prop · GB0321 · 1987-12-31 00:00:00 — 5 §När kontrollen enligl 4 § är avslutad, öppnas de omslagskuvert som inte har lagts åt sidan. 1. omslagskuvertelinnehåller väljarens röstkort, 2. sammaväljare inte har avgivit sådant fönslerkuvert som avses i 13 kap. 3 § första stycket vallagen (1972:620) eller mer än en brevröst ningsförsändelse, 3. väljaren är röstberättigad ivaldistriktet, 4. väljaren inle röstat ivallokalen under valdagen. fall då de nämnda kraven är uppfyllda, behandlas ytterkuvertet på det sättsom föreskrivs i 6 §. I annat fall läggs ytterkuvertet tillsammans medväljarens röstkort åter in i omslagskuvertet, som läggs ål sidan. Omslagskuvertsom har lagts åt sidan läggs därefter in i etl eller flera särskilda omslag somförseglas och förses med anteckning om innehållet. 6 §När kontrollen enligt 5 § är avslutad, granskas ytierkuverten till de valförsändelser som inte har lagts åt sidan. Därvid kontrolleras all försän delsen är i föreskrivet skick och har gjorts i ordning inom föreskriven tid saml alt ytterkuvertet är tillslutet. Därefter bryts ytterkuvertet. Inner kuverten granskas. Därvid kontrolleras atl de är av föreskriven beskaffen het, all väljaren har ställt i ordning endasl etl innerkuvert för varje val och att innerkuverten inte är försedda med obehörig märkning. Godkända innerkuvert läggs i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens namn i röstlängden all han har utövat sin rösträtt. Föreligger någon brisleller felaktighet i etl hänseende som valnämnden skall kontrollera enligt första stycket, skall det eller de bristfälligakuverten tillsammans med väljarens röstkort och yiterkuveriei åler läggas in i om slagskuvertel. Delsamma gäller, om etl innerkuvert är tomt eller om del inte klart framgår all ett kuvert innehåller en valsedel. Omslagskuverten läggs i sin tur in i ett eller flera särskilda omslag som förseglas och förses med anteckning om innehållet. Avgivna röster skall räknas tillsammans med de röster somavses i Prop. 1987/88:21 13 kap. 9 § andra stycket vallagen (1972:620). Denna lag träder i kraft och gällertill utgången av . Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 2 och 6 §§ kommunallagen (1977:179) skall ha följandelydelse. 2 kap. 2§ För ledamöterna i fullmäktige skall utsessuppleanter. I kommun bestämmer kommunfullmäktige det anlal suppleanter som skall ligga fill grund för tillämpningen av bestämmelserna i 14 kap. 19 § vallagen (1972:620) om utseende av suppleanter. Antalet skall ulgöra viss andel, dock högst hälflen, av del antal platser som varje parti erhåller i kommunen. Om därvid uppkommer brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. skall genast underrättas om kommunfullmäktiges beslut. I kommun bestämmer kommunfullmäktige del anlalsuppleanter som skall ligga lill grund för tillämpningen av bestämmelserna i14 kap. 19 § vallagen (1972:620) om utseende av suppleanter. Antalet skall utgöraviss andel, dock högst hälflen, av del antal platser som varje parfi erhåller ikommunen. Om därvid uppkommer bmlel tal, avrundas delta lill närmast högre helatal. Beslutet skall fattas före utgången av mars månad valåret. skallgenast underrättas om kommunfullmäktiges beslul. Om antalet suppleanter för ledamöterna i landstingetgäller vad som är föreskrivet i vallagen. Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljs för tre tjänslgöringsår räknat del år då valet har skett. Ledamöter och suppleanter i fullmäktige väljs för tretjänstgöringsår räknat del år då valet har skett.Om del val som förrättas i anslutning till utgången av upphävs ochvalprövningsnämnden beslutar om omval beträffande samtliga ledamöter ochsuppleanter, förlängs dock tjänstgöringstiden till dess omvalet har avslutats. I räknas tjänstgöringstiden från och medden 15 oklober del år då valet har skett. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheter Härigenom föreskrivs atl 2 kap. 2, 6 och 32 §§ lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter skall ha följandelydelse. För ledamöterna i kyrkofullmäktige skall utsessuppleanter. Fullmäklijge bestämmer del anlal suppleanter som skall ligga lill grund för tillämpningen av bestämmelserna i 43 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval om utseende av suppleanter. Antalet skall ulgöra en viss andel, dock högst hälflen, av del anlal platser som varje parti får i församlingen. Om del därvid uppkommer etl brutet tal, avrundas detta lill närmast högre hela tal. skall genast underrättas om fullmäktiges beslut. Fullmäktige bestämmer det anlal suppleanter som skallligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i 43 § lagen (1972:704)om kyrkofullmäktigval om utseende av suppleanter. Antalet skall utgöra en vissandel, dock högst hälften, av del anlal platser som varje parti får iförsamlingen. Om det därvid uppkommer etl brutet tal, avmndas delta lillnärmast högre hela tal. Beslutet .skall fattas före utgången av aprd månadvalåret. skall genast underrättas om fullmäktiges beslut. När kyrkofullmäktige skall ulses första gången, beslutarkyrkostämman om antalet suppleanter. Ledamöteroch suppleanter i kyrkofullmäktige väljs räknat från och med den 1januari årel då valet har skett. Ledamöteroch suppleanter i kyrkofullmäktige väljs räknat från och med den 1januari årel då valet har skett. Om det val som förrättas Ianslutning till utgången av denna perlod upphävs och valprövningsnämndenbeslutar om omval belräffande samtliga ledamöter och suppleanter, förlängsdock tjänstgöringstiden till dess omvalet har avslutats. 32 Förledamöterna i samfällighets kyrkofullmäktige skall utses suppleanter.Fullmäktige bestämmer det anlal suppleanter som skall ligga lill grund förtillämpningen av bestämmelserna i 43 § lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigvalom utseende av För ledamöterna i en samfällighets kyrkofullmäktige skalldet ulses suppleanter. Fullmäktige bestämmer det antal suppleanter som skallligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i 43 § lagen (1972:704)om kyrkofullmäktigval ' Senastelydelse 1984:976. Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti får i samfälligheten eller, om regeringen enligl 4 § andra slyckel lagen om kyrkofullmäktigval har beslutat atl valbarheten skall vara inskränkt till valkrets, i varje valkrets. Om del därvid uppkommer ell brutet tal, avrundas delta lill närmast högre hela tal. skall genast undertältas om fullmäktiges beslut. om utseende av suppleanter. Anlalet skall utgöra en vissandel, dock högst hälften, av del antal platser som varje parti får i samfälligheteneller, om regeringen enligl 4 § andra slyckel lagen om kyrkofullmäktigval harbeslutat alt valbarheten skall vara inskränkt lill valkrets, i vatje valkrets.Om det därvid uppkommer ell brutet tal, avrundas della lill närmast högre helatal. Beslutet skall fallas före utgången av aprU månad valåret. Länsstyrelsenskall genast undertältas om fullmäktiges beslut. När kyrkofullmäktige skall utses första gången, fallasbeslut enligt första stycket av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer, om inte beslutanderätten i samfälligheten med slöd av förordnande enligl1 kap. 10 § skall utövas av indelningsddegerade. Denna lagträder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , ,, , , S. , , , , , , , , , , G- , Lönnqvist Proposition om ändring i vallagen, m. m. Efterbemyndigande av regeringen tillkallade jag en kommitté för all utredafrågor om folkstyrelsens villkor. Kommittén, som antog namnet folkslyrelsekommillén,avlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1987:6) Folksiyrelsensvillkor. (Ledamöter vid avgivandet av betänkandet: fil. ,ordförande, riksdagsledamöterna ,förbundsordföranden , tredje vice talmannen ,landshövdingen , riksdagsledamöterna samlpartisekreteraren .) Ibetänkandet har kommittén behandlat vissa valfrågor. Några av de nya regler somföreslås bör för att kunna tillämpas vid val beslutas av riksdagenunder . Dessa förslag skall jag ta upp i del följande. Övrigavalfrågor avser jag atl behandla med kommitténs förslag i övrigt. Tillprotokollet i detta ärende bör som bdaga 1 fogas kommilléns sammanfattning avbetänkandet i de delar som behandlas och som bdaga 2 kommitténs lagförslag idessa delar. En förteckning över de remissinstanser som har yttratsig över här behandlade förslag av kommittén bör fogas lill protokollet som bdaga3. En remissammanställning har gjorts inom och finnstillgänglig i ärendet (dnr 87-560). () harsammanställt och analyserat erfarenheterna års allmänna val. Resultatet av analysen har RSV redovisat i en promemoria "Erfarenheter m. m. års allmänna val", som har överiämnats till jusliliedeparlemenlel. I promemorian har RSV lagl fram vissa förslag fill förändringar av vallagsliftningen. Prome bör fogas till protokollet som bdaga 4. Sedan regeringen genom beslut överlämnat vissa delar av RSV:s promemoria (avsnitt 5.1, 5.2, 5.4, 5.5 och 5.6 f.) lill folkstyrelsekommittén för alt beaktas i dess fortsatta arbete, har övriga förslag i promemorian remissbe- 23 En förteckningöver remissinslanserna bör fogas lill protokollet i delta ärende som bdaga 5.En sammanslällning av remissyttrandena har upprättats inom jusfifiedeparlemenletoch finns tillgänglig i ärendet (dnr 1672-86). Jag avser att i detföljande ta upp också de frågor i RSV:s promemoria som inte har behandlats av folkstyrelsekommittén.Vidare skall jag behandla framställningar från två enskilda organisationer.Unga synskadade (framställningen överlämnad av RSV) och . 2 Tillhandahållande av valsedlar m. m. Mitt förslag:Bestämmelserna om att partier, som vid del senaste riksdagsvalet har fåll minslen procent av rösterna i hela landet, skall få sina valsedlar ullagda ivallokaler, postkontor etc. skall omfalla partier som vid någol av de tvåsenaste riksdagsvalen har nått denna procenlgräns. Motsvarande ändring skall skevad gäller partiers räll till kostnadsfria valsedlar. En administrativförenkling skall göras så atl kraven på förskottsbetalning för valsedlar somfaller inom den kostnadsfria kvoten skall slopas. Folkstyrelsekommitténsförslag överensstämmer med mitt. Förslaget rörande valsedlar som har betalatsi förskott har dock lämnats av RSV. Remissinstanserna:Alla remissinstanser som uttalat sig om kommitté-förslaget lillstyrker detta. RSV:sförslag har inte mött någon erinran. Skälenför mitt förslag: Enligt 6 kap. 9 § vallagen (1972:620; omtryckt 1985:203)skall väljarna i de lokaler där röstning äger rum ha tillgång till valsedlarsom försetts med parti- och valbeteckning men som saknar kandidalnamn (s. k. partimarkeradevalsedlar) för de partier som vid det senaste riksdagsvalet fåll mer än enprocent av rösterna i hela landet. Sådana partimarkerade valsedlartillhandahålls genom RSV:s försorg och skall enligt 9 kap. 6 § m.fl. lagrum ivallagen finnas tillgängliga på de aktuella röstningsställena. Förutom denna regel finnsockså bestämmelser i 6 kap. 5 § vallagen om att slalen för partier, som äreller genom det föreslående valet blir representerade i eller somfår eller vid det senaste valet fick mer än en procent av rösterna i helalandet, svarar för kostnader för blanketter lill valsedlar fill elt anlal sommotsvarar fyra gånger antalet röstberättigade i valkretsen. Valsedlar tillriksdagsvalet utanför denna kostnadsfria kvot får partierna beställa på egenbekostnad. Vid1985 ärs riksdagsval gick demokratisk samling, kds, (numeraKristdemokratiska Samhällspartiet) inle fram under sin egen partibeteckningutan under den av registrerade beleckningen . Vid valetavgavs dock 5 000 röster på kds. utgör inle en procent av rösterna i helalandet och kds blir därför, om parfiel vid val går framunder sin egen partibeteckning, inte berättigat lill alt få sina valsedlar Prop.1987/88:21 utlagda och inle heller till den kostnadsfria valseddskvolen. Dennasituation har hos folkstyrelsekommittén aktualiserat frågan om del finns skäl atlöverväga en ändring av de regler som gäller . Nuvarande reglerfår ingripande konsek venser, för etl parti som vid etl val kommil över enprocenlgränsenmen som vid nästa val bara med någon eller några tiondels procentenheter hamnarunder denna gräns. Det kan bidra lill svårigheterna all återvinna etl större väljarstödom partiet självt måsle svara för kostnaderna för beställda valsedlar och om inleheller partiets valsedlar fillhandahålls i de lokaler där röstning äger rum. Jaganser därför, i likhet med kommittén och remissinstanserna, all reglerna om fillhandahållandeav valsedlar bör ändras så alt de omfallar partier som vid någol av de två senasleriksdagsvalen fått minst en procent av rösterna i hela landet. Mitt förslagföranleder ändringar i 6 kap. 4, 5 och 9 §§ samt 9 kap. 6 § vallagen. Kommitténhar föreslagit också andra ändringar i 6 kap. 9 § och 9 kap. 6 § vallagen,nämligen att reglema skall ändras så att valsedlar endast skall fillhandahållasför partier som har anmält sitt deltagande i etl val. Dessa ändringar harsamband med kommilléns förslag om all införa en obligatorisk förhandsanmälanav partier som vill delta i valen, vilket bl. a. fömtsätter en ändring avregeringsformen. Jag avser all ta upp dessa förslag senare i enlighet med vadjag aviserade i inledningsavsniltel. Detjag nu har talat om gäller tillhandahållandet av valsedlar för partier somdeltar i riksdagsvalet. Såväl kommillén som ell par remissinstanser har gått inpå motsvarande fråga belräffande partier som deltar i kommunalvalen. Jag delarden allmänna uppfattningen atl del knappast är möjligt all lägga ul valsedlarför partier som deltar i kommunalvalen på l.ex. Inleheller i fråga om utläggning av valsedlar i vallokalerna i den egna kommunen påsjälva valdagen för sådana partier som endast uppträder i kommunalvalen villjag föreslå någon ändring av lagstiftningen. Det måste ligga i partiernasintresse alt se till alt väljarna erbjuds valsedlar med de kandidater partietönskar få invalda. De valsedlar som läggs ul i vallokalerna är ju ulan kandidalnamn.Som regel slår också partiernas valarbetare och delar ut valsedlar utanfördessa vallokaler. framställning från Unga synskadade som jag nämnde inledningsvis begärorganisationen all samtliga valsedlar som framställs fill de allmänna valenskall förses med punktskrift. RSV har som nämnts överlämnat skrivelsen lilljustitiedepartementet för övervägande jämte en utredning av de tekniska ochekonomiska förutsällningarna för sådana valsedlar. AvRSV:s utredning framgår bl.a. atl valsedlar med punktskrift skulle medföraökade problem med all trycka alla valsedlar inom föreskiiven lid. Vidareberäknas kostnaden för framställning av valsedlar stiga med eller drygtsex . Riksdagenbehandlade en motion vari föreslogs att frågan skulle utredas. hänvisade fill den då pågåen de utredningen hos RSV men betonade betydelsen av all ytterli gare åtgärder vidlas för atl underlälla för de handikappade all utöva sin 25 rösträttmed bevarad valhemHghet (KU 1986/87:15 s. 19). 1987/88:21 klarademotionen besvarad med vad ulskollel anfört (prot. 1986/87:48 s. 4). För min delanscrjag del självklart all var och en skall ha praktiska möjligheter att utövade demokratiska rättigheter som gäller för alla människor i vårt land. Mångahandikappade hindras emellertid atl utnyttja dessa räUigheter lill följd av sinfunklionsnedsäUning och de brister i tillgängligheten hos olika verksamhetersom de möter i samhället på grund av sill handikapp. För att också de skall fåmöjlighet att utöva sina demokratiska rättigheter på samma villkor som övrigamedborgare krävs därför all del genomförs olika anpassningsåtgärder på skildaområden i samhället. Del gäller förslås också i samband med val. Jaganser följaktligen aU del är yUeriigt angeläget aU synskadade kan delta i valenpå villkor som är så lika andra personers som möjligt. I framställningen frånUnga synskadade hävdas viklen av alt valhemligheten skall kunna bevaras ochriksdagen har understrukit vikten av denna. Jag delar dettabetraktelsesätt. Man kan emellertid inte hell bortse från andra aspekter påfrågan. Enliglelt yUrande som har avgelt lill RSV skulle färre än 2000 personer bland de ca 80 000 synskadade använda punktskrift som läsmedium.Del rör sig alltså om ett förhållandevis begränsat antal personer. Andragrupper kan ha lika berättigade krav på åtgärder i syfte att förbättra derasmöjligheter alt delta i valen. Jagär visserligen medveten om atl synskadade i högre grad än de flesta andrahandikappade är beroende av att någon biträder dem vid själva röstningen. Förflertalet synskadade finns det dock förmodligen någon anhörig eller annannärslående vilken man med fullt förtroende kan anlita som ombud vid röstningen.Den synskadade och biträdel kan också komma överens om hur de skall förfarasinsemellan vid själva röstandel så atl den synskadade inle behöver avslöja sinpolitiska uppfattning för biträdet. Biträdel kan l.ex. lägga partiernasvalsedlar i en viss ordning som den synskadade och biträdet kommer överens omoch sedan låta den synskadade på egen hand klara av själva röslningsproceduren.Andra arrangemang kan också tänkas. Enliglmin mening är del en naturiig uppgift för RSV att inom ramen för sininformation inför valen lämna råd lill de synskadade hur de kan förfara för allkunna della i valen på så lika villkor som möjligl som gäller andra personer.Jag fömtsätter därför att RSV ägnar frågan fortsatt uppmärksamhet och vidtarlämpliga åtgärder. Medhänsyn till vad jag här har anfört anser jag atl del inte finns tillräckligaskäl atl nu lägga fram ell förslag om en lagregel i fråga om valsedlar medpunktskrift. Jag är emellertid beredd aU la upp denna fråga till ny behandlingom del skulle visa sig behövhgl. Jagvill i detta sammanhang till slut ta upp en annan fråga som gäller valsedlar och som RSV har aktualiserat i sin promemoria. RSV föreslår (avsnill 5.6 c) all man skall slopa kravet på atl betalning skall erläggas i förskott för valsedlar som beställs , även om valsedlarna är inom den kostnadsfria kvoten. Bestämmelsen innebär visseriigen en press på partierna atl komma in med beställningar av valsedlar . medför också mycketadministrativt merarbete för RSV, eftersom partierna har räll atl få tillbakavad de har lagt ul för beställda valsedlar inom den kostnadsfria kvoten. Jag delar RSV:s bedömning,vilken remissinstanserna har instämt i, atl denna bestämmelse inle längre börvara kvar. Verkel behöver då inle längre hålla på med återbetalning i efterhandför valsedlar inom den kostnadsfria kvoten vilka har betalats i förskott.Förslaget om en sådan administrativ förenkling föranleder ändring av 6 kap. 8§ vallagen. Mitt förslag: Vid1988 års val lill och fill landsting och kommunfullmäktige saml vidextra val och folkomröstning som infaller får röstberättigadesom visias i rösta genom atl därifrån sända sinavalsedlar till valnämnden med posten (brevröstning). Brevröstningen skall gå lillpå samma säll som vid valen . Folkstyrelsekommitténsförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget lämnas utan eVinran av de remissinstanser som har uttalat sig i dennadel. Skälen för mitt förslag:Röstberättigade som visias utomlands har kunnat utövasin rösträll vid allmänna val genom all rösta på svenska beskickningar ochkonsulat. års val visade del sig dock all FörbundsrepublikenTyskland inte längre godtog atl någon röst-mottagning ägde rum vid de svenskautlandsmyndigheterna i landet. Som en försöksverksamhel beslöt därför riksdagenall väljare som visias i skulle få rösta genom att därifrånsända sina valsedlar fill med poslen (prop. 1981/82:224, KU 37, rskr.384, SFS 1982:414). En särskild lag om försöksverksamhel med brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland trädde i kraft och gällde intill utgången av del årel.Till val beslöt alt förfarandet med brevröstning iFörbundsrepubliken skulle komma till användning även vid dessa val (prop.1984/85:119, KU 28, rskr. 210, SFS 1985:205). På samma sätl som gällde1985 års lag om brevröstning i endasl del årets vallill , landsting och kommunfullmäktige. Lagen upphörde alt gälla vidutgången av . FörbundsrepublikenTyskland har inle ändrat ståndpunkt när det gäller frågan om röstning påambassader och konsulat i landet. Jag delar därför kommitténs ochremissinstansernas uppfattning alt brevröslningsförfarari-del bör tillämpasockså vid val såvitt gäller dem som visias i . Jagär ense med kommittén också om all en lagstiftning härom bör betraktas som ellfortsall provisorium. Enligl min mening är delviktigt all man gör så få undanlag som möjligt från den i gällandehuvudregeln, all rösträtten utövas genom personliginställelse, så all man kan upprätthålla de krav på tillförlitlighet som ställspå förfarandet vid valen. Önskemålet atl minimera antalet underkända röster måsledock alllid vägas mot strävandena att bereda alla kategorier av röstberättigadepraktiska möjligheter alt delta i allmänna val. Brevröstning bör, vilkel jaganförde också i prop. 1984/85:119 (s. 27), komma till användning bara i sådanafall då det visar sig alt röstning inle på vanligt säll kan genomföras vidsvenska utlandsmyndigheter i något visst land. Ellskäl för all inte acceptera brevröslningsförfarandel som ell permanent inslagi valordningen i vårt land är det förhållandevis slora antal röster som inlekan godkännas. RSV konstaterar i sinpromemoria om erfarenheterna av val all andelen underkända brevröslervisserligen minskat från vid val fill vid1985 års val, men all andelen underkända brevrösler fortfarande ärotillfredsställande slor. Den typ av fel som det här är fråga om är sådana somvid andra former av röstning kan rättas till innan rösten las emot av valförtättareneller röslmoUagaren. Jag utgår från alt RSV söker vidta de åtgärder som ärmöjliga för alt ytterligare få ner andelen underkända röster. Som jag nämndeinledningsvis har de särskilda lagarna endasl gällt deallmänna valen de åren. Jag delar kommitténs uppfattning atl en ny lag ombrevröstning i bör gälla inle bara 1988 årsallmänna val ulan också hela (den ordinarie) valperioden så att brevröstningkan tillämpas också vid extra val till och folkomröstningar för denhändelse sådana skulle äga mm . Miltförslag är således alt en ny särskild lag stiftas års val med reglermotsvarande dem enligl lagsfiftning men gällande också extra val ochfolkomröstningar . 4 Omval i vissa särskilda fall Mitt förslag: Ommindre än hälflen av del bestämda anlalet fullmäktige har blivit utsedda vidkommunalval, skall anmäla delta fill valprövningsnämnden. Efteren sådan anmälan skall valprövningsnämnden besluta atl valet skall göras om. Riksskatteverketsförslag överensstämmer i sak med mitt förslag. Remissinstanserna:Majoriteten av remissinslanserna tillstyrker förslaget. anserall skall besluta om nyll val. ifrågasätterom inle utformningen av regeln bör övervägas närmare. Skälen för mitt förslag:Vid kyrkofullmäktigval kunde fullmäktige inle utses i en församling (Sällnai ) eftersom samtliga avlämnade valsedlar var ogilfigadärför att de saknade partibeteckning. Eftersomvallagstiftningen inle medgav atl valet gjordes om, beslutade Prop. 1987/88:21 (prop. 1985/86:88, KU 14, rskr. 108, SFS 1986:74) en tidsbegränsad lag med debehövliga föreskrifterna för all elt nyll val av kyrkofullmäktige skulle kunnahållas. Lagen gäller till utgången av . I propositionen anfördes allfrågan om att införa permanenta regler för situationer av detta slag skulleövervägas närmare i samband med behandlingen av RSV:s promemoria (a. prop. Ilikhet med RSV och remissinslanserna harjag uppfattningen atl bestämmelserna iden tidsbegränsade lagen bör permanentas och omfatta också kommunfullmäktigeoch landsting. Någol behov av en motsvarande regel för riksdagsvalen kan inleanses finnas. Den nya regleringen bör ersätta den nuvarande tidsbegränsade fr.o. Medanledning bl.a. av valprövningsnämndens remissyttrande harjag övervägt om någonannan lösning skulle vara all föredra. Ivallagen fanns del tidigare en bestämmelse i 14 kap. 21 § om kompletteringsvali sådana fall då del föreskrivna antalet fullmäktige inle blev utsedda vid eUval.