prop · GB0358 · 1987-12-31 00:00:00 — om rätten att besluta om resning m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ansökningarom resning och återställande av försutten tid i tvistemål och brottmål prövasenligt gällande ordning alltid av högsta domstolen. I propositionen föreslåsatt sådana ansökningar om de gäller tingsrättsavgöranden och vissa med demlikställda avgöranden i stället skall prövas av hovrätterna. Härigenom kanhögsta domstolen få mer tid för den prejudikatbildande verksamheten. Vidareföreslås en mindre justering i reglerna om vilka domstolar som skall prövabesvär över domvilla. Lagändringarna föreslås träda i kraft den . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 14), lagrådets yttrande (s. 40) ochföredragande statsrådets ställningstaganden till lagrådets synpunkter (s. 42). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste-därför läsa alla tredelarna. 1 1987/88. Lag om ändring i regeringsformen § regeringsformen' skall ha följande Härigenom föreskrivs att 11 kap. lydelse. Föreslagenlydelse kap. I § Resning iavgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av regeringsrättennär fråga är om ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighetär högsta instans samt i annat fall av högsta domstolen. Närmare bestämmelserhärom kan meddelas i lag. Resningi avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas avregeringsrätten när fråga är om ärende för vilket regeringen,förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annatfall beviljas resning och återställande av försutten tid av högsta domstoleneller, i den mån det föreskrives i lag, av annan domstol som icke är förvaltningsdomstol. Närmarebestämmelser om resning och återställande av försutten tid kan meddelas i lag. Denna lag träder i kraft . Regeringsformen omtryckt 1985:866. Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen tryckfrihetsförordningen' skall ha Härigenom föreskrivs att 14 kap. I följande lydelse. Föreslagenlydelse 14 kap. I § Vad i lag är stadgat om resning i mål i allmänhet gälle,utan hinder av att jury prövat huruvida brott föreligger, även dom itryckfrihetsmål. Beviljasresning i mål, vari jury prövat huruvida brott föreligger, och grundasresningen på omständighet som kan antagas hava inverkat på juryprövningen, förordnehögsta domstolen att målet skall ånyo upptagas inför jury av den rätt som förstdömt i målet; dock äge högsta domstolen, då resning beviljas till dentilltalades förmån och saken finnes uppenbar, ändradomen. Beviljasresning i mål, vari jury prövat huruvida brott föreligger, och grundasresningen på omständighet som kan antagas hava inverkat på juryprövningen,skall beslutas att målet skall ånyo upptagas inför jury av den rättsom först dömt i målet. Om resning beviljas till den tilltalades förmån ochsaken är uppenbar,/o/- den domstol som beviljar resningen i stället omedelbartändra domen. Denna lag träder i kraft den . Tryckfrihetsförordningen omtryckt 1982:941. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att58 kap. 4, 6-8 och 12 §§ samt 59 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att i balken skall införas fyra nya paragrafer, 58kap. 10 a, 13 och 14 §§ samt 59 kap. 4 a §, av följande lydelse. Vill någon söka resning, skall han hos högsta domstolengöra skriftlig ansökan därom. Ansökan om resning i tvistemål på gmnd av förhållande, somavses i 1 § första stycket 1, 2 eller 3, så ock i brottmål till men för dentilltalade skall göras , sedan sökanden erhöll kännedom om detförhållande, vara ansökan grundas; åberopas annans brottsliga gärning som gmndför ansökan, må tiden räknas från det dom däröver vann laga kraft. Resning itvistemål på grund av förhållande, som avses i 1 § första stycket 4, skallsökas , sedan domen vann laga kraft. Den som vill ansöka om resning skall göra dettaskriftligen hos hovrätten, om domen meddelats av tingsrätt, och i annat fallhos högsta domstolen. Ansökan omresning i tvistemål på gmnd av något sådant förhållande som avses i 1 § förstastycket 1, 2 eller 3 samt ansökan om resning i brottmål till men för den filltaladeskall göras från det att sökanden fick kännedom om det förhållandesom ansökningen grundas på. Åberopas annans brottsliga gärning som grund föransökan,/år Uden räknas från det dom över gärningen vann laga kraft. Resning itvistemål på grund av något sådant förhållande, som avses i 1 § första stycket4, skall sökas /ran det att domen vann laga kraft. Avvisas ej resningsansökan, skall ansökan med därvidfogade handlingar delgivas motparten och föreläggande meddelas honom attinkomma med skriftlig förklaring. Finnes ansökan ogmndad, må den dockomedelbart avslås. Vad i 56 kap. 9, 10 och 12 §§ år stadgat om besvär ihögsta domstolen äge motsvarande tillämpning beträffande resningsansökan. äge, när skäl äro därtill, förordna, att,till dess annorlunda föreskrives, vidare åtgärd för verkställighet av domen ejmå äga rum. Omresningsansökningen inte avvisas, skall den tillsammans med därvid fogadehandlingar delges motparten. Denne skall föreläggas att inkomma medskriftlig förklaring. Om ansökningen är ogrundad,/år den dock avslås . Om prövning av ansökningen sker i hovrätt, tillämpas 52kap. Om ansökningen tas upp av högsta domstolen, tillämpas56 kap. 9, 10 och 12 §§. Rätten får förordna att, till dess annat föreskrivs,vidare åtgärder för verkställighet av domen inte skall äga rum. Beviljas resning, förordne högsta domstolen, att måletskall ånyo upptagas av den rätt, som sist dömt i målet; dock äge högsta domstolen,då resning beviljas i tvistemål eller i brottmål fill den tilltalades förmånoch saken finnes uppenbar, ändra domen. Uteblirsökanden, då målet ånyo företages till förhandling, vare resningen förfallen;uteblir motparten, må målet avgöras utan hinder därav. I kallelse skallintagas erinran därom. Vad nu sagts gälle dock ej i fråga om åklagare. Beviljas resning, skall rätten förordna attmålet åter skall tas upp vid den domstol, som sist dömt i målet. Om resning beviljasi tvistemål eller i brottmål till den tilltalades förmån och saken är uppenbar,får rätten dock ändra domen. Uteblir sökanden, när målet på nytt tas upp vid enförhandling, skall resningen anses förfallen. Om motparten uteblir, får måletändå avgöras. Kallelserna skall innehålla en upplysning om dessa regler. Vadsom sägs i detta stycke gäller inte i fråga om åklagaren. Avvisaseller avslås resningsansökan, äge högsta domstolen ålägga sökanden attersätta motparten eller, om åklagaren är motpart, statsverket kostnaden åresningsärendet; har resning sökts av åklagaren, må kostnaden utgå av allmännamedel. Bifalles ansökan, skall frågan om kostnaden prövas i' samband med måletefter dess återupptagande. Avvisaseller avslås en resningsansökan,/år sökanden åläggas att ersätta motparteneller, om åklagaren är motpart, staten kostnaderna ; resningsärendet. Harresning sökts av åklagaren,/år kostnaderna utgå av allmänna medel. Bifalls ansökningen,skall kostnadsfrågan prövas i sambänd med målet efter dess åtempptagande. Om talan mot avgörande av annan myndighet än tingsrättskulle ha fullföljts i tingsrätt eller hovrätt, görs ansökan om resning iärendet skriftligen hos hovrätten. Detsamma gäller ärende som avgjorts genomgodkännande av strafföreläggande eller godkännande av föreläggande avordningsbot. Beträffande sådan ansökan som gjorts enligt första styckettillämpas 1-3 §§, 4 § andra stycket och 5-8 §§. Villnågon söka återställande av försutten tid, skall han , sedanförfallet upphörde, och sist , sedan tiden utgick, hos högstadomstolen göra skriftlig ansökan därom. Den somvill ansöka om återställande av försutten tid för fullföljd av talan i hovrätteller för ansökan om återvinning eller återupptagande i tingsrätt skall göradetta skrift-ligen hos hovrätten Beträffande ansökan, som sagts, äge vad / 5, 6 och 8 §§år stadgat motsvarande tillämpning. från det att förfallet upphörde och sist fråndet att tiden gick ut. Ansökan om återställande av försutten tid för fullföljdav talan i högsta domstolen eller ansökan om återvinning eller återupptagande ihovrätt eller högsta domstolen görs skriftligen hos högsta domstolen inom dentid som anges i första stycket. Beträffande ansökningen tillämpas 5, 6 och 8 §§. Ansökan om återställande av försutten tid för fullföljd av talan i tingsrätt eller hovrätt mot sådant avgörande som avses i 10 a § görsskriftligen hos hovrätten. Beträffande sådan ansökan tillämpas 11 § och 12 §första och tredje styckena. Vid fullföljd av talan mot hovrätts beslut ifråga omresning eller återställande av försutten tid gäller vad som sägs i 54 och 56kap. om fullföljd av talan mot beslut I mål eller ärende, som väckts vid tingsrätt. Villnågon besvära sig över domvilla, skall han till den rätt, där talan mot domenskolat fullföljas, eller, om fullföljd ej kunnat äga rum, till högsta domstoleninkomma med besvärsinlaga. Besvärskola föras, om de grundas å omständighet, som avses i 1 § 1, 2 eller 5, , sedan domen vann laga kraft, och, om besvären grundas å omständighet,som avses i 1 § 3, , sedan klaganden erhöll kännedom om domen.Erhöll han kännedom om domen, innan den vann laga kraft, skall tiden räknasfrån den dag, då domen vann laga kraft. Den somvill besvära sig över domvilla skall ge in en skriftlig besvärsinlaga tillhovrätten, om domen meddelats av tingsrätt, och i annat fall till högstadomstolen. Besvär skall föras, om de grundas på någon omständighetsom avses i 1 § 1, 2 eller 5, från det att domen vann lagakraft, och, om besvären grundas på någon omständighet som avses i I § 3, från det att klaganden fick kännedom om domen. Fick han kännedom omdomen, innan den vann laga kraft, skall tiden räknas från den dag, då domenvann laga kraft. Nuvarande-lydelse Föreslagen lydelse Prop. Om talan mot avgörande av annan myndighet än tingsrättskulle ha fullföljts i tingsrätt eller hovrätt, anförs besvär över domvilla iärendet skriftligen hos hovrätten. I fråga om besvär enligt första stycket tillämpas 1 §, 2 §andra stycket och 3 §. Denna lag träder i kraft . Har ansökanom resning eller återställande av försutten tid gjorts före ikraftträdandet,tillämpas äldre bestämmelser. Detsamma gäller i fall då besvär över domvillahar anförts före ikraftträdandet. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i skall införasen ny paragraf, 17 kap. 9 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 kap. 9§ . Bestämmelserna om särskilda rättsmedel i 58 och 59 kap.rättegångsbalken skall tillämpas ifråga om bodelning som förrättats av bodelningsförrättare.Härvid skall vad som sägs i 58 kap. 10 a och 13 §§ och 59 kap. 4 a § rättegångsbalkenom fullföljd av talan gälla av bodelning. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 23 kap. 5 § iparagrafens lydelse enligt lagen (1987:231) om ändring i nämnda balk skall haföljande lydelse. På endelägares begäran skall rätten förordna någon att vara skiftesman. Vad som föreskrivsi 17 kap. 1-4 och d-S §§ om bodelning, bodelningsförrättareoch make skall gälla i fråga om arvskifte, skiftesman och delägare i boet.Arvode och ersäUning till skiftesmannen skall dock betalas av dödsboet. På endelägares begäran skall rätten förordna någon att vara skiftesman. Vad somföreskrivs i 17 kap. 1-4 och 6-9 §§ om bodelning, bodelningsförrättareoch make skall gälla i fråga om arvskifte, skiftesman och delägare i boet.Arvode och ersättning till skiftesmannen skall dock betalas av dödsboet. Ställs boet under förvaltning av testamentsexekutör, ärdenne utan särskilt förordnande skiftesman. Detta gäller dock ej, om någonannan redan har förordnats som skiftesman eller om testamentsexekutorn ärdelägare i boet. Denna lag träder i kraft den . 6 Förslagtill Prop. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 18 kap. 20 § utsökningsbalkenskall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 20 § Bestämmelserna om särskilda rättsmedel i 58och 59 kap. tillämpas i fråga om kronofogdemyndighets besluti utsökningsmål. Vad som sägs i 58 kap. // och Vad som sägs i 58 kap./i § rätte- 12 §§rättegångsbalken om återstäl- gångsbalken om återställande av lande avförsutten tid gäller även försutten tid gäller även när föreläg- när föreläggande har meddelats en- gande har meddelats enligt 4 kap. 20, 21 eller 26 § eller 13 20, 21 eller26 § eller 13 kap. 7 § kap. 7 §andra stycket i denna balk. andrastycket i denna balk. Användning av särskilt rättsmedel får ej utan synnerligaskäl föranleda att exekutiv försäljning hävs. Denna lag träder i kraft . 7 Förslagtill Prop. Lag om ändring sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs att i sjölagen (1891:35 s. 1)' skallinföras en ny paragraf, 344 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna om särskilda rättsmedel i 58 och 59 kap.rättegångsbalken skall tillämpas i fråga om dispasch. Härvid skall vad somsägs i 58 kap. 10 a och 13 §§ och 59 kap. 4 a § om fullföljdav talan gälla av dispasch. Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1985:176. 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3§ Arbetsdomstolen är överrätt i mål som enligt 2 §upptagits vid tingsrätt och därifrån fullföljes. Att i arbetsdomstolen talan i visst fall kan föras motbeslut, som meddelats av annan myndighet än tingsrätt, föreskrives i 12 kap.70 och 71 §§ jordabalken och i lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstödvid arbetskonflikt. Arbetsdomstolen prövar besvär över domvilla ifråga omtingsrätts avgörande i mål som avses i 2 § och i fråga, om de avgöranden avannan myndighet som avses i andra stycket. Frågor om resning och återställandeav försutten tid beträffande sådana avgöranden prövas av högsta domstolen. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1977:530. 9 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem Härigenomföreskrivs att 20 § lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem skall haföljande lydelse. 20§ Vad som föreskrivs i 17 kap. 1, 2 Vad som föreskrivs i 17 kap. 1, 2 och A-8 §§ samt 18 kap. 1 § akten- och 4-9 §§ samt 18 kap. 1 § äkten skapsbalken gäller även vid tvist skapsbalken gäller även vid tvist mellan sambor. Vad som sägs om mellan sambor. Vad som sägs om makar skall därvid gälla sambor. makar skall därvid gälla sambor. Dennalag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den l5'oktober1987 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , , , R. , , , ,, , Lagrådsremiss om rätten att besluta om resning m. m. tillkallades en kommitté för att se över reglernaför rättegången vid de allmänna domstolarna. Kommittén antog namneträttegångsutredningen (RU). Enligt utredningens ursprungliga direktiv (dir1977:10) skulle översynen i främsta rummet inriktas på rättegången i förstainstans, alltså vid tingsrätterna. Genom tilläggsdirektiv (dir 1981:47) fickutredningen även i uppdrag bl. a. att göra en allmän översyn av rättegången iöverrätterna, alhså hovrätterna och högsta domstolen (HD). Utredningen (Ledamöter: landshövdingen ,ordförande, f.d. chefsrådmannen , överåklagaren ,advokaten , kurator och lantmästaren ) har beträffande överrättsprocessen lagt fram tre delbetänkanden,nämligen dels betänkandet (Ds Ju 1983:1) Processen i överrätt - Någradelreformer, dels betänkandet (SOU 1986:1) Översyn av 2 Högstadomstolen och rättsbildningen, dels betänkandet (Ds Ju 1986:9) Några frågor omde särskilda rättsmedlen. Också i utredningens slutbetänkande, som överlämnas idagarna, berörs frågor rörande överrättsprocessen. Förslagen betänkande har lagts till grund förlagstiftning (prop. 1983/84:78, JuU 15, rskr. 152, SFS 1984:131-136). 1986 årsbetänkande om högsta domstolen och rättsbildningen har remissbehandlats ochövervägs inom . Jag avser nu att ta upp defrågor om att flytta beslutanderätten i ärenden rörande bl. a. resning från HDtill hovrätterna som utredningen behandlat betänkande om desärskilda rättsmedlen. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av betänkandet som bilaga 1 , dels utredningens förslag tilllagändringar som bilaga 2 , dels en förteckning över remissinstanserna sombilaga 3 . En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inomjustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 87-44). Allmänna och särskilda rättsmedel En tingsrätts avgörande (dom eller beslut) i ett tvistemåleller brottmål kan normalt överklagas till hovrätten. Detta sker genom attklaganden inom viss anför vad eller besvär. Vilket av dessa bådarättsmedel som skall anlitas beror på vilken sorts avgörande det är fråga om. Ivissa fall kan i stället tingsrätten själv ta upp målet på nytt efter ansökanom återvinning av den som föriorat målet. När hovrätten efter överklagande har avgjort målet, kanhovrättens avgörande i sin tur i allmänhet överklagas till HD. I fråga omhovrätts dom sker detta genom ansökan om revision och när det gäller hovrättsbeslut genom besvär. Möjligheterna att få målet sakprövat av HD är emellertidstarkt begränsade genom att HD i princip endast skall ta upp mål som harprejudikatintresse. Om ett avgörande av tingsrätt eller hovrätt inteöverklagas inom de tidsfrister som gäller för de nu beskrivna s. k. allmännarättsmedlen vinner avgörandet laga kraft. Ett lagakraftvunnet avgörande kanalltså inte angripas med hjälp av ett allmänt rättsmedel. Ett sådant avgörandehar i allmänhet också vad man brukar kalla rättskraft. Med detta menas att denfråga som har avgjorts i princip inte kan bli föremål för en ny rättegång. Detär inte bara domar som har rättskraft utan även de fiesta typer av beslut sominnefattar ett slutligt avgörande av ett mål. Reglerna om laga kraft och rättskraft fyller framför allttvå funktioner. För det första tillgodoser de parternas intresse av att kunnalita på och rätta sig efter det domstolsavgörande som rättegången har mynnat uti. De fyller med andra ord en trygghetsfunktion. Vidare har dessa regler storbetydelse från processekonomisk synpunkt genom att parterna och det allmännainte behöver belastas med någon ny rättegång om samma sak. Om mycket starka skäl föreligger, måste det emellertidfinnas möjlighet att få till stånd en ny domstolsprövning även av frågor därdet finns ett rättskraftigt avgörande. Detta intresse tillgodoses genom de s.k. särskilda rättsmedlen, som funnits i värt processuella regelsystem sedanlång tid tillbaka. Till de särskilda rättsmedlen räknas i första hand resning,besvär över domvilla och återställande av försutten tid. Även besvär övergodkänt strafföreläggande eller över godkänt föreläggande av ordningsbothänförs till de särskilda rättsmedlen. Rättsmedlet resning är i första hand avsett för sådanafall där det föreligger starka indikationer på att det tidigare avgörandet ärmateriellt felaktigt. Besvär över domvilla möjliggör omprövning av sådana falldär det under den tidigare rättegången förekommit ett grovt processuellt fel.Besvär över strafföreläggande m. m. avser såväl materiella som processuellafelaktigheter. Med återställande av försutten tid menas att en part tillåtsanlita ett allmänt rättsmedel trots att den vanliga tiden för detta har gåttut. Grundförutsättningen är då att han hade laga förfall för att inte klagainom den stipulerade tidsfristen. Det bör påpekas attgränserna mellan de olika särskilda rättsmedlen inte Prop. 1987/88:58 allridär helt klara. Några avgöranden av HD ger vid handen att tillämpningsområdenaför bl. a. resning och besvär över domvilla i viss utsträckning sammanfaller. Fråganom ett lagakraftvunnet avgörande skall brytas upp med hjälp av ett särskilträttsmedel avgörs i ett fristående förfarande. Ärenden om resning elleråterställande av försutten tid prövas alltid av HD. Besvär över domvilla prövasdäremot av den domstol dit ett vanligt överklagande av avgörandet skulle hariktats. Det betyder att hovrätten skall pröva besvär över domvilla som riktasmot ett tingsrättsavgörande, medan HD prövar motsvarande frågor beträffandehovrättsavgöranden. HD prövar också besvär över domvilla i sådana fall där dettidigare avgörandet på grund av ett fullföljdsförbud inte kunnat överklagas.Besvär över godkänt strafföreläggande m. m. prövas av en tingsrätt som skulleha varit behörig att ta upp åtal för brottet. Ävenför de särskilda rättsmedlen gäller i allmänhet tidsfrister, men dessa ärbetydligt längre än de som gäller för de allmänna rättsmedlen. OmHD beviljar resning i ett mål, skall domstolen i allmänhet bestämma att måletskall tas upp igen vid den domstol som senast dömt i målet. Bifalls en ansökanom besvär över domvilla, skall domen undanröjas och målet tas upp igen vid dentidigare domstolen; här bortses från fall där domvillan har bestått just i attden domstolen inte varit behörig. Besvär över strafföreläggande m.m. kanutmynna i att föreläggandet undanröjs. Om nytt föreläggande därefter utfärdaseller åtal väcks för brottet får inte svårare straff föreläggas eller utdömasän som tagits upp i det undanröjda föreläggandet. När HD återställer enförsutten klagofrist innebär detta, som jag nämnde, att den som ärmissnöjd med det tidigare avgörandet får en ny möjlighet att överklaga dettagenom ett allmänt rättsmedel. Någotom förvaltningsdomstolarna m. m. Ävenvid de allmänna förvaltningsdomstolarna och inom förvaltningen finns möjlighetatt få till stånd en ändring i avgöranden av olika slag genom allmänna ochsärskilda rättsmedel. Jag skall här endast nämna att beslutanderätten i frågaom resning och återställande av försutten fid i ärenden för vilka regeringen,förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans ärförbehållen regeringsrätten. Detär för att åstadkomma en mer rationell användning av HD:s resurser som RU har tagit upp frågor om beslutanderätten när det gäller de särskil da rättsmedlen inom det allmänna domstolsväsendet. Tyngdpunkten har lagts på frågan om HD kan avlastas en del av det arbete som orsakas av de särskilda rättsmedlen. Utredningen har sålunda inte gått närmare in på frågan huruvida de särskilda rättsmedelsinstituten bör slås samman till ett mera enhetligt institut och inte heller på frågan huruvida de sakliga förut sättningarna för att få till stånd en ny rättegång bör ändras. Utgångspunktenför utredningens arbete har varit att man bör förbättra Prop. 1987/88:58 HD:smöjligheter att ägna sig åt prejudikatbildande verksamhet. Redan i sittdelbetänkande (SOU 1986:1) och rättsbildningen har RU lagtfram förslag som syftar rill att effektivisera prejudikatbildningen. Dessaförslag har i huvudsak avseende endast på sådana fall som överklagas till HDmed hjälp av de allmänna rättsmedlen. Utanför det betänkandet har såledeslämnats frågor om möjligheterna att avlasta HD arbete som förorsakas avde.särskilda rättsmedlen. Dessa frågor behandlas i stället i det betänkande somnu är föremål för överväganden. förslag skall hovrätterna ges rätt att besluta om resning beträffandetingsrättsavgöranden och beträffande andra avgöranden som kan överklagas tilltingsrätt eller hovrätt, t. ex. beslut i fastighetsbildningsärenden, utsökningsmåloch gåvoskatteärenden. RU föreslår också att hovrätterna skall få besluta ifrågor rörande återställande av försutten tid för överklagande av sådanaavgöranden. Motsvarande uppgifter beträffande hovrättsavgöranden bör enligtutredningens mening liksom nu ankomma på högsta domstolen. Såvittgäller besvär över domvilla föreslår RU bl. a. den justeringen av gällanderegler att prövningen beträffande tingsrättsavgöranden och därmed likställdaavgöranden skall ankomma på hovrätterna även i sådana fall där avgörandet inte kunnatöverklagas. Extraordinäraåtgärder beträffande sådana ärenden som avgjorts genom godkännande av ettstrafföreläggande eller ett föreläggande av ordningsbot ankommer med nugällande regler i stor utsträckning på tingsrätt.