prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Inom ramen för Europarådssamarbetet har upprättatsen särskild ung domsfond, , och ett särskilt ungdomscenter, European Youth Center, som har tilluppgift att stärka det europeiska ungdomssamarbetet och ungdomsulbyiet, 115 Som en uppföljning av den Europeiska konferensen om säkerhetoch Prop. 1987/88:100 samarbete i , ESK, har ett särskilt samarbetsorgan.All European Bil. 11 Youth and Student , AEYSC, inrättats förungdomssamarbete mellan 28 ungdomsorganisationer i öst och väst.Kontakterna mellan ungdomsorganisationer har även givits en vikUg roll viduppföljningen av den deklaraUon som undertecknats mellan de nordiskaländerna och de s. k. SADCC-staterna i södra , På ungdomssidan harhittills två konferenser hållits mellan de nordiska landsråden och derasmotsvarigheter i SADCC-länderna. Den internationella betydelsen av ungdomsutbytetåterspeglas även i ett av framlagt förslag tillsärskilt ungdomsutby-lesprogram mellan EG:s medlemsländer, Youth for Europé,som syftar till alt ge ungdomar mellan möjligheter att erhållapraktik och andra färdigheter i något av de andra medlemsländerna. När det gäller det organiserade svenska ungdomsulbyietsker finansieringen både med offentliga och privata bidrag. Den störstadelen av kostnaderna tas av organisationerna själva. för Sverigesungdomsorganisationer, LSU, är ungdomsorganisationernas samarbetsorganisationför internationella frågor. Ett 60-lal organisationer ingår i LSU, bl, a, samtligapartipolitiska ungdomsförbund. LSU företräder de svenskaungdomsorganisationerna i ,, där nationella ungdomsorganisationer ingår, LSU ingår även iAEYSC och företräder de svenska organisationerna i samarbetet medSADCC-länderna, LSU erhåller statligt stöd över anslaget Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m, m. Det organiserade ungdomssamarbetet är en viktig del iSveriges kontakter med omvärlden. Genom alt ungdomar kan få erfarenhetsutbytemed andra länder läggs grunden för en ökad förståelse för kultur och levnadsförhållandeni andra länder. Det är därför viktigt att ungdomsulbyiet kan främjas. Liksom bör kostnaderna för svenskaungdomars deltagande i della utbyte främst bäras av ungdomsorganisationernasjälva. De höga kostnaderna för resor och boende i förening med ungdomarnasofta svaga ekonomiska situation, motiverar emellertid insatser från samhälletssida för atl underiätta för breda ungdomsgrupper att delta i del organiseradeinternationella ungdomsutbytet. LSU svarar för en viktig del avdetta ungdomsutbyte och uppträder även utåt som de svenska ungdomsorganisationernassamarbetsorgan. Det är angeläget att LSU:s arbete kan stärkas. För nästabudgetår bör för detla ändamål föras upp ett nytt reservationsanslag av 1,2milj, kr. Anslaget bör benämnas Slöd till internationellt ungdomssamarbete. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Slöd till internationellt ungdomssamarbete förbudgetåret l988/89anvisaelt reservationsanslag av , 116 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 1987/88:100 Bil. är central förvaltningsmyndighetför frågor om tillämpning avlotterilagen (1982:1011) och lotteriförordningen (1982:1012). Nämnden har bl. uppgift att som sista instanspröva överklaganden över beslut i lotteriärenden, utfärdaallmänna råd för tillämpningen av lofterilagen och lotteriförordningen,pröva frågor om Ullslånd till s. k,rikslotterier samt utöva central tillsyn över lotterilagens efterlevnad. m, m, framgår av förordningen (1982:1013) med instrukUon förlolterinåmnden. En nedskärning i enlighet medhuvudförslaget innebär att nämnden numåste minska personalkostnaderna med vakantsättning av tjänster som följd. 1 stället föreslår nämnden att besparingari myndighetens verksamhet ersätts med ökade inkomster t. ex. genomavgifter. Ökade medel begärs förkontrolländamål (+250000 kr. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1 135000) +82000 (+79000) Detär angeläget att bl.a, den tillsynöver lotterimarknaden som lotteri-nämndenutövar kan upprätthållas. Med hänsyn härtill har jag beräknat anslaget utan reduktion enligt huvudförslagetvilket innebär en ökning med . Med hänvisningtill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /89anvisa ett förslagsanslag av . Idrott, rekreation ochturism Prop. 1987/88: lOO 11 I 1. 1986/87Utgift 217 500000 ReservaUon 116944 1987/88Anslag 233 850000 1988/89Förslag 256034000 Anslaget används för bidrag till () för den verksamhet som' bedrivs av förbundet och tillförbundet anslutna organisationer.Från anslaget utgår också bidrag till vissa, utanför RF stående organisationer och till motionsverksamhet förstuderande vid kårorterna. Föranslagets användning gäller de av riksdag beslutade riktlinjerna för organisationsstöd till idrotten (prop.1970:79, SU 122, rskr. 291), Frånanslaget lämnas vidare bidrag riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov samt bidrag Ull mindreföreningsanläggningar för idrott ochfriluftsliv. Sådana bidrag lämnas enligt de riktlinjer som fastställts av (prop. 1970:79, JoU 33,rskr. 239 och prop. 1979/80:100 bil.13, KrU 30, rskr. 377) samt vissa av regeringen angivna normer, vilka grundarsig på nämnda riktlinjer. m. fl. () uppger som grund för sin anslagsframställning att idrotten är störstafolkrörelse. Det finns nu ca 2,5 milj. medlemmar inom ca 40000lokalorganisationer. Svensk idrott är till skillnad från många andra länders samlad i enorganisation, . Över hela landet finns lokalaidrottsföreningar. 400000 ideellt arbetande ledare bär upp verksamheten, som omfattar barn- och ungdomsidrotten, motions-och tävlingsidrotten. Det ekonomiskastödet från kommuner, landsting och stat till organisationer, anläggningar och ungdomsverksamhet äromfattande. Inom idrotten aktiveras fler ungdomar än inomnågon annan folkrörelse. Idrottsrörelsenhar en omfattande internationell verksamhet. Detta geridrottsrörelsen speciella förpliktelser. 1 bedriver svensk idrottsrörelse ettbiståndsprojekt -7 "Idrott åt alla -även i ". Projektet harrönt stor internationell uppmärksamhet. Arbetet, är helt inriktat på att utveckla breddidrotten. Den svenskaidrottsrörelsen har också genominsamling av idrottsmaterial bistått idrott. Under år 1988kommer en fabrik för inhemsk bollproduktion att starta i . Projektet kommer att avslutas är 1989. Svensk idrott engagerar sig hårt mot rasförtrycketinom idrotten i södra . Svenskidrott stöder den sydafrikanska exilorganisationen ()och avser att utveckla biståndet till de s. k. SADCC-länderna (fronfstaterna). beslöt prioritera fyrahuvudområden, nämligen - barn, ungdom, motion och tävling - för periodent. o. m. . Man arbetar medatt anpassa idrotten till barnens behov och förutsätt- Prop. 1987/88:100 ningar både i fråga om form och innehåll. För ungdom prioriteras åtgärder för att hållaungdomarna kvar i föreningslivet,ge fömtsättningar för aktiv medverkan genom ökat inflytande och ansvar. För motionsidrotten har betoningen lagts påinsatser för motion i närmiljön isyfte att få fler inaktiva att Ullgodogöra sig idrottens utbud av motionsaktiviteter. För tävlingsidrotten, slutligen, gäller att arbetavidare mot de mål som redovisas i idéprogrammet , där det sociala ansvarstagandet för elitidrottarna utgören av hörnstenarna. En övergripandeuppgift är att aktivera fler kvinnor, både som aktiva och som ledare. Det handlar om att på olika sätt stödja damidrotten attpåverka massmedia sä att dessa på ett bättre sätt uppmärksammar damidrottenoch att anpassa föreningarnas utbud sä att man kan nå fler kvinnor, RF framhåller vidare behovet av fortsattaåtgärder mot dopingmissbruk. Ocksåbehovet av forskning på olika områden understryks, RF föreslår i sin anslagsframställning /89 ett sammanlagt anslag av 297,7milj, kr,, varav som stödtill idrottens organisationer266,3milj. kr., slöd till riksanläggningar och föreningsbyggda anläggningar22,5 milj. kr. samt stöd till deltagande i i SöuJ 8,9milj. De tyngsta posterna i denna anslagsframslällningär enligt RF bidrag till idrottensspecialförbund, utanför idrotten stående idrottsorganisationer inkluderatkärorterna och RF:s utvecklingsverksamhet i för hela idrotten gemensammaoch aktuella frågor. Under posten riksanläggningar äskar RF medel förrestaurering av huvudbyggnaden vid folkhögskolan Lillsved samt tillVålådalen, Vidare äskas medel för bidraglill mindre, föreningsbyggda anläggningar. Hösten 1988avhålls både de och i . De länga avstånden medför kostsamma flygresor fördeltagarna liksom höga kostnaderför transporter av bl, a, tävlingsredskap. Sammanlagt äskas 8,9 milj, kr, för olympisktdeltagande. Regeringentillkallade en särskild utredare för frågor om utbildning ochforskning inom fysisk fostran och idrott. Utredarens uppgift har varit att kartlägga vilka resurser inomämnesområdet som finns i landet,analysera behovet av utbildning utöver nuvarande utbildningar och komma med eventuella förslag i anledning härav.Utredaren skulle också pröva olikalösningar för organisationen av utbildning och forskning inom fysiskfostran och idrott. Utredaren har lämnat betänkandet(SOU 1987:70) Idrottens forskning och högre utbildning. Utredaren, som inte varit beredd att föreslå inrättande av ensjälvständig idrottshögskola, har föreslagit att en delegation för idrottens forskning och högre utbildning inrättas inom 119 jordbruksdepartementet.Delegationens uppgift skall bl.a,vara att lämna Prop. 1987/88:100 förslag om en mer permanent organisationför idrottens forskning och Bil. 11 högre utbildning. Utredaren föreslår vidare att stålens anslag tillidrottens forskningsråd (IFR) avskaffas. Enstaka kurseri idrott föreslås starta och en ny högskoleutbildning, idrott 120 poäng, konstrueras och prövas. En institution för idrottföreslås inrättad vid högskolan förlärarutbildning i (HLS), , där en företrädare för idrottsrörelsen föreslås ingå,föreslås få ett avgörande inflytandeöver professurerna vid vid (Kl), Dessa professurerföreslås knutna lill verksamheten vid HLS och institutionen föridrottslärarutbildning. Utredarenföreslår att en extra tjänst som professor i idrottspedagogik vid HLS omvandlas till ordinarie tjänst och att fyra nya professurerinrättas. De nya professurernaföreslås inom historia, särskilt idrottshistoria vid universiletet i ,pedagogik, med särskild inriktning på idrottspedagogik vid iUmeå, skadeförebyggande idrottsmedicin vid i ochidrottsmedicin vid i . Vidareföreslås att riksidrottsstyrelsen överväger flnansiering av en professurmed bred idrottsanknytning. Förslagen föreslås delvis finansierade med medel som disponeras av karolinskainstitutet och det nuvarande bidragetlill IFR, Medel för 111 föreslås beräknadeunder en särskild anslagspost. Vidare har RF yttrat sig till regeringen över olika framställningar omutbildnings- och forskningsinsatser på olika platser i landet, t.ex. / ,och , Dessa förslag har övervägts och samordnats även inom ramen för de förslag densärskilde utredaren presenterat och som redovisats i del tidigare. Idrottsrörelsenär med sina över 2 milj, medlemmar en av vårt lands störsla folkrörelser. Inom idrottsrörelsen aktiveras flerungdomar än inom någon annanfolkrörelse. För allt fler är idrott i olika former den främsta fritidssysselsättningen.Genom ett brett utbud av motionsaktiviteter bidrar idrottsrörelsen till friskvårdsarbetet i samhället. Den ger också många delaktighet i en större social gemenskap ochspelar därmed en viktig social roll. Jag anser det av bl.a. dessa skäl angeläget att samhället på olika sättstödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sin verksamhet ytterligare. Jag delar RF: s uppfattning att det är väsentligt attrekrytera flera kvinnor både somaktiva och som ledare. Det finns vidare skäl att göra särskilda insatser föratt aktivera flera handikappade och invandrare. Medel har därför beräknats inom anslaget för insatser för dessagrupper. Jag vill ocksåsärskilt understryka motionsidroltens betydelse. Det är viktigt inte minst ur folkhälsosynpunkl attolika insatser görs för att ge allt fler möjlighet till rekreation ochmotion. RF bör särskilt beakta denna del av sin verksamhet. Elitidrott tilldrar sig denstörsta massmediala uppmärksamheten. 1987/88:100 idrotten ärdock en liten del av det totala idrotlsutbudet. RF har utarbetat Bil. 11ett särskilt program med förslag tillåtgärder för att förbättra elitidrottens villkor. Jag vill för min delunderstryka vikten av atl de som ägnar sig åt elitidrottges goda förutsättningar för detta. Det är en fråga för RF och dess specialförbundatt inom ramen för anslagen sörja för att så sker. Insatser för barn och ungdomar är en annan viktigdel av idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsrörelsen har ett särskiltansvar med hänsyn till det stora antal barnoch ungdomar som är verksamma inom idrotten, kommer till uttryck inle minst genom den mängd aktiviteter som idrottsrörelsen svarar för inom ramen för det lokalaaktivitetsstödet. denna dag har jag vid min anmälan avinsatser på ungdomspolitikens områdeföreslagit en uppräkning av den statliga delen av det lokala aktivitelsstödet. Detta stöd föreslås höjt från 11kr, till , per sammankomst. Dessutom föreslås ett särskilt stöd för tonårsgruppen. Anslagettill lokalt aktivitetsstöd höjs därmed med 10,3milj. till sammanlagt I0l,6milj. Tillgängligaberäkningar visar att av detla stöd tillfaller idrottsorganisationer. Behovet är stort av forskning på idrottens område.Resurserna för detta slag avforskning beslår i första hand av vissa tjänster, bl.a,professurer, vid karolinskainstitutet (Kl), En professur i idrottsmedicin, bekostad med donationsmedel,finns dessutom vid institutet. Vid i finns en exlratjänst som professor iidroltspedagogik. En särskildutredare har på regeringens uppdrag utrett idrottens forsknings- och utbildningsfrågor. Utredningen ligger lillgrund för de förslag jag nu lägger framefter samråd med chefen för . Utbildning och forskning inom idrottsområdet börorganiseras efter samma principersom gäller för övrig högskoleverksamhet och därför ske i anslutning till existerande verksamhet på områdetinom högskolan. Som utbildningsministern anförde i 1987 årsforskningsproposition finns dock skälatt organisera huvuddelen av de befintliga forskningsresurserna inom områdetpå ett sådant sätt att de kan hållas samman och på bästa sätt tillgodose idrottens ochidrottslärarulbildningens behov. Chefen för har i delföregående förordat att ett centrumför idrottsforskning inrättas i . Detta centrum skallvara gemensamt för , högskolan för lärarutbildningi och universitelel i , Vid centret skall bedrivas forskning och forskarutbildning. Centret skall ocksåarbeta för samverkan och samordning inom det aktuella forskningsområdeti landet. Vidare skall centretges möjligheter att bedriva viss kursverksamhet genom s, k, fristående kurser. Centret föreslås få särskilda resurser för detta ändamål. Huvudsyftet med dessa kurserskall vara atl föra ut aktuella forskningsresultat. Sådana kurser är ett viktigt inslag i den mer avancerade utbildningen av ledare inom idrotten. Den av idrottsrörelsen aktualiserade frågan om grundutbildning päakademisk nivå bör däremot anstå tillsdess det finns ett dokumenterat behov på arbetsmarknaden av sådan utbildning, 121 För centretkommer vid verksamhelsstarten den att finnas Prop. 1987/88:100medel motsvarande tre ordinarie professurer vid Kl och vissa resurser i Bil. 11anslutning till dessa samt forskningsresurserna inom området vid HLS, bl. a. en extra professur. Del aktiva intressetför idrott har lett till framväxtenav en folkrörelse med stor genomslagskraft i samhället. Trots detta ärkunskaper om bl, a, idrottens ideologi och folkrörelseroll bristfällig. Centretbör därför kompletteras med ytterligare en professur. Chefen för har i det föregåendeföreslagit att den en professuri historia, särskilt idrottshistoria, inrättas vid i . Även denna tjänst knyts centret. Ilikhet med utredaren förutsätter jagatt undervisning och forskning på detta område kan komma idrottsinslitutetpå till del. Det nya centret för idrollsforskning ges ensamordnande roll för forskning i landet på idrottens område. Centret beslutarom anordnande av fristående kurser och har för delta särskilda medel. Jag anseralt det är angeläget att idrottsrörelsen kan påverka centrets verksamhet. Dettakan ske genom centrets styrelse, där hälften av ledamöterna skall företräda idrottens intressen. Idrottsforskning bedrivs påolika håll i landet. Genom sinsamordningsroll bör centret i kraft av sin placering inom den etablerade högskoleorganisationen väl kunna ta tillvara och utveckla idrottsforskningensintresse. Centret bör kunna få en överblick från ett riksperspektiv somfrämjar en allsidig och behovsrelaterad forskning. Forskning inom idrottens område bedrivs viduniversiteten i och med intresse och intensitet. Det bör finnasgoda förutsättningar att ytterligare utveckla dessa insatser. Chefen för utbildningsdepartementethar i det föregående föreslagit att verksamheten vid dessa universitetförstärks genom att tre nya professurer inrättas. Vid i tjänster i dels idrottsmedicin, dels pedagogik, särskilt idrotts-pedagogik. Vid i inrättasen professur i idrottsmedicin. Tjänsten i pedagogik, särskilt idrottspedagogikvid inrättas den 1januari 1989 och tjänsterna i idrottsmedicin i och denIjuli 1989, Genom centrets inrättande och genom föreslagnaförstärkningar i övrigt kommer idrottens forskning att få en hemvist inomhögskolan. Utredningsmannen harföreslagit att det s, k, idrottens forskningsråd skall avvecklas och de medel som idrottsrörelsen.avsätter tillidrottsforskning användas i denföreslagna organisationen: Jag vill starkt framhålla atl genom den anknytningidrottsforskningen får till högskolan bör medel för idrottsforskning sökas hosresp. forskningsråd på samma villkor som gäller för övrig forskning. Det bör ankomma på RF att besluta omframtiden för idrottens forskningsråd.Jag föreslår att 0,5milj. motsvarande halvärskostnaden för de professurer som föreslås inrättade den 1januari 1989 förs över anslagunder åttonde huvudtiteln. Medel för den föreslagna utbyggnaden avidrottsforskningen kommer alt beaktas vid den ärliga prövningen av stödettill idrotten. Med de här redovisade insatserna på idrottensforsknings- och utbild ningsområde bedömer jag att en godgrund för framtida utveckling skapats, 122 Genom det nya centret med fyra ordinarie och en extraprofessur samt de Prop. 1987/88:100 trenya professurerna i och och ett förstärkt kursutbud på högskolenivå, allt inom ramen för högskolesystemet har idrottensutbildning och forskning fått en kraftig förstärkning. Verksamheten vid Bosönbör kunna bli idrottens direkta samarbetspartner till centret för idrottsforskning. Jag vill liksom RF framhålla vikten av fortsattainsatser på ledamtbild-ningensområde. Jag utgår från att RF inom anslagets ram fullföljer utbildningssatsningen. Jag vill i detta sammanhangvidare nämna att chefen för utbildningsdepartementetföreslagit att idrottens studieförbund tillförs ytterligare resurser försin verksamhet dels genom ökade statsbidrag till studiecirklar, dels med 1 milj. kr. för kulturprogramverksamhetgenom förbundet. Insatserna mot bruket av dopingpreparat inomidrotten har intensifierats . Behovet av fortsattainsatser är stort. Jag här därför beräknatmedel för fortsatta kraftfulla insatser mot användning av dopingpreparat. Efter samråd med statsrådet förordar jagvidare att . av de medel som anvisas från , dettaanslag förs över till femte huvudtiteln för finansiering av Föreningen . Med denna åtgärdoch de medel som föreslås utgå frånsocialdepartementets anslag kan föreningens fortsatta verksamhet finansiellttryggas över statsbudgetens femte huvudtitel. Till denna verksamhet har tidigare ,betalats av , Genom den föreslagna förändringen ökassåledes förbundets reella resursereftersom rekryteringsgruppens medelsbehov inte längre kommer att belastaförbundets budget. För stöd till idrottens anläggningar har jagengångsvis beräknat en uppräkningmed sammanlagt 5 milj. kr. Bidragen till mindre anläggningar som uppförs avföreningar föreslås öka med . till 5,5 milj, kr. För den fortsatta utbyggnaden av beräknar jag 2milj, kr. Jag har också beräknat medel för fortsatt upprustning avLillsved, För attmöjliggöra deltagande vid de och i har engångsvis beräknats ett belopp av 8,8 milj, kr. Sammantaget innebär mina förslag för budgetåret1988/89 en ökning av anslaget Stödtill idrotten med ca 22,2 milj. kr. från ca 233,8 milj. kr. till ca 256milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för idrottsforskningens organisation som jag har redovisat i det föregående, 2. till StödtUl idrotten för /89 anvisa ett reserva tionsanslag av . I 2.Stöd till turism och rekreation Prop. 1986/87Utgift 78050000 Reservation 772000 ' ' 1987/88Anslag 80 392000 1988/89Förslag 108 542000 turistråd är en stiftelse inrättad avstaten. ochLandstingsförbundet med uppgift alt som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder för turism i . skall enligt sina stadgar dels utveckla svenskturism och genom marknadsföringsåtgärderförbättra svensk bytesbalans och sysselsättning samt stödja regional utveckling, dels medverka till attförbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation. Från anslaget utgår medel till marknadsföring samllämnas bidrag till utvecklings- ochförsöksverksamhet inom turist- och rekreationssektorn efter prövning av en delegation som lyder underturistrådet. Från anslaget lämnas imån av resurser också bidrag till uppförande av turist- ochrekrealionsanläggningar av riksintresse. Vidare lämnas från anslaget bidragtill vissa ideella organisationer. turistråd har sitt huvudkontor iStockholm och har dessutom kontor i , , , ,, , , Ziirichoch . Kontoret i drivs i samverkan med handelssekreterarenpå orten, medan kontoren i och drivs i viss samverkan medturistrådets motsvarigheter i övriga . är också representerati , och , Iinternationella prognoser beräknas turismen ha vuxit till av världshandeln. De internationellaluristutgifterna beräknas öka med 7 fram . bedömning har goda förutsättningar att kraftigt förbättra sin andel av världsturismen. Turistnäringen i omsätter ca 70 miljarderkr. Därav utgör 10 miljarderinternationellt resande till , Svenska turister använder ca 20miljarder kr. Enligt turistrådet har godafömlsättningar som turisUand. Det är främstinom tre områden som kan nå framgångar, nämligen när det gäller affärsresor, semesterresor samtaktivitets/intresseresor. Geografiskt finns de största marknaderna iSverige, övriga , och , anser att del främst är på dessaområden en satsning bör ske. Rådet har anpassat sin verksamhet och organisationför en sådan satsning. Det är i hög grad frågan om att koncentrera insatsernaoch erbjuda alternativ som engagerar olika intressenter i svenskturism. Dagens insatser för att öka konkurrensen omresenären är enligt turistrå det för små och för splittrade. a. en följd av en speciell företags struktur inom svensk turistnäring med en myckel hög andel småföretag. Dessutom föreligger svårigheteratt dels finna roll- och arbetsfördelning Prop. 1987/88:100 mellan olika intressenter dels bättre samordna endel av de ansträngningar Bil. 11 som görs. har redovisat denrullande simkturplan som rådet påuppdrag av regeringen har att ta fram. 1 arbetet med slruk-turplanen harturistrådet också beaktat de förslag som statens industriverk (SIND) redovisat på regeringens uppdrag i sinrapport 1986:5 Turistnäringen.Problem och möjligheter. Strukturplanen redovisar den stora betydelse turismen haroch kan få. Vidare innehåller denförslag till strategier från ett riksperspektiv för turismens fortsatta utveckling. aktiviteter föreslås koncentreras lill treprojekt, nämligen Profil , Status samt det s, k, ,Projekten är inriktade på den svenska marknaden, det internationellasemeslerresandet resp,affärsresemarknaden. De tre projekten är alla långsiktiga. avser att driva dem . Om de utvecklaspositivt kan de permanentas och göras ekonomiskt självbärande. I samtliga projekt satsas särskilt på att utvecklaen tydlig profil när det gällerSverige som resmål.