prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Ril 5 Rehabiliteringsinsatser har givits ett ökatutrymme och omfattar cementindustri, produktion av jordbruksredskapsamt tryckeri- och förpackningsindustri. Stöd ges till driften av pappers- ochmassafabriken i , vilken bl.a. har finansierat. Inomsmåinduslriprogram-met har 29 företag med totalt över 700 anställda etableratsmed stöd från svenska systerföretag. Stöd ges också till exportfrämjandeinsatser. Bidragen till serviceinstitutioner för industrin samt fillutvecklingsbanken, TIB, har minskals. Denekonomiska krisen har lett lill en försämring av utbildningskvaliteten. Biståndettill undervisning syftar till att motverka denna försämring och upprätthållakvaliteten, bl. a. genom produktion av läroböcker och undervisningsmaterial,rehabilitering av skolbyggnader och utbildning av lärare. Praktisk utbildninginom olika yrken stöds genom den svenskfinansierade skolan för yrkesutbildningi Moshi. Svensktbistånd utnyttjas för att i de tre regionerna vid säkerställa attinstallerade vattenförsörjningsanläggningar fungerar. I detta program integrerasvatten-, sanilels- och hälsovårdsaspekler. I programmet tillämpas en enkelteknologi, bl.a. i syfte atl främjabefolkningens och särskilt kvinnornas deltagande. Hälsoslödel i samarbetsprogrammet avser färdigställandeav. hälsocentraler och stöd till ett nutritionsinstitut. I fortsättningenkommer åtgärder för att förebygga AIDS att ges särskilt stöd. Svenskt bistånd används till att på nytt bygga upp denkooperativa rörelsen i landet. Samarbete bedrivs också inom ett byskogsprogrammed tonvikt på enkel teknologi, folkligt deltagande och markvård. Biståndettill utveckling av förvaltningen avser främst åtgärder för att bistå finans-och planeringsministeriet bl.a. ifråga om skuldhantering, förvaltning, beskattning, statistik och revision. Sverigeoch har avtalat att en betydande del av biståndssamarbetet tillsvidare skall utgöras av import av varor för att säkerställa prioriteradproduktion och underiätla den ekonomiska återhämtningen. Varubiståndets andelav utbetalningarna har uppgått till en tredjedel. Dessabiståndsmedel används huvudsakligen för jordbmket, transportväsendet ochindustrin. Varubiståndet har utnyttjats bl. a. för att tillgodose behov försammansättning och reparation äv lastbilar och har Prop. 1987/88: 100 även omfattat handelsgödsel. Svenskaenskilda organisationer är engagerade i ett trettiotal projekt bl. a. inom hälsovård, undervisning ochlandsbygdsutveckling. är22 volonlärer från Svensk volonlärsamverkan verksamma i . Utanförlandramen ges även stöd lill kvinnoprojekt. Genom SAREC ges stöd till tanzaniskaforskningsinstitutioner, huvudsakligen för forskning inom medicin, jord- ochskogsbmk. Inom SADCC-samarbelet pågår tre projekt. De avseren mikrovågslänk mellan och , rehabilitering av Dar es Salaamshamn och uppmstning av . har gett särskiltbetalningsbalansstöd till om 90 milj. kr. Stödet har utnyttjats delsför reglering av tanzaniska skuldertill , dels till Öslafrikanska () och dels somvambislånd. Prop.1987/88: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare (1985) (1980-85) Offentligt nettobistånd/person - Totalt (exkl. östländer) . Ekonomiskoch social utveckling Prop. 1987/88: 100 Den ekonomiska tillväxten iVietnam minskade 1986 . Tillväxtenuppgick lill drygt 4%jämfört med ca8% . Det är framför allt tillväxten inom jordbruket somminskal, men även industrins tillväxt har avstannat. har en rad reformer genomförts isyfte all förbättra ekonomin. Priserna har höjls och företagens självständighetökats. Reformerna har emellertid varken varit samordnade elleruthålliga. De har urholkats av en alltför expansiv finanspolitik. Priserna ökade med och kursenpå den vietnamesiska valutan på denfria marknaden visar inga tecken på att förtroendet för den fördapolitiken har ökat. Enligt beslut vid den sjätte partikongressen idecember 1986 skall reformarbetet fortsätta. Problemen är dock mycketstora. Delar av ekonomin är i praktiken fria, vilkel ökat påfrestningarnapå den centralt styrda delen av ekonomin.Skillnaderna mellan de norra och södra delarna av landet ökar och ojämlikheten tilltar. torde det varamyckel svårt att återigen införa en centralistisk politik. Varutillgängen hardock ökat liksom det privata bostadsbyggandet på landsbygden. Jordbruket dominerar ekonomin. Produktionen ökadesnabbi under början av 1980-lalel, men har stagnerat , delvis beroende på otjänligt väder men också på grund av brist påinsatsvaror som konstgödning ochinseklbekämpningsmedel. Kollektiviseringen av jordbruket i söderfortsätter. Reformpolitikenskall främst gynna jordbruket, konsumtionsvam-industrinoch exporten. Som ett led i åtslramningspolitiken har investeringarnaminskat kraftigt. Inom industrin minskade produktionsökningen lillhälften . Tillskillnad ökade den tunga industrins produktion, tackvare bättre tillgång på kol och elkraft. Befolkningstillväxten utgör ett svårt problem fördet tätlbefolkade . Särskiltdeltaområdel i norra har, pä grund av befolkningstrycket, svårt att uppnå självförsörjning. Överen miljon arbetstillfällen måste skapas . förbindelser med omväriden är alltjämtproblemfyllda både när det gällerekonomi och politik. isolering beror främst på dess ockupation av . Från vietnamesisk sidahar vid fiera tillfällen understrukitsatt alla trupper skall ha lämnatKampuchea 1990. Landet har en tämligen begränsad utrikeshandel,särskilt med västländer. Värdet av importen är mer än dubbelt så stort somexporten. Försöken att öka exportenhar varit utan större framgång. Underskottet täcks genom lånfrån öststater. är mycket biståndsberorende. Den heltdominerande delen av biståndeterhålls från , varför det är svårt att uppskatta biståndets omfattning. I övrigt erhålls bistånd frånfrämst FN, , och . 1987/88: 100 Utvecklingssamarbetet med Vietnamregleras av ett samärbetsavtal för budgetåren1987/88 och 1988/89 om 300 milj. kr. Det svenska biståndet inleddes /71 och ca 4,7 miljarderkr. beräknas ha utbetalats t. o. m. /87. Genom ett regeringsbeslut uppdrogsåt SIDA alt planera det fortsatta utvecklingssamarbetet med så att ingabindande åtaganden finns vidutgången av /90. Insatser för tiden efter den 30 juni1990 skall dock förberedas. Ett fortsatt bistånd förutsätter atl dä lämnat . Beslutet, som gerhandlingsfrihet beträffande detframtida biståndet, skall ses mot bakgrund av utfästelse att ha dragit tillbaka sina trupperfrån . Biståndet omfattar främst stöd tillskogsindustri, hälsovård och industri-rehabilitering samt varubistånd. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. vinh m .m. Hälsosektorn IndustrirehabiliteringEnergi Varubistånd Konsultfond Reservationernavar tidigare myckel slora men ligger nu på en låg nivå. Svensktstöd till skogssektorn dominerasliksom tidigare av stöd till Vinh . Pappersbruket i Vinh Phu producerade 1986 ca papper. Slöd utgår enligtgällande avtal till 1990 då Vietnamberäknas helt kunna ta över driften.Stödet koncentreras nu tillutbildning, underhåll och företagsledning.Två stora problem finns. Företaget behöver även efter 1990 tillgång tillutländsk valuta för inköp av insatsvaroroch reservdelar. Det är därför nödvändigtatt exportera papper. Vidare utgör brislen på vedråvara fortfarande ettallvarligt problem, främst . Stödet till skogsbruket har i huvudsak utgått till avverkning och plante ring för pappersbrukets behov. Ett särskilt planteringsprojekl startades för att stödja försök medbyskogsbruk och samodling av träd 256 Del ärnödvändigt att försöka möta både pappersbru- Prop. 1987/88: 100 kets behovav papper och befolkningens behov av brännved, Bil. 5 sommiljöskadorna genom erosion m. m. förhindras. Arbelet med att förbättraskogsarbetarnas villkor fortsätter. En särskild studie om villkoren för dessaarbetare ingår i den omfattande halvlidsöversyn av projektet som SIDA genomförunder . Stödettill hälsovården består av driftstöd tillde svenskbyggda sjukhusen i och Uong Bi, primärhälsovård,läkemedelsförsörjning samt upprustning av en läkemedelsfabrik i . har utvidgats till altomfatta flera distrikt och skall även omfatta råvaruområdet för . Läkemedelsslö-det är av stor betydelse för Vietnamsläkemedelsförsörjning. Upprustningenav tvä pappersbruk i södra har gett goda resultat. Produktionen ochdess kvalitet har höjts påtagligt. En glasfabrik i södra har rehabiliterats. Dessainsatser har visat goda resultat. Fortsatta kortfristiga insatser förrehabilitering är under beredning. Isödra har upprustningen av ett oljeeldat kraftverk i del närmasteavslutals med gott resultat. Ett avtal har tecknats om fortsatt slödtill rehabilitering av elenergiförsörjningen i . Bristenpå utländsk, konvertibel valuta gör varubiståndet till en viktig del avbiståndet till . Varubiståndet har främst använts för köp av enklainsatsvaror för konsumtionsvaruinduslrin och jordbruket, t.ex. po-lyesterfibreroch bekämpningsmedel. Konsultfondenanvänds i första hand för förberedande studier inför nya insatser och förutbildning. En insats inom företagsledning och administration är underberedning. Vietnamerhöll under /87 5 milj. kr. SAREC ansvarar för forskningssamarbete med Vietnamsedan 1977. Samarbetet är relativt omfattande och berör bl. a. mikrobiologi och geotek nik. 1987/88: 100 Bil.5 Offentligt nettobistånd/person 6, 7 milj. (1985) 3,(1980-85) (19851 (1985) . Ekonomiskoch social utveckling Prop. 1987/88: 100 ekonomiska kris har ytterligare fördjupats. Den allt tyngreskuldbördan gjorde att i maj1987 beslutade avbryta det omstruktureringsprogram som genomfördes isamarbete med IMF. En bidragande faktor varockså de svåra kravaller, som utbröt , när subventionerna pämajs togs bort. inställde sina skuldbetalningar, vilket medförde att biståndsflödet tilllandet minskade. Den zambiska regeringenhar därefter utarbetat ett eget anpassningsprogram. Tillämpningen av programmet har diskuterats medgivarsamfundet, bl.a. Väridsbanken. Det zambiska jordbruket har gjort vissa framsteg.Under 1986 vär t. ex.självförsörjande på majs. Även industriproduktionen ökade. Utvecklingen mol en liberalisering av ekonomin iriktning mot större marknadsstyrning och mindre reglering tycks efter avhoppetfrän IMF-program-mel ha stannat upp. Utan en radikallösning av skuldproblem och ett väsentligt större bislåndsflöde har ekonomin små möjligheter utvecklas i positiv riktning. Det hittillsvarande anpassningsprogrammel hardrabbat stadsbefolkningen hårt ochgynnat landsbygden bl. a. genom högre producentpriser på livsmedel. De sociala sektorerna har drabbats avnedskärningar i statens budget. Del svenskabiståndssamarbetet med inleddes ar 1965, efter självständigheten.Biståndet har inriktats på landsbygdsutveckling och omfattarinsatser inom jordbruk, hälsovård och undervisning. Därtill kommer ett importstöd som ökat i takt med den ekonomiska krisen.Avtalet för 1986-87 omfattar 392,5milj. fill 1986/87 har sammanlagtca . svarar för av det samlade biståndet till . Andra slora biståndsgivare är och EG.Medelsfördelningen framgår av följandetabell (milj. 1987/88: 100 Ril 5 Stödet till jordbrukssektorn är betydande. integreradlandsbygdsutveckling, kooperation, utsädes- och forskningsprogram. Målgruppenär småbönder och kvinnor på landsbygden. Svenska konsulter medverkar ibetydande omfattning i samarbetet. Framgångar kan noteras vad gällerjordbruksproduktionen, särsicilt bland små och medelstora jordbmkare. Stödetlill pris- pch inkomstkommissionen (PIC) kommer att avvecklas ,sedan PIC fått ändrade uppgifter. Samarbetetinnefattar uppbyggnad av primärhälsovård på landsbygden genom uppförande ochupprustning av hälsocentraler, personalutbildning, nutritionsinsatser,hälsoplanering och inköp av transportmedel och läkemedel. stöder ävenett zambiskt åtgärdsprogram mot HIV-smitta, som hotar stora befolkningsgmpper. Insatsernaomfattar produktion av skolmöbler, läromedel, läramtbildning ochhandikapprogram inom primärskolan. Den statsfinansiella krisen gör att undervisningsbudgetenminskar, vilket leder till atl föräldrar får la större kostnader. Ävenbiståndsgivare bekostar till viss del löpande utgifter för att primärskolanska kunna fungera, o Bristenpå utländsk valuta har motiverat ökat varubistånd. Svenska bidrag har lämnatsfill det auktionssystem för valuta, som infördes . En svensk utvärderingår visade att valutaaktioner i allt väsentligt fungeradetillfredsställande som resursallokeringsmekanism. Genom bristande tillgång påvaluta kom dock den zambiska kwachan att förlora så snabbt i värde att självasystemet blev polifiskt kontroversiellt i . Det avskaffades genom besluti , varvid växelkursen lades fast och gavs i uppdrag attfördela valuta. Återstoden av det svenska importstödet har betalats till detnya systemet, bortsett från medel för akuta importbehov som handelsgödsel förjordbmket. Detpågående stipendieprogrammet utgår till förmån för bl. a. finansiering avnyckelposter i den zambiska förvaltningen. Biståndutanför landramen Prop:1987/88: 100 Zambiagynnas av de betydande insatserna för att upprusta TAZARA-järn- "il. inom SADCC-biståndel.Därutöver lämnar omfattande humanitärt bistånd lill flyktingari landet. Särskilt betalningsbalasstöd har givits tillZambia för att minska skuldbördan. 261 18 1987188. j------------------ N. i mo(;ambique L. KARIBA 5SsÄ3t? ,.0'' \ wChinhoyi / > V VStoiC -/ Mutoko J --_/7// F Marondera\ ; \ -nN \ j Mutare??' 1 X \ k \ v \ Gwerujj j?«=*"'C i 1 K \ \ y? ) ] / *V, -------------- \L«> N / -AL.-/---- n.// Bulawayop, ,, r- -* K.- ('wgo W f* V. Zimbåbweruinerna ./ I» Gwanda*-N,- / A *' 1 1 - , 1 1987/88: 100 Bil. offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) 8,4 milj. (1985) (1985) . Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 Förhandlingarna omatt införa en enpartistat och att sia samman de bada största partierna - och -har slutförts . Zimbabwespariament har beslutat att upphäva grundlagens bestämmelser omsärskild representation för den vila befolkningsgruppen i parlamentets På de därigenomfrigjorda platserna i under- och överhuset invaldes huvudsakligen personersom står nära. En ny grundlag håller på atl utarbetas. Den zimbabwiska ekonomin befinner sig förnärvarande i en vågdal. Under 1986uppgick BNP-tillväxten till , men förväntas den bli negativ. Torkan, som drabbat stora delar av ,är en bidragande orsak. Densaluförda majsproduktionen 1987 halverades i jämförelse med 1986. Bristen på utländsk valuta har en negalivinverkan på ekonomin och särskilt påindustrisektorn. Industrins tilldelning av utländsk valuta beräknas 1986 endast motsvara av det värde denhade . Den kraftiga nedskärningen av importen har varitnödvändig för att vidmakthållabalans i utrikeshandeln. Lägel beträffande betalningsbalansen är oroande, bl.a.på grund av landets stora utlandsskuld - närmare 10 miljarder kronor.Skuldtjänsten, som beräknas ligga på sin högsta nivå, utgör av exportinkomsterna. Underskottet i denzimbabwiska statsbudgeten ökar ochberäknas motsvara en Qärdedel av statens samlade utgifter. För att råda botpå den växande inflationen har löne- och prisstopp införts. Den ekonomiska utvecklingen har lett lillstora svårigheter beträffandesysselsättningen. Den växande arbetslösheten är ett av landets allvarligaste sociala och politiska problem.Zimbabwes militära stöd till Mogambiquei försvaret mot en rebellrörelse (RNM) är ekonomiskt be- . är kommersiellt och handelsmässigtberoende av . avindustriexporten beräknas vara desfinerad dit. Försök atl tillsammans med andra frontstafer besluta omsanktionsåtgärder mot harmisslyckats. Trots detta har infört vissa restriktioner för att minskahandeln med och för att utveckla handelsutbytet med andraländer. Detsvenska biståndet till Zimbabweinleddes när landet blev självständigt . Totalt har t. o. m. budgetåret1986/87 utvecklingssamarbetet kostatca 675 milj. kr . Det nu gällande samarbetsavtalet omfattar budgetåren 1987/88 och 1988/89 med en medelsram om 150 milj.kr. för vartdera året. Huvudmålen för biståndssamarbetet är att medverkai strä van till social och ekonomisk utjämning och till atlminska landets ekono miska beroende av Sydafrika.Zimbabwes ekonomi kännetecknas av en uppdelning i en väl utvecklad modernsektor och en föga utvecklad lands bygd, där majoriteten av befolkningen lever under svåra betingelser. I syfte att förbättra levnadsvillkoren för de fattiga på landsbygden driver 263 regeringen bl.a.enambitiös hälsovårds- och undervisningspolitik. 1987/88,: 100stöd till dessa sektorer bidrar del svenska biståndet till utjämningen inom Bil. Det svenska stödet personal- och konsultfond och delar av varubiståndet, t. ex. inköp avbonuirustning för landsbygdens vattenförsörjning, gynnar ocksåutjämningssträvandena. Personal- och konsullfon-den och varubiståndet används iövrigt för atl bistå i dess ansträngningar att diversifiera ochförslärka sin handel och ekonomi, för att på minska beroendet avSydafrika. Förvaltningsbiståndel syftar till att förstärka den zimbabwiskaförvaltningen och därigenom effektivisera landels utvecklingsansträngningar.Inom detta bistånd intar också demokratifrämjande åtgärder en framskjutandeplats. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. Utgåendereservation , 25 10 Tonvikteninom biståndet lill hälsosektorn ligger på atl förbättra primärhälsovården pålandsbygden. Detta sker bl. a. genom stöd lill uppbyggnad av bosläder lillpersonal inom byhälsovården, sanilets- och nulritionsak-liviteter ochhälsocentraler. För ätt förbättra utbildningen av hälsovårds-personal användsmedel för att inrätta två vårdskolor. Del landsomfattandevaccinationsprogrammet bedrivs med svenskt slöd. Insatser som direkt riktas påatt nå de faltiga lantarbelerna planeras inom hälsovårdsslödet ochundervisningsområdet. Undervisningsbiståndetinriktas på atl förbättra kvalitet och innehåll i undervisningen. Lokaltanpassade läromedel har producerats och distribuerats lill samtligasekundärskolor i . 1 eftersatta områden används biståndet tilluppbyggnad och utrustning av primärskolor. Bistånd tillläromedelsutveckling ochutveckling av undervisningsmetoder planeras. 1987/88: 100 Ril 5 Stöd ges till uppbyggnad och förbättring avZimbabwes förvaltning, för utvecklingav och utbildning för statliga organisationer samt till statistisk ochekonomisk planering. Svenska institutioner såsom ,() och () medverkar i detta biståndssamarbete. Genom stöd till kvinnoministerietstärks det folkliga deltagandet på lokal nivå. Störredelen av fonden har använts för personal inom och tillkonsultstudier för alt förbättra transportnätet. För atl fylla väsentligaposter inom zimbabwiska myndigheter finansieras via fonden svensk personal,som direkt anställs av. m. /88 ges stöd lillatt bygga och underhälla vägar på landsbygden. Projekten genomförs medarbetsintensiva metoder för all främja sysselsättning och folkligt dellagande. Varubiståndetär till sin huvuddel bundet tillinköp i . Inköp såväl till den statliga som den privata sektornfinansieras genom denna biståndsform. Av särskild vikt är all härigenom bidrafill minskat handelsberoende av . Varubistånd har i ökandeutsträckning kommit atl användas för insatser med inriktning pålandsbygdsutveckling och för varor som i övrigt kompletterar skilda insatserinom biståndssamarbetet. Ettflertal svenska organisationer, bl.a.Afro Art, . , kyrkliga studieförbund och bedriver utvecklingssamarbete i och får bidrag fördetta. SAREC lämnar stöd till förulvecklingssludier (ZIDS) och finansierar forskningsprojekt. harSAREC inrättat ett regionalt kontor i . Inom biståndet lill SADCC finns det stora svenskastödet till uppbyggnad av Beira-korridoren, vilken löper mellan ochBeira. U-krediter har beviljats - uppgående fill 227 milj. kr., bl. a. för enkonlrollcentral för landels eldistribufioii och en sprängämnesfabrik. Densistnämnda är ett joint venture mellan ett svenskt och ett zimbabwiskl företagmed som delägare. är också delägare i ett förelag somtillverkar optimuskök. 1987/88: lOO Regionaltekonomiskt samarbete i södra Delsvenska stödet till regionalt ekonomiskt samarbete inom ramen för (SADCC) har pågått sedan budgetåret1981/82. De nio medlemsstaterna i SADCC -, , , ,, , , och vill genom sittsamarbete minska beroendet av och stimulera ekonomisk tillväxt iregionen. T.o.m. /87 har sammanlagt 314 milj. kr.utbetalats lill SADCC-projekl. Beslut har fattats om fiera större projekt,vilket väntas leda till en kraftig ökning av utbetalningarna under budgetåren1987/88 och 1988/89. Del svenska biståndet går huvudsakligen till transport-, kommunikations- ochenergisektorerna. Stöd utgår även tillSADCC:s regionala sekretariat för mark- och vattenvård i . Fortsattstöd ges lill den tekniska enheten vid SADCC:s transport- ochkommunikalionskommission i . Under /87 fattade regeringenbeslul om stöd bl. a. till upprustning av järnvägen och vägen iBeira-korridoren saml för elförsörjning i stad. För godsvagnar till mellan ochZambia gavs även bidrag liksom till reparation av hamnen i Dar es Salaam.Stödet till flera projekt inom SADCC lämnas i samarbete mellan två eller fleranordiska länder. Vid i ladestonvikten på utveckling av produktiva resurser i SADCC-områdel. Ett stortantaraffärs-män från SADCC- och givarländerna deltog och lämnade förslag tillåtgärder ägnade att underlätta produktiva investeringar. Inom det vidgade ekonomiska och kulturella samarbetetmellan de nordiska länderna och SADCC-länderna som påbörjades , pågårförberedelser för en rad insatser. a. förbereds ålgärder för att stimulerahandeln mellan de två regionerna och inom och för atlåstadkomma joint venlures mellan företag i och SADCC-länderna. Någrakulturprojekt har genomförts. SADCC avser utge en tidskrift - The SouthernAfrican Economist - med ekonomiskt slöd från , och . Enkonsultfond för SADCC:s sekretariat har inrättats. Medel för regionala insatser i anvisadesförsta gången för /87. För innevarande budgetår anslogs 15 milj. kr. Medlen har utnyttjats för stöd till primärhälsovård genom den allamerikanska hälsovårdsorganisationen (PAHO) och för slöd till regional kooperativ utbildning genom den centralamerikanska kooperativa konfe derationen (CCC-CA). Vidare stöds regionala insatser på miljövårdsområ det genom Utbildningscenlret för tropiskt jordbruk (), Aktionskom- mittéen för stöd till ekonomisk och social utveckling i 266 (CADESCA) samt verksamhet förkulturutbyte och förebyggande av ka- Prop. 1987/88: 100 tastrofer. Fömtom till regionala insatser isödra och utgår stöd till Östafrikanska (),fiskeprojekt i länderna kring Bengaliska buklen och Mekongkommiltén. har slött EADB:s verksamhet sedan 1972.En räntefri kredit på 30 milj. kr.lämnades för budgetåren 1985/86 och 1986/87. En utvärdering av EADB görs ibörjan av 1988 och bildar underlag för beslul om fortsatt svenskt stöd. De hitillsvarande erfarenheternaav EADB är positiva, trots att medlemsländerna , och Ugandabrottas med svåra ekonomiska problem. Stöd till fiskeprojekt i länderna kring lämnas och utgårgenom FAO. Projektet har till syfte atl förbättra den fattigafiskarbefolkningens situation. En utvärdering visade alt projektet var framgångsrikt.Ett avtal om fortsatt svenskt slöd ingicks . ger stöd till Mekongkommiltén,som verkar för regionall samarbetemellan , och i utnyttjandet av . finansierar vissa tjänstervid kommittéen och ett vattenkvalitetsprogram. Avtal om en konsultfond bl. a.för t. ex. förstudier av kraftverk ingicks 1986. Humanitära insatser i Lafinamerika utbetalades budgetåret1986/87 144 milj. kr. Det humanitära biståndet i inleddesefter militärkuppen i , då främst nödhjälp lämnades till flyktingaroch offer för förtryck.Verksamheten har därefter vidgats lill stöd för försvar av mänskliga rättigheter i flertalet länder i Latinamerika.Under 1980-talet har humanitärt bistånd i växande utsträckning lämnats tillCentralamerika. har de större insatserna iCentralamerika planerats på årsbasis och i har mlinernaförbättrats, bl.a.genomsamarbetsavtal mellan SIDA och de större mottagarorganisationerna. I synnerhet i har kapaciteten hosmottagande och förmedlandeorganisationer utvecklats, vilket skapat förutsättningar för ökade hjälpinsatser.