prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Dennu gällande lagstiftningen på omrädet, LSA och LSABF, trädde i kraft den 1 juli1976. Lagstiftningsarbetet (prop. 1975/76:166, NU 68, rskr. 402 resp. prop.1975/76:169, NU 69, rskr. 403) föregicks av en utvärdering av den fidigareförsöksverksamheten. En betydelsefull förändring som genomfördes när lagarnapermanentades var all gränsen för antalet anställda som erfordras för allarbetslagarna skall fä rätt fill representation sänktes, i LSA från 100 till 25och i LSABF frän 50 till 25. En närmare redogörelse för bakgmnden lilllagstiftningen saml innehållet i LSA och LSABF lämnas i den inledningsvisnämnda promemorian från (avsnitten 3.1 och 4.1). Defackliga organisationernas strävan att förbättra villkoren i arbetslivet för deanställda kan sägas gå fram längs i huvudsak två vägar. Den tradifionella vägen äratl de fackliga organisafionerna genom för handlingar med arbetsgivarna söker förbättra de anställdas arbets- och 43 anställningsvillkoreller på annal sätl ta till vara löntagarinlressel. Det sker Prop. 1987/88:10exempelvis när parterna träffar kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkoreller när förhandlingar förs om alt lägga ned viss verksamhet eller atl byggaul förelaget. Den rättsliga reglering som omger denna förhandlingsverksamhetfinns framför allt i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL).Men även annan arbetsrättslig lagstiftning finns med i bilden säsom lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning pä arbetsplatsen(förtroendemannalagen), lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) ocharbelsmiljölagen (1977:1160). Denandra vägen är alt de fackliga organisationerna söker påverka och fä inflytandegenom direkl delaktighet i företagets beslutsprocesser. Det kan ske genom allföreträdare för de anställda deltar i olika beslutsorgan inom företaget, såsomföretagels styrelse eller skyddskommitté. Styrdserepre-sentalionslagarna är,sell i etl sådant perspekfiv, en lagstiftning som griper in i förelagensorganisatoriska förhållanden. De ansluter därmed och är etl komplement lill denassocialionsrättsliga lagstiftning som sedan gammalt reglerar associationernasuppbyggnad och verksamhet, t. ex. ABL. En närmare redogörelse förslyrdserepresenlalionslagarnas anknytning lill den associalionsrättsligalagstiftningen lämnas i promemorian (avsnitt 3.2). Reglernai LSA och LSABF om de anställdas representation i styrelsen bygger på tankenatl de anställda i kraft av sill arbete bör ha räll fill insyn i och inflytandepå bolagels verksamhet. Även andra former för arbetslagar-inflytande päledningsnivå förekommer dock (se närmare promemorian avsnitt 3.2). Lagstiftningenom styrelserepresenlalion för de anställda är en viktig del av de regler somskall garantera de anställdas inflytande i arbetslivet. Reglerna har i alltväsentligt fungerat fillfredsställande. Seft frän synpunkten altstyrelserepresentationslagarna utgör en del i elt större arbetsrälls-ligtregelsystem bör utvecklingen i slort på medbeslämmandeområdet också habidragit lill atl förbättra fömtsättningarna för de anställdas styrelsearbete. Enliglmin mening visar erfarenheterna all arbetstagarrepresentanterna allmänl setthar lämnat myckel värdefulla bidrag till förelagens skötsel och utveckling. Dehar tillfört företagsledningarna kunskaper av slor betydelse för verksamheten.De har också kunnal medverka lill atl förändringar av verksamhelen har kunnalgöras på ell sådant säll alt de anställdas intressen beaktats. Lagstiftningenom styrelserepresenlalion har därigenom, tillsammans med bl. a. MBL, medverkatfill all vikliga beslul kunnal fallas i enighet mellan företagsledningen och deanställda. Ävenom möjligheterna fill elt effektivt styrelsearbete givetvis varierar mellanenskilda förelag och olika förelagslyper, tvekar jag inle all påslå all deanställdas rätl till styrelserepresenlalion har blivit en betydelsefullkonkurtensfördd för svenska företag, nägot som för övrigt ofta vitsordas frånarbetsgivarhåll. Frånfackligt häll har emellertid framhållits atl del likväl finns vissa brister i lagstiftningen. Den fackliga kritiken har gällt bl. a. frågor som rör arbetslagartepresentanlernas ställning i styrelsen och formema för styrel searbetet. Även lagstiftningens, som det har ansetts, alllför begränsade 44 tillämpningsområdehar satts i fräga, liksom alt det saknas sanklionsregler i lagarna. Pä arbetsgivarsidan harman förklarat sig i huvudsak vara nöjd med lagstiftningens nuvarandeutformning. I vissa avseenden, framför allt vad gäller bestämmelser somreglerar själva arbetet i styrelsen, anser man emellertid atl lagen skullebehöva kompletteras eller preciseras ytteriigare. Särskilt har man fränarbetsgivarhåll framhållit alt uttryckliga regler om sekretess bör föras in ilagstiftningen och att jävsreglerna bör arbetas över och preciseras. Denu angivna frågorna har behandlats i promemoria. Ipromemorian redovisas emellertid också en allmän översyn av LSA och LSABF som ivissa avseenden lett fram lill förslag om förändringar i den nu gällandeordningen. Jagkommer i det följande all behandla - samordning av reglerna i LSAoch LSABF (avsnitt 2.2) - lagstiftningenstillämpningsområde (avsnill 2.3) - de anställdas representation istyrelsen (avsnitt 2.4) - arbetet i styrelsen (avsnitt2.5) - personligt betalningsansvarenligl 13 kap 2 § ABL m.m (avsnitt 2.6) - sanklionsregler (avsnitt 2.7) - den associalionsrättsligalagsfiftningen (avsnill 2.8) - ikrafllrädande- ochövergångsbestämmelser (avsnill 2.9) Minanärmare kommentarer fill de enskilda lagbestämmelserna återfinns ispecialmötiveringen (avsnitt 4). 2.2 Samordning av reglerna i LSA och LSABF Mittförslag: Reglerna om styrelserepresenlalion i aktiebolag, ekonomiskaföreningar, banker och försäkringsbolag bör sammanföras i en lag. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har lämnats ulan erinran. Från en del häll har dock förordats allreglerna på sikl förs över fill den associalionsrättsliga lagstiftningen. Skälenför mitt förslag: Jag hänvisar lill promemorian (avsnitt 4.2). Mitt förslag: Vissaassociationsformer som är undantagna från lagstiftningenstillämpningsområde skall omfattas av den nya lagen. Den kommer därigenom allgälla alla aktiebolag, banker, hypoleksinstitul, försäkringsbolag ochekonomiska föreningar som uppfyller de andra krav som ställs på bl.a. antaletanställda och kollektivav-lalsförhållanden. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget har i huvudsak lämnats utan erinran. () motsätter sig att lokala föreningsbanker(tidigare jordbrukskassor), som i delta sammanhang betraktas somavdelningskontor, skall omfattas av lagen. i (LO)anser atl lagens fillämpningsområde bör utsträckas även lill häradsallmänningaroch allmänningsskogarna i och . Försäkringsinspektionenförordar en mera detaljerad uppräkning i lagen av de associationsformer somomfattas av lagen. Skälen för mitt förslag:Promemorieförslaget innebär alt slyrdserepre-sentalionslagstiftningen, vadgäller förelagsformer, utvidgas alt omfatta samtliga aktiebolag, banker,försäkringsbolag och ekonomiska föreningar. Utvidgningen berör de lokalaföreningsbankerna saml vissa ekonomiska föreningar och hypoteksinslilut. Jaghar i princip inget alt invända mot förslaget. Beträffande omfattningen av dennya lagens tillämpningsområde får jag hänvisa lill specialmofiveringen (2 §lagförslaget). Jag delar den ipromemorian framförda uppfattningen att del nu inte är lämpligt alt föreslånägra mera långtgående utvidgningar av tillämpningsområdet. Jag hänvisar i dendelen till vad som anförs i promemorian (avsnitt 5.2) och återkomtner ispecialmofiveringen (2§ lagförslaget) till de synpunkter som framförts av BAO,LO och försäkringsinspeklionen. Mitt förslag:Regeln slopas alt en facklig organisation skall företräda mer än hälflen av deanställda på arbetsplatsen för all styrelserepresentafion skall fä inrättas. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanserna har lämnat förslaget ulan erinran. (), juridiska fakulteten vid ochBAO anser emellertid atl förslaget är inkonsekvent, om man behällerordningen all en facklig organisation skall fatta beslul om alt inrättastyrelserepresenlationen. Skälen för mitt förslag:Rätten till styrelserepresenlalion för de anställda är enligl gällande lagarknuten till den fackliga organisationens representa-fivitel på arbetsplatsen.Beslul om atl inrätta styrelserepresentafion för de anställda fattas således aven lokal facklig organisation som är bunden av kollektivavtal i förhällandelill företagel och som företräder mer än hälflen av de anställda vid företaget.Finns det flera kolleklivavlalsbundna arbetstagarorganisationer vid företagel,skall de tillsammans ha denna representativitet. I promemorian föresläs atldenna regel om facklig representativitet som fömtsättning för rätt lillstyrelserepresenlalion för de anställda slopas. Däremot behälls ordningen alten facklig organisation, som är bunden av kollektivavtal i förhällande tillföretagel, skall fatta beslutet om att inrätta styrelserepresenlalion.Belräffande motiven lill förslaget hänvisar jag till avsnitt 5.2 i promemorian. De flestaremissinslanserna har inte haft nägra invändningar mol förslaget. SAF betonardock atl förslaget innebär atl styrelserepresentafion för de anställda kaninrättas även i förelag där endasl fä eller ingen av de anställda ärorganiserade. SAF anser atl della slår i bjärt kontrast till lagstiftningenssyfte, som bäst tillgodoses om arbetslagarrepresenlalion inrättas efter beslulöver vilkel samtliga anställda haft inflytande. Enligt min mening har deli promemorian lagts fram övertygande skäl för all slopa den s. k.represeniaiiviletsregdn. Genom förslaget åstadkoms en bättre anpassning filldel allmänna synsätt som ligger lill grund för slyrdse-represenlalionslagstiflningen,nämligen alt arbetslagarrepresenlalionen i styrelsen är till gagn för allaanställda i företagel hksom för arbetsgivaren och verksamhelen som sådan.Lagstiftningen kommer härigenom ocksä all harmoniera bättre med annan arbetsrättsliglagstiftning där något motsvarande krav på representativitet inle finns. Jagvill även peka pä alt det är elt grundläggande krav för rätlen lillstyrelserepresentafion atl förelaget har minsl 25 anställda och atl del finnskollektivavtal mellan de lokala parterna. innebär i ljuset av den högagrad av facklig organisering vi har i vårt land - all den nuvarande regeln omrepresentativitet i praktiken torde utesluta myckel få förelag från lagenstillämpningsområde. Jagkan inte dela den uppfattning som bl. a. SAF antytt atl konsekvensen skullekräva atl de lokala fackliga organisationerna berövas rätten atl besluta omstyrelserepresenlationen. De skäl som talar för alt representativitetsregelnlas bort kan knappast åberopas lill stöd för all begränsa de fackligaorganisationernas inflytande. Som jag ser det är del i stället närmastsjälvklart all del är dessa som skall fatta besluten. ligger även väl ilinje med traditionerna pä den svenska arbetsmarknaden. Ocksä av rent praktiskaskäl bör de fackliga organisationernas rätt alt besluta omstyrelserepresenlationen och att utse ledamöterna inle ersättas med en annanordning. Jagansluter mig alltså till promemorians förslag. Mitt förslag: Denuvarande reglerna om möjlighet atl medge undanlag från styrelserepresenlalionför de anställda förs, i princip oförändrade, över till den nya lagen.Beslutanderätten vad gäller försäkringsbolagen förs dock över från regeringenlill som avgör sådana frågorför aktiebolag och ekonomiska föreningar. Undanlagsreglerna görs tillämpligaockså på banker. Promemorians förslag:Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Förslaget har lämnats ulanerinran. munförbundetoch har i sammanhanget framhållit att del tydligt måsleanges i molivuttalanden all nägon ändring av praxis för atl medge undantag inleär avsedd vad gäller kommunala eller landslingskommunala förelag, särskill traditionellkommunal verksamhet och sädan verksamhet, exempelvis kollektivtrafik, somåligger kommun eller landsting enligt lag. Skälen för mitt förslag:Som anförs i promemorian bör de regler i LSA och LSABF som innebär att etlförelag kan medges undanlag från lagens tillämpning föras över till den nyalagen ulan några sakliga ändringar (se närmare promemorian avsnitt 5.3). Iöverensstämmelse med promemorieförslaget föreslår jag också atl möjlighetenlill dispens skall finnas för samtliga de förelagslyper som omfattas av den nyalagen. Jag ansluter mig vidare lill förslaget all nämnden förslyrelserepresenlalionsfrägor som enda instans skall pröva alla dispensärenden. Med anledning av vadKommunförbundet och har anfört under remissbehandlingen kanjag bekräfta atl förslaget inte är avsett alt förändra den praxis som förnärvarande gäller i fråga om tillämpningen av undanlagsreglerna. Mittställningstagande: Jag föreslär inga ändringar i gällande rätt avseendekoncernbegreppet. Promemoriansställningstagande: Överensstämmer med milt. Remissinstanserna:Förslaget har lämnats ulan erinran. LO anser dock att de arbetsrätlsligaölägenheterna av alt de s.k. 50/50-bolagen inle anses som dotterbolag ikoncerner och därför inle omfattas av slyrdserepresen-lalionslagstiflningenskoncernregler bör undanröjas. Vidare anser LO att länstrafikanslällda, som inle har rätl till styrelserepresenlalion i länstrafikbolaget ulan endasl ide lokala Irafikbolag där de har sin anställning, skall likställas medanställda inom koncerner. () föreslår enregel om styrelserepresenlalion i vissa regionala och centrala organ inom bl.a.föreningsbanksrördsen och sparbanksrörelsen där inte heller elt normallkoncernförhållande finns. Skälen för mitt förslag:När kravet på facklig representativitet på arbetsplatsen för räit lillstyrelserepresenlalion las bort mäste vissa smärre följdändringar göras i frägaom de regler som gäller för koncerner. Jag kan i allt väsenlligl ansluta miglill de förslag till lagtékniska lösningar som lagts fram i promemorian. Koncernbegreppeti slyrelserepresenlalionslagsliflningen överensstämmer med vad som gällerenligt den associalionsrättsliga lagsfiftningen. innebär atl vissabolagskonslmkfioner, exempelvis de som påtalats av LO och TCO, faller utanförtillämpningen av koncernreglerna i LSA och LSABF. Sålunda är det inle möjliglför de anställda i 1. ex. 50/50-bolagen, d. v. s. sådana förelag som ägs lillhälflen vardera av två andra bolag. all fäslyrdserepresentation i ägarföretagen. Däremot kan de självfallet ha Prop.1987/88:10 rätl lill styrelserepresentafion i del egna förelaget. Jagär medveten om all del i en del av dessa fall frän vissa utgångspunkter skullekunna vara motiverat med en ökad möjlighet till styrelserepresentation. Sädanafall låter sig emellertid svårligen fångas i generella regler av det slag somlagsfiftningen måste bygga pä. Jag är bl.a. därför inle beredd atl pä gmndvalav del underlag som finns generellt föreskriva om avsteg fränkoncernbegreppet belräffande vissa förelagslyper. För övrigt är risken slor föratt en sådan åtgärd kan leda lill onödiga tolkningsproblem. Starka skäl talarför atl sä vill möjligl inle laborera med mer än ell koncernbegrepp. Jagansluter mig alltså lill förslaget i promemorian om all lill den nya lagen föraöver i huvudsak oförändrat de bestämmelser i och LSABF som reglerarkoncernbegreppet. Jag vill dock understryka all inget hindrar alt manavlalsvägen åstadkommer styrelserepresentafion för anställda i sådanasituationer som LO och TCO har beskrivit. Isammanhanget vill jag tå upp en annan fråga som ocksä väckts av LO och TCO vidremissbehandlingen av promemorian. Framlill har vid tillståndsgivning lill direkta invesleringari ufiandet haft som huvudregel atl utländska dotterbolag till svenska förelagskall vara direktägda från . ges emellertid i princip tillståndäven i den situationen all ulländska dotterbolag har samlats under etlsvenskägl holdingbolag i utlandet eller ägs av elt annal svenskägl dotterbolagi utlandet. En förutsällning sägs dock vara all den svenska ägaren är bereddatl se till all kan få informafion om ulvecklingen även i bolag somär indirekt ägda. LOoch TCO framhåller i sina remissyttranden all den ifrågavarande ulvecklingenleder till alt den svenska koncernsstyrelsens roll urholkas och därmed ocksä defackliga företrädarnas möjlighet lill insyn i den utländska verksamheten. LOoch TCO föreslår därför alt den nya styrelse-representationslagen kompletteraspå så sätl atl represenlafion för de anställda blir möjlig även i de nu nämndaholdingbolagen. Styrelserepresentalionslagsliflningenutgär från atl arbetslagarrepresen-talion i ell förelag skall kunna inrättasför de anställda som har sin sysselsättning här i landet. Detta innebäremellertid inle att arbetstagarrepresentanternas insyn och inflytande ärbegränsat lill förelagets verksamhel här i landet. Däremot kan det inle i ensvensk lag om styrelserepresenlalion meddelas föreskrifter om representation isvenskägda förelag utomlands, vare sig det är fråga om direkt ägande eller omindirekt ägande via holdingbolag i utlandet. Jagdelar uppfattningen atl den av LO och TCO beskrivna ulvecklingen inte ärtillfredsställande. Problemet kan emellertid, som jag sade, inle lösas pådet sätl som LO och TCO har föreslagit inom ramen för den nu aktuellalagstiftningen. Jag avser dock alt följa utvecklingen på della område och, omdet visar sig nödvändigt, undersöka om man pä nägol annat sätt kan komma tillrätta med förhållandena. 4 1987/88. Mitt förslag:Arbetstagare som stadigvarande är verksamma i etl kommissionärs- ellerdotterföretag men som har sina anställningsavtal träffade med kommittent-respektive moderföretaget skall vid tillämpningen av den nya lagen betraktassom anställda även i kommissionärs- eller dotterföretaget. Arbetstagarna gesdärmed räll lill styrelserepresenlalion i del företag i vilket de arbetar. Enförutsättning för räll till styrelserepresenlalion är alt kollektivavtalföreligger antingen hos det företag som är arbetsgivare eller hos del där deanställda arbetar. Överensstämmer i princip med mitt förslag. Promemorieförslaget gällerdock inle uttryckligen dotterföretag och innehåller inte heller uttalandenbelräffande kravet på kollektivavtal för rätl lill styrelserepresenlalion i denu berörda förelagen. Remissinstanserna:Promemorieförslaget har i allt väsentligt lämnats ulan erinran. TCOfinner det logiskt alt arbetslagarna har inflytande via styrelserepresenlalioni det förelag där verksamhelen bedrivs men pekar pä alt det även ikoncernförelag, som inte driver kommissionärsverksamhet, förekommer attarbetstagare är anställda i moderföretaget men stadigvarande arbetar idotterbolagen. För all den bakom ändringsförslaget liggande tanken fullt ulskall kunna förverkligas fordras därför enligt TCO atl lagförslaget utvidgasall omfatta även bolag i koncerner, där anställningsförhållandena är de ovanrelaterade, ulan alt det rör sig om etl rent kommissionärsförhållande. Arbetsdomstolen (AD) anseratt det i tillämpningen möjligtvis kan uppkomma problem i fråga om innebördenav uttrycket "stadigvarande verksam" och föreslår därför alllagtexten förtydligas. AD har vidare ifrågasatt om inle lagen bör innehålla etlkrav pä all kommissionärsförelaget skall vara bundet av kollekfivavlal iförhällande till vederbörande lokala arbetstagarorganisation. () anser all problemen med arbetstagarnasinflytande och insyn i kommissionärsförelagen i första hand bör lösasavtalsvägen saml all den föreslagna regeln i vart fall bör ge ullryck förstörre flexibilitet. () framför liknandesynpunkter. Skälenför mitt förslag: Ett speciellt problem, ofta inom ramen förkoncernförhållanden, utgör de s.k. kommissionärsförelagen. I ett typisktkommissionärsföretagsförhållande driver etl aktiebolag, kommissionärs-bolaget,verksamhet för elt annat företags; kommillenlföretagels, räkning. Verksamhelenbedrivs visserligen under kommissionärsbolagets egen firma, men den är somregel av osjälvständig karaklär och behärskas i realiteten avkommitlenlföreiagel. Det är vanligt alt kommissionärsbolagel är etl helägtdotterbolag fill kommitlenlföreiagel eller ell "syslerförelag" i enkoncern. Kommissionärsbolagsförhällanden förekommer i inle oväsentligomfattning inom storindustrin, bl. a. av skattetekniska orsaker. sällanär förhållandena i dessa företag anordnade så atl arbetstagarna är Prop.1987/88:10 anställda i kommittentföretaget men har sitt arbete förlagt till kommissionärsförelaget.Förelagen har härigenom velat uppnå vissa personaladministrativa fördelar,såsom en förenklad och mer ändamålsenlig handläggning av personalärenden.Nägra från arbetsrättslig utgångspunkt otillbörliga avsikter är det iallmänhet inte fräga om. Det är emellertid principiellt sett inletillfredsslällande atl sädana arrangemang leder till alt arbetstagarna inlehar rätt lill styrdserepresenlalion i det företag där de i prakfiken arbetar. Förall komma lill rätta med de nu angivna förhållandena föreslås i promemorian attarbetstagare som stadigvarande är verksamma i elt kommissionärsförelag menformellt är anställda i etl annat företag vid tillämpningen av den nya lagenskall betraktas som anställda ocksä i kommissionärsförelaget. Dessaarbetstagare fär därmed räll all genom sina fackliga organisationer utsearbetstagarrepresentanter i styrelsen för kommissionärsförelaget. Enligtmin mening ligger förslaget väl i linje med lagstiftningens syfte att ge deanställda insyn och inflytande i det företag där de arbetar. Underremissbehandlingen har KFO och LRF föreslagit atl man skall avslå fränlagreglering och i slället lila lill all problemet skall lösas avtalsvägen. Jagvill med anledning av det erinra om atl defta var den hållning som intogs år1976 (se prop. 1975/76:166 sid. 147). De förhoppningar man dä hyste har inteinfriats. Jag anser därför att en konstruktion av den i promemorian föreslagnamodellen bör införas i den nya lagen. Underremissbehandlingen har TCO påpekat att det även vid sidan av renakommissionärsförhållanden förekommer atl arbetstagare är stadigvarandeverksamma i elt förelag trots all anställningsförhållandet formellt råder medett annal företag. Vad som främsl åsyftas är verksamhel inom vissa koncernerdär arbetstagaren är anställd i moderbolaget men stadigvarande arbetar i eltdotterbolag. Deskäl som anförts för en särreglering av kommissionärsförelag har enligt minmening samma bärighet i fråga om koncernföretag där anställningsförhållandenaär reglerade på angivet sätt. Jag anser därför atl den konstruktion av rättentill styrelserepresenlalion som föreslagits i promemorian bör gälla även underde av TCO relaterade förhållandena. Detta innebär atl vissa justeringar fårgöras i promemorians lagförslag (3 §). Principielltsett skulle en liknande lagreglering kunna komma i fråga även för andraförelagskombinationer, t. ex. mellan flera dotterbolag inom en koncern.Underiag för en sådan bedömning saknas emellertid och jag är därför inte bereddatl nu föreslå bestämmelser med della innehåll. Jagåterkommer i specialmotiveringen till vissa smärre frågor i samband med den nyaregleringen, bl.a. den av AD uppmärksammade frägan om innebörden av begreppetstadigvarande verksam. En fräga av mera principiell natur vill jag dock beröraredan nu. En grundläggandeförutsättning för alt de anställda vid etl förelag skall ha räll till styrelserepresentation är att en lokal arbetstagarorganisation är bunden av kollektivavtal i förhållande lill företaget. När arbelslagarrepre- sentation skall inrättas i ett moderföretag skall det finnas kollektivavtal 51 mellan en lokalarbetstagarorganisation och ett företag inom koncernen. I promemorian har intenärmare diskuterats hur kravet på kollektivavtal skall behandlas när det blirfräga om att inrätta styrelserepresenlalion i ell kommissionärsförelag närarbetstagaren är anställd i kommittentföretaget.