prop · GB0374 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:74 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Iproposifionen lämnas förslag rörande vissa frågor om del framtida skör-deskadeskyddet. 1 1987/88. Propositionens lagförslag Prop, 1987/88:74 Lag om beslutanderätt för Stiftelsen skördeskadeskydd 1 § Regeringen får överlämna tillStiftelsen skördeskadeskydd att besluta i ärenden om skördeskadeskydd, 2 § Statistiska centralbyrånskall till Stiftelsen skördeskadeskydd lämna ut sädana uppgiftersom behövs för handläggning av ärenden om skördeskadeskydd. 1, Denna lag träder i krafl den 1april 1988, 2, Den som hos StiftelsenLantbrukarnas skördeskadeskydd har tagit befattning med en fråga som avses i 1§ får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid har erfarit om affärs-eller driftsförhållanden hos enskild. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100) Härigenom föreskrivs alt 9 kap, 4§ och bilagan tillsekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap, 4§ Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hosmyndighet som avser framställning av stafislik samt, i den utsträckningregeringen föreskriver del, i annan därmed jämförbar undersökning, som utförsav myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Uppgift iföretagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs förforskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestafislik och uppgift,som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbartförhällande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om detstår klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någonhonom närslående lider skada eller men. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas enligt vadsom föreskrivs i lag om beslutanderätt i ärenden om skördeskadeskydd. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, ochannars i högst . I enlighet med vad som anges i 1 kap, 8 § skall vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att la del av handlingar hosmyndighet i fillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ somnämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet.Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svenskförfattningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamhetenhar uppdragits ät organet. Stiftelsen statligt stöd i form av stipendier betsfonden (SFS 1976: 1046) Stiftelserna , prövning av anställnings- och ar- Riksutställningar, in- belsvillkoroch andra frågor som ternationella fredsforskningsinsli- rörstatligt reglerad anställning hos lut (), Tekniska mu- stiftelsen(SFS 1976: 1046) ' Lagen omtryckt 1985:1059, Mednuvarande lydelse avses i prop, 1986/87: 151 föreslagen lydelse. seum och WHO CollaboratingCentre on Internafional Drug Moni-toring Stiftelserna Nordiskamuseet, Riksutställningar, internationella fredsforskningsinsfi-lut(), och onInternational Drug Moni- toring statligt stöd i form avstipendier (SFS 1976:1046) prövning av ärenden om skördeskadeskydd(SFS 1988:00) prövning av anställnings-och arbetsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos stiftelsen(SFS 1976:1046) Dennalag träder i krafl, i fräga orn 9 kap. 4 § , och i övrigt den 1januari 1989, pp- 1987/88:74 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,R. , , , , , , G,, , Proposition om skördeskadeskydd 1 Inledning Mellanföreträdare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation träffadesden en principöverenskommelse om att () skall överta huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd. Enför staten och LRF gemensam arbetsgrupp har därefter haft i uppdrag attnärmare utreda och lämna förslag till utformning av del nya skyddet. Arbetsgruppenlade fram ett sådant förslag. Förslaget innehåller ocksä enöverenskommelse mellan staten och LRF. Överenskommelsen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilagal. Iprop, 1986/87: 146 om reglering av priserna på jordbruksprodukter m,m, togs bl,a, frågan om det framlida skördeskadeskyddet upp. Regeringen förordade i proposiUonenall LRF skulle vara huvudman för ell nytt skördeskadeskydd fr, o, m. 1988 årsskörd och hemställde om godkännande i denna del. beslutadei enlighet med hemställan (JoU 1986/87: 26, rskr, 346), Samtidigtsom regeringen förelade frågan om huvudmannaskapet uttalades attflera av de frågor som behandlades i överenskommelsen var av den arten altriksdagen måste besluta i ärendet innan en överföring kunde ske. Förslag i deolika frågor som fordrade ställningstagande skulle utarbetas ochföreläggas , har förnyadeöverläggningar ägt rum mellan företrädare för regeringen och LRF. Jagåterkommer till frågan om det framlida skördeskadeskyddet, ti /88. 2 Bakgrund Prop. Nuvarandeskördeskadeskydd tillkom , hade staten vid störreskördeskador genom bl, a, prishöjningar lämnat stöd till jordbrukarna, Skördeskadeskyddetomfattar samtliga jordbruksföretag med minst tvä hektar brukad åker. I skyddetingår alla allmänt odlade grödor. De grödor som inte ingår är främstträdgårdsväxter, kokärter, konservärter, åkerbönor och bruna bönor. Skördeskadeskyddetär etl ekonomiskt skydd vid sköidenedsätining. Om skörden är betydligt lägre änman normalt kan förvänta sig utgår ersättning oavsett orsak. Vidskadeberäkningen beaktas såväl förluster pä grund av låg skörd som förlusterförorsakade av dålig kvalitet. Skyddet avser inte enskilda grödor utan detsammanlagda skörderesultatet för företaget. Genom skördeskadeskyddet skall iprincip endast stora skördeskador ersättas. Avsikten är att det skall vara ettkatastrofskydd, Varje jordbrukare är skyldig att varje årlämna uppgifter om åkerarealens användning till slafistiska centralbyrån (SCB).Dessa arealuppgifter används för ersättningsberäkningarna i skördeskadeskyddetsamt utgör underlag för delar av lantbruksstatistiken. Varje jordbrukare fårbesked orn beräkningsresultatet. Skördeskadeersättningen betalas ut före marsmånads utgång året efter skadeäret utan att ansökan om ersättning behövergöras, Ersätlningsberäkningarnaför de enskilda jordbruksföretagen baseras pä uppgifter från gärden omarealfördelningen pä olika grödor. Uppgifterna om skördens storlek och kvalitethämtas däremot inte frän den enskilda gården. I stället beräknas områdeslal sombaseras på det genomsnittliga skördeutfallet för olika grödor inom området. Förskördeskadeskyddets syften är landet indelat i 420 skördeområden. För varjeområde och för var och en av de i skyddet ingående grödorna fastställs årligennormskörd, aktuell skörd, normkvalitel, aktuell kvalitet och skördevariation. Medledning av skörde- och kvalitetsuppgifter samt uppgifter om gällande grundpriser,i de flesta fall per skadeåret, beräknas normskördevärde,aktuellt skördevärde och skördevarialion i kronor per hektar. Företagelsareal av varje gröda multipliceras med normskördevärdet resp. det aktuellaskördevärdet för skördeområdet. På delta sätt erhålls ett normskördevärde ochett aktuellt skördevärde för varje gröda som odlas pä företaget. Om summan avde aktuella skördevärdena är mindre än summan av normskördevärdena, utgörskillnaden den beräknade skadan. Ersättning utbetalas om skadan är större änsjälvrisken och avrundas till närmast hela hundratal kronor. Genomatt de aktuella skördarna bestäms för skördeområden kan enstaka eller grupperav företag drabbas av betydande skador utan att skördeskadeskyddet löser ut,eller att det löser ut med otillräcklig effekt. Företagare som drabbas avmycket allvarliga skördeskador men som pä grund av skyddetskonstrukfion inte får ersättning eller endast får obetydlig ersätt- Prop.1987/88: 74 ning kan söka behovsprövade bidrag. Ersättningaroch bidrag utbetalas från en fond - skördeskadefonden. Medel fill denna hartillskjutits frän staten och jordbruket. utgörs tillskottet tillfonden endast av ränta på innestående medel. Fondenförvaltas av statens jordbruksnämnd som är huvudmyndighel för skördeskadeskyddet.Jordbruksnämnden ansvarar för insamling av avgiftsmedlen och för utbetalning aversättningar. Nämnden beslutar vidare om behovsprövade bidrag. SCBsvarar för den största delen av arbetet med skördeskadeskyddet. Sålunda svarar SCBför den centrala ledningen av de objekfiva skördeuppskattningarna samtfastställer indelningen i skördeområden, SCB svarar ocksä för insamling,granskning och kontroll av bl, a, arealuppgifler från samUiga jordbruksföretagi landet samt beräknar normskördar, aktuella skördar, normpriser och aktuellapriser, skördevariationer och ersättningar. Dessutom ombesöijer SCB utskriftav utbetalningskort och ersättnings-besked samt svarar för stickprovskontrollav jordbrukarnas arealuppgifter. Lantbruksnämndernautför fältarbetet vid de objektiva skördeuppskattningarna med hjälp avsärskilda provtagare och medverkar vid fältkontroller av arealuppgifterna.Nämnderna samlar in arealuppgifter från jordbrukare, som inte lämnat in dessatrots påminnelser, samt medverkar vid granskning av arealuppgifter i fall somkräver lokalkännedom eller kontakt med jordbrukarna. Dessutom insamlar och granskarnämnderna individuella anmälningar av skördeskador i samband med s, k,tillfälliga åtgärder, svarar fonden helt för kostnaderna för skyddels administration. - skördestafistiska nämnden - har till uppgift att utreda frågorom skyddets utformning och omfattning samt avge förslag till förbättringar avskyddet. Grunderna för skyddet är fastställda av . beslutarregeringen om skördeskadeskyddets statistiska och tekniska utformning efterförslag från skördestatistiska nämnden, Efterbemyndigande av regeringen fillkallade dåvarande chefen för jordbruksdepartementeti fem sakkunniga med uppdrag att se över skördeskadeskyddet inomjordbruket. De sakkunniga, som antog benämningen utredningen om skördeskadeskyddet,avlämnade betänkandet (SOU 1979: 53) Nytt skördeskadeskydd. Utredningenlade fram tvä alternativa förslag till skördeskadeskydd, nämligen ettkombinerat låne- och bidragssystem och eU syslem bestående av nuvarandeområdesskydd med vissa individuella kompletteringar. Staten borde enligtutredningen vara huvudman för skördeskadeskyddet oavsett vilket av de bådaföreslagna systemen som valdes. För att vidare utredavissa frågor om skördeskadeskyddets framfida utformning tillkallade dåvarande chefen för en särskild sakkunnig som redovisade resultatet av sitt arbete i promemorian (Ds Jo 1983:8) Skördeskadeförsäkring, I promemo rian föreslogs en individualisering av skyddet. Som exempel på skyddssys- ternsom därvid kunde komma till användning diskuterades etl alternafiv Prop,1987/88: 74 medförhöjd självrisk och ett alternativ med individuella tilläggspremier. Vidareföreslogs att huvudmannaskapet för skyddet skulle överföras på försäkringsbolagoch de löpande kostnaderna för skyddet överföras på Såvälbetänkandet som promemorian har remissbehandlats. Förslagen har dock inteföranlett några beslut om ändringar i skördeskadeskyddet. Syftet är att ge jordbruks-förelagen ettskäligt ekonomiskt skydd mot förluster på grund av skördeskador. Skördeskadeskyddethar sedan tillkomsten utsatts för kritik från i första hand enskildajordbrukare eller grupper av jordbrukare. Även om vissa förändringar hargenomförts i skyddet har jordbrukarnas möjligheter att påverka skyddetsutformning ansetts vara alltför begränsade. Mot den bakgrunden har det varitangelägel för jordbrukarna alt själva få överta ansvaret för administrationen,finansieringen och den närmare utformningen av skyddet. Riksdagenhar också, som tidigare nämnts, godkänt att huvudmannaskapet för skyddetöverförs till LRF. Genom en sådan överföring ges jordbruket frihet att utformaett lämpligt skördeskadeskydd. Samtidigtmäste emellertid beaktas de allvarliga återverkningar som stora skördeskador avtypen naturkatastrof kan få. Sådana skador kan staten inte fråpsäga sigansvaret för. Statenbör följaktligen ha kvar ett övergripande ansvar för katastrofarta-de skador påskörden. Överenskommelsen med LRF innebär ocksä att staten även ifortsättningen skall ha ett övergripande ansvar vid skördeskador av naturkalastrofkaraklärsom drabbar stora områden. Dessutombör emellertid staten även i fråga om skyddet i övrigt, dvs, till de delarhuvudmannaskapet överföres pä LRF, försäkra sig om all vissa grundläggande kravpå det framfida skyddets utformning uppfylls, I det följande kommer jag attbehandla dessa frågor och frågan om administration och finansiering avskyddet. Denmed LRF träffade överenskommelsen innebär alt jordbruksnäringen själv utifrånvissa utgångspunkter skall svara för utformningen av skyddet. Iöverenskommelsen med LRF har således vissa riktlinjer för skyddet angivits.Dessa innebär enligt överenskommelsen bl, a. att skyddet väsentligen är ettindividuellt tolalskadeskydd och att det är öppet för alla jordbrukare med merän 5,0 ha åker, Väsentliga ändringar får enligt överenskommelsen inte görasutan regeringens medgivande. Förriksdagens information lämnas här en redogörelse för huvuddragen i Prop.1987/88: 74 det system som LRF avser att tillämpa. Somskadeområden avgränsas de geografiska områden där totalskador har stöireomfattning. Endast inom dessa skadeområden skall ersättning kunna utgå.Jordbrukare fär inom sådana områden anmäla arealer där skörden inte kan bärgaseller skadorna på skörden i fält är sådana att skörden måste kasseras. Skyddetgäller inte partiella skador och normalt inte heller utvintringsskador ochosådda arealer. Beräkningenav skördeersättningen sker individuellt för varje förelag. Vid beräkning avskördeskadan utgär man frän totalskadad areal och normskördevärdet i områdetför den aktuella grödan. Skördeutfallet av andra grödor som odlas pä företagetbeaktas inte. Ersättningen beräknas som skördeskadan på totalskadad arealminskad med en självrisk beräknad på gårdens totala normskördevärde. Vissminimistorlek pä utbetald ersättning kan komma att bestämmas. Ensjälvrisk på skall tillämpas. Självrisken kan behöva vara olika stor iolika områden beroende på hur stor sannolikheten för lotalska-dor är. Ävenindividuella variationer kan ifrägakomma, 3.3 Administration av skyddet Enligtöverenskommelsen skall LRF utöva huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet genomen särskild juridisk person. LRF har för detta ändamål inrättat en stiftelsevars ledamöter utses av LRF: s styrelse. Stiftelsen skall inte ha någon annanverksamhet. Avsiktenär att anmälnings- och kontrollförfarandet skall organiseras så att det kommeratt likna del förfarande som tillämpas vid individuell anmälanav skördeskador. Deuppgifter som behövs för skördeskadeskyddet hämtas urlantbruksregistret. Enligt förordningen (1968:111) om uppgifter för lantbruksstatistiken,lantbrukets företagsregister och skördeskadeskyddet utgör uppgift förlantbruksstatistiken också anmälan för reglering av skördeskada. administrera skyddet behöver sfiftelsen tillgång till motsvarandeuppgifter. För lantbruksföretag inom skadedrabbade områden är det främstföljande uppgifter som behövs, nämligen - namn och adress, - person- ellerorganisationsnummer, - församlingsnamn och områdesidenlifikationsamt - odlade grödor och arealerna förvar och en av dem. Ävenom huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet överförs från staten till LRFkommer dessa uppgifter också i fortsättningen att lämnas för lantbruksstatistikenoch ingå i lantbrukets företagsregister. Somframgår av vad jag har anfört behöver stiftelsen ocksä tillgäng tilluppgifter om normskördar för ersättningsberäkningarna. LRF anser att för detframtida skördeskadeskyddet är det tillräckligt med en tredjedel av nuvarandeantal provytegårdar. Det blir därmed sannolikt de kravstaUstikanvändare i övrigt ställer som främst kommer att vara styran- Prop.1987/88: 74 de för hur omfattande skördeuppskattningarna behöver vara iframtiden. publicerade Utredning om de objektiva skördeuppskaltningarnasomfattning. Enligt denna utredning erfordrades, om man bortsåg från skördeskadeskyddetsbehov, åtminstone skördestatistik på länsnivå. Skördeuppskattningarna borde,menade man, kunna begränsas till hälften eller tredjedelen av nuvarandeomfattning. Det kan nu bedömas som troligt att antalet skördeområden kanminskas från 420 till ca 100, Deuppgifter som sfiftelsen mot bakgrund av vad jag nu nämnt kan behöva föradministrationen av skyddet bör ersättning fåtillgång till efter överenskommelse med SCB, LRFhar vidare framfört önskemål om att få anlita lantbruksnämnderna för arbete medrapportering av skadorna samt insamling och granskning av skadeanmälningarna.Jag anser att det arbetet bör få utföras av nämnderna på uppdragsbasis. Medelsbehoveti det framtida skördeskadeskyddet är beroende av omfattningen av de skadetypersom ingår i skyddet samt valet av självrisknivå. LRF avser att i stort settbehålla den ambitionsnivå som gäller för de tillfälliga åtgärderna i nuvarandeskydd. De sammanlagda årliga ersättningarna för dessa åtgärder har varit igenomsnitt 44 milj. kr. Om utvintring m. m.,som inte avses beaktas i det framlida skyddet, frånräknas har de årligautbetalningarna varit knappt 30 milj. kr, Överslagsmässigt bedömsadministrationskostnaderna bli ca 5 milj, kr. Detberäknade skadeutfallet och därmed också ersättningarna kommer att varierabetydligt mellan olika år. Det är därför angeläget att skördeskadefonden ärtillräckligt stor för att klara dessa variationer. Under senare är har fondensbehållning minskat. Efter utbetalningarna skörd uppgårskördeskadefonden till ca 324milj. Det förutsätts att en uppbyggnad avfonden sker så att denna kommer att uppgå tillstorleksordningen 500 milj. kr. i dagens penningvärde. Tillfonden bör tills vidare ärligen föras ett belopp av 60 milj, kr. Delta är avsettatt dels motsvara de årliga genomsnittliga utbetalningarna för ersättningaroch administration, dels bygga upp fonden fill erforderlig storlek.Avsättningen till fonden bör ske från de prisregleringsmedel som jordbruksnäringentillförs enligt årliga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift.Jordbrukets kompensationsram bör höjas med motsvarande belopp utan avräkning. Enligt överenskommelsenmellan staten och LRF skulle stiftelsen få överta skördeskadefonden skörd. Efter överläggningar un der mellan företrädare för regeringen och LRF har emellerfid en överenskommelse träffats som innebär att fonden inte nu överförs till stiftelsen utan av fem är kvarstår hos statens jordbruksnämnd. Fondens medel skall av jordbruksnämnden placeras på 10 sammasätt som regeringen har angivit för placeringen av övriga prisregle- Prop.1987/88:74 ringsmedel. Nämnden skall efter rekvisition till stiftelsen utbetalade medel som erfordras för dess verksamhet. Underövergångsperioden kommer ett arbete alt pågå i syfte alt nå en överenskommelsemed LRF om en definitiv överföring av fonden vid periodens slut, I övrigt görsinga förändringar i förhållande till den fidigare överenskommelsen, 3.5 Effekter på den statliga förvaltningen Somjag anfört fidigare (avsnitt 3.3) kommer överföringen fill LRF av huvudmannaskapetför skördeskadeskyddet att medföra att dimensioneringen av skördeuppskattningamablir mindre beroende av skördeskadeskyddet. Enligtstatistiska centralbyrån måste en ny områdesindelning vara färdig under höstenåret före det skördeår då den skall användas, bl. a. beroende dettar för omarbetning av dataprogrammen. Urvalet av provytegårdar mäste ocksägöras fidigt. Skördeuppskattningarna kan därför inte läggas om förrän fr. o, . Infillomläggningen av skördeskadeskyddet bör såväl skördestatistiskanämnden som enheten för skördeskadeskydd finnas kvar och fullgöra sina uppgiftervad gäller skörd samt förekommande avvecklingsarbete. Därefter börsåväl nämnden som kansliet kunna avvecklas. En mindre del av de uppgifterenheten för skördeskadeskydd har kan behöva utföras inom statistiskacentralbyrån även , bl. a. gäller det slutförande av arbete som rör1987 års skördeskador. Detta har beaktats i statistiska centralbyrånsanslagsframställning. Jordbruksnämndenbör kvarstå som huvudmyndighet för nuvarande statliga skördeskadeskydd tilldess att det är avvecklat. som för LRF: s räkning skall handha skyddet kommer att anförtrosuppgifter som innebär myndighetsutövning. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformenfordrar detta lagstöd. Jag föreslår alt uppgiften överiämnas till stiftelsen ien särskild lag. Enfråga som bör uppmärksammas i del här sammanhanget är frågan omoffentlighetsprincipens tillämpning på stiftelsen. Regeringen har i prop. 1986/87:151om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m, föreslagit en utvidgning avprincipens tillämpning utanför myndighetsområdet och då främst till sådanaorgan som handhar myndighetsutövning mot enskilda. Jag anser att stiftelsensverksamhet, i enlighet med de rikfiinjer som redovisas i propositionen, böromfattas av en sådan utvidgad offentlighet. Stiftelsen bör således föras upp iden bilaga till sekretesslagen som föreslagits i propositionen. Detbehov av sekretess hos sfiftelsen som kan uppkomma på grund av att offentlighetsprincipen skall tillämpas tillgodoses i propositionen genom ett tillägg i 8 kap, 7§ sekretesslagen. En konsekvens av regleringen blir, " som ocksåuttalas i propositionen, att inte bara handlingssekretess kom- Prop.1987/88: 74 mer att gälla utan också en motsvarande tystnadsplikt. De föreslagna ändringarna i sekretesslagen skall inteträda i kraft förrän . Avsikten är emellertid att stiftelsen skall påbörja sinverksamhet . Det behövs därför särskilda bestämmelser omtystnadsplikt för befattningshavare hos fram till den 1januari 1989. Jag anser att sädana bestämmelser kan tas in iövergångsbestämmelserna till den särskilda lagen om beslutanderätt för sfiftelser.De bör ges en begränsad tillämpningstid och inte gälla längre än till dessändringarna i sekretesslagen träder i kraft. Jag har i det föregående föreslagit alt stiftelsen skallfå tillgång till vissa uppgifter ur lantbrukets företagsregister. För dessauppgifter råder enligt 9 kap, 4§ sekretesslagen (1980:100) i viss utsträckningsekretess. Förslagen i prop, 1986/87: 151 innebär också att deenskilda organ till vilka offenfiighetsprincipen utsträcks blir att jämställamed myndigheter vid Ullämpningen av sekretesslagen. Enligt 1 kap. 3 §sekretesslagen får sekretessbelagda uppgifter inte röjas för annan myndighet iandra fall än som anges i lagen eller i lag eller förordning till vilken lagenhänvisar. Detsamma gäller enligt 1 kap. 2 § då fråga är om alt röja uppgifter förenskild. Av 14kap, 1§ framgår emellertid såvitt avser uppgiflslämnandemyndigheter emellan att även en föreskrift om uppgiftsskyldighel i en lag ellerförordning till vilken någon uttrycklig hänvisning inte finns i sekretesslagenskall lända fill efterrättelse. Någon motsvarande bestämmelse finns inte då detgäller uppgiftsskyldighet mot enskilda. Jag anser att uppgiftsskyldigheten gentemot stiftelsen börregleras i den särskilda lagen om beslutanderätt för stiftelsen. För attstiftelsen skall kunna administrera skördeskadeskyddet behöver stiftelsentillgäng till uppgifter från ,dvs, innan stiftelsen enligt förstagen i prop. 1986/87:151 blir att jämställamed myndighet. En särskild hänvisning till uppgiftsskyldighelen måste därförinföras i sekretesslagen. Ett sådant tillägg harg)orts i 9 kap. 4§, I enlighet med det anförda har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag till 1, lag ombeslutanderätt för Stiftelsen skördeskadeskydd, 2, lag om ändringi sekretesslagen (1980: 100), Förslaget under punkt 2 har upprättats i samråd med chefenför . Lagförslagen är av sådan karaktär att de i och för sigligger inom området för lagrådets granskning. Enligt min mening är förslagensbeskaffenhet dock sådan att det inte är nödvändigt att höra lagrådet iärendet. 4 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt anta inom upprättade förslag till