prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Verket beräknar ersättningen för vissa tjänsteravseende fartygsverksamheten för /89 till ca 5,4 milj.kr. I delta belopp har verket bl. a.inkluderat ersättning för vissa kostnader för sjömansregistret och deltagande i vissa internafionellaorganisationers arbete. Vidare har verket, under delprogram 12 Ersättning förinspektion och andra uppdrag, tagit upp . i ersättning för verketskostnader för fartygstillsyn och skeppsmälningsverksamhel som överstigerverkets inkomster från avgifter för dessa verksamheter saml från de anvisademedlen för jämkning av besiktningsavgifter. För nettokostnaden tar verket i anspråk medel motsvarande det belopp underinkomsttiteln stämpelskatt som ärhänförlig till fartygsförsäljningar. I den del kostnaderna inte kan täckas avstämpelskattemedel skall kostnaderna täckas från verkets övriga intäkter.Inkomsterna av denna del av stämpelskatten har under de senaste fyra budgetårenlegat omkring 30 milj, kr. Verket anser det svårt atl prognosticera inkomsternaav stämpelskatten. Inget tyder dock på någon betydande nedgång . Verket har sålunda inte förutsatt att kostnaderna under anslagetsdelprogram till någon del skall behöva täckas över verketsövriga intäkter. nämner att enligt vägverkelsbedömning krävs omfattande underhållsåtgärder av bronöver Falslerbokanalen. Driften av kanalenär inte lönsam. Öppethållande av trafiken genom kanalen är förnärvarande främst mofiverad av fritidsbåtstrafikens behov och av beredskapsskål. avser att isärskilt sammanhang återkomma tillregeringen med förslag om anslag för ombyggnad av bron. Verkelskostnader i samband med frilidsbålsrégistrel enligt lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister tar jag uppunder en särskild anslagspost. Mitt förslag, efter pris- ochlöneomräkning, fördelat på delprogrammen framgår av följande sammanställning. 3 1987/88. Delprogram 1987/88 Beräknat 1988/89 Bemanning av fyrar av regional- Deltagande i vissa internationella Vissa kostnader för fritidsbåttrafik Bränslekostnader m. m. för 8. yissa kostnader inom totalförsvaret Åtgärder mot vattenförorening från vid sjöolyckor, förslagsvis 11, Vissa kostnader för sjömans- Ersättning för inspektion och andra Deltagandet i vissa internationellaorganisationers arbete sker i väsentlig utsträckning för atl befrämja handelssjöfartens ställning. Jag anserdärför att en del av kostnaderna bör finansieras över verkets ordinarieintäkter. Jag föreslår alt verkels yrkadeanslag för ändamålet minskas med , före pris- ochlöneomräkning. Förbränslekostnader för isbrytningen och inhyrning av hjälpisbrytare har verket yrkat förslagsvis ca 49 milj. kr.vilkel överensstämmer med anslaget . Sedan anslagetprövades harbränslekostnaderna gått ner. Jag bedömer att priserna under den nu aktuella perioden inte kommer att höjas påtagligt.Jag föreslär därför att anslaget fördelprogrammet minskas med 3 milj. kr. Anslaget under delprogrammet börinte heller prisomräknas. Inomdelprogrammet 8, Vissa kostnader för totalförsvaret, har tagits upp ett belopp för bl.a. information och utbildning om sjöfartens och handelsflottansbetydelse i kris och krig. Fråndelprogrammet 12 betalas verkets kostnader för inspektion och andra uppdrag. De verkliga kostnaderna somberäknas till ca 30 milj. kr, täcks till viss del genom olika förrältningsavgifler.Anslagsposten får vidare belastasmed utgifter som motsvarar den del av stämpelskatten som är hänförligfill fartygsförsäljningar. Som redovisats under verkets anslagsframställninginkluderar del yrkade anslaget under delprogrammet I. Radiotjänståt sjöfarten, beräknade kostnadsökningar. För delprogrammet 3, Bemanning av fyrar avregionalpolitiska skäl, föreslår jag alt anslaget räknas upp i pris- ochlöneomräkning , På övriga delprogram föreslår jag en pris- ochlöneomräkning på . Det totala anslaget uppgår härefterlill , 34 Jag har i mitt förslag beaktat att tjänslebrevsrätten föreslås slopad. Ril 8 Jag hemställer atl regeringen föreslår alt lill Ersättning till för vissatjänster för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1988/89Förslag 13 000000 Den träder lagen (1987:773) ömfritidsbåtsregister i kraft. Enligt lagen skall registrering av vissa bålar skei ett fritidsbåtsregister som skall föras av ,trafiksäkerhelsverket och länsstyrelserna med hjälp av automatiskdalabehandling. Kostnaderna för registeruppläggning, drift, underhåll ochadministration av registret skall täckas genom avgifter. Ägaren av registerskyldigbåt skall betala en årlig registeravgift. Influtna registeravgifter redovisas under en särskildinkomsttitel i statsbudgeten. avses före den Iseptember fill regeringen lämna förslag till registeravgifl för nästföljandeår. Som underlag för beräkningen av avgiften skall redovisas de avgifter sominflutit under föregående budgetår och samtliga utgifter för registret underföregående budgetår samt de beräknade utgifterna för såväl del löpande somnästföljande budgetår. ,samt vissa länsstyrelser kommer all ha utgifter förregislerarbetel. avses ha en övergripande överblick översamtliga kostnader för registerhållningen. Jag föreslår därför atlsjöfartsverket tilldelas ett anslag för läckande av samtliga kostnader och attverket från anslaget får täcka, utöver sina egna kostnader jämvältrafiksäkerhetsverkets och länsstyrelsernas kostnader. Jag är angelägen om attsamarbetet mellan myndigheterna blir smidigt. Jag förutsätter därför attlänsstyrelserna och trafiksäkerhelsverket på ett enkelt sätt kan redovisamedelsbehovel till . För att täcka utgifterna för tiden fram till budgetåret1988/89 disponerar en rörlig kredit. Kostnaderna härför fårsedan täckas av medel över anslaget. har beräknat driftkostnaderna förregistret under /89 lill ca 13 milj, kr. Jag avser att inomramen anslagsbehandling redovisa förslag till anslag som även skall täcka periodi-serad del av delslutliga utfallet av initialkostnaderna. Till anslaget för /89bör därför anvisas 13 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alt I.godkänna vad jag anfört om medel för fritidsbåtsregislret, 35 2, fillFritidsbåtsregister för /89 anvisa ett för- Prop.1987/88:100 slagsanslag av . E 3.Transportstöd för ' 1986/87Utgift 59000000 1987/88Anslag 52000000 1988/89Förslag 37000000 ' Ändrat littera. Från anslaget ges statsbidrag till trafiken till sjöss till och frånGotland. Transportstödet omfattarsåväl person- som godsbefordran i färjetrafiken på och ärinbyggd i den taxa som. Vidare ges från anslaget ell bidrag lillvissa transportföretag för att täcka de merkostnader som intekompenseras av det s. k. Gotlandstillägget, Anslagethar tidigare redovisats under littera H, Transportstöd m. m. har för /89beräknat kostnaderna under anslagetför färjetrafiken till 30 milj. kr.Kostnaderna för det särskilda statsbidraget lill laslbilsföretagen beräknas oförändrat till 7 milj. kr. Regeringenmeddelade tillstånd att fr, o, m. den 1 januari 1988tills vidare bedriva sjöfart i regelbundentrafik mellan och svenska hamnar utanför Golland. Ersättning för särskilda rabatter vid fiygtrafikpå redovisas över littera F. Luftfart, I konsekvens härmed börtransportstödet lill Gotlandstrafiken redovisas över littera E. Sjöfart,eftersom transportstödet till Gotlandstrafikenunder detta anslag i allt väsentligt är relaterat till sjötransporter.Jag föreslår därför att anslaget får ändrad littera fr. o. m. /89. Någon ändring i stödets administrationinnebär mitt förslag inte. Jag förordar i enlighet med transportrådet ettanslag på 37 milj. kr, för budgetåret1988/89, varav 7 milj, kr, avser särskilt statsbidrag lill lastbilsföretag. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillTransportstöd för för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 36 1987/88: lOO E 4.Handelsflottans pensionsanstalt' 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag ' Ändrad anslagsbeteckning. Handelsflottans pensionsanstall (HPA) handläggerärenden om pensionering av sjömänenligt kungörelsen (1972:412) om sjömanspension (ändrad senast1980:432). Enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skallarbetsgivare som sysselsätter sjömän betala sjömanspensionsavgift. Kostnaderna för pensionsanstaltens administrationbetalas med dessa avgifter. Avmedlen tas ett så stort belopp i anspråk till pensionsanstallen, som motsvarar summan av anstaltens avlöningar ochomkostnader med avdrag för I . Beräknad ändring 1988/89' Utgifter, avlöningar och omkostnader '1 1987/pris- och löneläge. Efterpris- och löneomräkning beräknas kostnaderna till I . Till uppbördunder anslaget skall således tas . Över statsbudgeten anvisasoförändrat . Jag har i mitt förslagbeaktat att tjänstebrevsrätten föreslås slopad. Jag hemställer atlregeringen föreslår att tillHandelsflottans pensionsanstalt för /89 anvisa ett anslag av I000 kr. 1986/87Utgift 1000 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag .1 000 ' Ändrad anslagsbeteckning. ()planlägger, samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Rådets verksamhet inriktas på kulturell service som avses ge en bild av det svenska kullurul- budel genom distribution av böcker, tidningar och tidskrifter, inspelade 37 TV-program,film m. m. Rådet ordnar åven bl. a, idrottsarrangemang. Rå- Prop.1987/88:100 del har ett omfattande samarbete rned bl. a. motsvarande nordiskaorgani- Bil. 8 sationer och med i utlandet samt medkommuner och idrottsorganisalioner, HKFberäknar utgifterna exkl. filmverksamheten till ca 12,3 milj. kr. före pris-och löneomräkning under /89. Rådetsverksamhet finansieras genom att kostnaderna avräknas mot fyravgifterna. Filmverksamheten finansieraslill viss del genom intäkter. Rådetbemyndigas att överskrida anslagsposten Kultur- och frilids-verksamheten med ett belopp som motsvararintäkterna från filmverksamheten. En viss annan verksamhet finansierasockså genom avgifter för utförda tjänster.HKF föreslår ingen ändring av nuvarande finansieringsform. Rådet hemställer emellertid om bemyndigandealt få överskrida utgiftsposten Kultur- och fritidsverksamhet med ett beloppsom motsvarar inkomster av distribution av TV-program till landbaserade utlandssvenskar samt för service till fartyg som inle för svensk flagg men som rådethar medgivande all mot kostnadsläckning tillhandahålla service. Regeringen uppdrog åt HKF atl ibesparingssyfte göra en översyn av rådets utlandsverksamhet och i sinanslagsframställning för /89 redovisa förslag till enändrad organisation i denna del. Ianslagsframställningen för budgetåret anför HKF att man anser att utlandsverksamhetenväl svarar mot dagens situation för svensk sjöfart. En mer genomgripande förändring av den nuvarandeorganisationen förutsätter en radikal omstrukturering av vår utrikessjöfart. Efter tillägg för pris- ochlöneomräkning beräknar jag kostnaderna för rådetskultur- och fritidsverksamhet exklusive utlandsverksamheten till 10 milj. kr. Jag har därvid beräknat1 milj. kr, i kompensation förökade förvaltningskostnader i samband med den indragning av tjänstebrevsrätten som föresläs. Lönekostnadernahar räknats upp med , För utlandsverksamheten har rådet yrkat ca 2,9milj.kr, före pris- och löneomräkning. Jag anser atl rådels verksamhet primärt skall vara inriktad på atl ge service fill sjömän somgästar svenska hamnar och att se tillatt böcker, filmer m. m, kan spridas tillsvenska fartyg utomlands. Det vore önskvärt om rådels övrigautlandsverksamhet kunde göras mer beroende av avnämarna så alt de som utnyttjarservicen gör det mot avgift motsva rande rådets kostnader på det sätt som redan sker med exempelvis distri bution av inspelade TV-program tilllandbaserade utlandssvenskar. De inbesparingar på anslaget som ettsådant system skulle medföra bör kom ma handelsflottan lill del. Jag avseratt föreslå regeringen alt HKF ges i uppdrag att utarbeta ett förslag lillavgiftssystem för utlandsverksamheten och att presentera del i nästa anslagsframställning tillsammans med en 38 bedömning av de konsekvenser ettsådant system skulle få, I avvaktan på Prop. 1987/88:100 en ändrad finansiering för ufiandsverksamhetenföreslår jag att ett oföränd- Bil. 8 rat belopp, ca 2,9 milj. kr,, tasupp för nästa budgetår, I den mån HKF /89 kan fä in intäkter för service utomlands, lämnad inom ramen för den ordinarie verksamheten börrådet få överskrida anslagspostenmed motsvarande belopp. Intäkterna och kostnaderna härför bör dockredovisas i anslagsframställningen. Kostnaderna för rådels verksamhet föreslår jag, ilikhet med HKF, skall avräknas mot fyravgiflerna. Avräkningen bör dock inteutgöra av fyravgifterna. Därutöver bör HKF få tillgodoräkna sigeventuellt överskott av rådets filmverksamhet. Uppstår underskott ifilmverksamheten får resterande belopp tasfrån anslagna medel för kultur- och fritidsverksamhet på bekostnad avövrig verksamhet. Det förhållandet atl fyravgifterna ärtrafikberoende kan medföra atl avräkningen på högst inle blir tillräckligför finansiering av HKF:s budgeteradeverksamhet. Jag förordar därför att regeringen, om så krävs, får göra avsteg från den gällandeprocentavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för budgetåret1988/89. Jaghar i mitt förslag beaktat alt tjänslebrevsrällen föreslås slopad. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkännade av mig föreslagna riktlinjerna för finansiering av , 2, fillHandelsflottans kultur- och fritidsråd anvisa ett förslagsan slag av . E 6.Ersättning till viss kanaltrafik m. 1986/87Utgift 45600000 1987/88Anslag 47900000 1988/89Förslag 51500000 'Ändrad anslagsbeteckning. Från anslaget kompenseras Trollhätte kanalverkoch segla-tionsslyrelseenligt statsmakternas beslut om att slopa de särskilda passageavgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24,, rskr. har därefter beslutat (prop. 1985/86:100 bil. 8, TU14, rskr. 228) att kostnaderna över anslaget skall betalas av staten. Kostnadenför ersättning till Trollhätte kanalverk och uppgick /87 till 45,6milj. kr,, varav 41 milj. kr. Inkomsterna från farledsvaruavgifter inkl, distanstill-lägg som var hänförliga lill trafiken påTrollhätte kanal och uppgick under budgetåret till ca 11,6 milj,kr. Trollhättekanal verk har för /89 beräknat medelsbehovel till ca 48,2 milj. kr,, inklusiveamortering av lån för finansiering av repara- 39 lionskostnader i samband med etttillfälligt driftslopp i kanalen hösten Prop. 1987/88:100 1987. Vid min beräkning av ersättning till kanal verkethar jag inkluderat medel föramortering och kapitalkostnader för nämnda lån. Eventuella överskott ikanalrörelsen bör få användas för en snabbare amortering av lånet, som jag tidigare föreslagit skall återbetalas inomhögst . Jag har beräknat kostnadenför ersättning till kanal verket för /89 till 47 milj, kr.Jag har då mot bakgrund av de omfattande underhållsåtgärder som gjorts räknat med något lägreunderhållskostnader än verket. Av anslagethar jag beräknat 1,5 milj. kr. som ett engångsbelopp mot bakgrund av dengångna svåra isvintern. För har jag beräknatca 4,5 milj, kr. vilket är 1,5gånger de beräknade farledsvaruavgiflerna. Den föreslagna ersättningen på 4,5milj. bör tillsammans med intäkterna från farledsvaruavgifter, lotsavgifter och övriga rörelseinläkter väl täckaseglationsstyrelsens rörelsekostnader under budgetåret. I kostnaderna är dåinkluderade utgifter för utmärkningm. m. av fritidsbåtsleder. Jag föreslår därför för /89 att den över anslaget beräknadeersättningen till seglalionsstyrel-senäven får täcka kostnader för fritidsbåtslederna. Det bör ankomma på regeringen att anpassa utbetalningarna frånanslaget till utvecklingen av övriga inkomsler i verksamheten. Vid beräkningen av anslagsbehovet har jag utgåttfrån alt de inkomster avfarledsvaruavgifter inkl. distanstillägg som är hänförliga till trafiken iTrollhätte kanal och på , skall tillgodoräknas kanal verket respektiveseglalionsslyrelsen. Trollhätte kanalverk tillämparkalenderårsredovisning. Regeringens beslul om driftstal förekalenderårets början kommer därför att omfatta del av kalenderår för vilkenriksdagen för beslut om driftstat inte anvisat något anslag. Regeringen har tidigare inhämtat godkännande om alt ersättningen från anslagetäven i fortsättningen får beslutas för kalenderår. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1.godkänna vad jag anfört i fråga om beslul om ersättning lillTrollhätte kanalverk, 2. till Ersättning till visskanaltrafik m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Stöd till svenska rederier' 1986/87Utgift 122956000 1987/88Anslag 25000000 1988/89Förslag 25000000 'Ändrad anslagsbeteckning. fattade beslut om vissasjöfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:217, , rskr,437). Beslutet innebar bl.a, ett tidsbe gränsat stöd till svenska rederier. Stödet grundas i normalfallet på den 40 sjömansskatt som inbetalts . Stödet administreras av Prop. 1987/88:100 . Nämndens för rederistöd anslagsframställning Nämndenredovisar i sin anslagsframställning all 620 milj. kr. utbetalats i stöd t. o.m. Av beloppet avser 421,4 milj. kr. konsolideringsstödoch resterande belopp utvecklingsstöd. För /89 beräknar nämnden medelsbehovet för stöd till ca 25 milj. kr.Nämnden beräknar kostnaderna för administration m. m. till . Jagförordar för nästa budgetår ett anslag på 25 milj, kr. vilkel bör kunna läckajämväl nämndens administrationskostnader. Jag godtar nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Stöd till svenska rederier för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . F. Luftfart Prop. 1987/88: lOO 8 uppgifter och mål Luftfartsverkethar fyra huvuduppgifter nämligen alt - driva och förvalta statens flygplatser för civilluftfart och även ansvara för driften av stationsområden förcivil luftfart vid militära flygplatser, i fred svara för civil och militär flygtrafikledning, - ha tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, saml utföra vissa trafikala myndighetsuppgifter. övergripande mål, som gäller dencivila luftfarten, är all främja enpå sunda ekonomiska villkor grundad utveckling av luftfarten och verka för all en tillfredsslållandeflyglransportförsörjning uppnås och vidmakthållstill lägsta möjliga kostnader. Verket skall självt, eller i samverkan medövriga intressenter i luftfartssektorn, vidta eller initiera sådana ålgärder som stärker sektorns långsikligakonkurrenskraft. Verksamheten skall drivas med fullkostnadstäckning. Därutöver skall luftfartsverketuppnå ett överskott som motsvarar statens avkastningsränta påstatskapitalet. Luftfartsverketstreårsplan för budgetåren 1988/89-1990/91 Genom tidigare genomfördaorganisatoriska förändringar har en grund lagtsför att uppnå en ökad affärs- och marknadsorientering av luftfartsverkels verksamhet. Med statsmakternas beslul våren1985 om luftfartsverkets investeringar m.m, (prop. 1984/85:139, , rskr,333) ersattes tidigare anslagsframställningar med ireårsplaner. Verkethar därigenom fått ett smidigare instrumentför all anpassa såväl verksamhet som investeringar till förändringar iefterfrågan. Verket fick vidgade möjligheter atl finansiera investeringar utanförstatsbudgeten. Genom beslut med anledning av förslag i 1987 årsbudgetproposition har verket fått ytterligare handlingsfrihet i fråga om finansiering och beslut om investeringar. Verksamhetens inriktning m. m. Luftfartsverketsstrategier för sitt agerande gentemot marknaden, enskilda kunder och övriga intressenter ligger fast.Verkels agerande tar sikte på atl stärkaflygtransportsektorns konkurrensförmåga. Förutom en slor följsamhet av tjänsteutbudet lill förändrade behov ellermöjligheter skall flygbolagen kunna erbjudas förutsättningar för högregularitet, korta markuppehåll och smidig irafikavveckling. Verket har vidareden ambitionen alt flygsä-kerhelsslandardenlägst skall vara i nivå med den som finns i övriga välutveckladeluftfartsnationer. marknad har utvecklats gynnsamtde , Trafiklillväxlen inom inrikesflygetoch särskilt regionalfiygel är markant. För regionaHlygels del har ökningenunder legal på . Trots alt inrikesflygelnumera befordrar nära 7 milj, passage rare gör verket denbedömningen att tillväxtpotentialen är betydan- 42 utnyttjarendast 150000-200000 personer inrikesfly- Prop. get för tjänsteresor och ca 400000för privatresor. Verket räknar i sina Bil. prognoser med en ökning avpassagerarantalet i inrikestrafiken på För den reguljära utrikestrafiken räknar verket med en ökning på 7,ochför charter under samma Till följd av inrikesflygets starka tillväxthåller kapaciteten på atl bli otillräckligframför allt på Arianda, Det ärdärför enligt verket viktigt att den kapacitet som finns tillgänglig i förstahand används för sådan trafik som har betydelse för en tillfredsställandeflyglransportförsörjning, Kapaciletsutnytljandethar en stor betydelse för verkets ekonomi och fördess kunder. Uppbyggnad av ytterligare kapacitet skall ske för en efterfråganoch en trafikutveckling som kan anses vara realistisk. Fortsatt utbyggnad kan ske senare i takt med ökadefterfrågan. möjligheter alt uppnå fastställda resultat- ochlönsamhetsmål har en avgörande betydelse i dessa sammanhang. framhåller i treårsplanen aftsatsningen på kommersiella tjänster fullföljs. Verket avser alt ta vara på demöjligheter som finns atl bedrivalönsam verksamhet inom detta område. Vidare skall verkets kunnandemarknadsföras internationellt. En förbättrad lönsamhet inom det kommersiella tjänsteområdet kan användas lill atthålla tillbaka priserna på deIrafikinriktade tjänsterna. De nu nämnda åtgärderna är mol den bakgrunden enligtverket ett medel atl förbättra sektorns konkurrensförmåga. framhåller vidare all man avseratt fullfölja de inledda åtgärdernaför att förbättra den interna effekfiviteten. Man avser vidare att utveckla och förstärka det marknadsinriktadearbetssättet. De mål som luftfartsverket tidigare formuleratför olika produktgrupper som start-och landningstjänsl, passagerarljänst, flygtrafiktjänst en route, ramp- och expeditionstjänsl samlflygsäkerhetstjänst ligger fast även i den nya treårsplanen. Servicemålen som verket formulerar i treårsplanen är liksom i gällande plan relaterade tillkrav på rimliga avgifter och fillstatens krav på lönsamhet och avkastning på det statliga kapitalet. Ekonomiska mål m. m. Luftfartsverketredovisar för perioden /89-1990/91 i sin treårsplan ekonomiska mål förverksamheten. Det gäller mål för resultatutveckling, prissättning, produktivitet och soliditet. Vidareredogör verket i treårsplanen för verkels investeringar under periodensom uppgår till ca . /88 redovisas en investeringsökning jämfört med föregåendetreärsplan på 345 milj, kr. Ett centralt inslag är de omfattandeinvesteringar som planeras på . Som exempel kan nämnas en ny inrikesterminal och en tredje start- och landningsbana.Luftfartsverkets investeringar och ekonomiska mål kommer att behandlas iden trafikpolitiska propositionen. Det ekonomiska resultatet för /87gav ett överskott på ca 160 milj. kr., vilket innebär atl del statliga förräntningskravet kunde upp fyllas lill , För /88 är målet att nåfull förräntning 43 och därutöver ett överskott på ca15 milj, kr. Del senare innebär en Prop. 1987/88:100 påbörjad återbetalning fill staten av tidigare ackumuleradunderförränlning Bil. 8 somuppgår till ca 640 milj, kr. Enligtgällande resultatutjämningsplan skall återbetalningen vara avslutadsenast /92. Luftfartsverkethemställer i treårsplanen om ökade befogenheter för verket att fatta beslul om samtliga luftfarlstaxor. Verket anser atl denmålstyrning som utvecklats i fråga om ekonomi och service nu bör utsträckasäven till taxeområdet. En övergång lill striktare tillämpning av målstyrning inom taxeområdet bör enligtluftfartsverket innebära atl statsmakterna fastställer mål och policy förtaxeförändringarna medan besluten omhur enskilda taxor skall förändras fattas av luftfartsverket. Flygresandethar under en följd av år ökat. Antalet passagerare i inrikestrafikenhar ökat med . Den reguljära utrikestrafiken har ökat medca och charter-trafikenmed , Den kraftigaste tillväxten har registrerats inom det s,k, regionalflyget för vilket den årliga ökningenvarit . Detta har bl, a, medfört att det nufinns ett relativt vilt förgrenat inrikesflygnäl.