prop · GB0344 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:44 om jämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifterpå räntor, m.m. 1987/88: 44 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden . Ipropositionen föreslås dels vissa lättnader i fråga om skyldigheten för bankeroch andra kreditinstitut atl lämna kontrolluppgifter om räntor, dels skattefrihetför vissa räntor. Enliglförslaget införs fr.o.m. en generell beloppsgräns förkreditinstitutens uppgiftsskyldighet. Kontrolluppgift skall inle lämnas om densammanlagda räntan till en person från olika konton i kreditinstitutetunderstiger . föreslås atl sådan ränla normall blir skattefri.Undanlag gäller för det fall atl borgenären har sådana småränlor i flera kredifinstitutoch dessa sammanlagt uppgår till . I sådant fall gällersåledes inte skallefriheten. 1proposifionen föreslås också att det skall bli möjligt atl redovisa konton sominnehas av mer än fem personer på ell enklare säll i kontrolluppgifterna.Vidare föreslås atl bl. a. skogskonton undantas från kontrolluppgifts-skyldigheten.Dessutom föreslås att endast skall bli upp-giftsskyldigl ifråga om sparobligationer. Slufiigen föreslås atl den möjlighel alt medgeundantag från uppgiftsskyldigheten som haft i fråga om 1987års taxering förlängs till att avse även taxering. 1 1987/88. Lag om ändring i taxeringslagen (1956: 623) Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)'dels all 37 § 8 mom. skall ha följande lydelse, dels atl punkt 4 av ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna till lagen (1985:406) om ändring i nämnda lag skall haföljande lydelse. 8 mom.' Till ledning vid inkomsttaxering ochförmögenhetstaxering skall varie år ulan anmaning avlämnas kontrolluppgifterför del föregående kalenderåret enligt följande uppställning. den somyrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmässigt ombesörjt attpengar blivit räntebärande, den somgett ul skuldförbindelse för den allmänna marknaden och föreningsom från medlemmar mottagit pengar för förräntning. Den som gotlskrivits ränta eller lill vilken ränta utbetalats(borgenär). Bank, hypoteksinstitut,försäkringsanstalt och aktiebolag samt förening och stiftelse som tilldelatsorganisationsnummer. Ränta som den uppgiftsskyldige sammanlagt gott-skriviteller utbetalat till borgenären samt dennes sammanlagda fordran på denuppgiftsskyldige vid årets utgång. a) Ränta som i fråga omvärdepapperscentralen inte avser bolagets verksamhet belräffande skuldförbindelserför den allmänna marknaden och som i fråga om övriga uppgiftsskyldiga intehänför sig till sådan verksamhet som avses under rubriken . b) Ränta som inte ulgörskattepliktig inkomst enligt 3 § lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer eller lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. c) Ränta ochfordran på konto, för vilket inte finns person- eller organisationsnummer ochsom öppnats före , om räntan för kontohavaren uppgår tillmindre än . Innehas elt konto av mer än en person, skall upp- ' Lagen omtryckt 1971:399 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. - Senastelydelse 1985: 1029. Vem uppgiften skad avse 1987/88:44 Vad uppgiften skall avse gift lämnas för samtliga kontohavare, om räntan för någonav dem uppgår fill . I kontrolluppgift skall anges namn och postadress samtperson- eller organisafionsnummer för såväl den uppgiftsskyldige somborgenären. För dödsbo får i slället för organisafionsnummer den avlidnespersonnummer anges. Kan person- eller organisationsnummer inte anges för enborgenär, skall såvitt möjligt dennes födelsetid redovisas eller, om borgenärenär en juridisk person, namn och postadress samt personnummer för den som fårförfoga över ränta eller fordran. Innehas ett konto av mer än en person skall ränta ochfordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känt förden uppgiftsskyldige. Avser en utbetalning också annat än ränta och kan denuppgiftsskyldige inte ange hur stor del därav som utgör ränta, skall i ställetför ränta det sammanlagt utbetalda beloppet redovisas. Bestämmelserna i 2 mom. elfte och tolfte styckena, 4 mom.första och andra styckena samt 5 mom. skall tillämpas på kontrolluppgift enligldetla moment. Föreslagenlydelse 8 mom. Till ledning vid inkomsttaxering och förmögenhetstaxering skall varieär utan anmaning avlämnas kontrolluppgifter för det föregående kalenderåretenligt följande uppställning. den somyrkesmässigt bedrivit inlåning eller på annat sätt yrkesmässigt ombesörit allpengar blivit räntebärande, den somgett ut skuldförbindelse för den allmänna marknaden och föreningsom från medlemmar mottagit pengar för förräntning. Vem uppgiften skall avse Den som gotlskrivits ränta eller till vilken ränla utbetalats(borgenär). Utbetalning av ränla på slatens sparobligationer skall anses haskett av riksgåldskontoret. Bank, hypoteksinstitut,försäkringsanstalt och aktiebolag samt förening och stiftelse som tilldelats,organisafionsnummer. Vad uppgiften skall avse Ränta som den uppgiftsskyldige sammanlagt gollskrivileller utbetalat lill borgenären samt dennes sammanlagda fordran på denuppgiftsskyldige vid årets utgång. a) Ränta som ifråga om värdepapperscentralen inte avser bolagets verksamhet beträffandeskuldförbindelser för den allmänna marknaden och som i fråga om övrigauppgiftsskyldiga inte hänför sig till sådan verksamhet som avses underrubriken . b) Ränta som inle ulgörskattepliktig inkomst enligl ti /88. Uppgiflsskyldig Vem uppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse 3 § lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformereller lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. c) Ränta och fordran på konto, för vilket inte finns person- eller organisations nummer och som öppnats före , om räntan för kontohavaren uppgår till mindre än 100 kro nor. Innehas ett konto av mer än en person, skall upp gift lämnas för samtliga kon tohavare, om räntan för nå gon av dem uppgår lill minsl . d) Om borgenärens sam manlagda ränta på etl eller flera konton uppgår lill , skall uppgift inle lämnas om den nes ränta och fordran på kontona. Ränta som enligt andra bestämmelser i detta stycke är undantagen från uppgiflsskyldighel skall inle medräknas. e) Ränta och fordran på särskill konto i bank etdigt skogskontolagen (1954:142), lagen (1979:611) om upp hovsmannakonto eller lagen (1982:2) om uppfinnarkonlo. I kontrolluppgift skall anges namn och postadress samlperson- eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige somborgenären. Innehas ell konto av fier än fem personer får, i slället föruppgifter rörande samtliga innehavare, uppgifter lämnas om en person somförfogar över kontot samt i förekommande fall om den beteckning på innehavarkrelsensom används för kontot. För dödsbo får i stället för organisationsnummer denavlidnes personnummer anges. Kan person- eller organisationsnummer inte angesför en borgenär, skall såvitt möjligl dennes födelsetid redovisas eller, omborgenären är en juridisk person, namn och postadress samt personnummer för densom får förfoga över ränla eller fordran. Innehas elt konto av mer än en person skall ränta ochfordran fördelas lika mellan innehavarna, om inte annat förhållande är känl förden uppgiftsskyldige. Ifråga om konto för vilkel samtliga innehavare interedovisas enligl bestämmelserna i andra stycket skaU dock den totala räntanoch fordran redovisas utan fördelning. Avser enutbetalning också annal än ränta och kan den uppgiflsskyldige Prop.1987/88: 44 inte ange hur stor del därav som ulgör ränla, skall i stället förränta del sammanlagt utbetalda beloppet redovisas. Bestämmelserna i 2 mom. elfte och tolfte styckena, 4 mom.första och andra styckena samt 5 mom. skall lillämpas på kontrolluppgift enligtdella moment. Redovisning av konto som avses i andra stycket andra meningenskall dock lämnas i särskdd uppgiftshandling för varje konto. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om 1987 års taxering 4. I fråga om 1987 och 1988 års får riksskatteverketnär synnerliga taxering får när skälföreligger på ansökan av upp- synnerligaskäl föreligger på ansö- giftsskyldigmedge undantag från kan av uppgiflsskyldig medge un- 37 § 8 mom. andra och tredje dantag från37 § 8 mom. andra och styckena.Riksskatteverkets beslut tredje styckena. beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i ochtillämpas första gången vid taxering. Den nya lydelsen av beslämmelsernai 37§ 8 mom. första stycket d) lillämpas dock första gången vid 1989 årstaxering. Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga omsvenska slatens sparobligationer från SPAR 72. ' Till 1985: 1029. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomföreskrivs all 19 § kommunalskaltelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning eller eljest på grund av giftorätt tillfallit make eller vadsom förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinstvid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35 §3-4 mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i rikel utfärdade premieobligationeroch ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på ulländskapremieobligationer, som uppgår lill högst ; ersättning,som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkringtillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av6000 kronor eller högre belopp för år eller utgör föräldrapenning, så ock sådanersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått annorledesän på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom ellerolycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses ilagen (1977: 265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersältningtill sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av 6000 kronoreller högre belopp för år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfalltillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänsi,dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller iform av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2mom., så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, mednedan angivet undantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeslåndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig nalur; ersättningpå grund av ansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den delersättningen utgär av den tid den skadade är arbetsoförmögenoch beräknas så att ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst 30kronor och för övriga dagar till högst för dag; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grundav kapitalförsäkring; försäkringsersättningeller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreliggerdels i den mån ersättningen avser driflbyggnad på jordbruksfastighet, byggnadpå fastighet som avses i 24§ 1 mom., byggnad som är avsedd för användning iägarens rörelse eller sådan del av värdet av markanläggning som får dras avgenom årliga värdeminskningsavdrag, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha infiutitom den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade varit atthänföra lill inläkt av 'Senaste lydelse 1987:121. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 44 fasfigheteller av rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktiginläkt av eller avdragsgill omkostnad för fastighet eller rörelse; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått på gmnd avskadeförsäkring, och premieåterbetalning på gmnd av skadeförsäkring, för vilkenrätt till avdrag för premie icke förelegal; ersättningjämlikt lagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningengrundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk inläkt, som icke ulgör vederlag vidavyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inle ulgör ersättning för arbetesom har ulförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), inlernatbi-drag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersätlning enligt 6 och 7kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilkel enligl av regeringen ellerstatlig myndighet meddelade beslämmelser utgår fill deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, ochäger i följd härav den bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsellsskola bestridas med bidrag av förevarande slag; allmäntbarnbidrag och föriängt barnbidrag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skall enligl lagen (1958:295) om sjömansskatt; kontantunderstöd,som utgives av arbelslöshelsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring, sädan del av vårdbidragenligt 9 kap. 4 § samma lag som utgör ersättning för merkostnader samthemsjukvårdsbidrag, som ulgår av kommunala eller landslingskommunala medel tillden vårdbehövande; kommunallbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om husirutillägg och kommunall bostadsfillägglill folkpension; kommunaltbostadstillägg lill handikappade; bostadsbidragsom avses i förordningen (1976: 263) om statliga bostadsbidrag lillbarnfamiljer eller förordningen (1976:262) om slatskommunala bostadsbidrag; ersättningsom fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som -utan alt del skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol eller annanmyndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättningför tidsspillan; sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelseur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälledylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej äglandra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutils vid avsättning till stiftelsen; intäkterav försäljning av vilt växande bär och svampar som den skatt skyldige själv plockat lill den del intäkterna under etl beskattningsår inte överstiger , såvida intäkterna inte kan hänföras fill rörelse som den skattskyldige driver eller utgör lön eller liknande förmån; ' ränla enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskall och gåvoskatt, 69 § I och 2 mom., 69 a § tredje stycket eller 75 a § Ijärde stycket uppbördslagen (1953: 272), 36 § 3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § lullagen (1973:670), 20 § lagen (1982: 1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighel beträffande vissa uppdragsersätlningar, 5 kap. 13 § lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter eller 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. ränta enligl 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 68 § 1 och 2 mom., 69 a § tredje stycket eller 75 a § Qärde stycketuppbördslagen (1953: 272), 36 § 3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 §tullagen (1973:670), 20 § lagen (1982: 1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighelbelräffande vissa uppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984: 151) ompunktskatter och prisregleringsavgifier, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskattvid inskrivningsmyndigheter eller 24 § lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare,-ränta som enligl beslämmelserna i 37§ 8 mom.c) och d) taxeringslagen (1956:623) inte redovisas i kontrolluppgift om sådanränta för den skattskyldige under etl beskattningsår sammanlagt inle uppgårtid . Belräffande vissa försäkringsbelopp som utgår lilllantbrukare, skogsbrukare, yrkesfiskare, renskötare m.fl. gäller särskildabestämmelser i punkt 16 av anvisningarna till 21 § och i punkl 11 avanvisningarna lill 28 §. (Se vidareanvisningarna.) Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , ,, , R. , , , , , , Proposition om jämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifterpå räntor, m.m. Isamband med reformen om elt förenklat deklarationsförfarande infördes enskyldighet för bankerna m. fi. att lämna kontrolluppgifter om ränla ochkapitalbehållning på inlåningskonton samt innehav av aktier m. m. För altunderlätta genomförandel av den nya rapporteringsskyldigheten gäller vissabegränsningar i form av beloppsgränser vid 1987 och laxeringar.Vidare har () enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernatill en ändring i taxeringslagen (1956:623) TL, rätl att medge undantagbeträffande vissa uppgifter såvitt gäller taxering. I enlighet härmedhar RSV medgivit dispens bl.a. i fråga om konton som innehas av mer än enperson, s.k. gemensamma konton. Bankerna tilläts alt lämna begränsade uppgifterom sådana konton t. ex. bara uppgifter om en av innehavarna av kontot. Bankernahar i olika framställningar till redovisat vissa problemmed uppgiftslämnandel och hemställt all den lagfästa kon-Irolluppgiftsskyldighetenändras i vissa avseenden. Framställningarna har skickals på remiss till RSV,och Företagens uppgiftslämnardelegalion. Akliefrämjandelhar i en skrivelse lill finansdepartemenlet framförtvissa synpunkter i fråga om kontrolluppgifter på aktieklubbars aktieinnehav.Dessa synpunkter överensstämmer i allt väsenlligl med de som bankerna framförti frågan. Enfullständig utvärdering av uppgiftslämnandet i fråga om 1987 års taxering har ännuinte slutförts. Redan nu står del dock klart atl vissa ändringar behövervidtas. Jagavser att i det följande behandla framställningarna och föreslå vissa lättnaderi uppgiftsskyldigheten. Ytterligare justeringar kan behöva göras när flererfarenheter av uppgiftslämnandet har vunnits. 2Föredragandens överväganden och förslag 2.1 Beloppsgräns och skattefrihet Mittförslag: Fr. o. m. taxering införs en generell beloppsgräns förkreditinstitutens uppgiftsskyldighet. Kontrolluppgift skall inte lämnas i frågaom borgenär vars sammanlagda ränta på konto från kredifinstitutet understiget100 kr. Sådan ränta på konto blir normalt skattefri. Undantag gäller för delfall att borgenären har sådana småränlor i flera kreditinstitut och dessasammanlagt uppgår fill . Skälenför mitt förslag: Vid taxering gäller en generell beloppsgräns för konlrolluppgiftsskyldigheteni fråga om bankräntor. Uppgift behöver lämnas bara om räntan per kund uppgårtill . Fr. o. m. taxering tas 500 kr.-gränsen bort. Vidlagstiftningens tillkomst bedömde jag det vara möjligt att slopa den generellabeloppsgränsen efter de inledande'provåren. Alternativet var att deskattskyldiga själva skulle lämna tilläggsuppgifter på småbeloppen i denförenklade deklarationen och att dessa skulle registreras avskattemyndigheterna. Detta ansåg jag vara ett betydligt osmidigare förfarande.Jag framhöll dock att del kunde finnas anledning att på nytt överväga frågan omen beloppsgräns när man vunnit erfarenheter av uppgiftslämnandet (prop.1984/85:180 s. 99 f.). Bankernahar hemställt att kontrolluppgift inte skall behöva lämnas i de fall räntan perkund understiger . Enligt uppgifter från bankerna uppgår det totala anlaletkunder med ränta . till över 6 miljoner. Bankerna tillämpar självavissa beloppsgränser när det gäller alt tillställa kunderna ränte- ochkapitalbesked. En del banker använder beloppsgränsen . medan andraanvänder en lägre gräns, . I konsumentkooperationen finns över1 miljon medlemmar som uppbär ränta . En uppgiflsskyldighel utanbeloppsgräns innebär utan tvekan en betydande merbelastning påkreditinstituten. RSV har inte haft någon erinran mol alt en generellbeloppsgräns införs för kontoräntor fr. o. m. . Mot dennabakgrund föreslår jag att det införs en generell beloppsgräns för kreditinstitutensuppgiflsskyldighel för ränta på konto även efter provären. Denna gräns börbestämmas lill . Uppgår den sammanlagda räntan för en kund hos ettkreditinstitut inte till . skall således kontrolluppgift inte lämnas avinstitutet. 1 della belopp medräknas inle ränta som enHgt andra bestämmelser ärundantagen från konlrolluppgiftsplikl. Jag vill understryka atl beloppgränsenbara skall gälla för räntor på medel som innestår på konton, medan räntor påvärdepapper o. d. skall anges oavsett belopp. Enligtmin mening kan dock en beloppsgräns införas endast under förutsättning att mansamtidigt vidtar andra åtgärder för att undvika att kompliceradeklarationsförfarandet och taxeringsarbelel. Effekterna av en beloppsgränsför kreditinstituten blir annars som jag nämnt atl de skattskyldiga självatvingas lämna tilläggsuppgifter på småbeloppen i den förenklade deklarationenoch all dessa skall registreras av skattemyndigheterna. besvär och dehanteringskostnader som delta i sin tur medför står inte i rimlig proportion tilldet intresse som det allmänna har av dessa konton. Det kan inte uteslutas altden förenklingsvinsl som åsyftats med reformen i någon mån skulle gå förlorad.Myndigheternas huvudinriktning bör vara all följa upp mer kompliceradedeklarationer och deklarationer där det kan förekomma mer omfallande skatteundandragande.För att undanta småbe-lopp från hanteringen bör således ränta som inte omfattasav uppgiftsskyldigheten göras skattefri. Enligt min mening bör man dock, föralt förhindra missbruk, låta skattefriheten gälla endast under förutsättningatt sådana småränlor från olika kreditinstitut sammanlagt för borgenären inteuppgår till . Bestämmelsen bör göras tillämplig generellt dvs. också påden som lämnar den vanliga deklarationen. Uppgår räntan fill . eller merskall således den skattskyldige redovisa hela beloppet i självdeklarationen.Vad jag här har sagt bör komma lill uttryck i 37 § 8 mom. första stycket d) TLoch 19 § kommunalskaltelagen (1928: 370). Mitt förslag: Istället för den nuvarande skyldigheten att lämna uppgifter om ränta och fordranpå samtliga innehavare av gemensamma konton skall det vara möjligt att för etlkonto som innehas av mer än fem personer lämna uppgifter om total ränta ellerfordran på kontot och om den beteckning på innehavarkrelsen som används samt omen av de personer som förfogar över kontot. Skälenför mitt förslag: 1 fråga om gemensamma konton följer av 37 § 8 mom. andrastycket TL all kontrolluppgifterna i princip skall ange samtliga kontohavareoch enligt samma moments tredje stycke alt ränla och fordran skall fördelaslika mellan kontohavarna, om inte annat är känt för den uppgiflsskyldige. Den vanligaste typen avgemensamt konto är sådant som innehas gemensamt av två makar. En annan lyp somenligl bankerna är vanligt förekommande är konto som öppnats i sällskapsklubbseller kamratförenings namn, men där kontohavaren inte är juridisk person (t.ex. konto för akfiesparklubb eller skolklass). För att underlätta uppgiftslämnandetoch möjliggöra en mjukare övergång till del nya systemet infördes möjlighet atl lämna begränsade uppgifter om bl. Det förutsågs således på elt tidigt stadium att det iinledningsskedet skulle kunna uppstå vissa problem för uppgiflslämnarna.Bankerna fick därför dispens av RSV från skyldigheten all fördela medlen pådessa konton. Dispensbeslutet innebär att ränta och fordran inte behöverfördelas mellan kontohavama utan uppgifterna får i stället redovisas påkontrolluppgift för den som registrerats som huvudman för kontot. Bankerna har i sin hemslällanom lagändring yrkat att fördelning av ränta och fordran skall behöva ske baraom kontohavarna är två till antalet.