prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Enav arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överläggningarna närell ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtillsärskill utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i förelaget. Omell beslul enligl 7 kap. 6§ andra slyckel bankakliebolagslagen (1987:618), 3kap. 6 § andra slyckel sparbankslagen (1987:619) eller 6 kap. 6§ andra slyckelföreningsbankslagen (1987:620) innebär alt elt uppdrag ges ät en regionstyrelseeller etl motsvarande organ i en region, har de anställda inom regionen rätlalt bestämma atl en representant för dem och en suppleant skall omfattas avuppdraget. En sädan representant har motsvarande räll som avses i förstastycket. Omarbetstagarorganisationerna inle enas om annat, utses den representant somavses i första och andra styckena av den organisafion som företräder det störstaantalet kolleklivavlalsbundna arbetstagare vid förelaget eller, i fråga ommoderförelag, inom koncernen. Fömtomredakfionella ändringar och kompletteringar till följd av den nyabanklagstiftningen (jfr SFS 1987:641) överensstämmer lagförslaget med promemorian(13§). får jag hänvisa lill promemorian och lill vad jag anfört i avsnill 2.5.1.Jag vill särskill framhålla atl rätlen till represenlafion i beredningsorgansom verkar fortlöpande endast får avse frågor som hänskjutils dit av styrelsenför senare behandling i styrelsen. Däremot är det inte nödvändigt all styrelsenkonstituerat beredningsorganet. Arbelslagarrepresentanlernafär inle della i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal ellerslridsålgärder eller av andra frågor där en facklig organisafion påarbetsplatsen har etl väsenfiigt intresse som kan strida mot Ometl företags verksamhet är av sådan nalur eller har elt sådant ändamål somavses i 2§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, hararbetstagarrepresentanterna inte heller räll all della i etl beslul som gällerverksamhetens mål eller inriktning. Belräffande första styckethänvisar jag lill promemorian (14 §) och lill vad Prop. 1987/88:10 jaganfört i avsnill 2.5.2. Vissa redaktionella justeringar har vidtagits. Bestämmelseni paragrafens andra stycke saknar motsvarighet i gällandestyrelserepresentationslagar. Regeln knyter an lill 2 § MBL där del föreskrivsalt en arbetsgivares verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärligeller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt ellerannat opinionsbildande ändamål undantas frän lagens tillämpningsområde, såvittavser verksamhetens mål och inriktning. Den bärande tanken har varil aft delfackliga inflytandet genom medbestämmande inle skall tillåtas konkurrera medannal demokratiskt beslutsfallande eller träda de grundlagsfästa principernaom yttrandefrihet och tryckfrihet för när. Även i fråga omarbetstagarinflytande genom styrelserepresentation gör sig dessa ändamålssynpunklergällande, och den ifrågavarande bestämmelsens fillämpningsområdeöverensstämmer, såvitt gäller de företag och de frågor som omfattas, medtillämpningsomrädel för 2 § MBL. Somanförts i den allmänna motiveringen (avsnift 2.5.3) harjag funnit skäl allnägot begränsa arbetslagarrepresenlanlernas räll all delta i styrelsens besluti sådana förelag. Om beslutet rör ell sådant företags mål och inriktning, hararbetslagarna inte räll alt delta i själva beslutet. Enligt mitt förslag, och imotsats fill promemorians, gäller begränsningen enbart själva beslutsfattandet.Möjligheten för arbetstagarrepresentanten all, som , delta istyrelsens diskussion och atl lägga egna förslag kvarstår alltså. Det bör ocksäpåpekas all den av mig föreslagna rätten för en arbelstagarrepresentanl atldella i beredningsorgan eller liknande (13 § första slyckel) omfallar även nuberörda frågor. Delbör särskilt framhållas atl bestämmelsen i andra slyckel inte hindrar alt enförelagsstyrelse av del berörda slaget låter arbelstagarrepresenlanlerna dellai beslul i frågor som avses i 2 § MBL. 4.1.6Skadestånd m. m. Enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter mot denna lag skallbetala ersättning för den skada som uppkommer. Skadeståndet kan avse bådeersättning för den förlust som uppkommer och ersättning för den kränkning somlagbrottet innebär. Om del är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller hellfalla bort. kan dock inle med stöd av denna lag kräva skadestånd aven annan arbetstagarorganisation. Paragrafenöverensstämmer i huvudsak med promemorians lagförslag (16§). I mift förslag harförsta och andra styckena förts samman lill eft stycke och eft nytt andrastycke tillagts. Jagansluter mig till de mofivullalanden som gjorts i promemorian. Jag hänvisarockså lill vad jag anfört i avsnitt 2.7.2. Därutöver vill jag anföra följande. Somframgår av promemorian och av vad jag anfört i den allmänna mofiveringen kan skadeståndsansvar endasl göras gällande mellan en ar betsgivare och en arbetstagarorganisation. Därmed överensstämmer de 86 nyaskadesländsbestämmdserna tillämpningsområde med vad som gäller Prop. 1987/88:10för talan i arbetsdomstolen om överträdelse av lagens bestämmelser i övrigt (19§). Med anledning av elt påpekande av AD harjag ansett lämpligt atl i 15 §införa ett andra stycke med innebörd all en arbetstagarorganisation inle kanmed slöd av den nya lagen kräva skadestånd av en annan arbetstagarorganisation. Somframhållits i promemorian uppkommer skadeslåndsskyldighet när någon bestämmelsei lagen åsidosätts. Del torde därvid inte föreligga några svårigheter allkonstatera huruvida elt handlande eller en underlåtenhet hänför sig tillbestämmelserna i styrdserepresentationslagstiftningen eller till bestämmelsernai den associalionsrättsliga lagstiftningen. Någol särskilt behov finns därförinte enligt min mening all genom särskilda uttalanden närmare ange vari enskadebringande handling eller underlåtenhet enligt lagen beslår. Skadeståndetkan avse både ersättning för den förlust som kan uppkomma, dvs. ekonomisktskadestånd, och ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär, iarbetsrätlsliga sammanhang kallat allmänl skadestånd. Redan det faktum altlagens bestämmelser åsidosatts leder således till all allmänl skadestånd kangöras gällande. Däremot fordras för ekonomiskt skadestånd all del verkligenuppkommit en skada. I praktiken är del givelvis främst det allmännaskadeståndet som kommer i fräga. Somframgår av lagtexten kan skadeståndet sällas ned eller hell falla bort, om delanses skäligt. Denna jämkningsmöjlighel överensstämmer med vad som normaltgäller i andra skadeståndsrältsliga sammanhang. Densom vill kräva skadestånd enligl denna lag skall underrätta motparten om sittanspråk från del skadan inträffade. Om del inom den fiden harbegärts förhandling om anspråket enligl lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet eller med slöd av kollektivavtal, skall talan väckas inom fyramänader efter det all förhandlingen avslutades. I annal fall skall talan väckasinom älta månader från det skadan inträffade. Omunderrättelse inte lämnas eller talan inle väcks inom den lid som anges iförsta slyckel, har parten förlorat sin räll till talan. Jaghänvisar lill vad jag anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7.3) ochlill promemorian (I7§). Vissa redaktionella ändringar har vidtagits. Undanlag kan medges fråndenna lag , om slyrdserepresentation för de anställda skulle medföraväsentlig olägenhet för elt företag på grund av atl 1. styrelsens sammansättning berorpå politiska styrkeförhållanden eller pä förhållande mellan olika intressentereller intressentgmpper, som framgår av bolagsordningen, stadgarna, avlal ellerannan omständighet, eller 2. bolagsordningen ellermotsvarande föreskriver särskild röstmajorilel för styrelsens beslut. Eltundantag enligl första stycket får endast medges, om olägenheten 87 inte kan undanröjas påannat sätt. Undanlag skall förenas med villkor om Prop. 1987/88:10 åtgärdersom på annat sätt tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn i och inflytandepå företagets verksamhel. Jaghänvisar lill promemorian (18 §) och till vad jag anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.3). Vissa redaktionella justeringar har vidtagits. I frågor om tillståndenligl 9§ andra slyckel eller undantag enligt 17 § beslutar nämnden förstyrelserepresenlationsfrågor. Nämndenkan för liden fram lill del slutliga avgörandet besluta att enarbelslagartepresenlant inle får tillträda elt uppdrag som styrelseledamoteller suppleant. Nämndensbeslul fär inte överklagas. Jaghänvisar lill promemorian (19 §) och lill vad jag anfört i den allmännamotiveringen (avsnill 2.3.3). Vissa redakfionella justeringar har vidtagits. Iövrigt gäller i mål om tillämpning av denna lag, i den mån tvisten avserförhållandel mellan företagel och de anställda, lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister. Jaghänvisar lill promemorian (20 §). 1, Dennalag träder i kraft , då lagen (1976:351) om styrelserepresenlalion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska för eningar och lagen (1976:355) om slyrdserepresentation för de anställda i bankinslilul och försäkringsbolag skall upphöra alt gälla. Beslutsom med stöd av äldre lag har fallals om all inrätta styrelsere presenlalion för de anställda saml om alt utse arbetstagarrepresentanter i styrelsen gäller fortfarande. Motsvarande gäller beslul om undanlag som avses i 17 §. Jaghänvisar till vad jag anfört i avsnitt 2.9. 4.2.1Aktiebolagslagen (ABL) Jagansluter mig lill vad som anförts i promemoria (avsnill 10.2) belräffande ändringarna i ABL, utom såvitt avser den i promemorian föreslagna ändringen av 8 kap. 4 § (jfr avsnill 2.4.2). Bortsett frän vissa redakfionella justeringar - bl.a. har i 8 kap. 2§ andra stycket ABL strukits en hänvisning till den numera upphörda lagen (1976:350) om styrelserepresenlalion för samhället i aktiebolag, ekonomis ka föreningar och stiftelser - överensstämmer i övrigt mina lagförslag med promemorians. Vidare har i detta lagstiftningsärende ändringar föreslagils beträffande 88 13 kap. 2 § ABL. Rörandetillämpningen av ifrågavarande lagrum hänvisas Prop. 1987/88:10 lill vadsom anförts under avsnitt 2.6.1. 4.2.2 Lagenom ekonomiska föreningar (NFL) Somtidigare nämnts träder den nya lagen om ekonomiska föreningar (1987:667, NFL) ikraft , dvs. samfidigt med den nya slyrdserepresenlalionslagen.Av denna anledning måsle nu föreslås ändringar i NFL som föranleds av den nyalagen. Ändringarna berör sex paragrafer, 2 kap. 2 § samt 6 kap. 1,2,4,9 och 15§§. Hänvisningarlill 6 och 22 §§ lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (FL) finns förnärvarande i 9§ LSA. Den ändring som föreslås beslår i att bestämmelserna i 9 §LSA har förts över lill respekfive paragraf i NFL, 2 kap. 2 § och 6 kap. 4 §.Motsvarande gäller ändringen i 6 kap. 9 § NFL (jfr 26 § FL och 15 § andrastycket LSA). I23§ LSA finns en hänvisning till 37 § FL som gäller anmälan om ändring iuppgifter rörande styrelseledamöter m. m. för registrering. Enligl 23 § LSAskall i en sädan anmälan anges om ledamot eller suppleant har utsetts enliglLSA. I 9§ FL, som inte gjorts tillämplig på LSA, finns bestämmelser avmotsvarande innebörd vad gäller anmälan i samband med registrering av ekonomiskförening. Bestäijimdsema i 9 och 37 §§ FL har förts samman fill elt lagrum,6 kap. 15 § NFL, efter modell av ABL. Hänvisningen i della lagmm lill den nyaslyrdserepresenlalionslagen innebär således en viss utvidgning avanmälningsskyldigheten. I6 kap. 1 § NFL görs ell tillägg som svarar mot det i 8 kap. 1 § ABL. Härigenomklargörs redan i den inledande paragrafen under detta avsnitt i lagen att NFL;sbestämmelser om styrelsen inte är heltäckande utan att bestämmelser härom ocksåfinns i slyrdserepresenlalionslagen. I6 kap. 2§ slutligen har hänvisningen i andra slyckel lill LSA i stället gjortslill den nya lagen. Somframgår av avsnitt 2.6.2 föreslås även eri ändring beträffande styrelseledamotsbetalningsansvar enligl II kap. 3§. Jag hänvisar lill vad som där anförts. 4.2.3 Bankaktiebolagslagen,sparbankslagen och föreningsbankslagen Somtidigare nämnts (avsnill 2.8) har lagen (1955:183) om bankrörelse, lagen(1955:416) om sparbanker och lagen (1956:216) om jordbmkskasse-rörelsen ersattsmed fyra nya lagar - bankrörelselagen (1987:617), bankakliebolagslagen(1987:618), sparbankslagen (1987:619) och föreningsbankslagen (1987:620). Deföljdändringar som föranleds av den nya styrdserepresenlalionslagen berör detre sislnämnda banklagama. Deföreslagna ändringar i bankaktiebolagslagen gäller 7 kap. 1-3, 13 och 18 §§. Ändringarna i 7 kap. 1 och 3 §§ innebär endasl all reglerna i nuvaran de 7 och 8§§ LSABF (jfr SFS 1987:641) har förts över till respektive lagrum i bankakliebolagslagen. Ändringen i 7 kap 1 § görs emellertid - liksom ändringen i 8 kap. 1 § ABL - även i syfte alt i kapifiels första paragraf klargöra atl styrelsens sammansättning, hur den väljs, mandatli- 89 den för ledamöterna etc.inte enbart regleras genom bankakfiebolagens Prop. 1987/88:10 regler utanatl regler om delta också finns i styrdserepresenlalionslagen. Ändringsförslageti bankaktiebolagslagens 7 kap. 2 § motsvaras inte av någon tidigare bestämmelsei bankrörelselag. Ändringsförslaget i denna paragrafs andra styckeföranleds emellertid av all man här gjort en hänvisning lill LSABF med innebördatl vad som sägs i detta lagrum inle gäller arbelslagartepresenlant. I miltförslag har en hänvisning i slället gjorts lill den nya lagen omstyrelserepresenlalion. Ävenändringsförslaget i bankaktiebolagslagens 7 kap. 13 § saknar motsvarighet i1955 ärs bankrörelselag. 7 kap. 13 § bankaktiebolagslagen motsvarar emellertidi sak 8 kap. 9§ ABL, som i della lagsfiftningsärende kompletterats medstadgandet i 15§ andra stycket LSA om rätl för en suppleant till enarbelslagarledamot all dels få underlag, dels beredas tillfälle atl delta i ellärendes handläggning i styrelsen. 7 kap. 13 § andra slyckelbankakfiebolagslagen har kompletterats pä motsvarande sätt. Ändringsförslageti 7 kap. 18 § föranleds av hänvisningen i 22 § LSABF fill della lagrum (jfr SFS1987:641). Ulöverändringsförslagen till följd av den nya lagen om styrelserepresentafion har enändring i bankaktiebolagslagen föreslagils beträffande styrelseledamotsbetalningsansvar enligt 10 kap. 3 §. Angående fillämpningen av ifrågavarandelagrum hänvisas till vad som anförts i avsnitt 2.6. Deföreslagna ändringarna i sparbankslagen gäller 3 kap. 1-3, 12 och 17 §§.Ändringarna i 3 kap. 1 och 3 §§ innebär endasl alt reglerna i nuvarande 7 och8 §§ LSABF (jfr SFS 1987:641) har förts över sparbankslagen. Övrigaändringar saknar motsvarighet i gällande lag. De överensstämmer dock i sak medmotsvarande ändringar i ABL och bankaktiebolagslagen. Ändringsförslageni föreningsbankslagen fill följd av den nya lagen om slyrdserepresentationgäller 6 kap. 1-3, 12 och 17 §§. Ändringarna i 6 kap. 1 och 3 §§ består i altreglerna i nuvarande 7, 8 och 10 §§ LSABF (jfr SFS 1987:641) har förts övertill respektive lagrum i föreningsbankslagen. Ändringen i 6 kap. 1 § görsemellertid även av skäl som tidigare anförts beträffande motsvarandebestämmelse i bankaktiebolagslagen (7 kap. 1 §). Övriga ändringar iföreningsbankslagen saknar motsvarighet i gällande lag. De överensstämmer docki sak med motsvarande ändringar i ABL och bankaktiebolagslagen. Somframgår av avsnill 2.6.2 föreslås även en ändring belräffande styrelseledamotsbetalningsansvar enligt 9 kap. 3 §. Jag hänvisar lill vad som där framförts. Deföreslagna ändringarna i denna lag lill följd av den nya lagen om styrelserepresenlalion rör fyra paragrafer, 8 kap. 1,2, 11 och 17§§. Änd ringarna i 8 kap. 1 och 17 §§ innebär endast all reglerna i 7 och 22 §§ LSABF (jfr SFS 1987:641) förts över till försäkringsrörelselagen. I 8 kap. 2 § görs redaktionella ändringar med anledning av den nya lagen om styrd serepresenlalion. I 8 kap. 11 § försäkringsrörelselagen görs elt tillägg, motsvarande det i 8 kap. 9 § ABL, av innebörd atl suppleant för arbelsla- 90 gariedamol pä samma sättsom styrelseledamot skall fä underiag och Prop. 1987/88:10 beredastillfälle all della i ärendenas handläggning innan beslul fallas påstyrelsesammanträde. Tillskillnad från promemorian föreslår jag inga ändringar i 2 kap. 5 § och 8 kap.4§ försäkringsrörelselagen. Belräffande sislnämnda lagrum får jag hänvisa lillvad jag anfört under avsnill 2.4.2. Vad gäller 2 kap. 5 § 6försäkringsrörelselagen är delta lagrum utformat pä samma sätt som motsvarandelagmm i de nya banklagarna. Anledning saknas därför atl i lagtexten särskilthänvisa lill bestämmelser i styrdserepresenlationslagen (jfr prop. 1986/87:12,band 2, sid. 11). Ulöverändringsförslagen till följd av den nya lagen om styrelserepresenlalion harföreslagils en ändring i försäkringsrörelselagen vad gäller styrelseledamotsbetalningsansvar enligt 14 kap. 2§ försäkringsrörelselagen. Angåendetillämpningen av nämnda lagrum hänvisas lill vad som anförts i avsnill 2.6.1-2. 4.2.5Bostadsrättslagen, lagen om sambruksföreningar och lagen om flottning i allmänflottled Jaghänvisar lill promemorian. Vissa justeringar av promemorieförslaget rörandelagen om sambmksföreningar har vidtagits med anledning av införandel av NFL. Somen följd av all den nya lagen fått elt vidgat tillämpningsområde vad gällerförelagsformer måsle vissa ändringar göras i lagen (1972:262) om understödsföreningar.Ändringarna gäller 11, 14och27§§. Ändringen i 11 § motsvarasav undantagsbestämmelsen i 10 § LSABF som i promemorieförslaget förts över lill respektive huvudförfallning. I 14 §, som gäller ansökan om registrering av understödsförening, görs ell tillägg av innebörd att föreningen redan vid ansökningstillfället särskill skall ange om ledamot eller suppleant utsetts enligt styrdserepresenla- fionslagen. Situationen är här densamma som i promemorian angivits belräffande 9 och 37 §§ FL. I sammanhanget bör nämnas all enligt 3 § andra stycket lagen (1987:668) om införande av lagen (1987:667) om eko nomiska föreningar de hänvisningar till FL som finns i lagemom under stödsföreningar skall gälla även i fortsättningen. Med hänsyn lill all prome ändringsförslag rörande FL inle las med i della lagsfiftningsären de måsle 14 § lagen om understödsföreningar ändras pä motsvarande sätl. Bestämmelsen blir även tillämplig på ändringsanmälan (jfr 27 § andra styc ket sistnämnda lag). I 27§, som bl.a. gäller styrelsens sammansättning, mandattid etc, görs ett fillägg som svarar mol ändringen i 6 kap. 1 § NFL (jfr. promemorieförslaget 21 § FL). Härigenom klargörs atl lagen om understödsföreningar inle är heltäckande ulan att bestämmelser i del an givna hänseendet också finns i styrdserepresenlalionslagen. 4.2.7 Lagenom arbetslöshetsförsäkring Prop. Utvidgningenav slyrdserepresenlationslagens tillämpningsområde omfallar även de erkändaarbetslöshetskassorna vars verksamhel regleras enligl lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. Ändringar föreslås i 45, 48 och58§§. Ändringsförslageni lagen om arbetslöshetsförsäkring överensstämmer med de ändringar som föreslåsbelräffande lagen om understödsföreningar (se föregående avsnitt). Någon särskildkommentar torde därför inte vara nödvändig. Det bör dock för tydlighetens skullnämnas atl hänvisningarna till FL i lagen om arbetslöshetsförsäkring skallgälla även i forlsällningen; jfr - liksom beträffande lagen ornunderstödsföreningar - 3 § andra stycket lagen (1987:668) om införande avlagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 4.2.8 Lagenom stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, lagen om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar samt lagen om Somtidigare nämnts (avsnill 4.1) kommer i fortsättningen även hypoteks-insfitutall omfattas av lagen. Dessa regleras särskilt i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, i lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar samli lagen (1980:1097) om . Ändringar föreslås idessa lagar som svarar mot ändringen i 6 kap. 1 § NFL. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl anta de av lagrådet granskadelagförslagen (se avsnitt 3). Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagl fram. Bilagal Prop.1987/88: 10 Promemoria utarbetad inom arbetsmarknadsdepartementetsrättssekretariat 1 SAMMANFATTNING Prop. 1987/88: 10 Bestämmelserom de privatanställda arbetstagarnas rätt till representation i företagens styrelser finns i två skilda lagar. Dessa är dels lagen (1976:351) omstyrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar (LSA), dels lagen (1976:355)om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag (LSABF). Lagarna, somraed undantag för att de gäller i skilda företagstyper väsentligen är likalydande, har i sak gällt oförändrade sedan de trädde 1976. Huvudregeln i styrelserepresentationslagstiftningen är att de anställda i ett företag har rätt att utse två ledamöter och två suppleanter för dessa i företagets styrelse. Som en allmän förutsättning för rätt till representation gäller dock att företaget har i genomsnitt minst 25anställda. Undantag från lagens tillämpning kan medges omarbetstagar-representationen skulle medföra väsentligaolägenheter för företaget. Fråga om undantag prövas av () eller av regeringen (LSABF). De fackliga organisationerna har getts en framträdande roll vid tillämpningen av lagstiftningen. Beslutom att inrätta styrelserepresentation fattasav lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållandetill företaget och som företräder mer än hälften av arbetstagarna vid företaget. Tillhör de anställda olikaarbetstagarorganisationer, kan organisationer som tillsaimians företräder en majoritet av arbetstagarnagemensamt besluta om att inrätta arbetstagarrepresentation. Det är delokala fackliga organisationerna som utser arbetstagarrepresentanterna. Omorganisationerna inte kan enas, gäller enligt lagstiftningen en särskild hjälpregel som anger principerna för vem eller vilka av organisationerna som har rätt att utse ledamöter och suppleanter. 1987/88:10 Avgörande för fördelningen mellan organisationerna är därvid deras representativitet på arbetsplatsen. Enarbetstagarrepresentant skall som regel utses bland de anställda vid företaget. Mandattiden bestäms av den organisation som utserhonom eller henne. Tiden får dock inte vara längre än fyra räkenskapsår. En grundläggande tanke i lagstiftningen är att arbetstagarrepresentanterna skall arbeta undersamma villkor som andra ledamöter av styrelsen. Det materiella innehållet i arbetstagarrepresentanternasstyrelseuppdrag överensstämmer därför i allt väsentligt med vad som gäller för övriga styrelseledamöter. Styrelserepresentationslagarnahänvisar i detta avseende-till bestämmelser i den associationsrättsliga lagstiftningen, såsom aktiebolagslagen (1975:1385,ABL), lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (FL) eller försäkringsrörelselagen (1982:713). I vissa hänseenden gäller dock särskilda regler för arbetstagarrepresentanterna,t.ex. i fråga om jäv. Sådana avvikelser från eller kompletteringar av de allmänna associationsrättsliga reglerna framgår av be-stämnelser istyrelserepresentationslagarnav Styrelserepresentationslagstiftningen är en del av det reformarbete på arbetsrättens område som påbörjades och genomfördes i huvudsak under 1970-talet.Genom detta reformarbete, bl.a. tillkomsten av lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) som trädde i kraft , lades grunden för ett ökat arbetstagarinflytande i företagen. Arbetsmarknadens parter hardärefter träffat medbestämmandeavtal för olika sektorer av arbetsmarknadensom ytterligare avses befästaoch vidareutveckla medbestämmandet i företagen.Sett i ett sådant perspektiv utgör rätten för de anställda att med stöd av styrelserepresenta-tionslagstiftningendelta i företagens ledande organ enbetydelsefull komponent i det regelsystem som finns för att ge arbetstagarna medinflytande.Flera av de frågor som regleras istyrelserepresentationslagarna har också ett nära samband med frågor som regleras i annan inflytandelagstiftning på arbetsrättens område, t.ex. MBL eller arbetsmiljölagen (1977:1160).