prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Vägverketavstyrker ell generellt höjt drivaxeltryck för fordon i inrikeslrafik menpåpekar atl om frågan är av slor betydelse för skulle 11,5 tonsdrivaxellryck kunna tillålas för fordon i gränsöverskridande trafik.Kostnaderna för det därigenom ökade väg- och brounderhållei beräknas uppgå till30-80 milj. kr. Någraav de remissinstanser som har yttrat sig över utredningens förslag omharmonisering av vägtrafikskallerna menar all del kan finnas svårigheter atlnå en enhetlig utformning av dessa. Dessulom påpekas att liberalisering ochharmonisering bör gå hand i hand för atl inle svenska transportföretag skallfå konkurrensnackdelar. Skalenför min bedömning: Jag har tidigare i avsnill 9.4.3 redovisat del av riksdagenbeslutade tioåriga investeringsprogrammet, varigenom de svenskaviktbestämmelserna på betydande delar av vägnätet etappvis kan anpassas fillvad som gäller för gränsöverskridande transporter inom EG. InomEG kommer fr.o.m. den atl tillåtas 11,5 tons drivaxeltryck förfordonskombinalioner med sju axlar eller fler. För en motsvarande höjning avtillåtet drivaxellryck i krävs betydande invesleringar i broar ochvägar. För en generell höjning av drivaxeltrycket erfordras - för aftdriftkostnaderna inle skall öka - investeringsålgärder uppgående lilluppskattningsvis . Dessa kostnader står enligt minuppfattning inte i relation till de fördelar som kan uppnås. Jag är därför nuinte beredd att föreslå de investeringsålgärder som erfordras för en höjning avtillåtet drivaxeltryck. Harmoniseringav väglrafikskatlerna är ell mycket kompUcerat problem 371 Kommissionen förväntas framlägga ett förslag härom. Prop.1987/88: 50 Även i CEMT finns en arbetsgrupp som sysslar medväglrafikbeskatlning- Bilaga 1 en. bör aktivt delta i detta arbeteliksom i den av tillsatta arbetsgruppen rörandevägtrafikbeskattningen. 17.6 Kör- och vilotidsregler Min bedömning:Sverige bör verka för att enhetliga kör- och vilotidsregler skall gälla för deninternationella landsvägstrafiken i . Promemorian:I EG-allernativet antar utredningen atl krav kommer alt ställas pä atl del skeren anpassning lill de införda EG-reglerna. Dessa regler avviker fränden konvention i ämnet (AETR) som bl.a. anslutit sig lill. ISverige-alternativet behöver ingen anpassning ske utan konvenlionsreglerna kanfortfara att gälla så . Remissinstanserna:De flesta remissinstanser som har yttrat sig över denna fråga anser alt enanpassning bör ske till EG:s kör- och vilotidsregler. Industriförbundetbetonar alt svenska transportförelag måste få tillträde lill den gemensammamarknaden på samma villkor som EG-företagen. Svenskatransportarbetareförbundel menar all innan anpassning lill sker måstedet ges garantier för alt svenska arbetsvillkor, arbetsmiljö- ochkonsumenlskyddsnivåer inte försämras. Också transporlrådet menar att desvenska arbetsmiljökraven inte bör åsidosättas i samband med anpassning lillEG:s regler. Skälenför min bedömning: Inom EG har beslutats om nya regler för arbets- ochvilotider. Dessa regler stämmer inte överens med de som gäller i ochi vissa andra länder. Enligl min uppfattning är del av stor betydelse att sålångl möjligl likartade bestämmelser gäller mellan länder med storttransporlulbyte. Del finns flera skäl för denna min ståndpunkt. Likartadebeslämmelser ger lika konkurrensförutsättningar. I takl med en liberaliseringav den internationella trafiken kommer också konkurrensen mellan olika nationersåkeriföretag alt öka. Svenska åkerier bör ha samma möjligheter atl konkurrerasom sina kollegor inom EG. Euannai skäl är att olika regler skapar såväl besvärande administrativa somkontrollmässiga problem. Det är knappast troligt alt svenska åkare i längdenkan få tillämpa svenska regler när de trafikerar och vice versa. Delär vidare troligt alt efterlevnaden av beslämmelserna minskar om reglernaskiljer sig ät mellan olika länder. Från trafiksäkerhetssynpunkt är detta enallvarlig effekt. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag anfört iavsnitt 9.4.2 om lagöverträdelser inom den tunga trafiken på landsväg. Enliglden undersökning som jag redovisade i detta avsnitt hör överträdelser avkörtidsreglerna vid internationella transporter till de vanligastförekommande. Moldenna bakgrund anser jag del angelägel att enhetliga europeiska bestämmelsertillskapas. I syfte atl uppnå sådana regler avser jag därför ta initiativ lilldiskussioner med berörda parter i . 17.7 Järnvägar och kombitrafik Minbedömning: Mina förslag beträffande organisation och investeringar påjärnvägsområdet (avsnitt 7) bör verksamt bidra lill att ulveckla även deninlernationella järnvägstrafiken. Utvecklingenav den internationella kombinerade väg- och järnvägstrafiken bör stödjas. 1987/88:50 Bilaga 1 Promemorian:I EG-allernativet måsle invesleringarna i infrastrukturen - såväl väg somjärnväg - i första hand komma de trafikleder tillgodo som förbinder medullandel. I Sverige-allernalivet kan investerings-medlen i stället användaslill regionala satsningar. 1 EG-allernativet förväntas ett ökatkonkurrenstryck mot järnvägen. I Sverige-alternativet får järnvägen ell visstskydd mot konkurrens genom kvotering av lastbilstrafiken. Remissinstanserna:Flera remissinstanser påpekar alt mäste uppmärksamma dels den väntadeökningslakten på landsvägstrafiken och dels järnvägstrafikenskonkurrensförmåga. anser att en hårdaremarknadsföring av kombitrafiken är viktig för atl öka järnvägens marknadsandel.Enligt SJ är det en förhastad bedömning all tro att den ökade vägtrafikenkommer atl ske på bekostnad av järnvägstrafiken. De anser, liksom LO, all medändrade principer där varje Iransporlgren fullt bär sina egna kostnader kommerkonkurrensneutralitet atl skapas mellan transporter på järnväg och landsväg. Sågott som alla remissinstanser som uttalat sig i frågan anser att det är avstörsta vikt att väg- och järnvägsnätet förbättras och anpassas till framtidatrafikströmmar. förordar elt ökat samarbete mellan järnvägsföretagen. Vidare skulleen utbyggnad lill dubbelspår på de större låglinjerna innebära en klar höjningav standarden. Andra remissinstanser anser att järnvägssystemel bör utvecklasoch att det behövs ett internationellt samarbete. De tillfrågademiljöorganisationerna motsätter sig en utbyggnad av vägnätet och kräver enmiljövänligare och mer naturresurshushållande infrastruktur. TCO påpekar alten anpassning lill EG inte får frånhända möjligheterna alt också inomtrafikpolitiken motverka en oönskad regional obalans. Skälenför min bedömning: Problemen inom EG i fråga om järnvägarna går tillbaka påhistoriska förhållanden. De enskilda nalionalslalerna har haft sina järnvägsnätcentrerade mot huvudstaden, och förbindelserna till andra länder har varit avmindre betydelse. De enskilda järnvägsföretagen inom EG är alltså i alltväsentligt atl se som nationella statsägda företag, vanligen snarare av myndighets-än affärsförelagskaraktär. Den kommersiella friheten är därför ganska ringa.Obligatoriska, av slalen fastställda tariffer, är fortfarande vanliga. Dessaförhållanden bidrar till atl försvåra anpassningen till den nyakonkurrenssituationen med främsl lastbilstrafiken inom har därför framlagt åtskilliga förslag lill förbättringar avsituationen för järnvägarna. De väsentligare tankegångarna i Kommissionenssenaste memoranda om järnvägspolitiken kansammanfallas med alt man vill utöka och förbättra användningen av Prop.1987/88:50 exislerande gemenskapslagstiftning på området. En rad åtgärder harföre- Bilaga 1 slagils för all i synnerhet öka järnvägarnas produktivitet.Detla innefattar i första rummet åtgärder såsom samarbete mellanjärnvägsföretagen och harmonisering av planering och finansiering avinfrastrukturen. Till detta kommer åtgärder för atl utveckla deninternationella kombinerade träfiken. Järnvägsföretageninom EG kommer därför enligt min bedömning alltmer alt inrikta sittIrafikulbud mot de intemationella gods- och passage-rarströmmarna i stället föratt söka maximera sina driftsresullal inom ramen för vad en enbart nationelltrafik kan erbjuda. Detta innebär t. ex. att de enskilda järnvägsföretagen ifråga om långdistanstrafiken inte bör se blott till de fördelar det egnaförelaget kan få utan i stället, när del gäller internationell trafik, ulvecklasamarbelsformer med andra järnvägsföretag för atl underlätta ulvecklingen avden internationella trafiken. Detframhålls också atl trafiken måste organiseras på etl sådant sätl all järnvägoch landsväg kompletterar varandra. Delta kan ske genom atl slora godsmängdertransporteras med järnväg på länga och medellånga avstånd mellan knutpunkteroch mindre kvantiteter på landsväg, vilka samlas upp eller distribueras inom enregion. Isill memorandum har Kommissionen föreslagit atl kostnaderför byggande och underhåll av järnvägens infrastruktur bör åvila de olikastaterna. I gengäld bör järnvägsföretagen betala en avgifl för utnyttjande avdenna infrastruktur på ett sätt som är jämförbart med förhållandena inom andratransportmedel. genomförande av della förslag skulle vara etl väsentligtbidrag till en utjämning av konkurrensvillkoren mellan järnväg och landsväg.Ijanuari 1984 har Kommissionen förelagt Rådet lagförslag om detta. Det skulleockså leda lill en sanering av EG-järnvägarnas ekonomi. Delta synsätt stämmerväl med vad jag tidigare i avsnill 7 föreslagit för järnvägstrafiken i . Denkombinerade trafiken väg/järnväg har utvecklats kraftigt inom EG. Eftersomönskemålet om alt främja kombitrafiken inte är någon stridsfråga mellanmedlemsstaterna, har Rådet kunnat fatta flera beslul på delta område. Blanddessa märks t. ex. det beslut som befriar landsvägsdelen av en internationellkombinerad järnvägs-Zlandsvägstransport från det i vissa gällandekravet på särskill tillstånd om transporten sker till närmaste lämpligt belägnajärnvägsstation. Andra beslut på delta område gäller vissa skattelättnader ocherhållande av slalsbidrag. Det är också värt att nämna att Rådet gettKommissionen i uppdrag atl förhandla med vissa icke , däriblandSverige, om att främja denna trafikform. Förhandlingarna ledde till parafferingi av ett avtal mellan EG samt , , , Schweizoch . Avtalet är ett viktigt steg på vägen all uppmuntra och utvidgaanvändningen av internationell kombinerad trafik. harjag tidigare i avsnitt 7 redovisat vilka förstärk ningar som är nödvändiga beträffande infrastrukturen. Satsningen på kom binerad väg- och järnvägstrafik är en viktig del härav. De många lågfärje- förbindelserna mellan och kontinenten som planeras eller redan 374 harstartat kommer att förbättra järnvägsförbindelserna med . Järn- Prop.1987/88: 50 vägstrafiken i kommer alltmer att inriklas pä sådanl godssom kan Bilaga 1 transporteras antingen i stora kvantiteter eller ihögfrekventa relationer med högvärdigt gods eller som specialtrafik, t. ex.kombinerad trafik av containers, släpvagnar, växelfiak etc. På passagerarsidansker en utveckling av höghastighetståg såsom TGV eller Intercitylåg. Detplanerade svenska snabbtågsnälel ligger väl i linje härmed, likaså pendel- ochförortstrafik som i tätortsområden kommer till allt större användning. Enligtmin uppfattning är de planerade och i vissa fall beslutade åtgärderna för atlstärka järnvägstransporterna i av slor betydelse. De stämmer också välmed vad jag tidigare föreslagit beträffande åtgärder för att förbäftraförutsältningarna för järnvägstransporter. I sammanhanget vill jag särskilterinra om mina förslag i avsnitt 8 för att förbättra förulsällningarna förkombitrafiken. En sådan trafik kommer i stor utsträckning att avse transportermellan och kontinenten. Genom de åtgärder som EG nu vidtar förbättrasförutsällningarna för en ökning av den svenska kombitrafiken. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om svenska åtgärder för alt uppnå en gemensameuropeisk transportmarknad. Jagövergår nu till all redovisa de anslagsmässiga konsekvenserna för budgelåret1988/89 av mina förslag. Jag kommer därvid även all redovisa mina förslag tillåtgärder på kollektivtrafikområdel under innevarande budgetår i enlighet medriksdagens beslul om höjd bilaccis (SkU 1986/87:50, rskr. B 2.Drift av statliga vägar 1986/87Utgift 4 152251000 Reservation 2596910000 1987/88Anslag 4543 760000 1988/89 Förslag 4925000000 Frånanslaget belalas vägverkels kostnader för drift av statliga vägar saml invesleringsutgifter för anläggningstillgångar och avses belalas vägverkels räntekostnader för kredit i riksgäldskonloret för inköp av omsättningstillgängar. I prop.1987/88: 100 bil. 8 har regeringen föreslagit all i avvak- Prop.1987/88: 50 lan på propositionen om trafikpolitiken inför 1990-talel, lillDrift av statliga Bilaga 1 vägar för /89 beräkna ett reservationsanslag på . Jag anhåller nu om att få ta uppdenna fråga. hemställer om ell anslag på 5 100 milj. kr.avseende verksamhelen . Vidare hemställer om alllämnade beslällningsbemyndiganden för anläggningstillgångar höjs med 10 milj.kr. för och med 50 milj. kr. för saml beviljas med 100 milj.kr. för och att medges träffa hyresköpavlal ochlångtidsförhyra (leasa) anläggningstillgångar under är 1989 motsvarande etlanskaffningsvärde av 90 milj. kr. har i en skrivelse i oklober 1987 bl. a.hemställt om ytterligare medel för /89 ulöver vad som begärdes ianslagsframställningen. Sammanlagt hemställer således om etl anslagpå 5220 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört i del föregåendeberäknar jag kostnadsramen för den statliga driftverksamheten är 1989 till 4675milj. För anskaffning av anläggningstillgångar beräknar jag under anslaget250 milj. kr. Förslaget innebär en ökning av anslaget för nästa budgetår med381,24 milj.kr. till totalt 4925 milj. kr. I följande sammanställning redovisas hur kostnaderna förvägdriflen beräknas i slort fördela sig . Det bör ankomma påregeringen atl göra den slutliga fördelningen. Smärre trafiksäkerhelsfrämjande åtgärder 115 000000 Anskaffning av utrustning för hastighetsövervakning 5 OOOOOO Kostnadsramen för anslaget innefattar inte investeringar ianläggningstillgångar. Del bör ingå i regeringens befogenheter atl bemyndigavägverket att under är 1988 resp. jämka de föreskrivna kostnadsramarnaför dessa år. t. ex. genom atl i förväg ta i anspråkbehövliga belopp av de medel under del kalenderårsberäknade anslaget, somanvisas för . I syftealt effektivisera väghållningen och underlätta planeringen bör därtill ha möjlighel all göra mindre justeringar under ett enskilt år mellan drift- och byggandeanslagen för väghållningen. Jag har under anslagetberäknal 250 milj. kr. för invesleringar i anlägg- Prop. 1987/88: 50ningslillgångar. Det bör därutöver vara möjligt för alt långtids- Bilaga 1 förhyra (leasa) anläggningstillgångar motsvarande etl värde av 90milj. Vägverketbör genom lämpligt avvägda beslällningsbemyndiganden ges möjlighet alt anskaffade olika anläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mot bakgmnd av deav mig förordade investeringarna anser jag att en lämplig nivå förbeställningsbemyndigandel är 150 milj. kr. i 1989 årsberäknade prisnivå. bör erhåUa ellbesläUningsbemyndigande på 100 milj. kr. Jaghar fidigare i avsnitt 10 påpekat betydelsen av alt hastighetsgränsernabeaktas. Överträdelser av gällande hastighetsgränser förekommer i en ickeacceptabel omfattning. Enfömtsättning för en effektiv väghållning är att hasfighetsgränsernarespekteras. Behovet av väghållningsåtgärder och effekten av dessa är nämligeni hög grad beroende av att gällande bestämmelser följs. För att på bästa sättutnyttja tillgängliga väghällningsresurser måste antalet överträdelser avhastighelsbeslämmelserna minskas. Del är därför nödvändigt atl övervakningenskärps och att de tekniska möjligheterna att övervaka hastighelsbeslämmelsernaförbättras. För detta behövs ny utmstning för konlroll av hastigheter. Jagföreslår att 5 milj. kr. av anslaget beräknas för anskaffning av utrustning -som polisen får tillgång lill - för hastighets-övervakning. Förutomradarulrustning bör medlen kunna användas till anskaffning av s. k.police-pilot utmstning m.m. Isamband med att statliga vägar byggs om och öppnas för trafik förekommer oftaalt vägen i den gamla sträckningen dras in från allmänt underhåll.Väghållningen av sådana vägar får som regel övertas av enskilda. Dessa vägaruppfyller ofta fordringarna för att få statsbidrag till enskild väghållning. fall saknar medel under anslag B 6. Bidrag till drift och byggandeav enskilda vägar för detla ändamål bör del även under nästa budgetår varamöjligt för att besluta om överföring av medel motsvarande gällandestatsbidrag från anslaget till anslag B 6. Jaghar tidigare redovisat förslag innebärande ell ökal slalligl väghållningsansvarför övergripande trafikleder i tätorterna och ett ökat kommunaltväghållningsansvar för de lokala allmänna vägarna i tätorter. Då del är svårtalt nu förutse omfattningen av sådana ändringar i väghållningsansvarel, börregeringen för /89 inhämta bemyndigande all vidändringar i väghållningsansvarel få överföra medel mellan anslag B 2. Drift avstatliga vägar och anslag B 5. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator. Somjag tidigare i avsnitt 9 har anfört bör till de kommuner som blir väghållarelämnas elt tilläggsbidrag . För att della inte skallmedföra minskade driftbidrag under övergångsJDerioden för de kommuner som redanär väghållare bör anslaget B 2. Drift av statliga vägar kunna användas fördenna bidragsgivning. Förinköp av omsättningstillgångar (effeklförråd, drivmedel, grus samt material för vägöverbyggnad och halkbekämpning) får för när varande disponera statsverkets checkräkning. skall åriigen i balansredovisningen redovisa omsättningen av sådana dispositioner. all skapa förutsättningarför en effektivare kapilalanvändning anscrjag all Prop. 1987/88: 50vägverket fr. o. m. den inte längre skall få disponerastatens Bilaga 1 checkräkning för nämnda ändamål. I slället börriksgäldskonloret tillhandahålla erforderliga rörelsemedel för inköpav omsättningstillgångar. Medhänvisning till vad jag har anfört om behovet och effekterna av smärreirafiksäkerhetsfrämjande åtgärder beräknar jag alt 115 milj. kr. av anslagetbör utnyttjas till sådana åtgärder. Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. alllill Drift av stadiga vägar för /89 anvisa elt reservationsanslag av . (9.8), 2. att medge all regeringen lämnarvägverket de beslällningsbemyndiganden somjag har förordat i del föregående, 3. all medge att regeringen vidbehov när allmän väg för vilken staten är väghållare övergår lill enskildväghållning får låta överföra medel motsvarande gällande statsbidragmellan detta anslag och anslag B 6. Bidrag fill drift och byggande av enskildavägar, 4. alt medge atl regeringen vidändringar i väghållningsansvaret får överföra medel mellan detta anslag ochanslag B 5. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator, 5. alt godkänna att jämkning avkostnadsramarna får ske i enlighet med vad jag haranfört, 6. att godkänna att jämkningmellan drift-och byggandeanslagen för den statliga väghållningen får ske i enlighetmed vad jag har anfört, 7. att godkänna att fårträffa hyresköpavlal och lång-lidsförhyra (leasa) anläggningstillgångarmotsvarande etl anskaffningsvärde av , 8. atl godkänna vad jag har anförtom användningen av anslaget för anskaffning av utrustning förhastighetsövervakning samt 9. alt godkänna vad jag har anförtom användningen av anslaget för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägaroch gator. 1986/87Utgift 1260007000' Reservation 479691000' 1987/88Anslag 1020000000' ' 1988/89Förslag 1222000000 ' Anslaget Byggande avstatliga vägar Frånanslaget avses dels vägverkels kostnader betalas för byggande av riksvägar, dels lämnas bidrag lill byggande av sådana slatskommunvägar som är riksvägar. Vidare avses från anslaget betalas räntekost- 378 nåder för kredit iriksgäldskonloret för projekteringsulgifler. Bidragsgivningen reglerås genomförordningen (1982: 853) om statsbidrag till väg- och gatuhållning m. (ändrad senasl 1986: 668). 1987/88:100 bil. 8har regeringen föreslagit atl, i avvaktan på proposition omtrafikpolitiken inför 1990-talet, till Byggande av statliga vägar och tiUBidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /89beräkna ett reservationsanslag på 1020000000kr. Jag anhållernu om aft få ta upp frågan om byggande av riksvägar. Jag kommer senare attredovisa mina överväganden vad gäller anslag för byggande av länsvägar. 1987/88:50 Bilaga 1 Vägverkethemställer om ett anslag på 3 000 milj. kr. avseende verksamheten under år1989. Av beloppet avser 2 100 milj. kr. byggande av riksvägar. Vidarehemställer att minst 380 milj. kr. anvisas till bidrag till byggandeav slatskommunvägar. Medelför byggande av statliga vägar har anvisats samordnat via ett anslagsom avser såväl riksvägar som länsvägar. Med hänvisning till vad jag har anförti det föregående om en samordnad prioritering av länsvägar och sådanaslatskommunvägar som inte är riksvägar, länsjärnvägar och invesleringar ikollektivtrafikanläggningar samt en bättre avgränsning mellan övergripandeinvesteringsbeslut och sådana beslut som främst bör prioriteras på lokal ochregional nivå, förordar jag nu att medel till byggande av riksvägar resp.länsvägar anvisas på skilda anslag. Nya anslag för dessa ändamål bör inrättas.Regeringen bör få besluta om till vilka nya anslag den behållning som vidutgången av /88 kan finnas kvar på anslagen Byggande av statligavägar och Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator skall föras. Jagövergår nu till atl redovisa mina överväganden vad gäller medel för byggande avriksvägar. För /89 beräknar jag medelsbehovel till 1 222 milj.kr. 1 delta belopp innefattas även bidrag lill byggande av sådanaslatskommunvägar som är riksvägar. Mitt förslag innebär sammanfattningsvis attstatens kostnader för byggande av resp. bidrag till byggande av riksvägaranvisas över ell anslag. Riksdagenbeslutade (prop. 1986/87: 100 bil. 8, , rskr. 235) bl. a.att godkänna att en kredit inrättas i riksgäldskonloret för finansieringen avutbyggnaden av väg E6 som motorväg på delen Slenung-sund-Ljungskile och allkapitalkostnaden får belasta anslaget. Regeringen har den 29 oklober1987 hemställt atl inrättar nämnda kredit. Utbyggnaden av vägE6 mellan och Ljungski-le har påbörjats. Kapitalkostnaden förkrediten har för beräknats lill omkring 30 milj. kr. Denna kostnad börfå belasta anslaget underår 1989. Iföljande sammanställning redovisas hur förbrukningen under anslaget beräknas istort fördela sig för . Det bör ankomma på regeringen all Prop.1987/88: 50 göra den slutliga fördelningen. Byggande och bidrag till byggande av riksvägar 1 177 000000 Utrednings- och utvecklingsverksamhet 15000000 Kapitalkostnader för väg E6 -30000000 Det är angelägel alt medlen under anslaget kan användaseffektivt. Det bör därför ingå i regeringens befogenheter atl bemyndigavägverket alt la i anspråk behövliga medel av demedel som anvisas för . Med hänvisning lill vad jag har anfört under anslag B 2.Drift av statliga vägar bör fr. o. m. den I januari 1989tillhandahålla erforderliga rörelsemedel för utgifter vidprojektering av riksvägar. Dessa utgifter finansieras genomdisposition av statens checkräkning. Jag hemställer att regeringen föreslår 1. atl fill Byggande av riksvägar för budgetåret1988/89 anvisa elt reservationsanslag av . (9.7.4), 2. atl bemyndigaregeringen att besluta om dispositionen av utgå- ende reservationerpä anslagen Byggande av statliga vägar och Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator för /88. 3. alt godkännaatt medel får föras över i enlighet med vad jag haranfört saml 4. att godkänna vadjag har anfört om användningen av anslaget för att täcka kapitalkostnader förutbyggnaden av väg E6 som motorväg på delen . 1988/89 Förslag 650000000 Från anslaget avses betalas dels vägverkels kostnader förbyggande av länsvägar och kostnader för investeringar i länsjärnvägar, dels lämnas bidrag till byggande av sådana slatskommunvägar som inle är riksvägar, väg- eller galuanläggningar för kollektiv persontrafik och cykel leder.