prop · GB03156 · 1987-12-31 00:00:00 — I promemorian föreslås alt skatteplikten skall utvidgastill att omfatta apporlemissioner. Förslaget tillstyrks av RSV. sådant fång, kan såsom domstolarna funnit, inte ansesvara ett med köp jämförligt fång. Istället är det ell särskilt associationsrätlsligt,från köp och byte, skilt fång. Enligl samfundets mening bör olika former avassociationsrättsliga fång behandlas enhetligt och inte anses ulgöraskattepliktig omsättning. Den föreslagna utvidgningen leder lill att associalionsrättsligafång behandlas på olika sätt. 8.2 Upplupenränta på konvertibla skuldebrev m.m. Prop.1987/88:156 Ipromemorian föreslås en uttrycklig regel om att upplupen ränta skall ingå i beskattningsunderlagetför omsättningsskatten. Näringslivets Skaltedelegation anför: Upplupenränta på konvertibler och optionsskuldebrev kommer genom förslaget att bliföremål för en långt hårdare beskattning än upplupen ränta på andra skuldebrev.Detta belyser att det överhuvud taget är felaktigt att medräkna upplupen räntai basen för omsättningsskatten. Vid inkomstbeskattningen medräknas inte denupplupna räntan vid beräkningen av vinst eller förlust på en överlåtelse. Såbör inte heller vara fallet i omsättningsskattesammanhang. Dessasynpunkter har framförts även av . TiU lagrådet remitterat lagförslag Prop.1987/88:156 Bilaga 3 Lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper '.'..' Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1053) om skaltpå omsättning av vissa värdepapper' dels alt 1-6 och 8-10 SS skall ha följande lydelse, dels atli lagen skall införas sju nya paragrafer, 7 och 11-16 §S samt närmast före 1,5, 8, 11 och 13-15 §S nya rubriker av följande lydelse. 1 S första slyckel Till staten skall enligt denna lag erläggas skall påomsättning av 1. aktier, 2. konvertiblaskuldebrev, 3. skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning, 4. skuldebrevförenade med optionsrätt till köp av aktier, 5. teckningsbevis, 6. interimsbevis, 7. emissionsbevis, 8. inköpsrättsbevis, 9. oplionsbevis, 10. köp-och säljoptioner och ter minskontrakt, som avser aktier, ak tieindex eller konvertibla skul debrev. Till staten skall enligl denna lag betalas skatt påomsättning av a) aktier, konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätttill nyteckning, skuldebrev förenade med optionsrätt till köp av aktier, terminskontrakt, som avser aktier, aktieindex ellerkonvertibla skuldebrev saml köp- och säljoptioner som avser värdepapper enligtc), b) köp- och säljoptionersom avser aktier, aktieindex eller konvertibla skuldebrev, c) räntebärandelöpande skuldebrev som inle anges under a), räntebärande enkla skuldebrev somavses i 32 tredje slyckel lagen (1936:81) om skuldebrev saml terminskontraktsom avser värdepapper enligt denna punkt, d) svenska slatens premieobliga tioner saml köp- och säljoptioner och terminskontrakt som avser såda na värdepapper, e) utländska värdepapper som kan jämställas med värdepapper som av ses i a) - d). Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Denna lag gäller även överlåtelse ''' av sådana rättigheter eller skyldigheter som avses iförsta stycket och beträffande vilka registrering eller liknande förfarandetillämpas i stället för utfärdande eller överlämnande av skriftlig handling. . . 2 S Med räntebärande skuldebrev avses i denna'lag sådanaskuldebrev där räntan finns angiven på skuldebrevet eller avkastningen framkommersom skillnaden mellan emissionskursen eller vederlaget vid förvärvet och vadsom erhållits vid försäljning eller inlösen av skuldebrevet. 1 § andra och tredje styckena 3 S Med omsättning avses köp och byte. Som köp anses även kvittning av Med köpavses enligl denna lag köp- och säljoptioner och termins- även förvärv genom lillskoll av vär- kontrakt, som avser aktier, akliein- depapper som anges i 1 S första dex eller konvertibla skuldebrev. stycketa) vid bildande av aktiebolag Med köp jämställs enligt denna lag eller yid nyemission, kontantavräkning av köp- och sälj- Medköp avses vidare utställande optioneroch terminskontrakt, som av köp- och säljoptioner saml ingå- avser aktier eller aktieindex. ende av terminskontrakt. 2 § första och andra styckena 4 S Ett köp skall anses innefatta etl säljled och elt köpledoch ell byte dubbla sälj- och köpled. För en omsättning skall skatt er- För en omsättning skall skatt beta- läggas såväl i säljledet som i köp- las såväl i säljledetsom i köpledel. Skatlskyldig är fondkommissionär som sluter avlal omomsättning av värdepapper som avses i 1 § eller medverkar till etl sådant avlal.Om den för vars räkning kommissionären medverkar inle är bosalt i skallskall inte erläggas för hans led när omsättningen avser utländska värdepapper.Vid omsättning där fondkommissionär inle medverkar är den skallskyldig som ärbosatt i och som under ell halvt kalenderår omsätter värdepapper somavses i 1 § lill elt värde av . Vid bedömning av omsättningens slorlek under etl kalenderhalvår skall vederlag eller del av sådant vederlag som avses i 13 S hänföras till det kalenderhalvår under vilkel avslut skett. Nuvarande lydelse 3 §tredje stycket Prop.1987/88:156 Bilaga 3 1 fråga om var enperson skall anses vara bosatt tillämpas för en fysisk person punkt 1 avanvisningarna till 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och för en juridiskperson 1 § valutaförordningen (1959:262). 3 S fjärde stycket Vid överiåtelsesom avses i 2 § 4 mom. nionde stycketlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall skatt inte utgå. Skattenutgår med en procent av överlåtelsesumman (vederlaget). När en aktie omsätts pågrund av att en köpoption som avses i 1 § första stycket 10 utnyttjas (löses)utgörs dock vederlaget i stället av aktiens lägsta noterade säljkurs på avslutsdagen,om detta värde är högre än överlåtelsesumman. Vidöverlåtelse som avses i 2 § 4 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall skatt inte tas ut. Skatt skall inte hellertas ut vid omsättning där riksbank eller äravtalspart. Ifall som avses i 1 § första stycket a) utgör skatten enprocent av över låtelsesumman (vederlaget). 1fall som avses i 1 S första stycket b) utgör skatten tvåprocent av ve derlaget för optionen. 1fall som avses i 1 S första stycket c) utgör skatten enprocentandel av vederlaget enligt följande tabell. Skatten är för värde- papper med en löptid som går ul under det 3;e tal när omsättning sker kalenderkvarlal som detkalenderkvartal när omsättning sker 1vederlaget inräknas inte courtage, därmed jämförlig ersättning eller skatt.Har vederlaget beslämts i utländskt myntslag räknas det om lill svenska kronorenligt bankernas noterade säljkurs på avslutsdagen. Omskatten för en och samma omsättning kan beräknas med ledning av bådekalenderår och kalenderkvartal skall den lägre skatten tillämpas. 1fall som avses i 1 S första stycket d) utgörskatten av vederlaget. 1fall som avses i 1 S första stycket e) ulgårskallen enligt de grunder som tillämpas för motsvarande sven ska värdepapper. Näromsättningen avser elt terminskontrakt skall som vederlag anses del enligtkontraktet avtalade värdet på den egendom som terminskontraktet avser. Ivederlaget inräknas inle courtage, därmed jämförlig ersättning eller skall. Ivederlaget inräknas däremot ersättning för upplupen ränla. Har vederlagetbestämts i utländskt myntslag räknas del om till svenska kronor enliglbankernas noterade säljkurs på avslutsdagen. 2 S tredje stycket När en fondkommissionär handlar för egen räkning utgårinte skatt för hans led. En fondkommissionär får av sin uppdragsgivare elleravtalspart ta ul elt belopp som svarar mot den skatt för den aktuellaomsättningen för vilken fondkommissionären är skatlskyldig. Skattskyldighet inträder när avslut sker. Skattskyldiga skall anmäla sig lill beskattningsmyndighelenför registrering. Den som godkänns som fondkommissionär skall anmäla sig innanverksamhelen påbörjas och annan skall anmäla sig när omsättningen under etlhalvt kalenderår uppgått till . Föreslagen lydelse Fondkommissionärers handel När en fondkommissionär för egen räkning omsättervårdepapper som avses i 1 S utgör skatten för fondkommissionärens led hälflenav det skattebelopp sorn annars skulle ha utgått. En fondkommissionär får av sin uppdragsgivare elleravtalspart la ul etl belopp som svarar mol den skatt i uppdragsgivarens elleravtalspartens köp- eller säljled för vilken fondkommissionären är skatlskyldig. Skattskyldighet inträder når avslut sker. Om vederlagets slorlekdå inte är känd, inträder skallskyldigheten vartefter storleken blir känd. Skattskyldiga skall anmäla sig lill beskatlningsmyndighetenför registrering. Den som godkänns som fondkommissionär skall anmäla sig innanverksamhelen påbörjas. Annan skallskyldig skall anmäla sig när den omsättningsom enligl 5 S andra och tredje styckena skall hänföras lill ell halvtkalenderår har uppgått till . Redovisning av skatt m.m. 1987/88:156 Bilaga 3 Den som är skattskyldig skall lämna deklaration för bestämdaredovisningsperioder. Redovisningsperioden är kålen- Redovisningsperioden är kalen- dermånadför den som är skallskyl- dermånad för fondkommissionärer dig enligt 3 8 första stycket och halvt och halvt kalenderår för övriga Prop. 1987/88:156 kalenderår för den som är skallskyl- skattskyldiga. dig enligt 3 8 andra stycket. 10 8 16 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1984:164. - Senastelydelse 1987:488. ' Senastelydelse 1986:504. Utdragur protokoll vid sammanträde ' " Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet , justi tierådet . ' Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringenpå hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yltrande över förslag tilllag om ändring i lagen (1983:1053) om skalt på omsättningav vissa värdepapper. Förslaget har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet: Lageninnebär att skalt tas ul på omsättning av vissa värdepapper. Av 1 8 andrastycket i del remitterade lagförslaget framgår, att skatt också skall tas utvid s. k. papperslös handel. Utöver vad som sägs härom i lagrådsremissen kananmärkas, atl aktiebolagslagen visserligen bygger på den förutsättningen atlbolaget är skyldigt atl utfärda aktiebrev ål den aktieägare som begär det, menockså medger att aktiebrév inte ställs ut, ifall ingen aktieägare påfordrar attfå aktiebrév (, Aktiebolagslagen, Del 1, s. 20). Det kan alltsåförekomma atl aktier överlåts ulan alt det finns något aktiebrev. Detta utgörenligt lagtexten i 1 8 inte i och för sig något hinder mot att skatt tas ut på omsättningenav aktierna. Motbakgrund av de anförda omständigheterna föreslår lagrådet att lagen gesrubriken "Lag om skatt på omsättning av vissa värdepapper m. Som enkonsekvens härav får 1 8 skatlebrotlslagen (1971:69), 1 S lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m. och 1 S lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter jämkas. Punktenc) i första stycket innebär bl. a. att omsättning av förlagsbevis och andra masspapper, som är ställda lill viss man, kan föranleda beskattning. Enkla skuldebrev, som inte är avsedda för den allmänna rörelsen (jfr lydelsen av 32 8 tredje stycket skuldebrevslagen), kan däremot omsättas ulan atl skatteplikt inträder. När det gäller löpande skuldebrev ger visserli gen vad som anförts i motiven det intrycket atl beskattning skall ifrågakom ma endasl når det gäller skuldebrev som omsätts på värdepappersmarkna den. Någon sådan begränsning finns dock inte i lagtexten. Även löpande skuldebrev som har utfärdats t.ex. i anledning av en viss affärstransaktion mellan två enskilda företag kan alltså föranleda beskattning, om borgenåren överlåter skuldebrevet lill tredje man, under förutsättning atl skuldebrevet har etl värde pä , jfr 5 8 andra stycket. Lagrådetifrågasätter om inte de allmänna överväganden, som ligger till grund för att införa den 70 breddade beskattningen av handeln med värdepapper, bordeleda till att Prop. 1987/88:156 löpande skuldebrev, som inte är avsedda förallmän omsättning, undantas Bilaga 4 från lagförslaget (jfr 4 8 första stycket1. lagen, 1985:571, om värdepappersmarknaden). Del kan i så fall lämpligen skegenom att i 1 8 första slyckel c) talas inledningsvis om "räntebärandelöpande skuldebrev som inte anges under a) och som år avsedda för allmänomsättning, räntebärande enkla skuldebrev etc. ..." Med bestämmelserna avses att klargöra att s. k.diskonteringspapper skall anses utgöra räntebärande värdepapper. För att detsyftet skall uppnås saknas anledning att först definiera vad ett räntebärandeskuldebrev är. Någon sådan definition är överhuvudtaget onödig. Vad som behövsär atl i lagtexten klargörs alt med ränta likställs skillnaden mellan vadutställaren av skuldebrevet erhåller vid emissionen och vad han betalar närskuldebrevet infrias. Lagrådet föreslår atl lagtexten formuleras enligtföljande. "Med räntebärande skuldebrev avses i denna lag ävensådana skuldebrev där avkastningen framkommer som skillnaden mellanemissionskursen och vad som betalas vid inlösen." Första stycket upptar den från 1 8 andra stycket gällandelag hämtade föreskriften att med omsättning avses köp och byte. När det gällerskuldebrev måste därmed avses den situationen att borgenären överlåterskuldebrevet. Byte på gäldenärssidan, som sker med borgenärens medgivande,innefattar inle någon överlåtelse och kan därmed inle heller föranledabeskattning. Enligt motiven i remissprolokollet undantas en slutgiltig ålerlösenav egna utelöpande värdepapper från beskattning. Som ett exempel behandlashärvid bl. a. det fallet att emittenten av ett lån köper upp egna skuldebrev(obligationer, certifikat, förlagsbevis etc.) för atl lösa lånet eller del avlånet . Uppköpet är i själva verket ett sätt att avveckla en skuldmellan emittenten och innehavare av skuldebrev, dvs. Det är ijuridisk mening inte fråga om köp utan om förtida amortering. Man kan därförinte' som i remissen säga all transaktioner av detta slag är undantagna frånbeskattning. De omfattas överhuvudtaget inte av skatteplikten, eftersom detinte är fråga om sådan omsättning som avses i 3 8 första stycket. I remissen uttalas alt, om emittenten "sedermeraöverlåter värdepapperet på nytt", skatt skall tas ut på den omsättningen. I och med atl man så atl såga löser in etl skuldebrev somman själv ställt ut så upphör den skuld som skuldebrevet är bärare av. Om sammaskuldebrev ställs ul på nytt innebär det atl etl nyll lån emitteras. I motivenanges alt utgivande av skuldebrev i samband med all lån emitteras inte är skalleplik-tigl.Härav följer atl om emittenten ger ut värdepapperet på nytt så skall delta inleföranleda beskattning. I lagrådsremissen uttalas i fråga om de clearingcentraler,som bedriver handel med s. k. derivatinslrumenl, att verksamheten viddessa centraler inte Prop. skall belastas med omsättningsskatt. Enligt lagrådetsmening får clearing- Bilaga 4 centralernas medverkan i handeln med derivatinslrumenluppfattas så att centralen sluter avtal i eget namn men för annans räkningnär den vid avslutet av affären träder in som avtalspart i förhållande tilldels köparen dels utställaren av en option. kan därmed inte uppfattas så att centralen ingår avtal omsådant köp som avses i 3 8 första stycket, vilket innebär att clearingcentralensinträde inte i sig innefattar någon skattepliktig omsättning. En annansak är atl köparens resp. utställarens handlande innefattar skattepliktigomsättning. 1 lagrådsremissens avsnitt 2.8.3 föreslås att förvärvgenom tillskott av värdepapper i samband med bildande av aktiebolag eller vidnyemissioner, s. k. apportemissioner, skall anses som köp i lagens mening. 3 8andra stycket innehåller en bestämmelse härom. Lagtexten är dock, utan särskildmotivering, mera begränsad än nämnda förslag. Endasl när tillskottet utgörs avsådana värdepapper som anges i 1 8 första stycket a) blir förvärvet atl ansesom köp. För att undvika tveksamhet vid tillämpningen bör lagtexten och motivenbringas i bättre överensstämmelse med varandra. Vidare anges i skälen för förslaget atl det förvärv somåsyftas är aktier eller konvertibla skuldebrev i samband med bolags bildandeeller vid nyemission. Enligt 4 kap. 1 8 aktiebolagslagen (1975:1385) förståsmed nyemission att aktiekapitalet ökas genom att aktier tecknas mot betalning.Både vid bildande av aktiebolag och vid nyemission kan beslutas alt aktie kantecknas med rätt att tillskjuta annan egendom än pengar (apport). Utgivande avkonvertibla skuldebrev regleras 15 kap. aktiebolagslagen och benämns däremission. Kapitlet reglerar även emission av skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning av aktier. Vid båda slagen av emission kan beslutasatl skuldebrev skall kunna tecknas mot. tillskott av annan egendom än pengar.Lagrådet ulgår från alt de förvärv som avses i 3 S andra stycket är aktier vidbildande av aktiebolag eller nyemission samt konvertibla skuldebrev ochskuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning. Om den avsedda innebördenär denna, bör orden "vid bildande av aktiebolag eller vid nyemission"ersättas med "vid bildande av aktiebolag, vid nyemission eller videmission enligt 5 kap. aktiebolagslagen". Enligt del föreslagna tredje stycket i 3 8 skall med köpäven avses utställande av köp- och säljoptioner samt ingående avterminskontrakt. I avsnitt 2.4 i lagrådsremissen föreslär föredragandestatsrådet när det gäller derivathandeln, att som köp även skall ansesutställande av optioner, ingående av terminskontrakt samt återköp och äterförsäljning(kvittning) av dessa instrument. Under skälen för förslaget anför statsrådetalt om kontantavräkning sker utan föregående kvittningstransaktion skattefråganbör bedömas på samma sått som om kvittning faktiskt skett. Den föreslagnalagtexten inrymmer dock inle en sådan möjlighet. För atl det som åsyftas skallomfattas av lagtexten förordar, lagrådet alt 3 8 tredje stycket ges följandelydelse: "Med köp avses vidare utställande och kvittning av köp- och säljoptionersamt ingående och kvittning av terminskontrakt." Kontantavräkning utanföregående avtal kan inrymmas i begreppet kvittning. Bilaga4 Paragrafen tar sikte på en fråga som hör lill det civilrältsliga förhallandet mellanfondkommissionären och dennes uppdragsgivare eller avtalspart. Del är närmarebestämt fråga om i vilken mån kostnaderna för omsättningsskatten skall kunnaövervältras på kunderna. Enligt lagrådets mening saknas anledning att, imotsats till vad i allmänhet sker, i skattelagstiftning av förevarande typuttryckligen reglera sådana spörsmål. Lagrådet förordar atl bestämmelsenslopas. Propositionens huvudsakliga innehåll............................. ...... 1 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde ..;. 1 Inledning.................................................................. ...... 8 2 Föredragandensöverväganden............................... 9 2.1 Gällande regler..... .................... ................. 9 2.2 En breddadskattebas ..................................... ...... 9 2.3 Bestämningen avskattebasen......................... .... 12 2.4 Transaktionersom beskattas .......................... .... 14 2.5 Kretsen avskattskyldiga.................................. .... 18 2.6 Skattesatser ................................................... .... 23 2.7 Beskattning avhandeln med premieobligationer 27 2.8 Övriga frågor.................................................... 28 2.8.1 Utländska värdepapper......................... .... 28 2.8.2 Papperslöshandel................................. 29 2.8.3 Förvärv genomtillskott av värdepapper 29 2.8.4 Beskattningsunderlagetvid lösen av en köpoption som avser aktier................................... 30 2.8.5 Ersättning förupplupen ränta .............. 31 2.8.6 Skattskyldighetensinträde m.m............ 32 2.9 Förslagets statsfinansiella effekter.................. 33 3 Ikraftträdande.......................................................... 34 4 Hemställan............................................................... 34 5 Beslut....................................................................... 34 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian (Ds Fi 1987:9) Översyn av skallen på omsättning av värdepapper 35 Bilaga 2 Remissammanställning...................................... .... 37 Bilaga 3 Till lagrådet remitterat lagförslag .................... ... 64 Bilaga 4 Lagrådets yttrande .......................................... 70