prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 63 9 Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet, 64 10 Bidrag lill statens maskinprovningar,reservationsanslag 64 11 ,/ori/ag5a/ji/ag 65 12 Lantbruksstyrelsen, djurenshälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet,förslagsanslag 67 13 Bidrag till djurens hälso-och sjukvård,reservationsanslag 67 14 Bidragtill avlägset boende djurägare för 68 15 Bidragtill djurskyddsfrämjande åtgärder, 69 1 , reservationsanslag 71 2 Lokalkostnader m, m, vid lantbruks- 72 3 Inredning och utrustning av lokaler vid m, m,,reservationsanslag Ti 4 Skogs-och jordbmkets forskningsråd, reservationsanslag 74 5 Stöd till kollektivforskning, reservationsanslag 75 6 Bidrag Ullväxtförädling, reservationsanslag 76 7 Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademien, 77 H. Ungdomsfrågor 107 1 , förslagsanslag 109 2 Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhetm, m,, reservationsanslag 114 3 Bidragtill ungdomsorganisationernas lokala 115 4 Stödtill internationellt ungdomssamarbete, reservationsanslag 111 5 Lotterinåmnden,förslagsanslag 1987/88:100 5 718000 Bil. *2 736 000 152442000 Idrott, rekreaUonoch turism 118 I Stöd till idrotten, reservationsanslag 124 2 Stöd till turism och rekreation, ré',yervaf;o«a/ij-/ag 129 I Bidrag till vissa internationella organisationer m,m., förslagsanslag 130 2 Ersättningar för viltskador m,m,,/öri/agifl«Ä/fl *Beräknat belopp. Underbilagor Prop.1987/88: 100 132 11,1 Redovisning av regeringens arbete med ungdomsfrågor Bil. 162 11.2 Sammanfattning av promemoria frånarbetsgruppen BUS (Barn-Ungdom-Samordning) rörande , 165 11,3 Sammanställning av yttranden överpromemoria frän arbetsgruppen BUS(Barn-Ungdom-Samordning) rörande 172 11.4 Sammanfattning av folkrörelseutredningensbetänkande (SOU 1987:37) Stödet till barn- och ungdomsföreningar 180 11,5 Sammanställning av remissyttrandena överfolkrörelseutredningens betänkande(SOU 1987: 37) Stödet barn- och ungdomsföreningar Tryckeri, Stocicholm 1987 191 Bilaga12 till budgetpropositionen 1988 (tionde huvudtiteln) 1987/88:100 Bil.12 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, jämställdhet mellan kvinnor och män samtinvandring och svenskt medborgarskap. Den ekonomiska politiken och sysselsättningen År1987 har varit ett bra år för ekonomi. Produktionen och investeringarnahar vuxit, kapacitetsutnyttjandet inom näringslivet har höjts, löntagarnas realinkomster har stigit och viktigast av allt; arbetslösheten har pressals tillbakatill en nivå, som innebär att den bara är en femtedel av vad den är i iövrigt. är sysselsättningen högreän någonsin Udigare. är i själva verket det land som nått allra längst i att kombinera en låg arbetslöshet med enhög sysselsättning. Den avgörande skillnaden mellan länderna ärkvinnornas sysselsättning. 1 Sverigeförvärvsarbetar kvinnorna i nästan samma utsträckning som männen. Denna utjämning är ett avgörande steg motell samhälle och ett arbetsliv som är jämställt mellan kvinnor och män. Sysselsättningen har sUgil under senareår. Frånförsta , lill har antalet sysselsattaökatmed 128000 personer. fortsätterantalet sysselsatta att öka i industrin. Arbete åt alla som vill och kanförvärvsarbeta är det övergripande målet för den ekonomiska politiken ochsärskilt för arbetsmarknadspolitiken. Denfrämsta uppgiften är att hävda arbetslinjen, som innebär att arbete, utbildning eller andra aktivt arbetsförberedandeåtgärder allUd skall gå före passivt kontantstöd. Antalet sysselsatta har ökat kraftigt under desenaste åren och i de mest förvärvsaktivaåldrarna är sysselsättningsgraden bland kvinnorna och bland männen95%. Arbetslösheten har pressats Ullbaka frän genomsniUligt , 2,och 1,år1987. Efterfrågan påarbetskraft har ökat under är 1987 jämfört med , Antalet nyanmälda lediga platser uppgår till ca 60000 . 1987/88. rande siffra för antalet nyanmäldaarbetssökande hos arbetsförmedlingen Prop. 1987/88:100 är 53 000, Bil. Deltidsarbetet minskar, som det finnsen tendens mot förlängd arbetstidhos dem som deltidsarbetar. Anlalel personer i arbelsmarknads-politiska åtgärder som beredskapsarbete ochungdomslag minskade , Läget på arbetsmarknaden är sammanfattningsvismyckel gott, men del finns ändå problem. Trots atllångtidsarbetslösheten särskilt under slutet. avår 1987 minskat kraftigt är denna fortfarande hög och svårigheterna för dearbetshandikappade stora. Satsningen på bättre service och ökad effektivitethos arbetsförmedlingen fortsätter. Den tekniska upprustningen avarbetsförmedlingen fortsätter med bl. a. en snabb utbyggnad av ett nytt datorbaseratplatsförmedlingssystem. Utvecklingen pä arbetsmarknaden och1989 är svårbedömbar. Behovet avarbetsmarknadspolitiska ålgärder utifrån konjunkturutvecklingen bör därför anslå till kompletleringspropositionen som regeringen avser att lämna . Tills vidareföreslås följande omfattning gälla. Arbetsmarknadsutbildningen planeras budgetåret1988/89 omfatta totalt 123000 deltagare, varav 25000 i utbildning iföretag. Under /89 beräknas medlen tillberedskapsarbeten till i stort sett oförändrat belopp gentemot innevarandebudgetär. Det ger utrymme för 3,2milj, dagsverken. Regeringen förutsätter att dessa arbeten främst skallsättas in för att minska långtidsarbetslösheten. Härutöver satsas 370 milj, kr, på särskilda insatser förlångtidsarbetslösa. De förstärkningarav arbetsmarknadsinstituten som föreslås avser också att förbättramöjligheterna för långtidsarbetslösa atl fä arbete. Deltidsarbetslösheten drabbar främst kvinnor. Detär därför en viktig insats i jämställdhetsarbetel att dedeltidsarbetslösa får den arbetstid de villha. För /89 föreslår regeringen alt resursen om 60 milj, kr,till sådana insatser behälls. Ungdomslagen har fungerat . Antaletungdomar i sysselsättningsformen harminskat kraftigt och uppgick till av 1984 och nivåer. Ungefär 15000 ungdomari genomsnitt beräknas få sysselsättning i ungdomslag och 5000 på deinskolningsplatser i näringslivet som infördes , Regeringen kommer att lämna förslag omförändringar i arbetslöshetsersättningen i en särskild propositionunder , 1det övergripande målet arbete åt alla ingår atl ingen skall behöva riskera sin hälsa i arbetet. Regeringens arbetslivspolitiksyftar att skapa goda arbetsförhållanden. Budgetförslagetför arbetarskyddsstyrelsen ulgäf frän den treårsplan som beslutades , Med hänsyn den kraftiga ökningen av antalet arbetsskador och arbetssjukdomarfår styrelsen medel för en extrainsats Prop. 1987/88:100 till informationssystemet om arbetsskador. inrättades institutet förarbetsmiljöforskning genom atl forskningsavdelningenskiljdes från arbetarskyddsstyrelsen. Budgetförslaget för institutet utgår från den gemensamma ramsom fastställdes för arbetarskyddsverket är 1986, De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förhandikappade beräknas för budgetåret1988/89 till 7,8 miljarder kr.Åtgärderna beslår av bidrag lill arbetshjälpmedel, näringshjälp,lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering ochskyddat arbete med statsbidrag till offentliga arbetsgivare och stiftelsenSamhall. Möjligheterna till arbete med hjälp av lönebidrag skall förbättras, främst genomfler platser hos enskilda och kommunala arbetsgivare. Antalet platser hos allmännyttiga organisationer föreslåsöka med 300, De arbetssökande som pä grund av arbelshandikapphar särskilda svårigheter vid val avarbete eller utbildning kan få hjälp vid . Regeringenföreslär i sitt budgetförslag 100 nya tjänster arbetsmarknadsinstituten samt en viss uppräkning förinvesteringar. Samhallgruppen har drygt 28000 arbetshandikappadeanställda vid 330 verkstäder. Regeringens budgetförslag innebär alt ytterligare350 arbetstillfällen kommer att kunna anordnas inom företagsgruppen.Statsbidraget till har beräknats till . Jämställdhetmellan kvinnor och män Regeringenavser all behandla den fortsatta inriktningen av jämställdhets-arbetet i en särskild proposition under våren1988, Där redovisas bl, a, remissbehandlingenav betänkandet (SOU 1987: 19) Varannan damernas från utredningen omkvinnorepresentation och regeringens ställningstagande lillulredningsförslagen. Invandring m. m. Dentotala invandringen till harökat och ligger nu på sammanivå som under 1970-lalet. Ökningen beror helt påinvandringen från länder utanför , Det är i första hand flyktingar och nära anhöriga till dem som redan bor här som invandrar, tar emot flyktingar som förs över hitinom ramen för samarbetet med FN: s flyktingkommissarie, s, k.kvotflyktingar, och sådana som självakommer hit och söker asyl. Antalet asylsökande som vill få stanna i väntas ligga på minst samma höga nivå somi dag. har inemot20000 personer fått tillstånd alt stanna i som flyktingar eller av flyktingliknande skäl. De flyktingar somtas emot inom kvoten förutses ligga på samma nivå som tidigare, dvs, 1 250personer. Flyktingsituationen i väriden har inte blivitbättre . För del avspeglar sig detta i alt antalet asylsökande har ökat, vilket medfört en allt större arbetsbördahos invandrarverket. Verket har fåll personalförstärkningar fleragånger . föreslårnu alt verket skall få ett tillskott om ett 40-tal årsarbetskrafter. Dessutom skall en särskild extrastyrka om 35årsarbetskrafter sättas in för att arbeta av verkets ärendebalanser. Samtidigtförbereds en ny verksorga-nisalionoch nya rutiner för asylärenden fr. o, m, den , Regeringen lägger stor vikt vid arbelet med atlförbättra de etniska relationerna. Särskilda medel för information ochopinionsbildande verksamhet bör därför anslås även för /89,har regeringen tillsatt en kommission mot rasism och främlingsfientlighet. 1987/88:100 Bil.12 Anslagsförändringarnainom arbetsmarknadsdepartementels verksamhetsområde i förhållande tillmotsvarande anslag på statsbudgeten för /88 framgår av följandesammanställning (milj. Statsbudget 1987/88 Förslag 1988/89 A. Arbetsmarknadsdeparte mentet m.m. pp- 187/88: lOO Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågor rörande Arbetsmarknadsdepartementetm. (littera A); Arbetsmarknad m, m. (litteraB) och Arbetslivsfrågor (littera C); statsrådet . såvitt avserfrågor rörande Invandring m, m, (littera D) Anmälan till budgetpropositionen 1988 ARBETSMARKNAD Utvecklingeni den svenska ekonomin och på arbetsmarknaden har rönt internationell uppmärksamhet.Den tredje vägens politik och denåterhämtning den resulterat i har följts med stort intresse av internationella organisationer som och ,av välrenommerade forskningsorgansom i och av massmedia. strävanatt inte ge avkall på målet om full sysselsättning har noggrant studerats. I vär europeiska omvärld är arbetslösheten i genomsnitt närmare fem gånger så hög som i Sverige.Ändå är kampen mot arbetslöshetenett viktigt diskussionsämne i det svenska samhället och ett av de centralaproblemområdena för regeringens politik. Sysselsättningsgrad och arbetslöshet i vissa länder Sysselsättningsgrad °/o 100 Utvecklingenunder tyder på att tillväxten i OECD-områdel i Prop. 1987/88:100 desshelhet blir något högre än tidigare förväntat eller drygt 2,. 12 beror framför allt pä de utomeuropeiskaekonomierna. En viss förbättring har också kunnat skönjas i ,och en del mindre ,men för som helhet väntas fortfarande en tillväxt om endast under är 1987, De mycketstora betalningsobalanserna mellan framför allt , och Västtysklandkvarstår som ett grundläggande problem i världsekonomin, I de sju befolkningsmässigt största OECD-ländernaförväntas antalet sysselsatta öka med , vilket motsvararen något mindre ökning än , 1 våra grannländer och förväntassysselsättningen öka i betydligt lägre utsträckning än vad som var fallet under år 1986,1 förväntasrentav sysselsättningsUllväx-ten avstanna helt för atl istället förbytas i en minskning . Som en följd av den något svagaresysselsättningstillväxten, har arbetslösheten minskat endast marginellt i desju större och förväntasunder uppgå till . I grannländerna och väntas arbetslösheten öka något under bådeär 1987 och innevarande år. Relativarbetslöshet (%) i Att arbetslösheten ökat kraftigt under 1980-taleti många beror till stor del på att arbetslöshetstiderna blivitlängre. I hade av de arbetslösa varit arbetslösa , I och var motsvarande andelar 48resp, . 1 , och Kanadaredovisades relativt låga andelar om eller lägre. Andellångtidsarbetslösa (%) (minst tolv månaders arbetslöshet) av Densamhällsekonomiska utvecklingen var god. Produktionstillväxtenvar hög, kapacitetsutnyttjandet ökade inom näringslivet och arbetslöshetenfortsatte att minska. En snabb inhemsk eflerfrågeökning och en ökad export har bidragit till tillväxten. Emellertid hardet höga efterfrägeläget samtidigtmedfört en kraftig ökning av importen och därmed en försämradutrikesbalans. Hushållens reala köpkraft ökade kraftigt år 1986och utvecklades starkt även . Den privata konsumtionen steg med 4%år 1986 och bedöms ha ökat 1987. Den starka efterfrågeökningen påverkade emellertid pns- och kostnadsutvecklingen som var något snabbareän förväntat. Investeringarna, som sjönk under är 1986, vändeunder är 1987 starkt uppåt. Det var framför allt industri- ochbostadsinvesteringar som sköt fart.Bostadsinvesteringarnas fortsatta expansion hämmas nu av det mycket högakapaciletsutnytljandet inom byggnadsindustrin och bristen på arbetskraftframför allt i storstadslänen. Resurs- och kapacitetsutnyttjandet i industrin somsjönk något ökadekraftigt mellan första och tredje kvartalet 1987, som uppgav fullt kapacitetsutnyttjande låg påen nivå åren 1984-1986.Efter en tillfällig nedgång ökade andelen som angav fullt kapacitetsutnyttjande till 57%under tredje kvartalet 1987. Kapacitetsutnyttjandet är nu högre än underkonjunkturuppgången ,även om det inte når upp till de nivåer på som uppmättes underhögkonjunkturåren , 1987/88:100 Bil.12 Fu111 kapac i tetsunyttJanda inom industrin 72 74 76 78 80 82 84 86 Chefen för hartidigare redoort för de ekono- Prop. 1987/88:100 miska utsikterna underåren 1988 och 1989, Finansministern har därvid Bil.12 framhållit att tillväxttakten i kan förväntasbli något lägre än , vilket har en dämpande effekt på den svenska exporten. Osäkerheten är dock stor ombåde den internationellautvecklingen efter börsfallet och effekterna på den svenska ekonomin. Tillväxttakten för såvälkonsumtion som investeringar bedömsbli något långsammare än under är 1987, Läget på arbetsmarknaden väntas dock bli fortsatt gott ,även om arbetskraftsefterfrågan avtar något. Finansministern har emellertidpekat på att utvecklingen , och i ännu högre grad under är 1989,är beroende av möjligheterna att fåned löneökningslaklen. En fortsatt hög löneökningstakt väntas medföraen risk för alt arbetslösheten stiger . I länsarbetsnämndernas prognoser från oktobermånad 1987 tecknades en ljus bildför svensk industri under första hälften av . Kapacitetsutnyttjandet beräknades vara fortsalt högt ochsysselsättningen förväntades öka. Det uppgavs emellertid att det fannsrisk för att utvecklingen under senare delenav skulle bli svagare än under den tidigare till följd av pris- och kostnadsutvecklingen.Sysselsättningen bedömdes därför ökai långsammare takt än . Arbetslösheten förutsågsfortsätta minska under första hälften av . Utvecklingen för senare delen av är 1988 angavs vara mersvårbedömd. Efterfråganpå arbetskraft är stark. Tillströmningen av lediga platser, som minskade svagtunder är 1986, beräknas ha ökat med nära 10%jämfört med , Totalt beräknas antaletnyanmälda lediga platser med mer än tio dagars varaktighet ha uppgått till ca628000 . Ökningen avsägsamtliga sektorer, men var särskilt stark inom byggnadssektorn och den privatatjänstesektorn. Antalet kvarstående lediga platser, som är ett uttryck för den otillfredsställdaefterfrågan på arbetskraft, ökade merän antalet nyanmälda platser, eller , vilket innebär att vakanstidernaför lediga platser förlängdes. Inom yrkesområdettillverkningsarbete inom industrin anmäldes ca 97900 platser är 1987, vilket var enökning med 8 800 jämfört med . NyamnQlda lediga platser med morQn 10 dagars varaktighat 1987/88:100 Bil.12 Den växande efterfrågan på personal tillUllverkningsarbete fick till följd attvakanstiderna för lediga platser ökade , från tredjekvartalet 1987. Tredje kvartalet år1986 var nivån . Nivån var dock väsenthgt lägre än vad som har varit normalt vidmotsvarande konjunkturlägen under1970-talet, då vakanstiderna uppgick i genomsnitt. Denstarka efterfrågesiluationen pä arbetsmarknaden avspeglas även i konjunkturinsUtutets mätningar av bristen påarbetskraft. som uppger brist på tekniska tjänstemänökade kraftigt och har pendlat kringca . Även bristen på yrkesarbetare har legat på en relaUvt hög nivå underflera år. Bristen på yrkesarbetareaccentuerades då som högst av industriföretagenuppgav brist. Även bristen på andra arbetare ökadekrafUgt , men på en väsentligt lägre nivå. Aridal:lndustrifOretag son ropportonr brist pÖ arbotskroft 1987/88:100 Bil.12 20 - ,; ...... i\'rttiivi-t\'i11 I. 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 Bristen på byggnadsarbetare är mycket påtaglig iframför allt storstadsområdena men även i flera län i södra och mellerstaSverige. Även inom omsorgsområdet är bristen på personal besvärande på mångahåll. Insatser har gjorts i samarbete med parterna inom området för attunderlätta rekryteringen och bättre ta tillvara de personalresurser somfinns. Samtidigtkan man konstatera att högkonjunkturen och den ökade arbetskraftsefterfråganbara till en ringa del har kommit de arbetshandikappade till godo. Arbetskraftsutbudet - dvs, summanav antalet sysselsatta och antalet arbetslösa- utvecklades relativt svagt sett i relation det goda efterfrägeläget. Arbetskraftsutbudet bedömsunder ha ökat med 23000personer vilket var något mer än men väsentligt svagare än underår 1985 då utbudet steg med 38000 personer. Förklaringen till den svagare utbudsökningen var attarbetskraftsdeltagandet - dvs. andelen av befolkningen som förvärvsarbetareller söker förvärvsarbete -nästan har upphört att öka. För männen minskararbetskraftsdeltagandet långsiktigt.För kvinnorna bromsades ökningstakten upp . gick ungdomarnas arbetskraftsdeltagandener kraftigare under är 1987än under motsvarande perioder tidigare under 1980-lalet. Metodom- Prop.1987/88:100 läggningen avarbetskraftsundersökningarna () fr, o,m, gör Bil. dock alt de registrerade förändringarna i arbetskraft ochsysselsättning mellanåren 1986 och 1987 är förenade med stor osäkerhet. dettavid nedbrytning pä olika undergrupper, varför uppgifterna bör tolkas Antalettonåringar i arbetskraften fortsatte alt sjunka . Detla hade sin grund dels i en minskning avbefolkningen i dessa åldrar, dels iett minskat arbetskraftsdeltagande. Antalet ungdomar i åldern i arbetskraften fortsatte att öka trots attarbetskraftsdeltagandet - mätt somprocentuell andel av åldersgruppen som tillhör arbetskraften - minskade. av stod kvinnornaför hela nettotillströmningen till arbetskraften. Den goda efterfråganpå arbetskraft gjorde att även männens arbetskraftsutbud ökade detta år,varefter deras arbetskraftsdeltagande lågkvar på denna något högre nivå också . Männens arbetskraftsdeltagande minskade svagt igen under är 1987, Antaletsysselsatta har ökat snabbt under senare är. , dä botten i arbelsmarknadskonjunkturennåddes, harsysselsättningen ökat med 128000 personer. SamUdigt har arbetslösheten minskat med 35 500 personer och dearbetsmarknadpolitiska åtgärderna,exkl. handikappåtgärder, med 20000 personer eller . Viktigt att notera är också attsysselsättningsökningen till stor del fortsätter att.ha sitt ursprung iökad helUdssysselsättning. ökade antaletsysselsatta med totalt 29000 personer. Detta var resultatet av att heltidssysselsättningen ökade med 45000 personermedan antalet deltids-sysselsattaminskade med 16000 personer. Även var sysselsättningsökningen för heltidssysselsatta större änden totala ökningen. fortsatte antalet deltidssysselsatta atlminska. Del var framför allt det kortadeltidsarbetet som minskade. Sysselsättningen inom industrin fortsatte att ökanågot under är 1987. Den kraftigastesysselsättningsökningen relativt sett skedde dock inom byggnadsindustrin.Antalet anställda inom den privata tjänstesektorn ökade, dock inte lika starktsom , Inom den statliga sektorn minskade sysselsättningen något medan den ökade inom den kommunala sektorn. Nedgångenfortsatte inom jord- och skogsbruket. Arbetslösheten och de arbetsmarknadspoliliska åtgärderna Detgoda arbetsmarknadslägel har möjliggjort en omprioritering av de arbetsmarknadspoliliska åtgärdernatill förmån för främst de arbetshandi kappade. De sysselsättningsskapande åtgärderna skars ner med nästan en fjärdedel mellan första halvåret 1986och . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning ökade något. Detta ligger helt i linje med regeringens inriktning av arbetsmarknadspolitiken, 11 Arbetslösheten fortsatte att minska under år 1987.Den genomsnittliga arbetslösheten uppgick till 1,enligtarbetskraftsundersökningarna, vilketvar en förbättring jämfört med . Arbetslöshetenminskade i alla åldersgrupper. Arbetslösheten bland kvinnor ligger nu på sammanivå som bland män. Arbetslösheten för de yngre ungdomarna i åldern 16-19 århar stabiliserats nivåkring , medan .arbetslösheten för de äldre ungdomarna, , minskade i snabbaretakt än . Av () sökandestatistik framgår att antalet arbetslösa 20-24-åringar vid arbetsförmedlingen minskat snabbare för varjekvartal . Fortfarandeär dock de äldre ungdomarnas arbetslöshet mer än dubbelt så hög som för helaarbetskraften. Arbetslösheten har sjunkit alltsedan år 1983.Detta innebär dock inte att alla problem på arbetsmarknaden är lösta:Kraven på arbetskraften har ökat jämförtmed Udigare högkonjunkturer. För personer med bristfällig utbildning, för ungdomar, invandrare ocharbetshandikappade kan det fortfarande vara svårt att få arbete. Dessasvårigheter måste nu aktivt angripas. Allamöjligheter skall också tas tillvara för att minska långtidsarbetslösheten. Den positiva utvecklingen underhösten 1987 som har sin grund i att dessa problem starkt prioriterats undersenare år måste fortsätta. De medelregeringen avsatt för långtidsarbetslösa och ordinarie arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i kombination med det goda efterfrägeläget med brist på arbetskraft öppnar möjligheter att varaktigt sänka antaletoch andelen långUdsarbetslösa. Insatser kan dock behöva göras i flera steg, eftersom flertalet av de långtidsarbetslösa inteomedelbart kan fylla de vakanta platserna. Sökande med arbelshandikapp har oftalånga anmälningstider. Det ärangeläget att de som behöver utbildning, yrkesinriktad rehabilitering eller andra arbetsförberedandeåtgärder kan erhålla sådant stöd så snabbt som möjligt. 1987/88:100 Bil.l2 Arbetslöshetenoch de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna,kvartalsvis I II III IV Arbetslöshet, % 1985 2,5 2,1 2,4 2,1 2,4 2,0- 2,3 2,1 1987 2,2 1,7 2,0 Beredskapsarbete, 1 000-tal Rekryteringsstöd, 1 000-tal Arbetsmarknadsutbildning,1 000-tal 12 9 ,5 Förändringsarbetetinom arbetsmarknadsverket J.?/ Inom den offentliga sektorn pågårsedan flera år tillbaka ett omfattande förändringsarbete i syfte att dels förbättra servicen till medborgarna och dels utnyttja resursernaeffektivare. Arbetssätt ses över, nya organisa- Uonsformerprövas som skall ge en mer ändamålsenlig struktur och regler förenklas.Arbetsmarknadsverket har varit och är alltjämt en föregångare i antog AMS ett program, det s.k. serviceprogrammet, med åtgärdersom siktar till alt förbättra servicen till arbetssökande och arbetsgivare.Målet är att resurserna inom arbetsmarknadsverket så långt det är möjligt skall omfördelas till den lokalaorganisationens arbete med platsförmedling,vägledning m. m. har detta resulterat i atl ca 170 tjänsier har kunnat omfördelas från centraladministration till lokal verksamhet, vilket jag tycker är ett braresultat. Andra effekter av programmet är en omfattande decentralisering sombl, a. innebär att beslut nu fallas närmarearbetssökande och arbetsgivare. Härigenom minskar väntetiderna för de arbetslösa och arbetsgivarna kansnabbare rekrytera arbetskraft. Ett viktigt inslag i programmet är utnyttjandetav den moderna teknikens fördelar.