prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Lagen innehäller ocksä bestämmelser om ansvaretför vissa andra kyrkliga kostnader. Dennya kyrkofondslagen - som ersätter lag - handlar i stort enbart om,hurkyrkofonden tillförs medel och om hur medlen används. Lagen innebär att delnuvarande systemet med ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner delvisändras. Vidare kommer bidrag ur kyrkofonden all ulgå till vissa nya ändamälsamt en delvis ny beslutsordning för beviljande av bidrag ur fonden attinföras. Beslämmelsernai den gamla lagen om ansvaret för bl. a. vissa prästers avlöningsförmåner ochom pastoralels ansvar för kostnaden för prästs tjänsteboslad har förts till dennya prästanslällningslagen. I den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jordfinns särskilda bestämmdserom prästgårdar. 1 § Genom kyrkofonden skall kostnader för verksamhet fördelas enligl beslämmelserna i denna lag. Paragrafenmotsvarar I § lagen om kyrkliga kostnader. 2 §Vad som i denna lag sägs om pastorat skall tillämpas på 200 1. lertiloriella pastorat, Prop. 2. pastoratssamfälligheter, 3. fierpasloralssamfälligheler. Regeringenfår förordna atl lagen skall tillämpas också på icke-territoriella pastorat. Avparagrafen, som motsvarar 3 § första och andra styckena lagen om kyrkligakostnader, framgår alt vad som sägs i denna lag om pastorat skall tillämpas påterritoriella pastorat, säväl enförsamlingspastorat som flerförsamlingspastorat,saml på kyrkliga samfälligheter som ulan atl vara pastorat har bildats för allsköta sådana angelägenheter som lagen avser. När del gäller sådanaangelägenheter har dessa enheter beskattningsrätten. I lagen avses med pastoralocksä sådana samfälligheter. Församlingarna kommer sålunda inle längre direktall beröras av de regler lagen innehäller. De nya stiftssamfälligheternaomfattas dock av bestämmelserna. Om indelningen i lerritoriella pastorat finnsbestämmelser i den nya kyrkliga indelningslagen. I den män regeringenförordnar därom kan enligt andra slyckel lagens bestämmelser omfatta även icke-territoriella pastorat. 3 § I lagen avses med bidragsårdel år under vilkel bidrag betalas ut enligt 13-18 §§, skatteunderlagantalet skallekronor enligl taxeringsnämnds beslul om taxering till kommunalinkomstskall året före bidragsäret, minskat med det antal skattekronor som harpåförts andra skattskyldiga än sädana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576)om statlig inkomstskatt, skattekraftskatteunderlaget per kyrkobokförd invånare vid ingången av årel före bidragsäret, medelskattekraftskalleunderlaget för riket per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsäret. Statistiskacentralbyrån fastställer medelskattekraflen årel förebidragsåret. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 4 § lagen om kyrkliga kostnader. 4 §För kyrkofonden skall del finnas en styrelse. Denna skall beslå av en ordförande och sex andra ledamöter. Ordförandenoch tre av de övriga ledamöterna utses av regeringen. Treledamöler ulses av kyrkomötet. Dessa ledamöter väljs för kyrkomötets valperiodsnarast efter valperiodens början. Valet gäller till dess alt kyrkomötetförrättar nytt val under nästa valperiod. Förstyrelsens ledamöler skall del finnas lika många ersällare. De utses på sammasätt som ledamöterna. Paragrafenmotsvarar 10 § lagen om kyrkliga kostnader. 5 §Regeringen får meddela föreskrifter om förvaltningen av kyrkofon den. Paragrafenmotsvarar 11 § lagen om kyrkliga kostnader. Hur kyrkofonden tillförsmedel Prop. 1987/88: 31 6 § Till kyrkofonden belalas 1. allmän och särskild kyrkoavgiftenligt 10-12 §§, 2. slalsbidrag som beviljas förändamålet. Tillkyrkofonden skall även föras avkastning och ersättning från fondens tillgångaroch frän andra kapitaltillgångar enligl regeringens bestämmande. Förstastycket överensstämmer i sak med 5 § första stycket lagen om kyrkligakostnader. Andrastycket motsvarar 5 § andra stycket lagen om kyrkliga kostnader. Del tilläggethar gjorts au del föreskrivs all inle bara avkastning utan även ersättning somhärtör frän fondens tillgängar skall tillföras kyrkofonden. Tillägget innebäringen ändring i sak utan överensstämmer med vad som redan nu gäller enliglbestämmelserna i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord (omtryckt1987:77) med anslutande förordning (1971:860, omtryckt 1987:831). 7 § Om del behövs får kyrkofonden la upp lån i den omfattning som regeringen bestämmer. Paragrafen,som delvis motsvarar 9 § lagen om kyrkliga kostnader, ger kyrkofonden en vidarebefogenhet att ta upp lån än vad som gäller. Denallmänna kyrkoavgiften skall nämligen enligl den nya ordningen bestämmas avriksdagen genom lag (se 10 §) och inle som av regeringen. Detta innebär alten ändring av den allmänna kyrkoavgiften kan ta längre lid att genomföra. Det isin tur medför atl kyrkofonden under en övergångstid och i avvaktan på enhöjning av kyrkoavgiften kan behöva finansiera föreskrivna bidrag med lån. Iparagrafen föreskrivs därför att kyrkofonden fär la upp lån i den omfattningsom regeringen bestämmer. Förutomallmänt, särskilt och extra utjämningsbidrag saml kostnader för kyrkofondensförvaltning belalas ur kyrkofonden kostnader för ändamål som anges i 6 § lagenom kyrkliga kostnader. I fräga om vissa sådana kostnader krävs enligt den nugällande ordningen gemensamma beslut av och regeringen för all de skaskall betalas ur kyrkofonden. Denna beslutsordning strider dock motbeslämmelserna i 11 kap. 8§ regeringsformen, enligt vilka inle färfullgöra rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter i vidare mån än som följerav grundlag eller riksdagsordningen. Uppgiften atl i enskilda fall besluta omatl en kostnad skall belalas ur kyrkofonden är en förvaltningsuppgift. Den nugällande beslutsordningen i fråga om kostnader som betalas ur kyrkofonden börmed hänsyn härtill ändras. Liksomhiuills anges i lagen vilka kostnader som skall eller får bekostas av medel urkyrkofonden. Kostnader som alllid skall betalas ur kyrkofonden, oberoende avprövning i varje enskilt fall bör anges i lagen. Del gäller t. ex.avlöningsförmåner till vissa präster. Andrakostnader som skall få belalas ur kyrkofonden, men som i fråga Prop. 1987/88:31 om omfattning dier i övrigl är beroende av en prövning i varje enskilt fall,bör beslutas av regeringen. Del gäller t. ex. kostnaderna för rikskyrkligverksamhet som bedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamheloch annan kostnad för kyrklig verksamhel. Regeringens beslul begränsas av de ilagens 8 § angivna ändamålen och tillgången pä medel. 8§ Ur kyrkofonden betalas 1. allmänl och extrautjämningsbidrag enligl 13-16 §§, 2. stiftsbidrag ochkyrkobyggnadsbidrag enligt 17-18 §§, 3. kostnader för avlöningsförmånerlill biskopar och sådana präster som är anställda i de svenskautlandsförsamlingarna, 4. kostnader för pensionsförmånertill präster eller efterlevande fill präster enligt föreskrifter somregeringen meddelar eller enligt avtal saml för försäkringsförmåner som enligtstatlig grupplivförsäkring ulgår för präster eller andra kyrkomusiker änskolkantorer, 5. kostnader för kyrkomötet ochdess myndigheter enligt regeringens bestämmande, 6. kostnader för arvoden och annanersättning lill ledamöler och suppleanter i domkapitlen enligt regeringensbestämmande, 7. förvaltningskostnader enligtregeringens bestämmande för ärkebiskopsämbetet och departement ellermyndigheter där kyrkliga frågor handläggs, 8. kostnader för verksamhet, sombedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhel, enligt regeringensbestämmande, 9. andra kostnader för kyrkligaändamäl enligt regeringens bestämmande, 10. kostnaderför kyrkofondsstyrelsens kansli och kyrkofondens förvalt ning i övrigt. Paragrafenmotsvarar delvis 6 och 7 §§ lagen om kyrkliga kostnader. Av den allmännamotiveringen (avsnill 3.6.2) framgår all regeringen i ett enda beslul bör kunnafastställa budget för kyrkofonden. Inom denna ram får del sedan ankomma på denmyndighel som regeringen bestämmer, l.ex. kyrkofondens styrelse, att besluta omden närmare fördelningen av anslag lill de ändamål som har godkänt,närmast de under punkterna 5 och 7-9 angivna ändamålen. Enliglpunkt 1 belalas ur kyrkofonden allmänt och extra uljämningsbidrag enligl 1316§§. I förhållande till nuvarande bestämmelser i 7 § lagen om kyrkliga kostnaderinnebär bestämmelsen den ändringen att särskilt uljämningsbidrag inte längreskall ulgå. Belräffande skälen härtill hänvisas till den allmänna mofiveringen(avsnitt 3.6.4). Ipunkt 2, som är ny, anges atl ur fonden belalas stiftsbidrag ochkyrkobyggnadsbidrag enligl 17 och 18 §§. Dessa bidrag är nya och behandlasnärmare under respektive paragraf. Punkl3 motsvarar delvis 6 § 1 lagen om kyrkliga kostnader. Enligt den bestämmelsenbetalas ur kyrkofonden sådan kostnad för avlöningsförmåner ål präst somregeringen och bestämmer. Av 13 § förordningen (1971:861) omkyrkliga kostnader (omtryckt 1982:866, ändrad : 780) följer alldelta gäller bl. a. avlöningsförmåner ål biskopar, 703 sfifts- och kontraklsadjunkter, garnisonspastorn iBoden, kyrkoherden för samer,kyrkoherdarna och pasloralsadjunkterna i de svenska ullandsför- Prop. 1987/88:31 samlingarna samt övriga pastoralsadjunkler. I förhållande lill vad som nugäller innebär bestämmelsen alltså den ändringen atl endast avlöningsförmånertill biskopar samt präster anställda i de svenska utlandsförsamlingarnabetalas direkt ur kyrkofonden. Motsvarigheten lill övriga tjänster skall kunnafinnas inrättade i stiftssamfälligheterna och bekostas av dessa. Ur kyrkofondenskall emellertid stiftsbidrag kunna utgå för bl.a. dessa kostnader.Kyrkoherdarna och övriga präster i de svenska utlandsförsamlingarna är nuunderställda i och ärkebiskopen. På kyrkomötets uppdragutreds frågan om den framfida organisationen av kyrkans hela ufiandsverksamhel.I avvaktan på en eventuell organisationsförändring belalas lill vidarekostnaderna för präster anställda i de sju svenska utlandsförsamlingarna urkyrkofonden. Punkl4 överensstämmer med 6 § 2 lagen om kyrkliga kostnader. Punkt5 motsvarar 6 § 5 lagen om kyrkliga kostnader och som infördes i samband medkyrkomötesreformen . Med slöd av bestämmelsen beslutar regeringen ombidrag ur kyrkofonden för kyrkomötets kostnader och för svenska kyrkanscentralstyrelses och kyrkomötets besvärsnämnds förvaltningskostnader. Punkt6 är ny. De i punkten angivna kostnaderna belalas enligl gällande ordning överstatsbudgeten och regleras genom del av regeringen utfärdade bisysslobrevel. Enligtpunkl 7 betalas ur kyrkofonden dels förvaltningskostnader förärkebiskopsämbetet och departement eller myndigheter där kyrkliga frågorhandläggs enligt regeringens bestämmande, dels kostnader för kyrkofondensförvaltning. Bestämmelsenmotsvarar delvis 6 § 3 lagen om kyrkliga kostnader. Enligt den bestämmelsenbelalas ur kyrkofonden även förvaltningskostnader för sliflsnämnder ochboställsnämnder enligt regeringens och bestämmande. Dessamyndigheter ersätts av en obligatorisk nämnd i sliflssamfälligheten - egendomsnämnden.För sliftssamfällighetens förvaltningskostnader för bl. a. egendomsnämndenskall i stället stiftsbidrag kunna utgå. Vidutbetalning för kostnader som avses i punkten bör även i framliden ell samrådkunna ske mellan regeringen och kyrkofondens styrelse. Punkt8 motsvarar 6 § 4 lagen om kyrkliga kostnader. Punkt9 motsvarar delvis 6 § 5 och 6 lagen om kyrkliga kostnader. Med stöd av bestämmelsen kan regeringen fastställa en ekonomisk ram inom vilken prövar fördelningen av bidrag lill rikskyrklig verksamhel. Av den allmänna motiveringen (avsnill 3.6.2) framgår alt ur kyrkofonden också får betalas kostnaderna för såväl en tjänst som stiftsadjunkt för ungerskspräkiga som andra prästtjänster vilkas verksamhetsområde omfattar flera stift. Vidare skall ur kyrkofonden kun na belalas kostnader för personliga tjänster som inräUas av arbetsvårds skäl. Enligl nuvarande bestämmelse i punkten 6 utgår också ell anslag ur kyrkofonden till extra utgifter, vilkel efter regeringens bestämmande får användas till kyrkliga ändamål. Från detta anslag betalas bl. a. resekostna der för präster m. fl. som i iitlernaUonella samnnanhang representerar 204 Sädana extra utgifter bör även framgent kunna utgå enligt Prop.1987/88: 31 regeringens bestämmande. Punkt10 motsvarar delvis 7 § lagen om kyrkliga kostader. I övrigt hänvisas till denallmänna motiveringen (avsnitt 3.6.2). 9§ Ur kyrkofonden får lån lämnas för åtgärder som syftar lill all rationaliseradriften av löneboslällen eller prästlönefondsfastigheter. Län får också lämnasför förvärv av jordbruksfastighet som löneboställe eller präsllönefondsfastighet,om förvärvet syftar lill en rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet istiftet. Länfår också lämnas om ett löneboställe eller en präsllönefondsfastighet skallbelastas med kostnader lill följd av fastighelsbildningsförrällning ellerförelag enligt lagen (1939:608) om enskilda vägar, anläggningslagen (1973:1149)eller vattenlagen (1983: 291). Regeringenfår meddela föreskrifter om lån ur kyrkofonden. Paragrafenmotsvarar 8 § lagen om kyrkliga kostnader. 10 §Pastoralen skall varje är betala allmän kyrkoavgift lill kyrkofonden. Avgiften beräknas på skatteunderlaget och är per skattekrona. Paragrafensom delvis motsvarar 12 § lagen om kyrkliga kostnader innehåller bestämmelserom den allmänna kyrkoavgift som varje är skall betalas lill kyrkofonden.Enligl den ordning som gäller bestämmer regeringen del öretalför skattekrona, högst tjugo, med vilkel avgiften skall erläggas. Kyrkoavgifteninnebär elt åliggande för kyrkliga kommuner. Storleken av densamma bör därföranges i lag. Mot bakgrund av detta föreskrivs i paragrafen atl avgiften beräknaspå skatteunderlaget och är per skattekrona. Liksomhittills bör örelalet bestämmas så all kyrkofondens inkomster såvitt möjliglblir lika slora som dess utgifter. Regeringen bör därför fortlöpande hållasunderrättad om kyrkofondens ställning och vid behov genom proposition fillriksdagen föreslå de ändringar av öretalel som kan behövas. 11 §Vid beräkningen av den allmänna kyrkoavgiften enligt 10 § skall det anlal skattekronor som hänför sig till personer som inle är medlemmar av minskas . Paragrafenmotsvarar 13 § första stycket lagen om kyrkliga kostnader. 12 §Pastoral som har lönelillgångar skall varje är ocksä betala särskild kyrkoavgift lill kyrkofonden. Pastoralens lönetillgångar är löneboslällen ochpräsllönefonder samt andelar i prästlönejordsfonder och präsfiöne- 205 Särskild kyrkoavgift beräknas Prop. 1. för egendom somtaxeras enligl fastighelslaxeringslagen (1979:1152) lill tvä procent avtaxeringsvärdet, 2. för aktier ochandelar i aktiefonder till tvä procent av marknadsvärdet, 3. förobligafioner, föriagsbevis och konvertibla skuldebrev till älta procent avmarknadsvärdet, 4. för bankmedeloch andra fordringar lill av det nominella värdet. Till den del taxeringsvärdet enligt andra stycket 1 bestårav skogsbruksvärde skall i stället för vad som där sägs gälla att avgiftenskall beräknas till av skogsbruksvärdel. Underlaget för avgiften bestäms med hänsyn lillförhållandena ärel före del år som närmast föregår bidragsäret. För lönelillgångar som utgörs av andel i fasl egendomskall avgiften beräknas i proportion till andelstalet. Paragrafen reglerar den särskilda kyrkoavgiften. Dennaberäknas på del värde egendomen åsätts vid förmögenhelstaxeringen året förebidragsåret. Av skäl som har anförts under 10 § bör storieken anges i lag.Belräffande de ändringar som i fräga om beräkningen av avgiften hänvisas tillden allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.8). Paragrafens andra stycke punkt 1 omfattar både faslegendom och tomträtt. 13 § Pastoraten och stiftssamfälligheterna får etlallmänl utjämningsbi drag om skalleunderlaget understiger det skalteunderiag som motsvarar den garanterade skattekraften enligl 15 §. Bidraget utgår med etl belopp som motsvarar produkten av det enligt 14 § beräknade tillskottet av skatte underlag och skallesatsen för bidragsäret. Paragrafen motsvarar 15 § lagen om kyrkliga kostnader. 14 § Tillskottet av skalteunderiag utgör skillnadenmellan del skatteun derlag som motsvarar den garanterade skattekraften enligl 15 § och skatte underlaget. För kyrkliga samfälligheter skall tillskotlei avskalleunderlag ulgöra summan av de tillskoll som utgär eller skulle ha ulgält tillde i samfälligheten ingående pastoraten enligt första stycket. Tillskottet av skatteunderlag avrundas lill närmaste helatusental skattekronor, varvid 500 skallekronor avrundas uppåt. Paragrafen motsvarar 16 § lagen om kyrkliga kostnader. 15 § För pastoralen och stiftssamfälligheternagäller som garanti följande skattekraft i procent av medelskattekraflen. Pastoraten och stiftssamfälligheterna i län ulom och Borg- , , Slorumans, Bodens, , , , , , , , Paragrafenmotsvarar 17 § lagen om kyrkliga kostnader. Beträffandede ändringar som gjorts hänvisas lill den allmänna motiveringen (avsnill3.6.3). 16§ får bevilja pastoral och stiftssamfälligheter extrauljämningsbidrag enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Paragrafenmotsvarar 20 § lagen om kyrkliga kostnader. 17§ fär enligt föreskrifter som regeringen med- 207 delarbevilja stiftssamfälligheter bidrag ur kyrkofonden (stiftsbidrag) för Prop.1987/88:31 betalning av följande kostnader: 1. ,stiftsstyrelsens och egendomsnämndens förvaltningskostnader, 2. lönekostnaderför sekreterare fill biskopen, 3. lönekostnaderför stiftsadjunkter, kontraklsadjunkter, pastorsadjunkter, garnisonspaslorn iBoden och kyrkoherdar för samer, 4. arvoden tillkontraktsprostar samt till praktikanter och handledare för dessa, 5. kostnader isamband med möte med stiftets präster, 6. kostnader för särskilda bidrag (strukturbidrag) somsliflsstyrelsen skall fördela mellan pastoraten för särskilda behov. Enligt denna paragraf, som är ny, får kyrkofondensstyrelse bevilja stiftssamfälligheter bidrag till förvaltningskostnader ochkostnader för avlöningsförmåner ål präster anställda hos samfällighelen.Vidare kan stiflssamfälligheten inom en av kyrkofondens styrelse fastställdram bevilja bidrag för särskilda behov inom stiftet. Stiftssamfälligheten skall svara för personal, lokaler m.m. ål och för att egendomsnämnden - som övertar stiftsnämndens ochboställsnämndernas nuvarande uppgifter - har tillräckliga resurser för sinverksamhel. Delsamma gäller kostnader för sekreterare till biskopen.Domkapitlen samt stifts- och boställsnämndernas förvaltningskostnader belastarenligt gällande ordning statsbudgeten och fill en del kyrkofonden (jfr 6 § 3lagen om kyrkliga kostnader). får vidare som förut har saglsbevilja stiftssam fälligheterna bidrag till kostnader för avlöningsförmåner åt präster anställ da hos samfälligheten, d. v. s. stiftsadjunkter och kontraktsadjunkter. Där till ulgår en del av sfiftsbidraget lill pastorsadjunktsljänsterna i stiftet.Som framgär av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.2) skall denna del av bidraget begränsas till alt motsvara endast en viss andel av lönekostnader na för inrättade prästtjänster i sfiftel. I stift finns del en tjänst som garnisonspaslor i och en tjänst som kyrkoherde för samer, som avlönas med medel ur kyrkofonden. Nägon ändring i denna del innebär inle bestämmelsen. Däremot kan det bli aktuellt atl inrätta en kyrkoherde tjänst för samer också i . De nu nämnda tjänsterna skall vara inrättade hos stiftssamfälligheten. Ur kyrkofonden betalas redan med gällande ordning kostnaderna för fiertalel av de präster som det här är fråga om. Inom ramen för stiftsbidraget bör också täckas bl. a. resekoslna der och traktamentskostnader för prästerna vid deltagande i möte med stiftets präster för det ändamål som anges i 7 § den nya domkapildslagen. Pä begäran av kyrkomötet (mol. 1987: 92, KO 3 avsnitt 6.3) har i punkt 4 gjorts det tillägget att stiftsbidrag skall kunna utgå också för arvoden åt praktikanter och deras handläggare (jfr avsnill 3.6.2). Det bör framhållas all stiftsbidraget är ell bidrag till dessa kostnader och inle automatiskt innebär atl de totala kostnaderna härför kommer alt läckas. Bidragets storiek får prövas från fall lill fall och är från är. Prövningen fär ske mol bakgrund av behovet i vatje stiftssamfällighet och tillgängen pä medel i kyrkofonden. Behoven av strukturbidrag till eU pastoral kan l.ex. varaorsakade av Prop. 1987/88: 31 befolkningsstrukturen. Sålunda kan del i englesbygd krävas ytteriigare i;esurser för atl säkra den kyrkliga verksamhelen.Behoven kan också länkas bero på all större institufioner och arbetsplatsereller ell säsongsvis stort inslag av fritidsbefolkning kan finnas i en kyrkligkommun och kan kräva särskilda insatser. Sliflsstyrelsen bör kunna användabidragen relativt fritt där den bedömer all behoven av ytterligare insatser ärslora och de lokala resurserna otillräckliga. Bidragen kan användas till säväl personalförstärkande somaktivilels-stödjande åtgärder i övrigt. 18 § fär bevilja elt pastoratbidrag till kostnads krävande underhäll och restaurering av församlingskyrka enligl föreskrif ter som regeringen meddelar. Paragrafen är ny. I den ges bestämmelser om ett särskiltbidrag lill kostnadskrävande underhäll och restaurering av vissa frånkulturhistorisk synpunkt eller annars särskilt värdefull församlingskyrka.Bidrag lill de medellida domkyrkorna förutsätts liksom kunna utgåöver statsbudgeten. Byggnadsbidragel bör vara behovsprövat och endast fåbeviljas efter ansökan. Bestämmelser om della liksom om handläggningen avärenden om kyrkobyggnadsbidrag bör meddelas av regeringen. Se vidare den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6.6). Fördelning av bidragsbelopp vid indelningsändring 19 § När ett beviljat bidrag behöver uppdelas päflera mottagare till följd av en indelningsändring, skall kyrkofondens styrelse besluta om bidragets fördelning. Paragrafen motsvarar 21 § lagen om kyrkliga kostnader medden ändringen att kyrkofondens styrelse i stället för regeringen eller denmyndighel som regeringen bestämmer beslular om fördelningen. 20 § får bestämma aU ettbeviljat utjämningsbi drag skall sättas ner eller upphöra atl ulgå, om utbetalningen av bidraget kan leda till en sänkning av eU pastorals utdebitering av församlingsskatt under en nivå som fastställs av regeringen. Nivån fär inle med mer än överstiga medelutdebiteringen av församlingsskatt i rikel. Denna paragraf har sin motsvarighet i 19 § lagen omkyrkliga kostnader. Hur tiUskott av skatteunderlag samt allmän och särskildkyrkoavgift faststäUs 21 § fastställer för vatjepastorat tillskottet av skalteunderiag saml vad som skall utgå i allmän ochsärskild kyrkoavgift. ' 14 1987/88. Styrelsen skall meddeladessa uppgifter senasl bidragsåret. 1987/88: 31 Tillledning för det kyrkokommunala budgetarbetet skall kyrkofondens styrelse senaslden årel före bidragsäret meddela pastoralen ochstiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om tillskott av skatteunderlag,stiftsbidrag saml belopp för allmän och särskild kyrkoavgift. Paragrafensförsta stycke motsvarar i huvudsak 24 § första stycket lagen om kyrkligakostnader. En bestämmelse om alt särskilt utjämningsbidrag skall fastställashar utgått, eftersom detta bidrag avskaffas. Andrastycket motsvarar 24 § andra stycket lagen om kyrkliga kostnader. Det tilläggi fråga om stiftsbidrag som gjorts har sin grund i att storleken av dessa kanha en avgörande belydelse för stiftssamfälligheternas budgetarbete.Preliminära uppgifter om dessa bidrag bör därför ges i sä god tid att dessa kanbeaktas i sliftssamfällighetens budget . Denna lag träder i kraft den 1januari 1989. Genom lagen upphävs lagen(1970:940) om kyrkliga kostnader. Om del i en lag eller annanförfattning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift idenna lag, tillämpas i stället den nya föreskriften. Beslut som har meddelats enligtäldre bestämmelser om alt ur kyrkofonden skall belalas kostnader föravlöningsförmåner till sfifts-, kontrakts-och pastoralsadjunkter,militärpastorer, garnisonspastorn i och kyrkoherden för samer samt förprosllillägg och vissa bidrag till andlig vård vid sjukvårdsinrättningar gällertill utgången av juni . Vid bestämmande av stiftsbidragenligt 17 § skall lill utgången av med pastorsadjunkt också förslåspasloratsadjunkt.