prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Deextraordinära utgifter avseende SBL:s och insatser mot AIDS-epidemin som tidigare belastatanslaget i form av överskridande, har från och med /88reglerats under en särskild anslagspost,SBL disponerar 14 milj. kr. för detta budgetår. Jag räknar med en kostnadsram om 14 543 000 kr.för SBL avseende insatser för all bekämpa spridningen av AIDS under budgetåret1988/89. Anslagsbehovet för denlöpande epidemiologiska verksamheten beräknar jag till . för civil beredskapslagring. Jag beräknarmedelsbehovet för ersättning fill smittbärare m,m. och för planeringsverksamhet lill . Jag har i det föregående föreslagit att medeltill basorganisafionm.m. för bekämpning av AIDS fr.o.m. nästa budgetår beräknas un- Jag har vid min medelsberäkning Prop.1987/88:100 under detta anslag tagit hänsyn till detta. Anslagetför nästa budgetår bör tas upp med sammanlagt . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Epidemiberedskap m.m. för /89anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut Från anslaget utgår statens bidrag till Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri). Institutet hartill uppgift alt främja, samordna och medverka i huvudmännens planerings- ochrafionaU-seringsverksamhet inom hälso- och sjukvården samt socialvården. är staten och (prop. 1967:68, SU 105, rskr.251, prop. 1976/77:100 bil. 8, SoU 25, rskr. Avtal har senast träffats mellanstaten och om Spri. Avtalet gäller fr.o.m. den 1 januari1984 fills vidare infill utgången av . Om avtalet inte sägs upp senastden 30 juni 1988-skall det anses förlängt . Enligtden överenskommelse som träffats mellan staten och omfinansieringen av Spri skall institutet bedriva sinverksamhet inom en ekonomisk totalram för perioden om 196,7 milj. kr. Bidragen från staten och , som lämnastill en fond som används till Spri:s verksamhet, utbetalas kvartalsvis iförskott. Jag anser att betalningsrutinerna bör förändras så att staten ifortsättningen betalar ut bidraget efter istället som tidigare före samma datum. Härigenom uppkommer en engångsbesparingför statsverket under /89. Jag föreslår att anslaget för /89beräknas lill . för statens bidrag fill institutets verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och ra tionaliseringsinstitut för /89 anvisa ett anslag av g- . Bidrag till allmän sjukvård m.m. Prop. 4 564 118 243 4 564 182 000 4 552 182 000 Från anslaget utgår dels ett särskilt statsbidragfill den allmännna sjukvårdsersältningensom fr.o.m. lämnas fill sjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen, dels ettbidrag till sjukvårdshuvudmännen enligt överenskommelse medLandstingsförbundet om ändring i 1966års avtal om den psykiatriska vården m.m, (prop. 1983/84:190, SfU 31, rskr,393 och prop. 1985/86:167, SfU 1, rskr, 9). Från anslaget utgår även ersättning lilllandsfingskommunerna och Gotlandskommun enligt övenskommelse mellan staten och dessa kommuner om deras övertagande av statens ansvar förprovinsialläkarnas pensionering (prop, 1972:50, SoU 17, rskr. Statenersätter huvudmännen för deras åtaganden genom utbetalning av dels ettengångsbelopp motsvarande pensionsskulderna, dels årliga bidrag. Ienlighet med proposifionen 1985/86:167 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (SfU 1, rskr. 9) utgår detsärskilda statsbidraget fill denallmänna sjukvårdsersättningen med 4 300 milj. kr. Ersättningen för tiden beror påresultatet av överläggningar mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen. Tills vidare utgår verket från ett oförändratbelopp och föreslår att 4 300 milj, kr. beräknas för ändamålet för budgetåret1988/89, Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet för pensioner till provinsialläkarna /89 till . Enligt överenskommelse skall staten tillsjukvårdshuvudmännen utge ett särskiltbidrag till den psykiatriska vården . Bidraget för /89 beräknas till ,, samt . Enöverenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om statsbidrag och ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen har träffats föråren 1988 och 1989. Regeringen har förelagt propositionen 1987/88:63 om vissa ersättningar fillsjukvårdshuvudmännen, m.m., i vilkenbl.a. resultatet av dessa överläggningar redovisas. Jag beräknar anslagsbehovet för budgetåret1988/89 fill 4 . Av detta anslag föreslås disponera 4 300 milj. kr. som statsbidrag till den allmännasjukvårdsersältningen. Hemställan Prop.1987/88:100 7 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till allmän sjukvård m.m. /89 anvisa ett förslagsanslag av 4 . Specialistutbildning av läkare m.m. Reservation 17 869 936 Från anslaget bekostas olika utbildnings- ochinformationsinsater, som socialstyrelsensvarar för. Dessa avser i huvudsak vidareutbildning av läkare fill specialistkompetens, viss vidareutbildningav tandläkare, kompletteringsutbildning för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk utbildning samt konferenser m,m. Socialstyrelsenföreslår i sin anslagsframställning bl.a, följande. När det gäller vidareutbildning av läkare ochtandläkare beräknas antalet årligenavlagda examina för läkare fill omkring 850 . Dessutom tillkommer ca 100-150 läkare medutländska examina . Medel beräknas för ca 260specialislutbildningskurser för läkare om vardera med i genomsnitt 25deltagare i varje kurs. Varje kurs beräknas kosta ca . Efterfrågan på kursplatser har inte kunnatfillgodoses inom vissa speciaH-teterunder en följd av år. Läkarna har i vissa fall fått svårigheter att hinnagenomgå föreskrivna kurser innan erforderlig läkartjänstgöring under vidareutbildningengenomförts. 260 kurser behövs med hänsyn fill det löpande behovet. Kostnaden för kurserna är 29 120 000 kr.Härutöver bör extra kurser anordnas.På detta sätt kan undvikas att läkarna hindras från att få specialistkompetens genom bristen på kurser. Socialstyrelsenavser att av en förväntadreservation ta i anspråk ytteriigare medel lill kurserna. För vidareutbildningen av läkare fillspecialistkompetens beräknar socialstyrelsenför omkostnader , för prov under allmäntjänstgöringen . och för sekretariat hosregionkommittéerna . Antalet s.k. AT-prov i en centralt utformadkunskapskontroll, som skall avsluta allmäntjänstgöringen (AT) för tandläkare,beräknas under /89bli 325. Material till provet jämte en utvärdering av erfarenheternam.m, beräknas kosta ca . Till efterutbildningskurser för allmänläkare m.fl.beräknar att . Kurser m.m. för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk utbildning syftar fill att skapaförutsättningar för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning attutöva olika vårdyrken i . Till detta ändamål föreslås 2 745 000kr. Genomkonferenser och seminarier kan bidra fill alt sprida 93 kunskaper och erfarenheter,samfidigt som styrelsen får tillfälle att följa ut- Prop. 1987/88:100vecklingen inom vårdområdet. Verksamheten är ett betydelsefullt led i sty- Bil. 7 relsens fillsyn och planering. Styrelsen föreslår att 875 000 kr.anvisas för detta ändamål. Socialstyrelsenföreslår att viss kostnad för administrationen av den systematiskaundervisningen inom ramen för läkares vidareutbildning bestrids från deltaanslag under en särskild anslagspost. Kostnaden utgörs av löneförmåner till enbyrådirektör och en byråassistent samt arvoden till de av styrelsen förordnadeämnesexperterna (.) Vidareutbildning av läkare och tand läkare (däravkostnader för systematisk undervisningmed kunskapsprov) Efterutbildningskurser förallmänläkare m.fl. Kurser m.m. för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning Konferenser m.m. Anslag 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 (26 988 000) (-921 000) -H 100 000 2 585 000 610 000 -H 103 000 -1- 25 000 Utredningenom läkarnas specialistutbildning m.m. har nyhgen lämnat sitt betänkande (SOU1987:53) Kompetensutvecklingen efter läkarexamen. I avvaktan på att förslagenprövas beräknar jag anslaget med utgångspunkt från hittillsvarande system förspecialistutbildningen av läkare. Jag delar inte uppfattning att vissaadministrativa kostnader, som bestrids från anslaget E 1, /89 skall be- stridas från anslaget. Jag anser det möjligt alt - sedan jag räknat uppanslaget med hänsyn lill löne- och prisutvecklingen - minska utgifterna för densystematiska undervisningen med kunskapsprov för läkare med 2 milj. kr. Med hänvisning fill sammanställningen föreslår jag attanslaget tas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Specialistutbildning av läkare m.m. /89 anvisa ett reservationsanslag av . Beredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig Frånanslaget bekostas utgifter för investeringar i beredskapslager m.m. 94 avseendeden civila hälso- och sjukvården i krig saml för utbildning av perso- nalsom skall tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorgani- Prop. 1987/88:100 safion. Planeringenför hälso- och sjukvården, samt hälsoskyddet i krig utgår från dels den inriktning som anges i1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95bil, 4, FöU 11, rskr. 310), dels från regeringens anvisningar ,vilket har redovisats i programplan för perioden /89-1992/ 93 för hälso- och sjukvården m.m. inom den civiladelen av totalförsvaret. Styrelsen föreslår bl.a. följande: Medel för anskaffning av s.k.varaktig sjukvårdsutrustning avsedda för 50 operationsannex (12,0 milj. Försörjningsberedskapen vadavser läkemedel är f.n. oacceptabelt låg. Försörjningen med läkemedelprioriteras enligt försvarsbeslutet (46milj. Styrelsen hemställer även om beställningsbemyndigande med 20milj. kr, för /89, Försörjningen medförbrukningsmateriel prioriteras enligt försvarsbeslutet (46 milj, kr.). Styrelsen hemställer ombeställningsbemyndigande på 20 milj. kr. för anskaffning av sådanmateriel. Enligt ändring i lagen(1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal m.m. har dessa numera även skyldighet att i fredsfid delta i utbildning och övning,I styrelsens programplan framgår de fortbildnings- och konferensaktivitetersom styrelsen avser att genomföra (4,5 milj.kr. Grundläggande för den civilahälso- och sjukvården i krig är möjligheterna att utnyttja de fredsfida sjukvårdsanläggningarna. Deförberedelser i fred som erfordras för dess lokaler är att säkerställa dentekniska försörjningen avseende el,vatten, värme m.m: (27 milj. ).Styrelsen hemställer vidare ombeställningsbemyndigande på 10,0 milj. kr. Styrelsen har den 1 juli 1986övertagit programansvarel för fristående sjukvårdsplutoner ochsjuktransportavdelningar från civilförsvaret. 25 sjukvårdsenheter byggs upp under /89(16,6 milj. För ledning av hälso- ochsjukvården krävs ett sambandssystem med stor fillgänglighet och stor uthållighet. Styrelsen har tagit framförslag fill sambandssystem. Medelberäknas för kompletteringar av sjukvårdshuvudmännensfredssambandssystem lill behovet för krigsorganisationen (8 milj. ärutbildnings- och krigsplacerande myndighet för vapenfria Ijänstepliktiga inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Utbildning och tjänstgöring prioriteras inom specialområden,t.ex. teknisk försörjning, sjuktransporter, sanering och hemsjukvård (1milj. Svenska röda korset utbildarcivilsamariter för placering inom den civila sjukvårdens krigsorganisation iförsta hand inom hemsjukvården samt personal för krigsblodcentraler. Sverigeskvinnliga bilkårers riksförbund utbildarbilförare för sjuktransporter. Styrelsen hemställer om bidrag för utbildningav frivillig sambandspersonal (3,2 milj. Anskaffning av utrustning m.m. Beredskapslagring av läkemedel, bakte- Utbildning av personal för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation Hälso- och sjukvärdens säkerhet m.m. Bidrag till Svenska röda korset och I1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bil. 4, FöU 11, rskr. 310) har hälso- och sjukvården i krig prioriterats. Deprinciper för hälso- och sjukvårdeni krig som fastställdes försvarsbeslut skall fortfarande gälla. Genom beslul har fastställts atlsjukvårdshuvudmännen har samma kostnadsansvarför sina invånare i krig som i fred. Innebörden härav är atl ansvaret förfinansieringen av beredskapsålgärder beträffande den civila fredsmässiga hälso- och sjukvården under ettförkrigsskede samt under neutralitetoch i krig åvilar sjukvårdshuvudmännen, medan motsvarande ansvar för del i krig tillkommande behovet åvilar staten.Det bör enligt min mening betonasatl den i försvarsbeslutet fastlagda uppdelningen av ansvaret för bl.a.försörjningsberedskapen på det civila hälso- och sjukvårdsområdet ställer stora krav på samverkan mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen när det gälleratt finna de lösningar på beredskapsproblem som totalt sett är de mestrationella. Som exempel på frågor där en samordning är viktig vill jag nämna avvägningen mellan beredskapslagringoch produktion under kriser och ikrig. Då beredskapsbehov för både den fredsmässiga sjukvården och det tillkommande behovet i krig bästgenom etablering eller bevarande aven inhemsk produkfionskapacitet bör staten och sjukvårdshuvudmännen gå samman i gemensamma projekt med deladfinansiering. har som ansvarig myndighel för funktionen civilhälso- och sjukvård ettövergripande ansvar för att en samordning av det slag jag här redogjort för kommer till stånd. Därvid bör socalstyrelsen i samarbete medöverstyrelsen för civil beredskap(ÖCB) verka för atl angelägen kapacitet skapas eller behålls. Enligtförsvarsbeslutet bör omedelbara åtgärder vidtas dels för atl förbättra möjligheterna till inhemsk produktion underkriser och krig, dels för fortsatt uppbyggnad avberedskapslager för krigsbehovet. För att bereda Prop. 1987/88:100 dettahar jag tillkallat en särskild utredare, som har lill uppgift att lillsam- Bil. 7 mans med berörda parter till klargöra och lägga fast de åtgärder som behövs för all förstärka den civila hälso-och sjukvården i krig vad avser lokaler, utrustning ochförbrukningsmateriel. Som chefen för försvarsdepartementet tidigaredenna dag har framhållit bör särskild uppmärksamhet ägnas åtpersonalförsörjningen inom funktionensaml åt utbildning och övning. 1 fråga om hälso- och sjukvårdens säkerhet fordras en prioritering av de åtgärder somskall genomföras. Mina beräkningar av anslagsbehovet för näslabudgetår utgår från den femårigaekonomiska ram och de principer som lagts fast i senaste försvarsbeslut för den civila hälso- och sjukvården ikrig. En särskild departemental arbetsgrupphar till uppgift atl klarläggaförutsätlningarna för att förverkliga 1987års försvarsbeslut vad avser anskaffning av helikoptrar för sjuktransporter. Arbetsgruppen väntas redovisasina förslag. En anskaffning förutsätter att sjukvårdshuvudmännen är bereddaatt medverka i betydande utsträckning. Är de beredda att medverka lill dettakan behov uppslå alt under näslabudgetår omfördela medel under anslaget. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt lillBeredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig för /89 anvisa ettreservafionsanslag av . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Från anslaget bekostas förvaring och underhåll avberedskapsutrustning saml drift avberedskapslager av läkemedel m.m. för den civila hälso- och sjukvårdenskrigsorganisation. Styrelsenföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Driftkostnaderna för s.k.varakfig sjukvårdsutrustning består huvudsakligen av hyror och underhåll avförrådslokaler, frakter, löner. Anslags-poslen belastas också med kostnader för databaserad malerielredovisning (10milj. Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel m.m. utgörs av bl.a. hyres- och omsättningskostnader. Driftkostnaderför sera och vaccinlagring vid SBLingår också i delposten (9,1 milj. Styrelsen har beräknatdriftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enligt de avtal som träffats med sjukvårdshuvudmännen (11,1milj. 7 1987/88. Rättelse:S. 104 rad 6 Står: 5 000 Rättat till 15 000 Medlen avser ersättning lill sjukvårdshuvudmännenför s.k. administrativa kostnader (planläggning, utbildning och övning) avhälso-och sjukvården (24 milj. 1987/88:100 Bil. Beräknadändring 1988/89 Förvaring och underhåll av utrustningm.m. Viss utredningsverksamhet m.m. . - 1 000 000 - 4 000 000 -1- 1 000 000 24 000 000' + 2 000 000 -1- 35 000 - 1 965 000 Driftkostnadernaför hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap är beroende av deinvesteringar som görs under det föregående anslaget. För statens bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för s.k. administrativakostnader har jag beaktat vissa merkostnader vad avser hälso- ochsjukvårdspersonalens utbildning för sjukvårdsenhet 86. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Driftkostnader för beredskapslagring m.m. förbudgetåret . 1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . E 22.Investeringsersättningar enligt läkarutbildningsavtal m.m. 1986/87 1987/88 1988/89 1 164 716 350' 1 090 000 000' ' Anslaget Bidrag till undervisningssjukhus m.m. som även omfattatmedel för statlig driftersättning enligt avtal om samarbete omläkarutbildning och forskning. Från anslaget utgår statlig invesieringsersättningenligt avtal om samar-, bete om läkarutbildning och forskning (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr. Från anslaget utgår även visst övergångsbidrag fill läns landstings kommun med anledning av atl landstingskommunen har övertagit huvud mannaskapet för i (prop. 1981/82:145, SoU 40, rskr. Vidare utgår från anslaget statlig investeringsersättning enligt avtal om samarbete om tandläkarutbildning och forskning i (prop. 1985/86:68, UbU 9, rskr. 111). . , Nämndenför ijndervisningssjukhusens utbyggande (NUU) Prop. 7 De avtal som gäller för samarbetetmellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän om läkarutbildning och medicinskforskning träffades (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr. Debestämmelser för detta samarbete som är gemensamma för alla utbildningsorterfinns intagna i ett samärbetsavtal. Lokall anpassade bestämmelser församarbetet återfinns i ortsvisa avtal, som träffats,med , ,, , och och länslandstingskommuner saml och kommuner. Enligt samarbelsavtalel utgår drift- ochinvesleringsersättningar lill nämnda sjukvårdshuvudmän för deras åtaganden vadgäller de medicinskt kliniska ämnesområdena. I en uppgörelse mellan staten och länslandstingskommun (prop. 1985/86:68, UbU 9, rskr. 111) ingår ett avtal,omsamarbete om landläkarutbildning och forskning i . Under anslagetberäknas,medel för de investeringsersättningar som staten enligt dettasamärbetsavtal skall lämna landstingskommunen. Övergångsbidrag till läns landstingskommun medanledning av att landstingskommunen övertagit huvudmannaskapet för Akademiskasjukhuset i (prop. 1981/82:145, SoU 40, rskr. 267) utgår också fråridetta anslag. Från anslaget bestrids vidare invesleringsersättningarför kostnaden för byggnadsarbeten inom sådana lokaler i sjukhusbyggnader sornenligt särskilda avtal upplåtits för följande statliga verksamheter. Sjukgymnastutbildning i Stockholmoch . Statens rätlsläkarstationer iLinköping, , och . Övergångsbidragen enligt uppgörelsen om ändrathuvudmannaskap för Akademiskasjukhuset är angivna i prisläget . Med beaktande av indexökningendärefter räknar NUU med ett medelsbehov för /89 av 64,5 milj.kr. Uppgörelsen innebär att övergångsbidraget successivt minskar och alt densista utbetalningen skall ske . Invesieringsersättning lämnas enligt bestämmelser isamarbetsavtalet. Bestämmelserna har successivt ändrats isyfte bl.a. att förenkla deladministrativa arbetet för slalen och berörda sjukvårdshuvudmän. 1 huvudsakgäller atl ersättning utgår för vissa byggnads- ochutrustningsinvesteringar vid de åtta undervisningssjukhus vid vilka statenbyggt upp en permanent forskningsorganisation i samarbete med berördsjukvårdshuvudman. Ersättningen utgår därvid i regel med avkostnaderna för investeringar som avser den somatiska korttidssjukvården samldärtill anknuten läkarutbildning och forskning. I fråga om utrustning lämnasinvesieringsersättning endast för artiklar som kostar mer än . Del är erfarenhetsmässigt svårt atl bedömnamedelsbehovet för invesle- ringsersätlningarna, bl.a, med hänsyn lillalt det till stor del beror på ivilken takt och omfattning sjukvårdshuvudmännen kommer att genomföra plane qp radebyggnadsobjekt och utrustningsanskaffningar. Med beaktande även av Prop.1987/88:100 medelsbehovet för invesleringsersättningar enligt avtalet omsamarbete om Bil. 7 tandläkarutbildning och odontologisk forskning iUmeå uppskattar NUU medelsbehovel för investeringsersättningar lill 70 milj. kr. för /89. Enöverenskommelse med företrädare för vissa landstingskommuner/kommuner om driftersättning förläkarutbildning och forskning, m.m.har träffats (prop. 1986/87:144, SoU 33, rskr, 325), Regeringen har föreskrivit altöverenskommelsen skall tillämpas i avvaktan på regeringens slutligabeslut i ärendet, Driflersättningar enligt avtalet om samarbete omläkarutbildning och forskning(samarbelsavtalel) betalas f.n. ut från delta anslag. Jag föreslår -efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet - att sådana ersättningar från och med /89 betalas ut med anlitande avanslag under åttonde huvudtiteln för altåstadkomma bättre förutsättningar för en samlad resursanvändning för högskolan och forskningen. Chefen för kommer senare denna dag att taupp ifrågavarande anslagsfråga. När det däremot gäller den nuvarande utformningenav investeringsersättningarnamedför dessa direkta effekter på utövandet av sjukvården. Jag anser därför attdet är ändamålsenligt att invesleringsersättningarna även i fortsättningen betalas ut från anslag under femtehuvudtiteln. Anslaget, som benämnts Bidrag tillundervisningssjukhus m.m., börfr.o.m, /89 benämnas Investeringsersättningar enligt läkarutbildningsavtalm.m, I överensstämmelse med nämndens förundervisningssjukhusens utbyggandeförslag beräknar jag medelsbehovel till 70 milj. kr. för investeringsersättningar och 64,5 milj. kr. för övergångsbidragenligt träffad uppgörelse om ändrat huvudmannaskap för ,eller sammanlagt 134,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillInvesteringsersättningar enligt läkarutbddningsavtal m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av134 . F.Omsorg om barn och ungdom Prop. 7 Barnomsorgen är en uppgift. Den intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. skallalla barn över 1 1/ålder ha rätt att delta i en organiseradförskoleverksamhet. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar ellerstuderar skall rätten avse plats i kommunalt eller annat statsbidragsberältigaldaghem eller familjedaghem. För barn som är i familjedaghem eller varsföräldrar är hemarbetande skall rätten dessutom gälla deltagande i öppenförskola eller plats i deltidsgrupp. Förskolan är av stor betydelse för de yngre barnen.Förskoleverksamheterna i form av omsorg i daghem eller familjedaghem är ocksåviktig för föräldrarnas möjligheter att förena förvärvsarbete eller studier medvård och ansvar för barn. har det skett en kraftigutbyggnad av den kommunala barnomsorgen. ökadeantalet barn i daghem, fritidshem och familjedaghem med ca 140 000 eller drygt45 %, Utbyggnaden fortsätter för att i enlighet med beslut nå fullbehovsläckning , Enligt barnomsorgsundersökningen fick 452 000barn - av alla förskolebarn - del av barnomsorg i form av daghem,familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola. Om man inle räknar in de barnsom är hemma med en föräldraledig förälder, fick av barnen del av barnomsorgen. Av samma undersökning framgår att kösituationen harförbättrats. stod 60 000 barn i kö, jämfört med 75 000 är 1986 och 1980. Ca hälften av de 60 000 barn som stod 1987 var under tvåår. Barnomsorgsundersökningen visar också att för av de barn som slår ikö önskas plats i kommunalt daghem. I kö för plats i alternativ barnomsorgfinns ca 2 400 barn. Följande sammanställning visar utvecklingen av antaletbarn i barnomsorgen . 113 500 48 900 119 300 52 200 123 300 53 200 127 300 54 200 ' Beräknat utifrån statsbidragsansökningarna - Beräknat fick den 21 november 1985regeringens uppdrag atl analysera kostnadsutvecklingen inom barnomsorgen. Mot bakgrund av den rapport som RRV avlämnade genomfördes inom regeringskans- 101 liet en översyn av slatsbidragsreglernaför barnomsorgen.