prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — De regionala organens roll bör vara avsamordnande, understödjande och prövande karaktär och SNV bör koncentrera sigpä aft ha översikten, sköta de internafionella aspekterna, ta de strategiskabesluten, ta fram och förmedla kunskaperna och i övrigt sä långt möjligt stödjade underordnade nivåerna. Bland annat bör man ta ansvar för att anordnafortlöpande utbildning av tillsynsmän. 2.92 : Det stora engagemanget för miljöfrågor na hos medborgarna kanaliseras naturligt i det kommunalpoUfiska arbetet. Miljöskyddet har därmed blivit en alltmer angelägen uppgift för kommu nerna. En stor andel av kommunerna har bedömt det väsentligt att få möjligheter att ta över den miljöskyddstillsyn som åvilar länsstyrelser- Dethar länge varit känt, att den nuvarande organisationen, vilken till sinahuvuddrag byggdes upp , varit otillräcklig för attklara de många och svära frågor rörande miljön som successivt kommit i dagen.Den förbättrade och fördjupade forskningen har också riktat uppmärksamheten pånya miljöfaror som måste hanteras. Det ökade miljömedvetandet hos medborgarnakräver nu en utbyggd och effektivare organisation för hanteringen av dessabetydande samhällsfrågor. Därför måste också ökade resurser ställas tillsektorns förfogande, 2.93 Landstingsförbundet:Utredaren har definierat miljövård främst som skydd av miljön mot negativ inverkan inklusive negativa hälsoeffekter. Trots detta behandlas enbart effekter på miljön. Landstingen har inte under utredningsarbetet inbjudits att avge synpunkter pä miljövårdsorgani sationen trots att effekterna på människors hälsa tillhör de allvarligaste följderna av bristande miljövård. Enligt styrelsen kan en bra miljövård inte bedrivasutan samband med ett aktivt hälsoskyddsarbete. sedan behandlar dekommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna utan att Prop. 1987/88:85 nämnaderas miljömedicinska arbete i samarbete med distriktsläkarna blir Bilaga10.3 bristen på helhetssyn uppenbar. Detär nödvändigt att väga in bedömningar av de miljömedicinska effekterna av enanläggning i kriterierna för begreppet miljöfarlig verksamhet. Vissaanläggningar kan ha större miljömedicinska effekter än de har på själva miljöni övrigt. Det gäller bl, a, utsläpp av dioxin, flera lösningsmedel säsom t,ex, styren, samt av klor och explosiva gaser. Miljömedicinsk kunskap bör därförtillföras prövningsinstanserna, 2.94Svenska naturskyddsföreningeli: Utredningen har i huvudsak avgränsats tillmiljöskyddslagens tillämpningsområde. Problem som rör kemikaliekontrollen,naturskyddet och sädana vattenfrågor som faller under vattenlagen utesluts t,ex. Naturskyddet faller bort med motivet att vissa frågor av organisatorisk artunder 1986 redovisats i betänkandet (DS JO 1986:4) "Våranaturvårdsobjekt" och att markanvändnings- och hushållsaspekterbehandlats i samband med framtagande av naturresurslagen. Genomden avgränsning som skett har ett tillfälle att skapa helhetslösningar pä desvåra miljöproblem som finns försummats. Utredningen pekar inte på någonlösning av de svåra samordningsfrågor som SNF belyste i sitt förslag till nynaturskyddslag vilket lades fram . Av dessa skäl har utredningen lettfrarn till ett betänkande som, även om det inom sina ramar varit framgångsrikt,inte innehåller förslag som kan lösa mer än några fä av de mest aktuellaproblem som rör den svenska miljövården. Demotiv som anförts för utredningens avgränsning är med undantag för tidsbristen,enligt föreningens mening ohållbara, I "Våra naturvårdsobjekt"analyseras den i och för sig viktiga men ändå mycket begränsade frågan omskötseln av våra naturvårdsobjekt. Naturtesurslagen begränsas bl. a. av att deninte överordnats de lagar som reglerar de areella näringarna, d.v.s. skogsvärdslagenoch lagen om skötsel av jordbruksmark. Det anmärkningsvärda förhällandet råderi dag, att de näringar som förvaltar merparten av den svenska landarealen inte underordnatsden lag som skall reglera hushållningen av våra naturresurser. Därtillkommer att naturresurslagen inte innehåller några egentligagenomförandeinstrument. Hushållningsbestämmelsernas samordning mednaturvårdslagen m.fl. lagar är illa utredd. Vad riksintressena beträffar saknasregler för hur något blir ett riksintresse, rättsverkningarna av att nägot blirett riksintresse samt ersättningsbestämmelser då frågan om ersättning tillmarkägare aktualiseras. Föreningenkonstaterar vidare att naturvärdsverkets organisation inte behandlats. särskilt peka på dagens bristande rådgivning, inadekvata mätprogram(PMK) som t. ex. exkluderar stabila organiska föreningar och verketsutredningsverksamhet som på ett alltför tidigt stadium väger in ekonomi ochteknik. Beslutsfattarna fär sällan ta ställning till åtgärder som syftar tillatt uppnå de utsläppsniväer naturen tål. Föreningenbeklagar således djupt att utredningen avgränsats så snävt. Helhetsgreppen pä miljövärds- och naturskyddsfrägoma saknas således 390 2.96 : Utredningen konstaterar att även om det Prop. hittiUsvarandemiljövårdsarbetet i mänga hänseenden varit framgångsrikt Bilaga 10.3 är det uppenbart att enrad allvarliga, nu kända miljöproblem återstår att lösa och att nya problemkommer att visa sig i framfiden. man vikten av ett starktengagemang för miljövård pä det internationella Istor utsträckning fokuseras i utredningen behovet av lagar och tillsyn. Kortger presentafionen ett intryck av att bristerna i stor utsträckning beror påjust detta område, det är den polisiära delen som fokuseras. Visstförekommer det brister i miljöarbetet. Man kan säkert finna fall där förbättradmiljöpolisiär verksamhet skulle kunna ha en viss effekt. Dock menar vi att destora miljöproblemen inte beror pä medvetna försyndelser utan snarare på att nykunskap tiUkommer, som visar att etablerad teknik kan ge långsiktiga, ickeönskvärda miljöeffekter. Problemensom uppstår, när sådan information dyker upp, är hur de skall åtgärdas.Mestadels befinner sig berörda företag i en svår konkurrenssituation, framförallt om det är först i som observerade vetenskapliga rön ger anledningtill åtgärder. Svenskt näringsliv verkar som bekant inte isolerat utan harinternationell konkurtens. Detär svårt att snabbt ändra tekniska system. Precis som pä andra områden isamhället har en stor tröghet byggts in, vilken gör att snabba åtgärder är svåraatt genomföra, både tekniskt och ekonomiskt. Dessutom förekommer inte sällandåligt underbyggda larm, vilka ger de etablerade företagen svårighet att bedömavaliditeten i problemkomplexen. Ett exempel här är CFC. I slutet pä 70-taletvar oron stor. I böljan visade vetenskapliga data att problemetmöjligen var mycket mindre för att återigen fokuserassom mycket betydelsefullt. Vivill med ovanstående beskrivning kort teckna en bild av hur miljöproblematikenser ut. Vi vill understryka, att det är inte ovillighet från näringslivet attvärna om en god miljö, som är problemet utan det är kunskapsluckor och trögheti systemet som är nyckelproblemet i kombinafion med olika snabbhet i detinternationella agerandet. Ovanredovisade problemafik löses icke med mer lagar, bättre tillsyn osv. Huvuddelenav svenska företag har precis söm de miljövårdande instanserna en ambition attundvika miljöproblem. 2.98Småföretagens riksorganisation: Förslagen i utredningen är i huvudsakinriktade pä en ökning av kontroll och tillsyn över företagen och ökadeuppgiftskrav på företagen. delar i och för sig uppfattningen att en effektiv kontroll avatt lager efterlevs är nödvändig. Miljöförstöring som härtör från företag äremellertid inte i första hand en fråga om bristande kontroll. Problemet äristället att utveckla åtgärder som direkt ger konkreta resultat i form avmiljöförbättringar. Det kan exempelvis gälla framtagande av ny teknik,utveckling av nya mätmetoder eller liknande. Demindre företagen har i regel inte någon egen expertis för exempelvis teknisk utveckling och forskning pä miljöområdet. För dessa företag skulle en mera utbyggd konsult- eller rådgivningsverksamhet vara särskiU värde- 391 2.101 : TCO delar utredningens upp- Prop. 1987/88:85 fattning att de resurser som samhället ställer till förfogande för Bilaga 10.3 miljövårdsarbete är alldeles för knappa. Utredningen konstaterar att resur serna inte räcker till för den ambitionsnivå som statsmakterna lagt fast ävenom vissa effektivitetsvinster kan uppnås genom utredningens förslag. Även medhänsyn tagen till den resursförstärkning som blir resultatet om utredningensförslag genomförs, kvarstår enligt TCO ett betydande gap mellan ambifionsnivånoch resurserna. TCO anser att en kraftig resursförstärkning utöver de 80handläggarna i kommunerna och 20 på naturvärdsverket mäste tillföras för attmiljövårdsarbetet ska bli effektivt. 2.102 Centralorganisationen /SR: I utredningenkonstateras att det föreligger ett betydande gap mellan samhälletsmiljöambitioner, såsom de kommit till uttryck i olika riksdags- ochregeringsbeslut, och de resurser som ställts till myndigheternas förfogande förmiljöarbetet. Förbundet kan vidimera detta förhållande och anser att kraftigaresurstillskott mäste till inom säväl landets kommuner som staten om samhälletsmiljöambitioner skall uppnäs, 2.103 i : Utredningen har haftatt, med mycket begränsad tid till sitt förfogande, göra en samlad bedömning avmiljövärden i . Den accelererande situationen i vår omvärld rörandesvavelnedfall, kväveöverskott, freonernas påverkan på atmosfären och en ökandekemikaliehantering har stämt många till eftertanke och gjort klart nödvändighetenav snabba insatser för att komma tillrätta med problemen. 3 Miljömedvetande, miljöhänsyn och förebyggandemiljövårdsarbete 3.1Ökade anslag för information 3.1.16Naturhistoriska : Utredningen understryker vikten av information ochutbildning, nägot som som en folkupplysningsinstitution villunderstödja. Manunderstryker vidare vikten av att ideella organisationer bereds ökad möjlighetatt bidra vid information vilket är synnerligen viktigt. viU gärnaframhålla att i frågor som ökat miljömedvetande, miljöhänsyn och förebyggandemiljövårdsarbete kan de museerna spela en större roll änhittills. Museerna har akfivt bidragit fill att föra utkunskaper och budskap om miljövården. har anordnatett flertal utställningar som haft rikstäckande karaktär. Under innevarande årutsåg fill ANSVARSMUSEUM inom sitt bredaämnesområde. Därtill har av tUldelats en huvudroU iarbetet med ett störte projekt syftande till ekologisk kunskapsspridning. 3.1.34Statens naturvårdsverk: Utredningens förslag om ett ärligt anslag tillSNV i storleksordningen 2 milj. kr för informationsinsatser, som syftar 392 tillatt upplysa, påverka och förändra människors attityder, är intressant. Prop.1987/88:85 Det mäste dock konstateras att om man önskar reella förändringar såär 2 Bilaga 10.3 milj, kr helt otillräckligt. De krafter som verkar "åtandra hållet" förfogar över oerhört mycket större resurser. Denna realitetmäste ställas mot verkets många ansvarsområden, som vart och ett mofiverarinformationsåtgärder i den aktuella storleksordningen. Det föreslagnatillskottet om 2 milj, kr tillstyrks. Det räcker för att hålla igång en mermålmedveten basverksamhet vad gäller informationsinsatser till allmänheten. Förstörre kampanjer behövs särskilda medel därutöver. 3.1.62Länsstyrelsen i : Utredningen föreslår ökade medel förinformationsinsatser med , varav till SNV och tillmiljöorganisationer. Vad gäller regionala myndigheternas informationsinsatserkonstaterar att resurser saknas för miljöinformation. Länsstyrelsensförslag är att ytterligare medel (sammanlagt ärligen) beviljas förlänsstyrelsernas regionala informationsinsatser samt för medverkan i regionalmiljövårdsutbildning riktad till allmänhet, organisationer m, m. 3.1.68Länsstyrelsen i : vill framhålla att det även inomlänet finns ett regionalt och lokalt informafionsbehov som inte kantillgodoses på grund av avsaknaden av resurser. Detta är givetvisotillfredsställande eftersom det ofta förekommer lokala yttringar frän grupperi samhället som ger uttryck för oro och rädsla - i mänga fall oberättigade -inför olika miljöförstöringar. har begränsade möjligheteratt ge fullödig information i ofta komplicerade miljöfrågor. Enligtlänsstyrelsens mening bör även tilldelas medel för regionalkunskapsspridning inom miljöområdet. 3.2.17 Universitets- och högskoleämbetet: och1986 har miljökraven i utbildningsplanerna för civilingenjörslinjerna och dematematisknaturvetenskapliga linjerna skärpts sä långt det är möjligt. Arbetetbör enligt UHÅ:s bedömning koncentreras pä en uppföljning av hur kraven iutbildningsplanerna uppfylls, UHÄ har i skrivelse till.regeringen 1987-10-01redovisat vidtagna åtgärder, UHÄ har vidare frän högskoleenheterna begärt inredogörelser för de åtgärder som vidtagits för att uppfylla de skärptamiljökraven. Detta material kommer att utgöra underlag för och presenteras viden konferens om miljövårdsutbildning . 3.2.18 : delar ihuvudsak utredarnas bedömningar i de delar som berör SÖ:s ansvarsområde. Deförslag som läggs om förstärkning av utbildningen om miljöfrågor i sävälgrundskola som gymnasieskola är välmotiverade. Skolan kan ocksä bedömas spelaen viktig roll som informationsspridare. Fortbildning i miljöfrågor är angelägensärskilt för lärare i . 3.2.41 Stockholmsuniversitet: Vad slutligen beträffar undervisningen inom Prop. 1987/88:85 miljövården pekar utredningen på önskvärdheten av en utbyggnad därav. bl,a. inom de tekniska högskolorna utan att man går närmare in pä detta medkonkreta förslag. Likaså framhäver utredningen önskvärdheten av attmiljövårdsundervisningen byggs ut i gymnasierna. Vi vill starkt stödja dessasynpunkter. Här bör tilläggas att, för att förebygga misstolkningar ochfelaktiga informationer av ovan nämnt slag med bl. a, obefogad rädsla somföljd, är det inte minst angeläget att grunden för en balanserad syn på olikariskproblem läggs redan i skolan, 3.2.42 Kungl.tekniska högskolan: iNödvändigheten av en bättre utbildning i miljövård för civilingenjörer har betonats från en rad håll i samhället ända sedan miljödebatten på allvar kom igång , Ska vi kunna nå de mål som uppställts i värt samhälle vad gäller vår miljö är det nödvändigt att alla tekniker är med i arbetet att med hjälp av teknikens möjligheter lösa de problem vi har och framför allt förebygga framtida miljöproblem. För detta arbete krävs kunskaper för att både kunna/örifå och förutse konsekvenser av den teknik som utnyttjas eller utvecklas. Det är också viktigt att ingenjören har kunskaper för att kunna kommunicera och samarbeta med biologer och experter från andra ämnesområden för att lösa uppkomna miljöproblem eller förhindra att nya problem uppkom mer. Utbildningeni miljövård vid de tekniska högskolorna mäste ske i fiera steg, dels viagrundläggande obligatoriska miljövärdskurser, dels genom att miljöaspekter och miljövärdsteknikintegreras i olika tillämpade läroämnen. Vi vill här betona att båda stegen ärabsolut nödvändiga för att man ska nå målet som diskuterats ovan, finnsstora brister både vad gäller den grundläggande undervisningen och i denintegrerade miljövärdsun-dervisningen, 3.2.43 Universiteteti : begränsar sig till diskussion av utbildnings- och forskningsfrågor. Dessa behandlas endast i mycket begränsad omfattning i betänkandet. Vad det gäller utbildning vill rektors ämbetet instämma i att det är viktigt att alla grupper i samhället fär utbildning i miljöfrågor. Ett väsenfligt ansvar faller härvid på grundskola och gymnasium. Det är ocksä betydelsefullt att miljövård ingår som en naturlig del i naturvetenskaplig och teknisk utbildning på högskolenivå, 3.2.46Umeå universitet: Långsiktigt måste i den nya lärarutbildningen förgrundskolelärare, betydligt mer av miljövetenskap läggas in. Dessutom måstemiljövård mer aktivt byggas in på lämpliga ställen i flertalet utbildningar påhögskolenivå. Det gäller inte bara de mer naturvetenskapligt inriktadelantbruks-, skogsbruks- och tekniska utbildningarna utan kanske i än högre gradi de samhällsvetenskapliga-, juridiska- och ekonomiska utbildningarna. Behovetav utbildning av verksamma inom det direkta tillsynsarbetet är viktigt att beakta. Den specialinriktade miljö- och hälsoskyddslinjen med stora miljötillsynsinslag skall även i fortsättningen utgöra basen för främst 394 För attklara behovet av särskild kompetens för Prop. 1987/88:85 specialiseringinom området bör möjligheten till ett 4:e påbyggnadsär med Bilaga 10.3 bl,a, en inriktning mot miljöskydd tillskapas. 3.2.55Länsstyrelsen i : Vidare delar utredningensuppfattning att en betydligt ökad satsning pä utbildning är en nödvändiginvestering för ett ökat miljömedvetande. förutsätter dä att denökade satsningen även skall omfatta "grundsdiscipliner" somva-teknik, kemi, biologi, limnologi, och hydrologi. delar ävenutredningens uppfattning att det vid universitet och högskolor bör finnasutbildning som är avsedd för kvalificerat miljövårdsarbete. Denna utbildningbör i så fall ligga på en nivå som är högre än en akademisk gmndexamen, 3.2.102Centralorganisationen /SR: Utredningen har ett flertal förslag vad avserutbildning inom miljövårdsområdet. /SR är positivt till dessa förslag menanser att särskild vikt bör läggas vid en förbättrad universitets- ochhögskoleutbildning. Vidare måste möjlighet till fort- och vidareutbildning avmiljövårdstjänstemännen förbättras, 3.3Taieratt enligt miljöskyddslagen för ideella och vetenskapliga organisationer 3.3.34 : Frågan om överklagningsrätt för ideella organisationer var uppe till prövning i samband med 1981 ärs lagändringar. Regeringen var dä inte beredd att göra avsteg frän allmänna förvaltnings rättsliga principer genom att ge ideella organisationer överlag en självstän dig besvärsrätt. Inte heller fann regeringen det lämpligt att tillerkänna vissa utvalda organisationer en sådan rätt (prop. 1980/81:92 sid. 41 f.), SNVanser att de skäl som 1981 anfördes mot ideella föreningars besvärsrättfortfarande har bärighet och avstyrker därför utredningens förslag, 3.3.35 Koncessionsnämndenför miljöskydd: Nämnden kan i huvudsak an sluta sig till det förslag till utvidgning av besvärsrätten som presenteras. Emellertid vill nämnden därvid understryka vad som sägs i betänkandet om att kretsen av klagoberättigade organisafioner begränsas till sådana som är allmänt erkända och har en bestående och fast stmktur, att organi sationerna har stadga och styrelse samt att organisationer av "dagslände karaktär" inte bör komma ifråga. Nämnden kan också instämma i att regeringen bör avgöra vilka organisationer som skall fä talerätt. Regering en bör därvid inhämta synpunkter frän nämnden, naturvärdsverket, läns styrelser m.fl. 3.3.39Svea hovrätt: Förslaget att ge organisationer talerätt avstyrks. Enligt22 § förvaltningslagen (1986:223) fär ett beslut överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan överkla gas. Någon allmän klagorätt för var och en som är missnöjd med ett beslut 395 finns alltså inte. Rättenatt överklaga eft beslut enligt miljöskyddslagen bör Prop. 1987/88:85överensstämma med vad som i allmänhet gäller för det förvaltningsrättsli- Bilaga 10.3 ga området i övrigt. Härtill kommer att det blir en svår och grannlagauppgift för regeringen att bestämma vilka organisafioner som skall ges Fråganom talerätt för organisafioner får främst ses som en lämplighetsfräga, Pä gmndav svårigheterna att göra en gränsdragning meUan olika ideella organisationeroch då syftet med utredningens förslag tUlgodoses redan genom gällandelagstiftning och praxis anser hovrätten emellertid att förslaget atttillerkänna utvalda organisationer självständig talerätt inte bör genomföras.En utvidgad talerätt föriänger ocksä beslutsprocessen. 3.3.55Länsstyrelsen i liin: kan biträda förslaget attideella organisafioner ges rätt att överklaga beslut enligt miljöskyddslagen.Till sädana organisationer bör även hänföras luftvårds- och vattenvårdsförbund.Dessa lägger ofta ned mycket arbete i olika miljöskyddsärenden och bidrar medett värdefullt beslutsunderlag. Dä är det rimligt att de tiUerkännes klagorätt. 3.3.92Svenska kommunförbundet: Utredningens förslag om utökad talerätt för ideellaorganisationer finner styrelsen inte något fog för. Möjligheten att överklagabeslut kan missbrukas och därigenom i onödan förlänga handläggningstiden. I prakfikenkommer berörda intresseorganisationer ändå att få möjlighet att säga sin meningi samband med prövningsförfarandet. Detta sker för övrigt i storutsträckning. 3.3.94Svenska : Föreningen hälsar med tillfredsställelseutredningens förslag om att ideella och vetenskapliga organisafioner ges rättatt överklaga beslut enligt miljöskyddslagen. De villkor utredningen anserskall vara uppfyllda för att en organisation skall få erhålla sådan talerättfinner föreningen rimliga, 3.3.97Sveriges industriförbund: anser att prövningssystemet är entillfredsställande metod att klargöra miljöskyddets inriktning och omfattningvid varje enskild industrianläggning. Men det är av avgörande betydelse attstaten skapar fömtsättningar för detta system att fungera. Redani dag har såväl ideella organisationer som andra alla rimliga möjligheter attframföra synpunktei" både skriftligen och vid det offentliga sammanträdeti samband med prövningen. Erfarenhetenvisar att väl motiverade synpunkter tas.upp fill realbe-handling avtillståndsmyndigheten. Rättenatt överklaga ett myndighetsbeslut är en fråga om rättstrygghet för den som riskerar att få sin rätt åsidosatt. Den bör inte ges till alla att använda som ett vapen. För industriföretagen är snabbheten i prövnings förfarandet av mycket stor betydelse. Det vore olyckligt om andra parter skulle ges möjlighet att urskiljningslöst kunna utnyttja överprövningen för att spilla värdefull tid, 396 Industriförbundetavstyrker förslaget att låta andra än dem som direkt Prop. 1987/88:85 berörs överklaga tillståndsbeslut. 3.3.98Småföretagens riksorganisation: Organisationen instämmer i utredningensslutsatser att engagemanget för natur- och miljövård i ideella organisationerbör tas tillvara i arbetet för en bättre miljö. Organisationen ser dock en vissfara i att utvidga besvärsrätten i beslut enligt miljöskyddslagen till attgenerellt innefatta sådana organisationer. Resultatet kan bli att ett utdragetbesvärsförfarande'förlänger beslutsprocessen. Miljölagstiftningen blirdärigenom mindre effekfiv, tvärtemot utredningens intentioner. Det väsentligaär enligt organisationens mening att ideella organisationer ges tillfälle attframföra synpunkter till underlag för ett beslut. Detta sker redan, och kantillgodoses även pä andra sätt än genom en generell rätt att överklaga redanfattade beslut. 3.4.14Konsumentverket: Olika former för produktinformation säsom märkning,marknadsöversikter, faktablad och jämförande provningar bör kunna kompletterasmed miljöaspekter. förordar en positiv miljömärkning för attstyra ett produktval mot mest miljöskonande variant. Marknadsföringslagens3 § ger knappast stöd för att driva fram all den miljöinriktade produkfinformationsom kan vara önskvärd frän allmän synpunkt. Vill statsmakterna säkerställa attsådan informafion kommer fram, torde det krävas särskild lagstiftning. Konsumentverketanser det fullt möjligt och lämpligt att infoga miljöinformation i verketsövriga information till kommunernas konsumentverksamhet. ochRön kan vara en lämplig kanal för att främja ett miljömedvetet agerande hoskonsumenterna. 3.4.34Statens naturvårdsverk: När det gäller åtgärder för att vägleda konsumenternaställer sig SNV positivt till tanken att utvidga produktmärkningen till attomfatta även miljöaspekterna. SNV anser dock att beslut om införandet av ettmiljömärkningssystem i störte skala bör föregås av en närmare analys av för-och nackdelar med olika tänkbara system frän olika utgångspunkter.