria försändelser, bestyret med mervärdeskatt m. m. saml I ,ersättning för information till folkbokföringsmyndighelerna, Postbefordringsavgifter och inbetalningsavgifl iposlgirorörelsen har av postverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Medutgångspunkt i postverkets beräkningar och det avtal som har träffats med bankerna om dessas medverkan iskatteuppbörden förordar jag att anslaget förs upp i statsbudgetförslaget förnästa budgetår med 49,3 milj. kr. Det ankommer emellertid på regeringen altsenare besluta om de ersättningsbelopp som skall utgå. Detta sker på grundvalav särskilda framslällningar som bygger på vederbörandes faktiska medverkan, m.m. Jag vill i detta sammanhang nämnaatl ersättning till postverket för distribution av skattsedlar och förtrycktadeklarationsblanketter betalas från detunder sjätte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget Ersättning till postverketför befordran av Ijänsteförsändelser, Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Ersättning tUl postverket m.fl. förbestyret med skatteuppbörd m.m. för /89 anvisa ettförslagsanslag av , c. Pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor C 1. Prop.1987/88:100 Bil. 986/87 Utgift 987/88 Anslag 988/89 Förslag handlägger ärenden enligtkonkurrenslagen (1982: 729), marknadsföringslagen (1975:1418),konsumentkredillagen (1977: 981), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker och lagen (1978:764) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av lobaksvaror, konsumentförsäkringslagen (1980:38), lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden, saml lagen (1984: 292) om avtalsvillkor mellannäringsidkare. består av ordförande och viceordförande samt tio andra ledamöter, av vilka fyra är särskilda ledamöter, treför ärenden om konkurrensbegränsning och ärenden om avtalsvillkor mellannäringsidkare och en för ärenden om marknadsföring och ärenden om avtalsvillkori konsumentförhållanden. Till domstolen är knutet ett kansli. Antaletinkomna ärenden har ökat. Domstolen räknar med att dentotala arbetsbelastningen med all sannolikhet kommer atl beslå eller öka /89. föreslår i sin anslagsframställning bl.a, följande, 1, Huvudförslag /. Förslaget följer del treåriga förslag som fastlades /87, vari domstolen undanlogs från kravet på en real minskningav anslaget för /89, 2, Domstolen yrkar en ökning avanslaget med , för utgivning av domstolens avgöranden. Dessa utgesnumera mol tidigare dä medel härför beviljades somengångsanvisning, 3, Ökade lokalkostnader (+70 000) Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (+163 000) Föredragandens överväganden Prop. Jag godtar marknadsdomstolensförslag om realt oförändrade utgifter för " /89 enligt dentreårsplan som fastlades inför /87, Jag beräknar vidare 30000 kr.för höjning av anslaget för årlig utgivning av domstolens avgöranden. Jaghemställer alt regeringen föreslår att lill för /89anvisa ett förslagsanslag av 2818000. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag () handhar uppgiftersom tillkommer honom enligt konkurrenslagen (1982:729) om förordningen(1982:1048) med instruktion för NO, NO biträds i sin tjänsteutövning närmast av enställföreträdare. Verksamheten äruppdelad på rotlar, med inriktning på oUka branscher av näringslivet. Destrukturella förändringarna i näringslivet och alltmer svårbedömda .konkurrensbegränsningar ställer ökade krav på NO:s arbetsinsatser. Det sker också en medveten förskjutning från enklaretill principiellt vikfigare och därmed också mera komplicerade ärenden. NO vUlsöka avdela ytterligare resurserför egna inifiativ. Eftersom en Ireårsram har fastlagts (prop. 1985/86:100, bil, 9) finner NO del inte meningsfullt atl ange beräknade resursanspråk,NO föreslår i sin anslagsframställning bl. a, följande, Utgiftsminskningen följer del treåriga begränsade huvudförslag som fastlades inför /87 och uppgår för /89 lill . Konsekvenserna härav skulle kunna bli att i denmån en anpassning till besparingarna inte kan ske genomrationaliseringar, NO kommer alt i ökande utsträckning avsluta ärenden när delär tveksamt om det från allmän synpunkt är motiverat med en fördjupadutredning. Detta kan möjligen leda lill attantalet anmälningar från enskilda till ökar, 2, Ökade lokalkostnader (+28000 kr. Beräknad ändring 1988/89 1987/88:100 Bil. (därav lönekostnader) Lokalkostnader (5 839000) (+828 000) Jaggodtar näringsfrihelsombudsmannens förslag om en planenlig real minskning avutgifterna för /89 enligt det treåriga begränsade huvudförslagsom fastlades inför /87, Därutöver föreslår jag atlnäringsfrihelsombudsmannen tillförs medel motsvarande en ny handläggartjänst.Kostnaden härför beräknar jag lill , varav , är merkostnaderför utrikes resor. Förstärkningen skall ses mot bakgrund av att jag anser detangeläget att ges möjlighet alt på ett mera effektivtsätt bevaka lagstiftning och praxis på konkurrensområdet i andra länder, inteminst inom EG, liksom strukturförändringar inom näringslivet på deninternationella marknaden. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag () är central förvaltningsmyndighet för frågorrörande pris- och konkurrensövervakning med uppgift atl följa utvecklingen avoch främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inomnäringslivet (med undanlag av bank- och försäkringsväsen-del). SPK skall utförasådana utredningar som behövs för att klarlägga prisbildning ochkonkurrensförhållanden inom näringslivet samt för tillämpning avkonkurrenslagen (1982:729) och lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden. Vidare skall SPK belysa hur offentliga regleringarpåverkar pris- och konkurrensförhållanden samt föra kartell-ochmarknadsregister. SPK administrerar sådana prisregleringar som kan beslutas nårallmänna prisregleringslageh (1956:236) år i tillämpning. 1, Huvudförslag /89 37 308000 kr.Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag som fastlades /87 och uppgår för /, 2, SPK har i anslutning till anslagsframställningen redovisat resultatet av en organisationsöversyn som genomförts i samrådmed statskontoret, I översynenredovisas förslag till framlidaverksamhetsinriktning och priori-leringsgrundersamt en delvis ändrad organisation för nämnden, SPK har vidare utrett registerföringen ochdatoranvändningen hos nämnden. Resultatenav denna utredning har redovisats i en ADB-strategi, en ADB-plan och enrapport rörande marknadsregislrel. Enligt förslaget i översynen skall SPK:s löpande marknadsövervakning ges högreprioritet . Allmänna utredningsprojekt avseende pris- ochkonkurrensförhållanden i skildabranscher av mer kartläggande karaktär föreslås bli mer begränsade till omfånget och få en mer probleminrikladuppläggning. En ökad resursandelföreslås läggas på studier och löpande övervakning av pris- och konkurrensförhållanden inom områdenaboende och konsumenttjänster samtpå råvaror och insatsvaror, SPK föreslär vidare alt ökad uppmärksamhet skall ägnas frågor omkonkurrenseffekter av offentliga regleringarsamt offentliga monopol med delvis konkurrensutsalt verksamhet. Iöversynen har vidare behandlats frågan om att såväl SPK som () redovisarmätningar av konsumentprisutvecklingen,SPK föreslår alt denna fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Slutligenhar en översyn gjorts av fältarbetets (länsstyrelsernas priskontor)inriktning och organisation, SPK föreslår att nämnden tillfälligtvis tillförsmedel för genomförande av en nyorganisation. Sådana åtgärder kan avse utbildning, konsultarbete för utvecklingav administrativa rutiner eller rekrytering av personer med särskildkompetens. 1987/88:100 Bil. Beräknadändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning Jag godtar SPK:s förslag till nyverksamhetsinriktning. När det gäller fråganom de framtida konsumentprismälningarna har regeringen i beslut den 8 oktober1987 uppdragit åt SPK och SCB alt i samråd före utgången av juni månad 1988 redovisa förslag lill enordning med enhetlig redovis- Jag räknar med alt ett enhetligt sy- Prop.1987/88:100 slemskall kunna tillämpas kort därefter. Som ett första steg mot samord- Bil, 9 nade mätningar skall, enligtuppdraget, frän SPK och SCBpublicera sina mätningar endast en gång vid ett gemensamt I enlighet med förutsättningarna för organisationsöversynenbör enligt min mening utgifterna förSPK för /89 i huvudsak följa del treåriga huvudförslag som lades fast inför /87, Jagdelar emellertid nämndens bedömning att vissa resurser tillfälligtvis börtillföras resultatetav organisationsöversynen skall få ett snabbt genomslag, SPK bör därför engångsvis tillföras ell belopp på 500000 kr.Jag avser i övrigt når det gällernämndens organisation och det framtida fältarbetetsverksamhetsinriktning och organisation all senare återkomma fillregeringen. Jaghemställer alt regeringen föreslår all tillStatens pris- och kartellnämnd för /89 anvisa ettförslagsanslag av . 1986/87Utgift 53 478110 1987/88Anslag 51 161000 1988/89Förslag 55654000 är central förvaltningsmyndighetför konsumentfrågor med uppgift atl stödja hushållen i deras strävan atteffekfivl utnyttja sina resurser samtalt stärka konsumenternas ställning på marknaden. I anslutning lill detta fullgörs de uppgifter som tillkommer konsumentombudsmannen (KO) enligt marknadsföringslagen(1975:1418) och lagen (1971: 112) omavtalsvillkor i konsumentförhållanden. Verket fullgör vidare uppgifter enligt konsumentkredillagen(1977:981), lagen (1971:1081) om bestämningav volym och vikt och förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd. leds av en generaldirektör somdessutom är konsu-menlombudsman.Generaldirektören är ordförande i styrelse. En särskild nämnd, glesbygdsnämnden,med företrädare för bl. a. enskildoch kooperativ handel, centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner, är knuten lill verket som rådgivande organ i frågor som rör distribution och varuförsörjning i glesbygd.Vidare är en konsumentlek-nisk nämnd knuten till verket med uppgift alt verka för alt brukarkrav beaktas vidutveckling och upphandling är produkter. Konsumentverketsverksamhet är i hög grad koncentrerad lill hushållsekonomiska frågor. Insatserkommer att göras för en ulbyggnad av budgelråd-givningen och för pris- ochkreditinformation till hushållen. Arbetetmed produktsäkerhet kommer atl bedrivas med prioritet och koncentreras på bl.a. sport/lek,.Bevakningen av företagens marknadsföringoch av deras avtalsvillkor upprätthålls. När det gäller marknadsföringenkommer områdena prisinformation, krediter och produktsäkerhet att prioriteras.En vidareutveckling av stödet tillkommunernas konsumentverksamhet och ett aktivt stöd till frivilliga organisationerpå konsumentområdet är väsentligt.Verkets utbildnings- och informationsinsatser är vidare viktiga för att öka spridningen av kunskaper och stärkaopinionsbildningen i konsumentfrågor. Utvecklingen inom när del gällerharmoniseringen av regler för attunderlätta handeln är snabb. Detta har aktualiserat medverkan i internationelltstandardiseringsarbete. Denna uppgift medför behov av ökade resurser.Konsumentverket föreslår i sin anslagsframställning bl, a. följande: 1, Huvudförslaget för /89 50806000kr. anslag skallunder planeringsperioden /89-1990/91 minska , För /89 föresläs minskningen till , Trots olika rationaliseringsåtgärder för att möta krympande anslag kommer nedskärningarna allmänt att leda till att färre undersökningar kan göras av verket. Detta medför att färre handböcker och läromedelkan produceras och att underiaget för verkets tidskrifter försämras, 2, får enengångsanvisning på , för verkels arbete med internationellastandardiseringsfrågor. 3, Verket får också ersäUningför kostnader med , för intäkters förvärvande, avseende publikafionsverksamheten m, m,, som ej beaktats /88, 4, får disponeraen rörlig kredit hos riksgåldskontoret för den uppdragsfinansieradeverksamheten intill ett belopp av . Verket disponerar för.närvarande en röriig kredit intill ett belopp av , 5, Konsumentverketfår vidare disponera . under tionde huvudtitelns reservationsanslag A.2Utredningar m. m. för arbetet med könsdiskriminerande reklam. 1987/88:100 Bil.9 Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (35 683000) (+2 108000) Engångsanvisning Varuprovningar m, m. pä uppdrag Avgår kostnader för tryckning m.m. Summa kostnader Intäkter frän -8437000 -5407000 +9900000 Riksdagenbeslutade om en delvis förändrad inriktning av konsumentpolitiken(prop 1985/86:121, LU 34, rskr. 292), som innebär bl.a, en starkarekoncentration tiU de hushållsekonomiska frågorna. Verkets satsning på dettaområde har fortsalt. Den lokala konsumentverksamheten har ökat och omfattar nu265 av landets 284 kommuner. planerar konsumentverketatl i ökad utsträckning vara engagerat i internalionelltstandardiseringsarbele. Utgångspunkten vid beräkningen av anslaget är dethuvudförslag som lades fast i prop 1985/86:121, dvs. en minskning av utgifternamed . Av dessa skall tas budgetåret1988/89. Jag har dock vid min beräkning av anslaget tagit hänsyn till atlkonsumentverkels resurser för /89 bör förstärkas med 250000 kr.för att ge möjlighet fill ytterligare insatser för den lokala konsumentverksamhetensrådgivning i hushållsekonomiska frågor. Jag har vidare vid min beräkning avanslaget tagit hänsyn fill deltagande i internationelltsamarbete i slandardiseringsfrågor. Jag föreslår alt anslaget engångsvis räknasupp med . för detta ändamål. Jag är inte beredd alttillstyrka att verkels kredit hos riksgäldskontorel ökar på det sått somverket har föreslagit. För att förstärka konsumentfrågornas ställning i skolankrävs ytterligare insatser för fortbildning av lärare. Jag förutsätter att dethos spårdelegationen avsätts , för uppgifter pådetta område. I mitt förslag för bankinspektionen har jag utgått från alt310000 kr. avsätts hos inspektionen, varav . avser lönemedel för attinspektionen i samarbete med skall utföra vissabevakningsuppgifter. bör också tillföras , från demedel som beräknats för forsknings- och utredningsarbete under tiondehuvudtitelns kommittéanslag för arbetet med könsdiskriminerande reklam. Från och med /89 har jag vid minberäkning av anslaget ändrat underlaget så alt varken utgifier eller inkomsterför publikationsverksamheten längre ingår. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lill för /89 anvisaett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag har till uppgift atl prövatvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttighe- 33 3 1987/88. ler samt atl ge rekommendationerom hur tvisterna bör lösas. Nämnden skalldessutom på begäran av domstol avge yttrande vid sådana tvister som förts till domstol. Vidare skall nämnden stödja kommunernasreklama-lionshantering och därvid bl.a, informera om nämndens praxis och ge råd till konsumentvägledare pålokal nivå. är en heltidsanställd ordförande. Till nämnden har knutits ett råd rned uppgift altbistå nämnden i viktigare frågor om verksamhetens omfattning ochinriktning. Rådet skall bestå avföreträdare för konsumenter, näringsidkare och kommuner. 1987/88:100 Bil.9 /87 kom 7 186 anmälningar till nämnden, vilket är en minskningmed 277 jämfört med föregående budgetår. Under /87 har 7208 ärenden avgjorts av näirindenvarav 3993 vid sammanträde. Ärendebalansen var vid utgången av budgetåret1986/87 2648 ärenden. Det är enminskning med 100 ärenden jämfört med föregående år. föreslår i sinanslagsframståHning bl, a. följande: 1.Huvudförslaget budgetåret1988/. En minskning av anslagetmed I % enligt huvudförslaget kommer att drabba huvudsakligen personalkostnaderna men ävensammanträdeskostnaderna. Detta leder till atl balanserna ökar och handläggningstiderna väsentligt förlängs. Huvudförslagetbör därför inle tillämpas. Anslaget till allmänna reklamationsnämndenbör vara , Nämnden tillförs medel bl. a,för att utvidga verksamhetsområdet till att omfatta snickeriljänsler(+100000 kr,), för besiktningar i vissa fall (+50000 kr,), för ökad kontroll avefterlevnaden av nämndens beslut (+30000kr,) samt för bättre utbildningsinsatser avseende kommunala konsumentvägledare(,), Enhetsuppdelningen vid nämndens kansli avvecklas.Detta förutses medföra en ökad flexibilitet i organisationen. Beräknadändnng 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (6705 000) Nämndenskansli är f.n, uppdelat på tvåenheter (prop. 1979/80:114 och instruktionen I2§). Jag kan ansluta migtill nämndens förslag om en av- veckling avenhelsuppdelningen vid kansliet. Det bör ankomma Prop.1987/88:100 på regeringen och att besluta omorganisa- Bil. 9 tionsförändringar inom nämnden. Jag föreslåratt för näsla budgetår medel för beräknas med en real minskning av utgifterna . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört omnämndens organisation. 2. fill för /89 anvisa ett förslagsanslag av9 . D.Vissa centrala myndigheter m. m. Prop. 1987/88: lOO Regeringenhar budgetproposition redovisat förslag som rör riktlinjerna förutvecklingen av den statliga lokalförsörjning m, m, (prop. 1986/87:100 bil. 2 s18-25, bil. I s 69-70 och bil. 9 s 52-53). De föreslagna förändringarna är ett viktigt led i förnyelsen avoffentlig sektor. Frågorna har därför bearbetats inom ramen för regeringensverksamhetsplanering . För att nå målet enligt dessa nyariktlinjer måste i ett inledande skedearbetsfördelningen mellan regering och riksdag förändras. Innebörden i dessa förändringar kan sammanfattasenligt följande. 1, Statsmakterna och myndigheterna bör lägga ökadvikt vid lokalkostnaderna och deras förändringar, 2, Verksamhet ochlokalförsörjning bör prövas samlat. 3, Lokalförsörjning bör prövaslångsiktigt. 4, Myndigheter bör ges ökademöjligheter att under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler, 5, Handläggningen avlokalförsörjningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras lillmyndigheterna, 6, Ökad samordning av denstatliga lokalförsörjningen Kostnaderna för lokaler utgör andel av myndigheternas budget. Kostnadernaför drift och underhåll har ökat mer än genomsnittet . Hyresmarknaden för lokaler äroreglerad och hyresökningarna överstiger f, n, ökningarna för andra resursslag,särskilt i storstadsområden och större residensstäder. Lokalkostnadernaoch förändringarna måste därför ägnas ökaduppmärksamhet från statsmakternas sida. Myndigheterna ges successivt större ansvar förverksamheten genom ökad ramstyrning från statsmakternas sida och får störrefrihet att själva besluta omresursanvändningen. Denna utveckling bör även omfatta myndigheternas rådighelöver sina lokalresurser. Förslag om ändrad inriktning, omfattning ellerlokalisering av verksamhet bör innehålla beskrivningar av lokalkonsekvenser.Prövningen av verksamhet och lokaler bör så långt som möjligt göras i ettsammanhang. Eftersom lokaler år en trögrörlig resurs är det avvikt med en långsiktig planering. Affärsverkens investeringar behandlas bl.a. inom ramen för fleråriga program. Inom försvarsmakten utgör planering av investeringar i byggnader och anläggningar en del avprogram- och produktionsplanering en. Det är enligt min mening önskvärtalt även lokalförsörjningen för de civila myndigheterna exkl. affärsverken kan prövas mer långsiktigt än . Som underiag förstatsmakterna bedriver forfiöpande ortsvisalokalförsörjningsstudier. Behovet av nyinvesteringar sammanfattas bl,a i projektplaner. Fr.o.m, innevarande budgetår har dessutom utarbetatlokalförsörjningssplaner för ett an tal större sektorer typ polisväsendet. Härigenom har statsmakterna ett underlag för ett långsiktigt ställningstagande till lokalförsörjningen för vissa sektorer. Jag återkommer till detta i mitt förslag till treärsplan för ,, investeringarunder anslaget Investeringar m. m. budgetproposition redovisades förslag tillförsöksverksamhet Prop. 1987/88:100 medramanslag ( prop. 1986/87:100 bil.l). Syftet med försöket är bl.a.att Bil. 9 stimulera lokalbrukarna tillett effektivare lokalutnyttjande. Försöksverksamheten öppnarmöjligheter för en diskussion om arbetsfördelningen mellan och de lokalbrukande myndigheterna. Det bör enligt min mening vara möjligt atl myndigheternakan avtala om en varierande grad avservice inom ramen för en totalhyra. Eftersom har hela kostnadsansvaret förlokalerna så förutsätter detta att den lokalbrukande myndigheten övertar delarav. kostnadsansvaret och att medelomfördelas mellan och berörda myndigheter. Dylika överföringar får prövas i det årligabudgetarbetet. För alt underlätta myndigheternas budgetering av lokaler pågårinom ett utvecklingsarbete som syftar till att införaett system med totalhyror. I delta sammanhang kommer villkoren för nuvarandelokalupplåtelser att ses över successivt,bl, a, föratt skapa ett mer avtalslikl förhållande mellan byggnadsstyrelsenoch resp, lokalbrukare. För att samspelet mellan lokalhällare ochlokalbrukare resp, mellan statsmakterna och myndigheterna skall kunna skesmidigt måste nuvarandehandläggningsordning för lokalförsörjningsärenden ses över. Riktlinjerna fördetta redovisades budgetproposition och dessa innebär att affärsverkens, försvarsmaktens ochbyggnadsstyrelsens nuvarande bemyndigande bör utvidgas. Verkställandet av lokalförsörjningen bör inomgivna ekonomiska ramar kunna delegeras till myndigheterna och även decentraliseras i geografisk mening. Dettaförutsätter att regeringen kan delegera beslutsbefogenheter, vilket isin tur bygger på att bemyndigande tillregeringen utökas väsentligt. Denna frågahar utretts under de , bl.a.i Lokalförsörjningsulredningen (DsC1986: 3) och har redovisats budgetproposition (bil. 2, FiU 21, rskr215), En beloppsgräns om 2550 milj,kr, har därvid föreslagits för investeringar genom byggnadsarbeten. Det av mig förordade förnyelsearbetet har högprioritet. Förnyelsearbetet kanunderlättas genom en samordning av den statliga lokalförsörjningen ochdenna fråga utreds (Fi 1987:04). En förändrad handläggning av den statligalokalförsörjningen måste genomförasstegvis. Mot bakgrund av de riktlinjer som föregående år redovisades för föreslår jag, eftersamråd med chefen för ,atl regeringen inhämtar ökade bemyndiganden i lokalförsörjningsfrågor. Målet bör vara att regeringen harlikartade bemyndiganden att beslutaom investeringar för den civila statsförvaltningen som gäller föraffärsverken och inom försvarsmakten.