prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Testning av vinterdäckfår ej bli komplicerad och dyrbar. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.12 Myndigheten börverka för att endast däck som av resp. tillverkare klassats som friktionsdäck får saluföras som sådana. Väghållaren bör ges möjligheter att satsa pä ätgärder typ o flyttning av vägmarkeringar o ändrad vinterväghållningsstrategi. hänvisar till svar av DRF anser att 110 dubb per däck ska gälla oavsett ärpositiv till jämförelse mellan dubbade och poängterar att vissa dispenser måste ges om totalförbudför dubbar införes för tungafordon ärpositivt till jämförelse mellan dubbade och odubbade vinterdäck poängterar att vissa dispenser måste ges om totalförbudför dubbar införes för tungafordon poängterar att dubbdäcksanvändningpå tunga fordon ej bör öka Prop.1987/88:50 Bilaga 1.12 ärnegativ till funktionsprövning och förordar försäljningstillståndbaserat på sjalvcertifiering. anser attantalet dubb per däck bör minskas utöver förslaget för att minska vägslitaget ytterligare förordar lägrehastigheter poängterar behovet av att klargöra skillnaden i friktionsegenskaper mellan dubbadeoch odubbade vinterdäck. anser att man innan förändringar vidtas börinvänta finska och norska undersökningar och samordna reglerna med dessa länder ärpositivt till förslaget om minskat antal dubbar är negativt till förkortadanvändningstid anser att ett totalförbudför dubbar på tunga fordon inte är meningsfullt TTF uttalar sig enbart angående dubbanvändning pä lastbilar och anser att "on spöt" snökedjor och sandningsaggregat är billigare lösningarför den tunga trafiken än dubbdäck. att några radikala dubbrestriktioner för tunga fordon ej behövs då användningen är låg och i avtagande. anser att en begränsningav statisk dubbkraft inte är meningsfullt - är negativ till försäljningstillståndoch förordar avvaktande av funktionsprövning av vinterdäckförordar norska bestämmelser beträffandemaximala antalet dubb per däck är negativ till dubbförbud . Prop.1987/88:50 Bilaga 1.12 1987/88: 50 Bilaga1.13 K0.MML'NIK.AT10\S ; DEPARTEMENTET Remissammanställningrörande Svenska Transportarbetare-förbundets förslagom reflexsele för yrkeschaufförer överlämnade till regeringen en skrivelse med i huvudsak följande förslag:Yrkeschaufför skall använda reflexsele närhan lämnar sitt fordon pä grund av olyckshändelse,motorfel eller dylikt och det sagda inträffarpä väg där högsta tillåtna hastighet är högre, än . Reflexselen skall vidare godkännas av trafiksäkerhetsverketoch testas av statens provningsanstalt. De remissinstanser som anmodats avge yttrande var följande. , statens väg- och trafikinstitut, trafiksäkerhetsverket, arbetarskyddsstyrelsen och statensprovningsanstalt. De remissinstanser som bereddes tillfälle att avge yttrande var följande. , Försäkringsbranschens serviceaktiebolag. Remissinstanserna avgav i huvudsak följande yttranden. : Styrelsen tillstyrker förslaget och anför att bestäiranelserna om användning av reflexsele bör regleras inom ramen för arbetsmiljölagstiftningen. Statens väg- ochtrafikinstitut: Tillstyrker. : Verket tillstyrker förslaget med undantag för kravet pä typgodkännande. I ställetbör en teknisk kravnivå fastställas.Köparen kan dä vid behov avkrävatillverkaren lämplig dokumentation om att kraven är uppfyllda. Kostnaden för ett genomförandeav förslaget kan beräknas till 10 milj. kr. (100 000 tunga fordon x 100kr. Arbetarskyddsstyrelsen: Styrelsen tillstyrker förslaget päsä sätt att reflexselen börkompletteras med krav pä reflexer ocksä pä byxbenen.,Ett alternativ till reflexselen m.m. kan vara en uniform försedd med reflexer och med ett visst färgmönster. : Anstalten har inte yttrat sig över lämplighetenav en reflexsele utan hänvisar bl.a. till att det pägår ett arbetemed att ta frara Svensk Standard förpersonreflexer. : Förbundet avstyrker att tvinganderegler införs om användning av reflexsele. Som grund härför anförs bl.a. att det bland chaufförerna inte finns nägon opinion för att införa sädana regler. avstyrker att tvinganderegler införs om anvå'ndning av reflexsele. I stället börman genom information och rekommendationer verka för en ökad användning av reflexer, inte bara för yrkeschaufförerutan för alla fordonsförare. Trafikförsäkringsföreningen:Föreningen tillstyrker förslaget. Föreskrifternabör därvid utformas sä att olika utformningar avreflexutrustningen blir möjliga. för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF): NTF anserprincipiellt att yrkeschaufförer underyrkesutövning skall ha tillgäng till effektiva reflexer - dock ej nödvändigtvis iform av sele - i t.ex. sädana situationer som berörs i förslaget.At-t införa tvingande krav pä användning i ettsä pass generellt sammanhang som vägtrafikkungörelseninnebär emellertid flera principiellaproblem. Dessa torde lättare kunna hanteras om man i ställe-t utgärfrän lagstiftningen rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, särskilt omman begränsar sig till utrustningskrav,innebärande att motorfordon för yrkesmässigtrafik utöver varningstriangel skall hareflexer för dess förare. : Förbundettillstyrker förslaget. : Förbundet tillstyrker förslaget. Föreskrifternabör därvidutformas sä att olika utformningar av reflexutrustningen blir möjliga. En bättrelösning är att genom information förmä alla bilförare att i vissa situationer använda reflexsele eller mer enkla reflexmaterial. avstyrker att tvinganderegler införs om användning av reflexsele. Frägan löses bäst pä lokal nivä hos de olika trafikföretagen. Möjligtvis kan en statligt godkänd reflex tas fram och rekommenderas. 1987/88:50 Bilaga1.13 avstyrker att tvinganderegler införs om användning av reflexsele. I stället börinforraation och rekommendationer ora användninggöras. Förbundet har inget att invända mot typgodkännandeav en sele. Svenska flkerifSrbundet: Förbundet avstyrker att tvingande regler införs om användningav reflexsele. I stället bör man päinformell väg stimulera användandet av säkerhetsutrustning,varvid en reflexsele kan vara en produkt bland flera. 1987/88:50 Bilaga1.13 Bilaga 1.14 Prop. 1987/88:50 Bilaga 1.14 DEPARTEMENTET 1 (9) Uppföljning av de förslag till ätgärder som lämnatsav ledningsgruppen för rac- och cykelfrågor Bakgrundsmaterial: Protokoll och slutrapport frän ledningsgruppen. Ledningsgruppen föreslogföljande åtgärder beträffande motorcyklister: Ny utbildningsplan och nytt förarprov förbehörighet A Resultat: Föreskrifterom kursplaner och förarprov har utfärdats och trätti kraft . Tyngdpunkten i föreskrifternaligger i att eleven skall lära sig, attanvända rätt bromsteknik vid olika hastigheter, att köra med förutseendesamt att köra med passagerare. Särskild behörighet föratt fä köra tung motorcykel. Resultat; beslöt vären 1985 (prop. 1984/85:137, ,rskr. 384) att särskilt förarprov skulle införas för tung motorcykel. Förarprovet förtung mc tillämpas fr.o.m. 1986-01-01 och skallutföras pä en mc med en tjänstevikt- ora och meden slagvolym om rainst . De som uppfyllt kraven för A-behörighetmen ej utfört förarprovet för tung motorcykel fär i sitt körkorten villkorsnotering om att körkortetendast gäller för LÄTT MC. Resultat: Nationalföreningenför trafiksäkerhetens frära-jandeTntf) har genomfört tre fortbildningskurser (GULDHJÄLMEN), med börjanvären 1984. Under vären 1984 deltog ca 10 000 medan det deltog ca 7 000säväl vären 198*5 sora vären 1986. visar preliminära sararaanställningaratt ca 5 000 deltog i Guldhjälmskurser . 1987/88:50 Bilaga 1.14 Resultat: Frivilligt typgodkännande härom trädde i kraft . Den överenskommelsesom finns mellan och (McRF)rörande en högsta motoreffekt ora 100 hk bör utsträckastill att gälla även föi: företag som inte är anslutna till McRF. Resultat: McRF har förtsamtal med (KoV) och trafiksäkerhetsverket(TSV) rörande denna fräga. Resultatet häravblev att parterna enades om att verka föratt även ej anslutna företag skall omfattas av överenskommelsen. Synbarhetstriangeln (halvljus och 2 varselljus) Resultat: Pä uppdrag avTSV har statens väg- och trafikinstitut (VTI) genomfört en undersökningsom visar att fluorescerande (självlysande) färg pä motorcykelnoch pS föraren är överlägsen ur synbarhetssynpunkt i dagsljus. Näst bäst är synbarhetstriangeln (huvudsträlkastare jämtetvä lägre placerade varselljus) och härefterljusa få'rger pä kläder, hjälra och motorcykel. TSV har givit ut en broschyr rörande dessa resultat. Reglering av den privata raotorcyklistutbildningen genom ändring i körkortsförordningen Resultat: Fränden gäller, att privat förarutbildning förmotorcykel skall följa för utbildning pämotorcykel, att vid privat övningskörning raed motorcykel i gatutrafik och vid landsvägskörning skallden som har uppsikt över körningen medfölja som passagerare eller färdas päannan motorcykel. Ledningsgruppen föreslogföljande ätgärder beträffande cyklister: skulle analysera resultatetav de ändrade bidragsreglerna för cykelvägsbyggandesom trädde i kraft . Resultat; Regeringen uppdrog ät att"utreda omfattningen av cykelledsbyggandet jämte plane- rat byggande". Uppdragetredovisades till regeringen . CjtelledBbyggande 1 resp, ira prlanivä * Varav privata exploatörer och annan finansieri, 40 Mkr.Planerat cykelledstyggande 1986-1988 i 1985 Åra prisnivå Vägverltet fcirmjn Km iHkr Km hkr Komraunikationsdeparteraentet skulle uppraärksamma de förslag som ledningsgruppen utarbetatavseende ändring av trafikregler vid översynen av vägtrafikkungörelsen". Resultat: Förslagen harbeaktats pä sä sätt att ändringar skett i vägtrafikkungörelsen. Ändringarna innebäratt kraven pä fordonstrafikanternas uppträdande mot cyklister och mopedförare skärpts,varvid skyddet för cyklister och även för fotgängare och mopedförareförbättrats. Ändringarna trädde i kraft . Komraunikationsdeparteraentet' skulle beakta förslag om reflexer och cykelbelysning vid ändring ifordonskungö relsen (FK) . Resultat: FK har ändratsbeträffande reflexer, varvid krav pä "runt-om-reflexer" gäller fr.o.m. 1986-04-01. Kravet gäller endast vid färdunder mörker. TSV borde i rapporten i riralig utsträckning inarbeta förslag fräncykelsäker hetsgruppen samt tillse att rapporten sprids till lokala trafiksäkerhetsorgan, skolor ochorganisationer. Resultat; Rapporten ärutgiven och har distribuerats till lokala trafikorgan och organisationer meninte till skolor (rapport nr 5). TSV har vidare inkomrait raed en framställning ora ändringi vägmärkesförordningen beträffande bl.a. "Anvisning om föreskriven färdväg för cyklisteroch raopedförare", "Cykelfältslinje" och "för cyklister och raopedförare". Framställningen bereds inom . TSV borde beakta de av cykelsäkerhetsgruppen framför da synpunkterna angäende högre krav päcyklars bromsar och belysning, 35 1987/88. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 ely£n_in2. Frivilligt typgodkännande av de "högre kraven" har införts.Ett obligatorium härom är inte aktuellt enligt TSV. TSV har för närvarandeinga planer pä att höja kraven. TSV borde ändrasina föreskrifter, vad avser reflex er, till "högt ställda krav". Resultat: Frän1985-09-01 gäller att reflexer som monteras pä cyklar måstevara av godkänd typ, dvs. raärkta med "E" (europeisk norm) eller ett"T"KR (TSV:s högt ställda krav). Efter 1986-04-01 gällerendast "T"vid nymontering. TSV borde författaen särskild regelbok för cykli ster. Resultat: har utformats i samarbete med konsumentverketoch utkom . Boken har titeln . TSV borde vid utbildning av motorfordonsförare lägga större vikt vid cykelsäkerhetsfrägoroch samspelet mel lan cyklister och bilister. Resultat: pågår engenomgripande omarbetning av teoriprovet. Under /86 tillsattes en arbetsgrupp som skallgenomföra en total översyn av körprovetför behörighet B. NTF borde i högregrad än nu engagera sig i barnens cyklistutbildning. Resultat: Fortsatt utgivning av läromedel sker till mellanstadiet. "Ny päcykel", sora reviderats 1987, ärett studiehäf te för familjen med räd för hur inlärningen av grundläg gande cyklistfärdigheter kan ske för olika moment som start, stannande och sväng samt cykelteknikövningar. "Säkeri sadeln", ett material förmellanstadiet,, med bl.a. praktiska övningar, reviderades 1986/87. "Säkercykel" är ett besiktningsprotokoll för cyklar avseende säkerhetsaspekter, bl.a. mörkerutrustning. Elever vars cyklar godkänts, fär ett märkesom bekräf telse pä detta. "NTF:s cykelpaket", frän och med 1985, äravsett för undervisningen pä läg- och mellanstadiet. Prop.198'7/88:50 Bilaga 1.14 "Cykelteknik" är ett må'rkesprov för cyklister, i förstahand för elever frän och raed årskurs5. Provet gäller raanövrering av cykeln. NTF borde svara föratt ett centralt cykelsäkerhets- räd inrättas för samordning och initiativ i cykelsäker hetsf rägor. TSV borde därvid delta i rådetsarbete. Resultat: NTF bildade i början av är 1986 ett cykelsä-kerhetsrädmed företrädare för berörda myndigheter och organisationer. Vid sammanträde antog det centrala cykelsäkerhetsrädetett policy- och handlings-prograra för1988-89. I detta redovisas rådets syn pä cy-kelsäkerhetsprobleraen,liksom en översikt av vilka ätgärder ochaktiviteter rådets raedlemmar planerar att genoraföra under två-ärsperioden.Handlingsprograramet kommer att distribueras . Härutöver planerar cykelsäkerhetsrädet en gemensam kampanj 1988, i vilken insatsernakoncentreras pä cykelhjälmen (""). NTF borde i sin kampanjverksamhet uppmärksararaa cy kelsäkerhetsf rägorna . Resultat; NTF producerade för är 1986 i huvudsak material som användes förlokala kampanjer: Handledning förlokala arrangemang. Broschyren "Bjud till - det vinner vi pä bäde cyklis ter och bilister", med information om samspelet. Material för"Samspelsrundan" med fem olika komponen ter för lokala trafiksäkerhetsslingor till fots eller pä Cykel. NTF har är 1987genomfört en cykelkampanj sora bestätt av bl.a. följande: Foldern "5 goda skäl att använda cykelhjälm", ett ma terial för skolorna. "Barnets första fordon - cykeln", med information om risker, cykeln och dess utrustning samt förslag till övningar. Det vändersig till föräldrar och förskolor. Skolmaterial om hjälmar. V. Tipskatalog till kommuner raed förslag till lokala ak tiviteter. Målsättningen är att inom ramen för en kampanj som avser oskyddade trafikanter koncentrera kampanjinsatsernapä tre ting, näraligen följande:Cykelhjälmar, oykelreflexer och fotgängarreflexer. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 I övrigt har NTF tagit fram ett formulär för cykelenkäter till cyklister med frägor om cykelvanor, cykeltrafikproblem lokalt,cyklisters inställning i olika säkerhetsfrågorm.m. Enkäten är avsedd att användas av kommuner för att fäin lokalt underlag för planering av cy-kelsäkerhetsätgärder (trafik- och miljöplanering, information, utbildning m,m,). Ett 80-tal kommuner har beställt sammanlagt 140 000 enkätformulär. ,1987 hade 47 kommuner genomfört enkätstudierdär formuläret använts. NTF borde tillse att trafiksäkerhetsförbundenoch de tre storstadsföreningarna medverkar i olikaaktivite ter. Resultat: Förbunden ochföreningarna har aktiverats genorakampanjbidrag. Kampanjbidrag har utgåttför följande kampanjer: "Guldhjälmen,Unga i trafiken. Cykel och Reflexer". NTF borde distribuera rapporten till förbunden och föreningarna. Resultat; Distribution har skett. () borde författa en särskild handledning för övervakning av cykeltrafik samt svara för att nya smidigare former för cyklistövervakningut formas . Resultat: RPS har beslutat att för närvarandeinte utarbeta en särskild handledning. RPS underrättar sig emellertid om - vid inspektioner hospolismyndigheterna - i vilken omfattning m.ra. som övervakning av cyklisters regelefterlevnad bedrivs. Svenska kommunförbundetborde utfärda riktlinjer för cykelvägars siktförhällanden,geometriska utformning, beläggning m.m. Resultat: Nämnda frågor har beaktats vid revideringen av"Riktlinjer för gators utformning".Handboken blev klar . Svenska kommunförbundetborde distribuera rapporten till samtligakomrauner och påtala önskvärdheten av deras engagemang i de frägor som angetts i rapporten exerapelvis via konsuraentvägledare och trafiknärander. Resultat: Rapporten har distribuerats . KoV borde fastlägganorraer för cykelhjälmen. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 Resultat: Normerna ärklara (KoV FS 1985:6) och trädde i kraft1987-03-01. ()borde uppmärksamma de synpunkter och förslag frän cykelsäkerhetsgruppensom ligger inom ver kets intresseområde bl.a. att utforma riktlinjer för hur stor del av anslagen för byggnad, underhäll och drift som bör gä till cykeltrafiken. Resultat: Se punkt 1. Vägverkethar vidare i "Underlag fördriftplaneringen 1985-10" angivit som delmål att antalet olyckor och olycksrisker fortlöpande skall minskas, varvid risken skall minskas ihögre grad för oskyddade trafikanter. Cykelfrämjandetoch borde ställa upp med cyklisträdgivare vid inforraationskampan- jer m.m. och informationtionsraate-rial kommer att utges till säsongen 1988. är medlem av cykelsäkerhetsrädet. Cykelfrämjandet:Cykelfrämjandet är medlem av cykelsä-kerhetsrådet. Man bedriver även egna kampanjer t.ex. säkra cykelresor till och frän arbetet. a) genom de möjligheter sora den nya läroplanen ger, ta ett helhetsgrepp pä barnens cykelsäkerhetsproblem b) samarbeta medNTF och TSV rörande Barnens cykeltra-fikklubb c) i samarbete medNTF och TSV utge handledning till föräldrar rörandecykelsäkerhe-t. Resultat: I saraarbete med TSV skriver SÖ regelbundet i tidningen och Trafiken. Enarbetsgrupp har bildats för att ta frara raaterial ora barnoch cykelsäkerhet. I arbetsgruppen ingår SÖ, TSV, NTFoch övriga intressenter. Transportforskningsberedningen (TFB), Styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens väg-och trafik institut (VTll borde inrikta sina insatser mot a) standardkrav för cykelvägar b) utveckling av bättre cykelbromsar och belysning (STU) c) utveckling avbarncykeln (STU) d) minskacykelns skådegenererande delar (TFB) e) generell fordonsutveckling av cykeln som transport medel (STU) f) utvecklingav skyddsutrustning (VTI) Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 h) utveckling av metoder för hur föräldrar skulle kunna lära sina barn att bete sig riktigt itrafiken i) utveckling av informationsmetoder. Resultat: TFB stödjerför närvarande 12 forskningsprojekt inom omrädet oskyddade trafikanter. Av dessa behandlar fem projekt direktcyklisters trafiksäkerhet. De 12 projekten är följande. Cykeltrafik isignalreglerade korsningar. Signalregleradekorsningars funktion och olycksrisker föroskyddade trafikanter. Cyklistersolycksfall i trafikmiljö, Cykeltrafikanläggningar i centrumområden. Barns säkerhet i trafiken: Skolpatrullers säkerhetseffekt, avslutas . En analys avobevakade övergångsställens säkerhetseffekt. Orsaken tillfotgängarolyckor och olika sätt att lösaproblemen. Äldres säkerhet i trafiken avseende oskyddade trafikanter itätort och bilförare utanförtätort -olycksanalys. Projektet är avslutat (TFB meddelande nr 3/1987:Trafiksäkerhet för äldre). Analys avproblem kring cykelbelysning och reflexer avslutades . Skolbarnstrafikmiljö, avslutas . Riskutformningsprojektför cyklister och gående. Beskrivning avsamspel mellan gående och motorfordonsförare - utveckling av analysmetod, avslutades1987-11-30. Kunskapsöversikt överforskning inom orarädet oskyddade trafikanter,avslutades . Metodutvecklingför bestämning av exponeringsmätt -särskilt för oskyddade trafikanter, avslutas . VTI bedriver följandeforskning rörande oskyddade trafikanter. Utarbetande avstandardkrav för gäng- och cykelvägar - säkerhet och framkomlighet i olika bebyggelsemiljöer. Att bestämraa skaderisker och förväntat antal skadade oskyddadetrafikanter i olika typer av korsningar med hänsyn till faktorer som signalreglering, stopp-och väjningsplikt, fordonshastigheter och trafiksara-mansättningens tidsmässigavariationer m.ra. Driftsstandardoch vinterväghällning för oskyddade trafikanter. Behov avteknisk utveckling för att reducera orafatt-ningen av onödiga skador som genereras av cyklar, mopeder ochmotorcyklar. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 Skolans arbeteraed trafiksäkerhet. Utveckling avraetoder för att öva barns trafikantkompetens särskilt anpassade sä att föräldrar kan använda dem för sina barn. Utbildnings-och informationsmetoder för att påverka trafikantbeteenden för att ökade oskyddade trafikanternas säkerhet. STU har satsat medel i bl.a. följande projekt. Belysning ochbromsar för cyklar. , SKF och Monark-Crescent bedriver ett belysnings- och bromsprojekt somstartade är 1981. Problera som äterstär att lösa är bl.a. attuppfylla TSV:s normer avseende belysning. Projektets grundidé är att använda hjulnavet sora kraftkälla. Utveckling av säkrare barncykeldäck. Utveckling avhandbromssystem för barncyklar. Utveckling av säkerhetshandtag förbarncyklar. Utveckling av säkerhetssystemför rac. Inora Nordiska trafiksäkerhetsrädets rara har tre forskningsprojekt initierats efterledningsgruppens slutrapport: a) MC: bromsundersökning b) MC:motorcyklisters säkerhet Projekt a) avser att undersöka på vilket sätt motorcyklister bör utbildas och tränas för att kunna bromsa effektivt. Projekt b) syftar till att få fram information ora vilka lik- och olikheter som finns vad gäller raotorcykeltraf ik och olyckor i de nordiska länderna. Projekt c) avser att kartlägga grundutbildning och fortbildning för motorcykelförare i de nordiska länderna, i syfte att kunna använda projektresultatet för att förbättra utbildningen. Alla tre projekten avslutas under är 1987. Prop.1987/88:50 Bilaga 1.14 Bilaga 1.15 ' Prop. 1987/88:50 Bilaga 1.15 Sammanställning av remissyttranden över transportrådets utredning om den långväga busslinjetrafiken (TPR 1986:13) "Långväga buss" Efter remiss har yttranden över utredningen avgetts av postverket (genom postens diligenstrafik),(), (),statens pris- och kartellnämnd (SPK), (), länsstyrelserna i , , , , , , ,, , och , ,, , , Västerbottensoch . sACO/SR(genom ), Föreningenför framtida järnvägstrafik(FJT), Föreningen (Järnvägsfrämjandet),(), ,, (), () och . Buss- och taxi värderingsnämnden. och Tjänstemännens centralorgan!sation (TCO) har samtliga meddelat att de avstår från att yttrasig i frågan. i länhar bifogat yttranden från och kommunersamt från . i länhar bifogat yttranden från , , , , , ,och kommuner samt från . i har bifogat yttranden från , och kommunersamt från kommunalförbundet förkollektivtrafiken i . i län har bifogat yttrande frånEmmaboda, och kommuner. Länsstyrelseni har bifogat yttranden från , , och 03ofströms kommuner samt frän landsting och . Länsstyrelseni har bifogat yttranden frånKristianstads, , , ,och Bastads kommuner samtfrån järnvägsfrämjandet - lokalavdelning syd. Länsstyrelseni har bifogat yttranden från Östersundskommun och från AB Buss. Länsstyrelseni har bifogat yttranden från och . Länsstyrelseni har bifogat yttranden från Länstrafiken iNorrbotten AB och från Norrbottens Busstrafikförening.LO har bifogat yttrande från . har bifogat ett antal yttranden frän sina medlemsföretag,I ärendet har också kommit in skrivelser frän en rad enskilda personer. Följande sammanställning ätergeryttrandenas allmänna innehall med en vissredigering. Busstrafikens roll i kollektivtrafiken Utredningen har inledningsvis kartlagt det längväga resandetsutveckling samt olika faktorer som styr valet av färdmedel. Vidare har den nuvarande trafiken beskrivitsmed avseende pS trafikstruktur, resandefrekvens, företagsförhällanden och lagstiftning liksom vissa tekniska förutsättningar vadgäller bl.a. bussar, terminaler,taxesystem och trafikantinformation. En internationell jämförelse harockså utförts över den långvägabusstrafiken. Utredningen konstaterar mot denna bakgrund att den långväga reguljära busslinjetrafiken fyller en tämligen blygsam roll. Behovet av att förbättra kollektivtrafikenoch göra den mera konkurrenskraftig ansesdock göra det angeläget att den längväga busstrafiken byggs ut. Enligt utredningen finnsockså en rad exempel pä orter vars resemöjligheterskulle kunna klart förbättras med en utbyggd busstrafik samordnad med övrig kollektivtrafik. Remissinstanserna bestyrker allmänt utredningens resultat frän kartläggningenav busstrafiken.