prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — IB står för InternationalBaccalaureate - den internationella studentexamen som är möjlig alt avlägga på två ställen i landet, i ochi . SÖ har tillstyrkten framställning från om atl få starta en IB-utbildning med samma inriktning som i . Jag har erfaritatt intresse och stöd finns också från näringslivet i för dettaförslag. Mot denna bakgmnd föreslår jag atl Göteborgskommun får starta IB-utbildning med början i årskurs I /89,Jag beräknar . för det första årets utbildning, 5.5 Avveckling av s. k.gemensam start i ekonomisk utbildning /83 har i bedrivits försöksverksamhet med en sammanhållen ekonomisk utbildning (E- ochDk-linjerna), Försöket hade sinupprinnelse i förslag från gymnasieutredningen (U 1976:10) och har redovisats för i olika sammanhang. Medåren har förutsättningarna för försöket ändrals. Bl.a, har en nyutbildning (Hk-linjen) startat, ochförsöket med den s, k, gemensamma starten för E- och Dk-linjerna har visat sigvara dyrare än reguljärt anordnade utbildningar. Jag viU nu anmäla alt SÖefter samråd med kommun föreslagit att verksamheten skall avvecklas successivt fr, o, m, /89,Jag avser alt återkomma till regeringen med förslag till beslul om avvecklingenligt SÖ:s förslag. 5.6 Statsbidrag till vissa åtgärder för invandrarelever igymnasieskolan 5.6.1 Extra undervisning i svenska Gymnasieskolansextra undervisning i svenska anordnas antingen som stödundervisning, varvid elevendeltar i den ordinarie undervisningen i oförminskad omfattning, eller som undervisning i svenska som andra språk, som sker i utbyte mot timmar i denordinarie undervisningen . Därvidfår inget ämne helt falla bort. Av ämnet svenska får endast i veckanbytas ut. Betyg sätts inte i ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan. SÖ har på regeringens uppdrag gjort enutvärdering av den extra under- 154 visningeni svenska i gymnasieskolan och lagt fram förslag lill vissa föränd- Prop.1987/88:100 ringar. Den extra undervisningen i svenska har ökat iomfattning alltsedan den infördes . SÖ konstaterar dock all inlealla de elever, som av lärarna bedöms behövadel, kommer i åtnjutande av denna undervisning-SÖ anser att detta berorbl, a, på ämnets oklara status och bristen på utbildadelärare. Som en annan viktig orsak anges de myckel skiftande behov av extraundervisning i svenska som finns bland eleverna samt att den undervisning som erbjuds inle täcker de behovsom eleverna själva upplever sig ha av extra undervisning i svenska. För all höja ämnets status så alt fler elevervill läsa ämnet föreslår SÖ alt gymnasieeleverna i framfiden också skallkunna studera ämnet svenska som andraspråk helt eller delvis i utbyte mot ämnetsvenska och/eller något annat ämne eller som utökad studiekurs. Betyg bör gesnär eleven får två veckolimmarsundervisning eller mer i svenska som andraspråk. Jagvill för min del anföra följande i denna fråga. Utgångspunkten vid planeringen avinvandrarelevernas gymnasiestudier måstevara att finna lösningar som gör alt dessa elever liksom alla andra elever ges möjligheter atl tillgodogöra sigundervisningen. Jag är medveten om att den extra undervisningen isvenska i gymnasieskolan lokalt kan ha betydande brister. Detta berorbl, a, på alt ämnet alltför ofta används till att fylla ut en tjänst för lärare med annanämneskompetens eller för lärare somav olika skål önskar undervisa i mindre grupper. Härtill kommer alt lärare med utbildning i svenska som andraspråkav olika skäl inte undervisar i ämnet. Jag villstarkt betona att det inle är förenligt med målen för skolan att den extra undervisningen i svenska organiseras påell sätt som får negativa effekterpå invandrarelevernas skolsituation, I detta ämne liksom i andra skolämnen måste principen vid tjänstefördelningvara alt ämnesbehöriga lärare eller lärare som på annat sätt harsynnerligen goda fömtsättningar att klaraundervisningen skall tilldelas denna tjänstgöring. Tjänsterna måste planeras och organiseras så att de blirattraktiva för ämnesutbildade sökanden och så alt elevernasstudiesituation främjas. Detta anser jag ocksåvara en utgångspunkt för atl enskilda skall vara villiga att satsa på en grund-och fortbildning i ämnet. Det torde alltså enligt min uppfattning ofta varade enskilda skolornas tjänstefördelningsmtinersom kan behöva ses över när det gäller gymnasieskolans extra undervisning isvenska och inte bestämmelserna i kursplanen för ämnet. Jag är således inteberedd att biträda SÖ:s förslag om att ämnet svenska som andraspråk helt skallkunna ersätta ämnet svenska eller annat ämne. Enligt min mening riskerar många elever, som pådetta sätt skulle få sin studiegång i gymnasieskolan förändradatl inle få den allmänna behörighe ten för högre studier. De kan också och detta är min allvarligaste invändning mot SÖ:s förslag gå miste omväsentliga delar av den sociala gemenskapen liksom även den valdastudievägens särprägel och yrkesin riktning. Jag anser att detta på ettalltför avgörande sätt skulle försämra invandrarelevernas utgångsläge vid utträdet på arbetsmarknaden och de- 155 ras möjligheter att sökavidare till högre studier. För de elever som har ett annat hemspråk än svenska ochsom endast Prop, 1987/88:100 har vissa svårigheter all följa den ordinarieundervisningen i gymnasiesko- Bil, 10 lan är enligt min mening de stöd- ochjämkningsmöjligheter som redan nu erbjuds tillräckliga. Jag avser därmed bådedem som finns inom ramen för stödundervisning i svenska och inomhemspråksundervisningen men också gymnasieskolans övriga stödmöjligheler somexempelvis mindre studiekurs och förlängd undervisning. Stödåtgärderna bör planeras för invandrareleverna påett målinriktat sätt. Det bör ankomma på den enskilda skolan atl tillsammansmed elev, föräldrar och lärare planera ett individuellt studieprogram föreleven i gymnasieskolan. Delta program bör tillsammansmed eleven aktualiseras och justeras under studiernas gång. Den extra undervisningen i svenska, antingen den gessom stödundervisning eller som undervisning i svenska som andraspråk, äravsedd att sältas in vid behov för att elever med ett annat hemspråk än svenskaska kunna följa med den ordinarie undervisningen på studievägen. Det är enresurs som, i likhet med gymnasieskolans andra stödresurser, skall kunna anpassaspå ell flexibelt sätt under läsåret lill elever med olika hemspråk och medmyckel olikartade behov. Därför är denna stödundervisning inte hellerbetygsatt. Av dessa skäl och mot bakgrund av vad jag tidigareanfört finner jag del inte motiverat atl regeringen frångår sitt tidigareställningstagande när del gäller frågan om belygsättning av svenska somandraspråk i gymnasieskolan. För extra undervisning i svenska i gymnasieskolan utgårstatsbidrag för 0,85 lärarveckofimmar per dellagande elev och läsår. /89 beräknar jag , 5.6.2SärskUt statsbidrag till kurser för invandrarungdom i gymnasieskolan Delfinns elever med annat hemspråk än svenska som har så stora svårig heter att förslå och uttrycka sig på svenska att de skulle behöva så omfattande och permanenta stödåtgärder atl deras studiegång i gymnasie skolan inte skulle bli den avsedda. Enligt statistiken fanns det /86 nästan 400 elever på gymnasieskolans tvååriga och tre- och fyraåri ga teoretiska linjer som inle förstod någon svenska alls eller förstod endast myckel enkel svenska. När del gäller sådana elever ser jag det inte som meningsfyllt att de direkt, tas in på någon av gymnasieskolans ordinarie , studievägar.Dessa elever bör först erbjudas förberedande studier i en introduktionskurs förinvandrare i gymnasieskolan. Jag anser atl det är viktigt för helheten i dettasammanhang att redovisa verksamheten . med introduktionskurserna, I nyssnämndauppdragsredovisning har SÖ också lämnat vissa förslag med avseende på dem. anordnas introduktionskurserna somsexveckors som markurser, som entermins- och som helårskurser. Ramtimplanen för dessa introduktionskurser omfattar bl, a, ämnena svenska som andraspråk, sam hällskunskap, valfria ämnen saml studie- och yrkesorientering. också introdukfionskurser medyrkesinriktning, endast Prop. 1987/88:100 inom vårdområdet. För ungdomar med inga eller svaga kunskaper isvenska eller bristfälliga kunskaperi andra ämnen, t, ex, nyanlända fiyktingungdomar, har erfarenheterna enligt SÖ visat att ell enda år iintroduktionskurs oftast inte är tillräckligt. SÖ föreslår därför enförsöksverksamhet med tvåårig ramtimplan för introduktionskurs förinvandrarungdom. SÖ avser alt i det fortsatta arbelet också undersökamöjligheterna att utveckla prov i svenska som ett hjälpmedel vidintagningen. Enligtmin mening ligger SÖ:s förslag väl i linje med.vad jag har anfört. Jagvill också erinra om att jag i samband med mina överväganden om gymnasieskolans dimensionering föreslagit enutökning av platser för kurser för invandrarungdom inom den oförändradelilla ramen för att kunna tillgodose ettökat behov av introduktionskurser för invandrare-Ett särskilt bidrag på högst25000 kronor per kurs utgår för alt läcka sådana kostnader som eljestinte täcks av några statsbidrag. Kommuner somanordnat dessa kurser under en följd av år bör ha inordnat verksamheten inom ordinarie resursramar. Bidraget ärsåledes avsett huvudsakligen för sådana kommuner som startar en kurs förförsta gången och avser endast verifieradekostnader. Jag har i det föregående berört frågan om del växande antal kommuner som tar emot flyktingar ochi anslutning därtill beräknat fler platser för introdukfionskurser förinvandrare. Jag förutsätter atl de nytillkommande kommunernas behov beaktas vidutbetalning av bidraget och beräknarför /89 oförändrat . i särskilda bidrag tillkurser för invandrarungdomar. 5.6.3 Undervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråk Statsbidragtill kostnader för undervisning ihemspråk och sludiehandledning påhemspråket utgår för varje elev som deltar i sådanverksamhet under läsåret. För helhetens skull vill jag här nämna atl jag vid min anmälan av anslagetD 11. Utbildning för undervisningsyrkenkommer att föreslå en ny hemspråkslärarutbildning-Förhemspråksundervisning i gymnasieskolan beräknar jag . för budgetåret1988/89. Verksamheten med teknikservice harpågått i skolor med de avslutande åren päteknisk linje under några är. Projektet innebår atl mindre förelag och enskilda idégivare erbjuds atl utnyttjaskolans resurser i olika utvecklingsprojekt.Elever och lärare får därigenom kontakt med näringslivet och de får arbeta med realistiska och stimulerandeuppgifter, SÖ föreslår all projektet teknikservice fårfortsätta under budgetåren 1988/89-1990/91, När teknikserviceprojektet påbörjades /85,planerade SÖ för en treårig projektperiod. Projektet har varit framgångsrikt, och på många 157 orter har del visat sig atl detstöd och den kunskap som skolan kan ge Prop. 1987/88:100 mindre företag är betydande. I den teknikspridningsrapport som statensindustriverk, styrelsen för teknisk utveckling, universitets- ochhögskoleämbetet samt SÖ överlämnadetill regeringen anförsett behov av fortsatt stöd till detta projekt.Regeringen medgav därför alt projektet fick fortsätta under budgetåret1987/88. Jag biträderSÖ:s förslag att , motsvarande ca ,, anslås lill projektet under vart och ett av budgetåren1988/89-1990/91, Stödet skall utformas så, atl en lärare på en skola som deltari projektet skall kunna få nedsatt undervisningsskyldighet med högst två veckotimmarför all arbeta med projektet. 5.8 Ingenjörsutbildning på mellannivå Somjag anfört i inledningen (avsnitt 2,5) bör försöksverksamhet med ingenjörsutbildning pä mellannivå, förlagd tillhögskolan, påbörjas. Försöksverksamheten skall omfatta både 40-poängskursersom bygger på det fjärde året avfyraårig teknisk linje och 80-poängsutbildning som ersätter del fjärdeåret av denna linje. Den nu föreslagna försöksverksamheten harkonsekvenser för redan påbörjad försöksverksamhet med en sammanhållenårskurs tre och ett femte år på fyraårigteknisk linje, vilken pågår i och i . Berörda kommuner har ansökt om alt fåförändra försöksverksamheten vadgäller det fjärde och femte året så atl dessa i stället förläggs till högskolan. Jag anser det naturiigt iitt så skeroch återkommer till denna fråga underanslaget D 8. Utbildning för tekniska yrken. Ufifrån den dimensionering jagföreslagit beräknar jag antalet undervisningstimmar,före mina reformförslag, budgelårel 1988/89 enligt följande. 3-4är, linj. 2-årig, linj. invandr, ungd. Det totalamedelsbehovet för allmänt undervisningsbidrag för dessa limmar beräknar jagtill 3046,4 milj, kr. Under anslagsposten beräknar jag vidare 250000 kr.för bidrag till sär skUda kostnader för kurser för invandrarungdom, 1,4 milj, kr, för stalsbi- 158 drag till engelskspråkiggymnasial utbildning i , 2,1 milj, kr, för Prop. 1987/88:100statsbidrag till korrespondensundervisning på gymnasial nivå samt 0,2 Bil.10 milj. kr, för kostnader för anslutning lill examensorganisationenInternational Baccalaureate (IBO) i , Jag har här också beaktatmedelsbehovet med anledning av påbörjad försöksverksamhet med teckenspråk somC-språk, Mina förslag under punkterna 3,2, 3,4, 4,1, 4.2, 5.4och 5,7 föranleder ett ökat medelsbehov av sammanlagt ca 6,5 milj, kr. Jag beräknar således del totala medelsbehovet förallmänt undervisningsbidrag m. m. till 3052, 4 milj, kr. Under anslagsposten Särskilt undervisningsbidrag utgårbidrag till kostnader för lärarlöner för särskild undervisning,hemspråksundervisning och extra undervisning i svenska. Vidare utgår bidragfill kostnader för stödundervisning och specialundervisning vid utbildningarnai för döva och hörselskadade samt i vissa fall för svårt rörelsehindradeelever vid gymnasium i , Jag beräknar medelsbehovel för särskild undervisninglill 6 milj, kr. För hemspråksundervisning beräknar jag 21,1 milj. kr, och förextra undervisning i svenska 29,2 milj, kr. Jag beräknar kostnaderna för stöd-och specialundervisning för döva och hörselskadade i saml för gravtrörelsehindrade elever vid gymnasium till 1,2 milj, kr. En garantiresurs kan utgå fill den skolhuvudman som förallmänna timresurser fått en resurstilldelning som är mindre än dentilldelning som huvudmannen skulle ha fått enligt de regler som gällde förtiden före , Garantiresursen utgår som ett tillskott till delslutligt fastställda fimunderlagel. En skolhuvudman skall efterredovisningsårets utgång göra framställning lill SÖ om tilldelning avgaranliresurs, Beslul enligt reglerna för garanliresurs fattas såledesförsta gången i början av budgelårel 1988/89,1 avvaktan på erfarenheterna avdetta beräknar jag 5 milj, kr, för detta ändamål. Statsbidraglill skolledningsresurser beräknas enligt följande. För varje gymnasieenhet hos en kommun ellerlandstingskommun framräknas ett poängtal för redovisningsårel. Det samladepoängtalet för kommunens gymnasieskola multipliceras med en faktor vilkenfastställts efter avdrag av den undervisningsskyldighet som ingår i tjänsterna.Den produkt som därigenom erhålls mulfipliceras med det belopp som regeringenfastställer för varje redovisningsår för en skolledningsresurs. Utifrån förbudgelårel 1987/88 kända förhållanden beräknar jag medelsbehovel för skolledningsbidragför /89 till 220 milj,kr. Särskilda lönekostnadsbidrag utgår för lönetillägg m.m,som regleras i statliga kollektivavtal och i vissa fall för kostnader förvikarier. Jag beräknar medelsbehovet för särskilda lönekostnadsbidrag lill 406 milj. kr. Bidragen lill kostnader för tilläggspensionsavgifter,sjukförsäkrings- och folkpensionsavgifter och lönekostnadspålägg utgör procentuella be räkningar av bidragen lill allmänt resp. särskilt undervisningsbidrag, ga rantiresurs, skolledningsbidrag och särskilda lönekostnadsbidrag. Jag be räknar sammanlagt 1 206 milj. kr. för detta ändamål, 159 Jaghar tidigare i inledningen (avsnittet 2,3) anfört hur viktigt jag finner Prop, 1987/88:.100 det vara att gymnasieskolans medel för lokalskolutveckling värnas och Bil. 10 inriktas på vissa särskilda åtgärder försåväl det pågående som det kommande utvecklingsarbetet. Jag beräknar medelsbehovet för bidrag 2 enligtförordningen (1982:608) omstatsbidrag tUl lokal skolutveckling m.m, (omtryckt 1983:416) för budgetåret1988/89 till . Bidrag tUl studie- och yrkesorientering utgår medbelopp enligt beteckningen AT 12:10per elev i gymnasieskolan med undantag av elever i påbyggnadsutbUdningar ochgymnasial lärlingsutbildning. Jag beräknar för bidrag till studie- ochyrkesorientering ett belopp av . Vid mina medelsberäkningar har jag beaktat denreducering som skall göras avdriflbidrag för gymnasieskolan enligt förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till kommunalutbildning. Enligt avtal som träffats mellanstaten och kommun om gymnasial utbildning i för döva ochhörselskadade skall statens bidrag till kommunen fastställas vid årligaförhandlingar. Sedan sådana förhandlingar förts, har staten och kommunträffat ett avtal om statsbidraget /89. Enligt detta beräknar jag 15,9 milj. kr. som ett bidrag tiU desärskilda kostnaderna i samband med denna utbildning. Inbyggdutbildning med statsbidrag förekommer inom utbildning dels för industri och hantverk, dels för handel ochkontor. Undervisning i form avinbyggd utbildning får anordnas även om sådan utbildning ej föreskrivs i timplanen. Timmar för undervisning som fåranordnas i form av inbyggd utbildning ingår i de allmänna fimresurserna. SärskUt bidrag utgår om undervisningen iarbetsteknik skäll vara inbyggd enligt timplanen och i vissa fall om dennaundervisning anordnas som inbyggd iårskurs två på 2-åriga linjer och specialkurser. Bidraget är avsett för den ersättning som skolhuvudmannenbetalar förelagen och insfilutionerna för de utbildningsplatser som detillhandahåller. SÖ fast-släUerbelopp per elev och timme för varje redovisningsår. Jag beräknar medelsbehovet för /89 fill . Den gymnasiala lärlingsutbildningen utgör en iprincip tvåårig gmndut-bUdning ochregleras i gymnasieförordningen (1987:743). Den gymnasiala lärlingsutbUdningen omfattar mer än 150 olikayrken. Lärlingsplatser kan inrättaslöpande . Jag beräknar medelsbehovet för oförändrade 5915 årselevplalser, för /89 fill73 . För utbildning som av anordnassom påbyggnadsulbild-ning igymnasieskolan som ersättning för utbildning vid det nedlagda utgår bidrag enligt förordning (SÖ-FS 1987:148) om viss teknisk utbildningpå gymnasial nivå i . Jag beräknar medelsbehovet förbidrag tiU viss teknisk utbildning iStockholm /89 till . För de ändamål som avses med dettaanslag behöver enligt mina beräk- Prop. 1987/88:100 ningar således anvisas medel enligtföljande, nämligen bidrag tiU Bil.10 allmänt undervisningsbidrag, m, m. kostnader för sjukförsäkrings- och folk- särskilda kostnader för gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade särskilda kostnader för inbyggd utbildning viss teknisk utbildning i tnma kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag /89 förordat om ramar för elevplatser i gymnasieskolan,(2.2) 2. godkänna vad jag /90 har förordat om ramar för elevplatser igymnasieskolan (2.2), 3- godkänna vad jag för /91 harförordat om planeringsramar förelevplatser i gymnasieskolan (2.3), 4. godkännavad jag förordat om fortsatt försöksverksamhet med tvåårig estefisk-praktisk linje (4,2), 5, godkännavad jag förordat om försöksverksamhet med lokalt valt alternafivt estefisklvariantämne på H- och S-linjerna (4.4), 6. bemyndiga regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer att få avgöra vilka följdändringar somskall genomföras för kortespondensgymnasieti för att anpassa gäUande bestämmelser till vad som gäller för den kommunala gymnasieskolan (5,2), 7. godkänna vad jag förordat omförsöksverksamhet med dubbelt limtali B- och C-språk på E-, H- och S-linjerna (5,3,5), 8, godkänna vad jag förordat omIB-utbildning i (5,4), 9, till Bidrag tUl driften avgymnasieskolor för /89 anvisa ett förslagsanslag av5247573 . 11 1987/88. Bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar förungdom m. m. 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Ur anslaget utgår statsbidrag enligt förordningen(1983:583) om statsbidrag till uppföljningsinsatser för ungdomar under 18 år.Enligt förordningen får kommunerstatsbidrag för uppföljningsprogram och administration (allmänt bidrag). Till arbetsgivare som anställerungdomar pä ungdomsplatser lämnasbidrag fill ungdomsplals. Till kommunerna lämnas bidrag fill utbildningsinslag under ungdomarnas perioderpå ungdomsplats, I vissa fall får bidrag som annars utgår för ungdomsplalseroch utbildningsinslag i ställetanvändas till insatser enligtförordningen (SÖ-FS 1986:120) om försöksverksamhet med gymnasieutbildning inomramen för individuella planer. Från anslaget bestrids också kostnader för bidragtill kommuner enligt förordningen (1983:584) om statsbidrag till utbildning av handledare för skolungdomar under praktik på arbetsplats. Medlenfår i vissa fall användas enligtförordningen (SÖ-FS 1987:125) med föreskrifter om försöksverksamhet med vissa treåriga yrkesinriktadelinjer i gymnasieskolan. ring 1988/89 Uppföljningsprogram m, m, (allmänt bidrag) Ungdomsplatser Utbildningsinslag Handledarutbildning -H43 579000 -1- 4081000 -H 43 579 000 -42 005 000 1,För /89 föreslår () differentierade beräkningsgrunder för anslagsposternaUppföljningsprogram m,m, (allmäntbidrag). Ungdomsplatser och Ulbildningsinslag enligt följande - att medel lill uppföljningsprogram beräknas för 31 100 ungdomar - att medel till ungdomsplatser beräknas för 21 400ungdomar - atl medel till utbildningsinslag beräknas för 10700 ungdomar, SÖ föreslår atlkostnadsberäkningarna för resp, anslagspost justeras i enlighet med deförändrade beräkningsgrunderna, 2, SÖ föreslår alt ungdomar utan uppehållstillståndmedges rätt lill placering på ungdomsplats i denkommun de anvisats fill och atl för delta ändamål medel för 150 ungdomar anvisas under anslagsposterna Ung domsplalser och Ulbildningsinslag, SÖföreslår att medel för 150 ungdomar som fyllt och som deltar i DELTA-försöket beräknas inomanslagsposterna Ungdomsplalser och Ut bildningsinslag, 4, SÖföreslår att anslagsposten för handledarutbildning förs till anslaget Prop, 1987/88:100 B 8, Fortbildning, SÖ föreslår att statsbidraget höjs lill , perdag för Bil, 10 utbildning av handledare inom försöket med treårig yrkesinriktad utbild ning. SÖberäknar medelsbehovet under förslagsanslaget Bidrag lill åtgär der inom kommunernas uppföljningsansvarför ungdom m. m. fill . Antalet ungdomar i det kommunalauppföljningsansvaret fortsätter att minskabåde anlalsmässigt och sett i relation till totala antalet ungdomar i aktuellaåldrar. Skälen härtill är atl ungdomar i allt högre utsträckning valt att gå till gymnasieskolan efter och alt gymnasieskolans dimensionering gjort del möjligt att ta emot enökande andel av ungdomarna frångrundskolan. Prioriteringen av 16- 17-åringarna har också haft avsedd verkan. Behovet av ungdomsplatser har minskat mer änbehovet av uppföljningsprogram. Enförklaring härtill torde, enligt SÖ, vara all åtgärderna i högre utsträckning inriktats mot alt geungdomarna i uppföljningen olika formerav förberedelse för gymnasial utbildning, t. ex. korta kurser. 1 Olika beräkningsgrunder för vissa anslagsposter Erfarenheternafrån visar på behovet av en mer differentierad resursanvändning för åtgärder inomdet kommunala uppföljningsansvaret.Resursberäkningen har hitfills varit knuten lill en gemensamberäkningsgmnd - antalet ungdomar som beräknas behöva åtgärder - för allaposter inom anslaget. Jag villhär erinra om att () har gjort en egen undersökning av ungdomarna inomuppföljningsansvarel. Kommunernas uppföljningsansvarför ungdomar (1985:609), RRV krifiserar bl. a. kommunerna för att de i verksamheten inletillräckligt uppmärksammarungdomarnas skilda förutsättningar och behov i ett medvetet planeringstänkande och genom ett mera varieratåtgärdsulbud. För att åstadkomma en mera realistisk budgeteringföreslår jag i det följande alt beräkningsgrunderna för anslagsposternaUppföljningsprogram, Ungdomsplalseroch Utbildningsinslag beräknas var för sig.