prop · GB0360 · 1987-12-31 00:00:00 — Beslutom avgiftsuttaget skall fattas senast dessförinnan.Det nuvarande avgiftsuttaget har fastställts i lagen (1985:1005) omprocentsatser för uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension. Enligt19 kap, 4§ lagen om allmän försäkring skall () vartfemte år föreslå avgiftsuttag för nästföljande i den män uttaget interedan beslutats, RFV har i skrivelse till regeringen lagtfram förslag till avgiftsuttag för ATP för tiden t, o, m, är 1989, Skrivelsenoch en sammanställning av remissyttrandena över denna återfinns i prop,1984/85:87, bilagorna 1 och 3, ATPinfördes och omfattningen av systemet har ökat alltsedan dess ochkommer att fortsätta öka under . Ökningen beror dels påatt andelen personer över 65 är ökar och dels pä att antalet pensionärer medintjänad ATP-poäng och, framför allt kvinnor, ökar. Den hittillsvarande och denberäknade utvecklingen av antalet ATP-pensionärer framgår av följande tabell. Antalet ATP-pensionärer (1 000-tal) Prop. 1987/88: 60 ATP-systemetär således volymmässigt fortfarande under uppbyggnad. Förutom att antalet ATP-pensionärerökar stiger också den genomsnittliga ATP-pensionens storlek, eftersom denytillkommande pensionärerna i regel har en högre ATP-poäng, Sammantaget gördetta att utgifterna för ATP-pensionerna kommer att fortsätta öka, ATP-systemetär i princip ett fördelningssystem, vilket innebär att varje ärspensionsutbetalningar finansieras genom de avgifter som betalas in under sammaär. Under systemets inledningsskede lades dock avgiftsuttaget på en sådan nivåatt avgiftsinkomsterna översteg pensionsutbetalningarna och därigenom har enbetydande fond, AP-fonden, byggts upp. Avsiktenvar bl, a, att anpassa avgiftsuttaget till de långsiktiga behoven och därigenomundvika kraftiga avgiftshöjningar längre fram i tiden däpensionsutbetalningarna nätt större omfattning. Fondbildningen motiveradesockså med att avsättningarna skulle kompensera den förväntade nedgång i hushällssparandetsom befarades när ATP-systemet infördes. Fonden skulle dessutom utgöra enbuffert mot tillfälliga inkomstunderskott i systemet. Däremot kan inte fonden,vilket heller inte har varit avsikten, långsiktigt ersätta de avgiftsinkomstersom behövs för att klara pensionsutbetalningarna. Avgifteroch pensionsutbetalningar (milj. ATP-systemetstår nu inför risken av ett inkomstunderskott som blir större och mer långvarigt än vad som kan vägas upp med hjälp av AP-fon den. Visserligen har ränteinkomsterna från fondmedlen gjort att AP-fon den kunnat bibehålla och t. o, m, öka sitt reala värde trots inkomstunder skottet, men med ett oförändrat avgiftsuttag och med rimliga antaganden 12 omden ekonomiska utvecklingen kommer inom pensionsutbe- Prop.1987/88: 60 talningarna att överstiga de sammanlagda inkomsterna av avgifteroch räntor. Det medför att fondkapitalet skulle få tas i anspråk för de löpandeutbetalningarna. Därför finns anledning att höja ATP-avgiften. Iregeringens proposition (1987/88:36) om den ekonomiska politiken pä medellångsikt påtalas bl. a. att eventuella höjningar av avgifterna till ATP-systemetskall ske inom ramen för ett totalt sett oförändrat skatte-och avgiftstryck.Det innebär att andra skatter och avgifter behöver sänkas - vilket i sin turförutsätter besparingar och omprövningar inom andra delar av den offentligaverksamheten. Höjda ATP-avgifter kommer dessutom, allt annat oförändrat, attinkräkta pä det förhandlingsbara löneutrymmet och därmed ocksä göra detsvårare att dämpa pris- och lönestegringen. Chefenför kommer i annat sammanhang att anmäla förslag omhur en höjning av ATP-avgiften kan neutraliseras. 1.3 Socialavgifter till AP-fonden Demedel som betalas in i ATP-avgifter förs till den allmänna pensionsfonden (AP-fonden).Från AP-fonden finansieras löpande pensionsutbetalningar,förvaltningskostnader och andra utgifter för försäkringen. Medlen förvaltas förnärvarande av nio fondstyrelser. Dessa är första-tredje fondstyrelsen (sedanår 1960), fjärde fondstyrelsen (sedan är 1974) och fem löntagarfondsstyrelser(), Förstafondstyrelsen erhåller ATP-avgifter frän främst staten och kommunerna. Tillden andra fondstyrelsen förs avgifter frän större privata företag. Resterandeavgifter, avgifter från mindre företag och egenavgifter, går till den tredjefondstyrelsen. Fjärde fondstyrelsen erhåller sitt kapital frän första-tredjefondstyrelserna. Löntagarfondsstyrelserna förvaltar medel som inflyter delsvia ATP-avgifter (0,av avgiftsunderlaget per löntagarfond), dels genom ensärskild vinstdelningsskatt (tidigare även vinstskatt).Löntagarfondsstyrelserna skall överföra en real kapitalavkastning päminst till AP-fondens pensionsmedel. Uppbördenav socialavgifter sker i princip på tre olika sätt. Inbetalningar frän privataarbetsgivare och kommuner baseras på föregående månads lönesumma. För statligaaffärsverk och statliga myndigheter, , m,fl, fastställer RFVen preliminär årsavgift i böljan av året. Inbetalning sker med en tolftedelvarje månad med början under utgiftsåret. Det tredje sättet påvilket uppbörd sker gäller egenavgifter. Dessa avgifter betalas i samband meduppbörd av B-skatt, vilken sker . Förde två förstnämnda uppbördstyperna sker omföringen av medlen till AP-fondenomgående. När det gäller egenavgifterna sker omföringen först sedan denslutliga avgiften fastställts, d,v,s, andra året efter inkomståret. Influtnaavgifter för ATP uppgick till ca , , Av detta beloppsvarade egenavgifterna för 1489milj,kr, (avgifter avseende ), Prop,1987/88: 60 Den som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning(egenföretagare) betalar egenavgifter för finansiering avsocialförsäkringarna, I egenavgifterna ingår avgift till försäkringen förtilläggspension, Egenavgifterna debiteras och uppbärs på samma sätt som skattenligt uppbördslagen (1953:272), Det innebär att avgifterna beräknaspreliminärt av den lokala skattemyndigheten för att ingå i den preliminäradebiteringen av B-skatt, Avgifter och skatter baserade på denna preliminäradebitering betalas in till statsverket under uppbördsäret (marst, o, m, januari). Den slutliga avräkningen av egenavgifter sker taxeringsåret i samband med beräkning av den slutliga skatten, året efter taxeringsåret begär RFV uppgiftfrän () om summan av de egenavgifter som tagits upp påskattsedel för slutlig skatt. Dessa uppgifter lämnas normalt ochmotsvarande belopp finns då tillgängligt för överföring frän statsverketscheckräkning. Överföringen och fördelningen på olika avgiftsändamål ombesörjsav RFV, I enlighet med denna ordning tillförs således tredjefondstyrelsen egenavgifter till ATP andra året efterinkomståret. 1.4 Avgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension föråren 1988 och 1989 Mittförslag: Avgiftsuttaget för ATP fastställs till 10,, Skälen förmitt förslag: ATP-systemets starka beroende av den samhällsekonomiskautvecklingen gör att antaganden om ekonomins utveckling har en avgörandebetydelse för bedömningen av hur stort avgiftsuttaget för ATP bör vara.Regeringens ekonomiska politik har möjliggjort entillväxt i ekonomin som inflationstakten har kunnat sänkas. Dettahar inneburit att underlaget för uttag av ATP-avgifter har utvecklats pä ettpositivt sätt, som pensionsutbetalningarna hållits rillbaka genom enlåg prisutveckling. Dedemografiska förhållanden som påverkar ATP-systemet kan förutsägas medrelativt stor säkerhet. Vid oförändrade pensionsregler kan därför ocksåutvecklingen av pensionsutbetalningarna i fasta priser förutses framåt. Som jagtidigare beskrivit är ATP-systemet fortfarande i utveckling, både när detgäller antalet pensionärer och pensionernas genomsnittliga storlek. Detta göratt även om den ekonomiska utvecklingen har varit gynnsam sä haravgiftstäckningen i systemet successivt minskat och minskningen kommer att fortsättavid ett oförändrat avgiftsuttag. den ekonomiska tillväxtenblir exceptionellt stark är det uppenbart att ATP-systemet kommer ur balans ominga åtgärder vidtas för att minska avgiftsunderskottet. För att behålla AP-fondensreala värde fram krävs en åriig höjning av ATP-avgiften med ca0,3-0,om riilväxten i ekonomin antas vara per är. Med tanke på den storabetydelse ATP-systemet har för pensionärernas ekonomiska trygghet är detangeläget att motverka tendenserna till obalans mellan avgifter och utgifter.För att göra detta fordras åtgärder som ökar inkomsterna i systemet ellerhåller tillbaka de förväntade utgiftsökningarna. Jagvill i sammanhanget erinra om de friare regler för placering av medel i AP-fondensom underställts (prop, 1986/87:11). Ipensionsberedningen (S 84:03) pågår en översyn av reglerna förefterlevandepensioneringen, I beredningens arbete ingår också att se övervärdesäkringen och finansieringen av de allmänna pensionerna, RFVkommer senare i är att lägga fram förslag till avgiftsuttag för ATP för denärmast följande sju åren, Iavvaktan på resultatet av pensionberedningens arbete och på RFV:s förslag tillavgiftsuttag vill jag inte förorda att avgiftsuttaget fastställs för mer än tvåår. Motbakgrund av vad jag tidigare anfört föreslår jag därför att ATP-avgiften höjsmed till 10,av avgiftsunderiaget , Tillsammansmed de ändrade regler för överföring av egenavgifter som föreslås ges då ATP-systemeten inkomstförstärkning som ligger i nivå med vad sombehövs för att bevara balansen i systemet på . 1.5 Ändrade regler för överföring av egenföretagarnas tilläggspensionsavgifterfrån statsverket till AP-fonden Mittförslag: RFV ges rätt att uppbära förskott på egenavgifterna till tilläggspensioneringen.Förskottet beräknas till av debiterad preliminär B-skatt, Förskottetöverförs till AP-fonden i samband med uppbörden av B-skatt som sker sex gångerper år, mars t, o, m, januari. Slutavräkning sker andra året efterinkomståret. Skälenför mitt förslag: De nuvarande reglerna för överföring av debiterade egenavgifterfrän statsverket till AP-fonden innebär att medelstillförseln till AP-fondensker med betydande eftersläpning i förhällande rill uppbörden.Tidsförskjutningen, som i genomsnitt uppgår till ett och eU halvt är, medför ränteföriusterför AP-fonden och motsvarande räntevinster för statsverket. Ett och ett halvtårs egenavgifter motsvarar ca ,, vilket innebäratt ränteeffekten kan uppskattas till ca 250 milj, kr, åriigen. AP-fonden, tredjefondstyrelsen, har i en framställning till socialdeparte- Prop, 1987/88: 60 mentetden påtalat de förhållanden jag nu berört och lämnat ettförslag till ändring av nuvarande regler, som i huvudsak överensstämmer medmitt förslag. Deför AP-systemet negativa effekter som tidsförskjutningen i överföringen även tagits upp av i revisionsrapporten (Dnr 1985:886)"Ersättningar från allmänna pensionsfonden för administration avATP", Somjag tidigare anfört har avgiftsunderskottet ökat i ATP-systemet ,vilket innebär att en allt större del av pensionsutbetalningarna finansieras avfondens avkastning. Det är därför viktigt att de medel som är avsedda för ATP-pensionernaförvaltas på ett för AP-fonden gynnsamt sätt. På grund därav är det enligt minmening rimligt att egenavgifterna tillförs AP-fonden så snart det är möjligtmed hänsyn till uppbörden av avgifterna. Depreliminärt debiterade avgifterna betalas in till statsverket varannan månadunder uppbördsåret. För att minimera tidsförskjutningen i överföringen till AP-fondenbör RFV ges rätt att uppbära ett förskott som motsvarar den beräknade slutligadebiteringen av egenavgifter till tilläggspensioneringen. Förskottet bör delasupp i sex lika stora delar och uppbäras av RFV direkt i samband med uppbördenav B-skatt och egenavgifter , Egenavgifterna skulle därmedtillföras ATP-systemet enligt samma princip som för övriga ATP-avgifter, d, v, s,i takt med uppbörden. Föratt få ett underlag för att bestämma förskottets storlek har vissa beräkningargjorts avseende taxeringsåren 1976-1984, De preliminära debiteringarna av B-skatt,som även innefattar egenavgifter, har jämförts med de slutligt debiteradetilläggspensionsavgifterna. Beräkningarna visar att tilläggspensionsavgiften igenomsnitt utgjort 11,av den totalt debiterade B-skatten och att andelenvarierat mellan 11,och 12,. Förskottet kan därför med godtagbarprecision beräknas som en viss procent av debiterad preliminär B-skatt, Jaganser för egen del att förskottet bör bestämmas till av preliminärtdebiterad B-skatt, Procentsatsen bör kunna omprövas i anslutning tillriksdagens återkommande behandling av avgiftsuttaget för ATP, Förskottetär endast en preliminär beräkning av egenföretagarnas till-läggspensionsavgift.En avräkning måste därför göras i samband med den slutliga debiteringen avavgifterna. Regleringen av de slutligt fastställda avgifterna bör göras senasti samband med överföring av förskottsbeloppet året eftertaxeringsåret. Mittförslag föranleder kompletterande regler i 3 kap, 6 § socialavgiftslagen. Denya reglerna bör träda i kraft den och tillämpas pä egenavgiftersom avser och framöver. För tidigare inkomstår reglerasöverföringen av tilläggspensionsavgifter enligt nuvarande regler. Förslaget till lag omprocentsats för uttag av tilläggspensionsavgift utgör sådan lagstiftning som faller under området för lagrådets granskning. Med hänsyn till förslagets beskaffenhet bör dock lagrådets yttrande inte inhäm tas, 16 2 Hemställan Prop, 1987/88:60 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta de inom upprättade förslagen till 1, lagom procentsats för uttag av avgift till försäkringen för riiläggspension, 2, lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.1. 172 Riksdagen1987/88. Bilaga1.1 Prop, 1987/88:60 Lag om procentsats för uttag av avgift för åren 1988 och1989 till försäkringen för tilläggspension' Härigenomföreskrivs att det i 2 kap, I § och 3 kap, I § lagen (1981:691) omsocialavgifter nämnda avgiftsuttaget till försäkringen för Ulläggspensionskall utgöra , Senastelag i ämnet 1985:1005, 18 2 Förslagtill Prop, 1987/88:60 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap, 6§ lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap, 6§ får fränvederbörlig inkomsttitel i statsbudgeten tillgodoföra sig ett belopp sommotsvarar summan av debiterade egenavgifternaminskad med summan av de avgifter som avkortats eller restituerats. får under respektive uppbördsårenligt uppbördslagen (1953:272) som förskott på belopp enhgt första stycket tillgodoförasig av den preliminära B-skatt som debiterats intill den25februari . Förskottet tillgodoförs med en sjättedel under var ochen av uppbördsmånaderna mars, maj, juli, september, november och januari.Riksskatteverket skall lämna riksförsäkringsverketuppgift om den före den 25februari debiterade preliminära B-skatten. Om under ett uppbördsårtillgodoförts förskott som överstiger beloppet enligt första stycket skallskillnaden regleras genom avräkning på belopp som närmast därefter skall lillgo-doförasenligt första eller andra stycket. Denna lag träder i kraft , Senaste lydelse 1984:670, 19 Bilaga 2 Prop, 1987/88:60 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5november 1987 Föredragande: statsrådet och, såvitt avser avsnitt1,4, statsrådet Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. Hushällssparandet har uppvisat en svagutveckling. Med anledning av detta har regeringen vidtagit åtskilliga åtgärderför att stimulera hushållssparandet. frigörs betydande sparbelopp i hushällssektorn.Det gäller såväl skattesparmedel som spar- och premieobligationslån. Dessa sparbeloppkommer sammantaget att medföra kraftiga likviditetspåspädningar i hushållssektorn.Samtidigt förväntas hushållssparandet försämras ytterligare , Motdenna bakgrund vill jag nu ta upp frågan om ytterligare åtgärder i syfte attstimulera hushållssparandet, Hushållens totala sparande brukar delas in i tvåkomponenter, realt och finansiellt sparande. Det reala sparandet bestårhuvudsakligen av hushållens investeringar i små- och fritidshus, medan detfinansiella sparandet består av hushållens bankinlåning, placeringar i värdepapperoch privat pensionssparande m, m. Hushållens sparkvot erhålls som kvoten mellansparandet och hushällens disponibla inkomster. sjönk sparkvoten för att under 1970-taletstabiliseras i intervallet , sjönk'sparkvoten drastiskt till 0,5 %och har fram legat kvar vid denna låga nivå. Prognosen förinnevarande år är att hushållssparandet minskar ytteriigare. Denlångsiktiga nedgången av sparandet kan föi av bl, a, ATP-systemets tillkomst, ATP-systemet har till stor del ersatt det privata pensionssparandet. Eftersom ATP-sparandet inte definieras som hushållssparande kommer pensionssparande som sker i ATP-systemet rent definitionsmässigt att minska hushållssparandet i den mån det ersätter privat pensionssparande. Troligen hade hushällssparandet anpassats till det allmänna pensionssystemets successiva ut- 20 upprätthölls sparkvoten av en godutveckling av det Prop, 1987/88:60 reala sparandet. Perioden kännetecknas dockav finansiell skuldsättning, främst som en följd av hushållens omfattandeförvärv av småhus. Småhusinvesteringar var skattemässigt gynnsamma under1970-talet och gav en hög real avkastning. De kortsiktiga variationerna i denfinansiella sparkvoten förklaras i huvudsak av förändringar iden disponibla inkomsten, kreditmarknadsläget etc. Utvecklingen har, som jag nämnde,kännetecknats av en mycket kraftig nedgång av sparkvoten. Denna utvecklingtorde främst bero på den minskning av hushållens reala disponibla inkomster medca som skedde , Nedgången av sparandet är att hänföra till detreala sparandet. Det finansiella sparandet uppvisar däremot en svag ökningunder , Dessa förändringar beror sannolikt bl, a, på att den realaavkastningen på småhusinvesteringar minskat till följd av stigande realräntoroch inkomstskattereformen , som avkastningen på finansieHtsparande ökat. En förklaring till varför det finansiella sparandet inte ökatunder senare år kan vara de kraftiga förmögenhetsökningar som skett i hushällssektornpä grund av värdestegringar , Vid slutet av uppgickhushållens redovisade finansiella förmögenhet till ca , motknappt , , Ökningen hänför sig tillkursuppgången på börsnoterade . aktier och till höjda taxeringsvärden päfastigheter. Också vid en internationell jämförelse är sparkvoten iSverige låg. Något som dock måste beaktas vid en sådan jämförelse är attSverige till skillnad frän mänga andra länder har ett väl utbyggt offentligtpensionssystem. Jag har tidigare berört ATP-systemets troliga inverkan på hushällssparandetunder , Hushällssparandet i kan således ej förväntas ligga påen så hög nivå som är fallet i många andra länder, De svenska hushållen ökade sin privata konsumtion kraftigtunder , Prognoserna för innevarande är tyder på att den privatakonsumtionen ökar i samma höga takt. Vidare fortsätter hushållen att öka sinskuldsättning. motsvarades hushällens upplåning av ökadefinansiella tillgångar. tycks upplåningen i ökad utsträckning hafinansierat privat konsumtion. Hushållens kraftigt ökade utgifter har bidragit tillförsämringen av bytesbalansen och till att den totala efterfrågan är så hög attekonomin visar tecken på överhettning. Denna utveckling gör det nödvändigt attföra en stram ekonomisk politik. Den ekonomiska politiken syftar till att förbättrabytesbalansen och det reala sparandet, främst i form av ökadeindustriinvesteringar. Denna politik är nödvändig för att pä sikt skapautrymme för höjda reallöner. Om utrymme skall skapas för en fortsatt expansion avindustrikapacite ten är det nödvändigt att sparandet inom övriga samhällssektorer ökar. Den offentliga sektorn har pä senare år förbättrat sitt sparande kraftigt och kommer att innevarande år redovisa ett sparandeöverskott, vilket skedde år1977, Hushållssparandet försämras emellertid. Framöver krävs Prop, 1987/88:60 att hushållens stigande disponibla inkomster inte i för stor utsträckninganvänds till konsumtionsökning. Det är således önskvärt att hushällssparandetökar av konjunkturskäl och för att främja tillväxten. har beslutat att extrainsättningarfår ske med högst , i vinstsparandet år 1987och med högst , i allemanssparandet är 1988,Taket för en sparares samlade nettoinsättningar i allemanssparandet höjs den 1januari 1988 från , till , (prop, 1986/87:150 bil, 1, FiU 24, rskr,344, SFS 1987:855), Mot bakgrund av vad jag anfört är det angeläget att ytteriigarestimulera sparandet, I sammanhanget vill jag erinra om att regeringen i juni1987 gav spardelegationen (Fi 1985:03) i uppdrag att utreda vissa frågor omhushållssparandet och att finna vägar som kan leda till ett ökat hushällssparandei , Statsrådet kommer att behandla frågor omolika åtgärder inom ramen för allemanssparandet. Under beredningen av ärendethar överläggningar hållits med företrädare för bl, a. riksbank, ,bankinspektionen och bankgrupperna. Jag vill nämna att förslag om ett särskilt ungdomssparandeförbereds inom . Ett sådant sparande kan sägas komplettera deåtgärder som kommer att föreslås, 1.4.1 Gällande regler i huvuddrag Allemanssparandet började och ärtillgängligt för alla här i landet kyrkobokförda personer fr.o.m, det år defyller 16 är (prop, 1983/84:30, FiU 13, rskr, 32, SFS 1983:890), Sparande kanske pä eU allemanssparkonto i bank och i högst två allemansfonder. Fonderna kanvara av två slag, antingen öppna för alla sparare eller företagsanknutna, dvs,förbehållna sparare i ett visst bolag eller en viss koncern. En sparare får sätta in högst , i allemanssparandet.Vid några tillfällen har spararna getts möjlighet till extrainsättningar. Underförsta kvartalet 1988 får, som statsrådet nämnt, sådan extrain-sättningske med högst . Spararens sammantagna nettoinsättningar i de bådasparformerna fär inte överstiga . Från ett allemanskonto kan uttaggöras när som helst, men spararen debiteras då en uttagsavgift om en procent avdet uttagna beloppet, dock lägst . Denna avgift tillfaller den bank somförmedlar allemanssparandet. På medel som står inne på ett allemanssparkonto fårspararen en lagstad-gad ränta motsvarande diskonto. Värdetillväxteni en allemansfond är beroende av den löpande avkastningen och värdeutvecklingenpä fondens placeringar. Utdelning till fondandelsägarna kan inte ske. Denlöpande avkastningen skall återinvesteras, och spararens avkastning visar sigdärför enbart i form av värdestegring på de fondandelar han har. För placeringen av förmögenheten i en allemansfond finnsbestämmelser som anger bl, a, att högst av fondens värde får placeras iobligationer och andra skuldförbindelser, utfärdade av staten. Verksamheteni en allemansfond regleras, i den mån det inte finns särbestämmelser i lagen omallemanssparande, av aktiefondslagen (1974:931), En fond får ha högst 75000andelsägare. Varje allemansfond förvaltas av ett för ändamålet särskilt bildatfondbolag. Styrelsen för ett fondbolag skall bestå av minst sju ledamöter, varsmajoritet och ordförande väljs av en fondandelsägarstämma. Två ledamöter utsesav regeringen. Innan första fondandelsägarstämma hållits består styrelsen av deledamöter som bolagsstämman och regeringen utsett. Fondbolaget skall upprätta förfonden individuella fondbestämmelser, som skall ange bl, a, de allmännaplaceringsriktlinjerna. Bankinspektionen ger fondbolaget tillstånd att utövaallemansfondverksamhet. Tillstånd får ges först sedan inspektionen fastställtfondbestämmelserna. Ungdomar,som börjar spara i allemanssparandet senast det år de fyller , får för detförsta året en bonusränta om på sparat belopp, dock högst . Avkastningenfrån allemanssparandet är liksom bonusräntan befriad från inkomstskatt.Alltsedan 1986 års taxering är allemansfonderna dessutom befriade frånskattskyldighet för realisationsvinster pä aktier och obligationer. Ungdomarmellan 18 och 28 är, som har , insatta på ett och samma konto i allemanssparandethar rätt till bosparlän upp till ett belopp motsvarande den insattabehållningen. Om länet inte skall utnyttjas till förvärv av bostad ärlånerätten begränsad till högst , Bosparlän lämnas av den bank som försparkontot eller är förvaringsbank för fonden.