prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Del är därför enligl min meningnaturligt atl salladen undre gränsen för deltagande i ungdomsbosparandet vid 16år. Av praktiska skäl bör den unge tillåtas all gå med i ungdomsbosparandetredan vid ingången av del kalenderår då han fyller . Den rätt till bosparlån som föreligger enligl 26 § lagen(1983:890) om allemanssparande upphör vid utgången av det är då spararen fyller28 år. Samma åldersgräns bör sättas i fråga om rätlen alt tillgodogöra sigbonusränla och spariån inom ramen för ungdomsbosparandet. De för ungdomsbosparandet specifika förmånerna får enliglmilt förslag tas i anspråk lidigasl sparande pä ell konto. Omrätlen lill bonusränla och spariån bortfaller vid utgången av del kalenderårspararen fyllt och bonusräntan räknas för varje konto särskill är detinte meningsfullt för någon att börja spara på ett konto i ungdomsbosparandetefter det atl årel då han fyllt 25 är löpt ul. Del bör också uttryckligenföreskrivas alt så ej får ske. För den kontroll som behövs av del statligtsubventionerade ungdomsbosparandet krävs kännedom om varje spararespersonnummer. Del är därför nödvändigt all den som går med i ungdomsbosparandetdä är kyrkobokförd i . Mitt förslag: Insättningar görs i bank eller sparkassa, påvanliga räntebärande konton som anslutits till ungdomsbosparandet. Kon-lon försparande knutet till en lurordning för bosladsförvärv får anslutas medinnestående behållning. I övrigt får endast nyöppnade och andra tomma kontonanslutas. En sparare får inle spara på mer än tvä konton . Skälen för mitt förslag:Den nya sparformen bör, som jag nämnt, i Prop. 1987/88: 150 princip knytas tillsparande i bank; dels mälsparande för bosladsförvärv av Bilaga 3 sådant slagsom anordnas av vissa affärsbanker och av sparbanksrörelsen i samarbete medRiksbyggen, dels annal sparande på räkning i bank. Med hänsyn till detsärskilda syftet att underlätta bostadsförvärv och bosättning bör även detbosparande som sker i HSB:s sparkassa naturligen beredas plats iungdomsbosparandet. Också sparande i andra sparkassor bör kunna komma i fråga. Risksparandei aktiefonder är inle förenligt med ungdomsbosparandets syften. I lagtexten bördetta markeras med en föreskrift om atl räntebärande sparkonton skallanvändas. Detfinns enligt min mening ingen anledning atl skräddarsy konton förungdomsbosparandet. I slället bör lill delta kunna anslutas bosparkonton ochandra sparkonton av det slag som banker annars erbjuder sina kunder. Det fårdock inte vara fråga om konton som är förbehållna vissa begränsade grupper,exempelvis ägare av aktier i den konloförande banken. Sparande på sädanakonton bör inte gynnas av statliga subventioner. Ungdomsbosparande påallemans- eller vinstsparkonton skall givetvis inte komma i fräga. Vissagrundkrav måsle alltså ställas pä sparkonton för alt de skall få anslutas lillungdomsbosparandet. Anslutning av en viss typ av konton bör kunna ske förstefter anmälan av resp. bank lill den myndighet som svarar för kontroll avungdomsbosparandet. I praktiken bör denna kontrollmyndighet -riksgäldskonloret - efter samråd med intresserade banker och sparkassor kunnagöra upp en lista över konton som resp. institut erbjuder för anslutning. Kontonsom en gång anslutits till ungdomsbosparandet enligt den modell jag angivit kanavskiljas och fortsättningsvis utnyttjas frislående. Avskiljandet innebär baraatl spararen avhänder sig - eller fråntas - rätten till de särskildasparförmånerna. Självklartbör endast de insättningar som gjorts efter kontots anslutning vara kvalificerandeför bonusränla och spariån. Förekomsten av äldre kontobehållningar tyngerkontrollen och utgör också en belastning för regelsystemet. Del kunde därförframstå som naturligt att endast konton med nollsaldo fick anslutas lillungdomsbosparandet. Emellertidhar från sparbanksrörelsens, , HSB:s och PKbankens sida framförts önskemål om alt bosparkonton, dvs. konton för sparande som är kopplat lill en lurordning för förvärv av främsl boslads- rältslägenheter, skulle få anslutas med ingående behållning. För bospar konton gäller olika regler. Generellt ger insättningarna, i vissa fall även den spararen tillgodoräknade räntan, poäng för köplats avseende bostadslill- delning och för lånerätl för finansiering av bostadsförvärvel. Enligt vad som framförts skulle del vara olyckligt om de ungdomar som sparar på bosparkonton inle kunde fä tillgodoräkna sig bonusränla i ung domsbosparandet annal än genom insättningar på etl separat konto. Dels skulle det innebära en väsentlig olägenhet för instituten att behöva hanlera flera bosparkonton för samma person och atl väga samman insättningar på dessa konton lill enhetliga sparpoäng, dels skulle en sådan ordning kunna 8 framståsom svårbegriplig och förvillande för spararna. Jag har förståelse för desynpunkter som framförts. Just i fråga om etablerade bosparsystem finns delbeaktansvärda skäl för alt medge anslutning av konton med inneståendebehållning. Jag vill dock än en gång klargöra atl insättningar som gjorts påett bosparkonto innan della anslutils till ungdomsbosparandet inte grundarnågon rätt till särskilda sparförmåner i ungdomsbosparandet. Kontrollen avungdomsbosparandet skulle underlättas och regelverket förenklas om endasl eltkonto per sparare tilläts. Del finns dock skäl som talar för atl en vissuppdelning av insättningarna bör medges. En sparare kan ha ett intresse av altförsvara köplats i mer än etl bosparande. Villkoren för bosparande är i vissafall sådana atl endast insättningar upp till en viss beloppsgräns berättigartill poäng för köplats och andra förmåner. I sådana fall kan spararen viljabegränsa sina insättningar i bosparandet och placera övriga disponibla medel päkonto som ger bättre avkastning. Det är vidare önskvärt atl de konloförandeinstituten stimuleras lill konkurrens i fråga om ungdomsspararna. Sammantagetfinns enligt min mening övervägande skäl för alt låta en sparare samlidiglgöra insättningar på mer än etl konto. En begränsning lill två konton bör dockupprätthållas. Jagvill anmärka all rätten lill bonusränla och spariån i ungdomsbosparandet måsteknytas till varje konto särskilt. En ordning innebärande atl del vidbonusberäkning togs hänsyn lill spartid och insättningar på skilda konton,kanske i olika banker, skulle bli administrativt alltför svårhanterlig- 1987/88: 150 Bilaga3 Mittförslag: En sparare får sätta in sammanlagt högst . på dekonton han har anslutna till ungdomsbosparandet. Maximibeloppet får fördelasfritt pä tvä konton. krav ställs på etl visst minsta sparbelopp per månadeller på något visst antal insättningar . Skälenför mitt förslag: Av fördelningspolitiska skäl och för all sparsli-mulansen iform av bonusränla inte skall bli för kostsam för slaten måste en övre gränsför tillåtna månadsinsätlningar fastställas. Takel kan lämpligen sättas vid800 kr. , det samma som gäller i fråga om allemanssparandel. Regelnom maximiinsältning innebär att ell konto, det är anslutet lillungdomsbosparandet, är stängt för högre månadsinsättningar än . Beloppetfår fritt fördelas på de två konton som spararen som mesl får ha. Ungdomsbosparandetsyftar till regelbundet sparande. Nägot krav på minimiinsättningar bör dockinle ställas upp. Villkoret om alt minsl . skall ha salts in.nefto föratt bonusränla skall ulgå bör enligl min bedömning stimulera lill fortlöpandeinsättningar. Mitt förslag: Någon bindning av sparade medel föreskrivsinte i lag. Vid ullag debileras spararen en avgift motsvarande en procent avuttaget belopp, dock minsl . Sädan uttagsavgift skall dock inle betalasvid överföring mellan konton i ungdomsbosparandet, inte heller för ullag somsker i samband med att kontots anslutning till ungdomsbosparandet upphör. Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 Skälen för mitt förslag: Ungdomsbosparandet är tänkt atlkunna tjäna som målsparande, främst inriktat pä bosättning ochbostadsanskaffning. Men sparformen skall också kunna ge stimulans föruppbyggnad av en ekonomisk buffert för oförutsedda situationer. Mol dennabakgrund anser jag det inte rimligt atl föreskriva någon obligatorisk bindningav de sparade medlen. Den sparare som sä önskar bör dock kunna ge sinainsättningar en starkare låsning genom sparande på konto med viss avtaladuppsägningstid. För atl den föreslagna bonusräntan skall få tas i anspråkkrävs atl det kvalificerande kontot varit anslutet till ungdomsbosparandet iminsl och att de behållna neltoinsättningarna på kontot uppgår lillminst . Detta förhällande måste rimligtvis minska benägenheten föruttag. Ett större uttag kan ju dessutom ersällas blott med mänadsvisainsättningar om vardera högst . Även om bindningsmekanismer pä sä sätt kan sägas varainbyggda i sparsystemet, finns del skäl atl i förekommande fall avkrävaspararen en uttagsavgift. Denna avgift kan lämpligen bestämmas motsvarande vadsom gäller för allemanssparandel, dvs. en procent av uttagna medel, dock minst20 kr. Del skall åligga bankerna all debilera spararen uttagsavgift. Avgiftenbör tillfalla banken. En grundtanke med bonusräntan är all den skall komma lillanvändning när ell uttalat behov föreligger, exempelvis vid bosladsförvärv. Dåbonusräntan tas i anspråk skall, enligl vad jag föreslår, kontot avföras fränungdomsbosparandet. För ullag som görs i ett sådant läge är det inte påkallatatl kräva någon uttagsavgift. I det fall en sparare tar ul hela behållningenför överföring lill ell annal konto i ungdomsbosparandet finns det självfalletinte heller motiv för en lagstadgad uttagsavgift. Mittförslag: Behållningen av vad som sparats på ett konto anslutet tillungdomsbosparandet får när som helst överföras lill ell annat anslutet konto. Skälen förmitt förslag: En insättning på etl konto i ungdomsbosparandet bör inle innebäraalt medlen definitivt låses till det kontot. Om en möjlighet lämnas spararenalt byta konto är della lill gagn för en sund konkurrens mellan bankerna. Jag har tidigare redovisatskäl varför elt bosparkonto skulle fä anslutas till ungdomsbosparandet medinnestående behållning. Om spararen av någon anledning senare vill stänga ettsädant konto och överföra medlen, sä har skälen bortfallit för all denursprungliga behållningen - jämte ackumulerad ränta -skall slå kvar som enredovisningsbelaslning i ungdomsbosparandet. Till elt nyll konto bör därför fåöverföras endast behållningen av vad som sparats sedan det första kontotanslöts lill ungdomsbosparandet. Denna sparade behållning omfattar dåackumulerade, neltoin-sältningar (samlade insättningar minskade med uttag), deninlåningsränla som beräknats pä dessa insättningar och upplupen bonusränla. Del kunde i och för sigtänkas atl del konto varifrån överföring skell fick bli kvar som anslutet tillungdomsbosparandet. konto skulle i så fall efter överföringenvisa elt nollsaldo och kunna fyllas på med nya insättningar. Till undvikande avfelaktigheter vid konloredovisning i samband med överföringar bör dockföreskrivas alt del gamla kontots anslutning till ungdomsbosparandet alllidupphör vid överföring. Bankenbör vara berättigad till ersättning för sina kostnader i samband medöverföringen. Ersättningen bör dock inte få översliga . 1987/88: 150 Bilaga3 1.4.2.3Sparstii7iulanser Reglerad lägsta inlåningsränta Mittförslag: På medel som satts in i ungdomsbosparandet betalar kontoförande bankränta efter en viss minsta procentsals som regeringen eller, efter delegationav regeringen, en förvaltningsmyndighet bestämmer. Skälenför mitt förslag: Det föreslagna ungdomsbosparandet är en av statensubventionerad sparform. I systemet måste enligl min mening byggas in engaranti för atl subventionen i form av bonusränla kommer spararna lill godofullt ul. Förekomsten av en bonusränla skall i princip inte tillåtas påverkabankens egen räntesällning. Delär därför enligt min mening ofrånkomligt all del föreskrivs en viss lägstaränta på inlåning i ungdomsbosparandet. Minimiräntan bör bestämmas sä atl denmotsvarar räntan på kapitalkonton och andra konton för bundet sparande i bankoch den bör ocksä i slort följa förändringarna i räntenivån för sådantsparande. De konton som erbjuds för sådan inlåning har olika villkor. Dehögsta nominella räntesatserna i större banker återfinns i skiktet . Jaghar övervägt alt föreslå en minimiränla relaterad till diskonto.Emellertid speglar diskontot inle fullständigt räntenivån för inlåning ibank. Från sida har man också motsatt sig all del i nyaförfattningar las in föreskrifter om diskontot som norm för räntesällning. Islället föreslår jag att minimiräntan fastställs särskilt. Mångfalden avsparkonton och inlåningsvillkor gör del naturiigtvis svärl all fixera ränte- nivån på sådant bundetsparande som här avses. Från riksgäldskonlorets sida har man emellertidförklarat sig beredd all utarbeta en metod för atl bestämma minimiräntan. Delkan enligl min mening vara lämpligt all elt sådant system utformas i samråd medbankernas branschorganisationer och . Det skulle vara naturligtalt också låta riksgäldskonloret meddela föreskrifter om minimiräntan. Ensådan delegation lill en myndighet under torde emellertid inle varamöjlig enligl regeringsformen. Jag anser därför all regeringen tills vidare,efter förslag av , bör föreskriva vilken lägsta ränta som vidvarje tidpunkt skall betalas. En möjlighet för regeringen all delegera dennauppgift bör likväl tas in i lagtexten mol bakgrund av att regeringen föreslagitatl huvudmannaskapet för riksgäldskonloret skall överföras till regeringen denIjuli 1989. 1987/88: 150 Bilaga3 Mittförslag: När etl konto varil anslutet lill ungdomsbosparandet i minsl tre åroch behållningen av de insättningar som under den tiden gjorts på kontot uppgårtill . eller mer har spararen räll lill en statligt bekostad skattefribonusränla. Bonusräntanmotsvarar ärlig ränta pä saldot den sista i av gjordanettoinsätlningar (insättningar minskade med uttag). Bonusräntanbetalas ul när spararen begär del eller när han tar i anspråk den särskildalånerätl som erbjuds under samma förutsättningar som bonusränla. Harbonusräntan inte tagils i anspråk vid utgången av det år spararen fyllt 28 årskall den påföras kontot. Bonusräntan utgår alltid i sin helhet. Närbonusränla tagits i anspråk avförs kontot ur ungdomsbosparandet. Skälenförmitt förslag: Jag har i tidigare sammanhang nämnt den skattefriabonusräntan som den för ungdomsbosparandet karakteristiska sparsli-mulansen.Den bakomliggande tanken är all sparandel skall ha varil av en viss varaktighetoch ha nått en viss volym innan spararen fär tillgodogöra sig den förmän somhan genom insättningar kvalificerat sig för. sparande och behållna neltoinsältningarom minsl . utgör enligt min mening väl avvägda förulsållningar för närbonusräntan skall få lyftas. Med behållna nettoinsätlningar avses här summan avinsättningar minskade med gjorda uttag. Den bankränta som spararen erhålliträknas inte med, och endast insättningar som gjorts i liden efter kontotsanslutning lill ungdomsbosparandet beaktas. Bonusräntan mäste, som jag ocksänämnt, hänföras lill sparandet på varje konto för sig. Del är således utanintresse för rätlen till bonusränla hur länge spararen haft etl annat konto iungdomsbosparandet och hur stor den totala insällningsvolymen på två kontonär. Debehållna neltoinsättningarna måsle uppgå lill minsl . när Prop.1987/88: 150 spararen begär alt fä ut bonusräntan. Det är inle tillräckligt atlbehållning- Bilaga 3 en nätt upp lillkvalifikalionsnivån men därefter till följd av uttag gått ner . Bonusräntanskall enligt milt förslag beräknas som årlig ränta på de behållnaneltoinsättningarna per den sista i . Den ränta som insättningarnagenererat - såväl bankränta som påförts kontot som tillgodoräknad bonusränla -saknar alltså belydelse för bonusränlans slorlek. Den månadsvisa avläsningenhar valls för alt förenkla rutinerna för bankernas rapportering avkontoställningar till kontrollmyndigheten. Tillgrund för beräkning av bonusränla läggs månadssaldon för insättningaralltifrån del kontot anslöts till ungdomsbosparandet. Den upplupna bonusräntanär inte synlig på kontot och måsle fortgående noteras separat av såväl bankensom kontrollmyndigheten. Om spararen kontot står kvar iungdomsbosparandet inte kvalificerar sig för att få la i anspråk bonusräntan,fryser den dittills framräknade bonusräntan inne. Detbör observeras alt uttag skall avräknas från senast gjorda insättningar. Dettabetyder i fräga om bosparkonton all den behållning som följt med frän tidenföre kontots anslutning till ungdomsbosparandet blir i viss mening inlåst. Detär, annorlunda uttryckt, inte möjligt atl behälla de för bonusränlakvalificerande neltoinsättningarna oförminskade genom alt räkna av ullag frånden ursprungliga, ingående behållningen. Bonusräntanär främsl tänkt som en medelsförstärkning vid bostadsanskaffning. Det är dockinle lämpligt alt utbetalningen skall vara beroende av en särskildändamälsprövning. Bonusräntan skall ju ocksä ulgöra en generell sparpremie.Bonusräntan bör därför kunna betalas ut lill en berättigad sparare när hanbegär det. Ensärskild rätt till spariån för bostadsändamål bör knytas till ungdomsbosparandet.Lån bör kunna erhållas under förutsättning all bonusränla kan lyftas. Det ärrimligt att se sparlånet som en extra medelsreserv i förhållande tillbonusräntan. Om en sparare av någon anledning lar i anspråk sin lånerätt utanalt begära att få ut bonusräntan, bör denna obligatoriskt betalas ut. Bonusräntanskall alltid betalas ut i sin helhet. Utbetalning skall automatiskt leda tillatl kontot avförs frän ungdomsbosparandet. Eltkontos anslutning till ungdomsbosparandet skall alllid upphöra vid utgången avdel kalenderår då spararen fyllt 28 är. Om en sparare som uppnått 28-ärsgränsendå är berättigad atl fä ut bonusränla, bör bonusräntan påföras kontotsamtidigt som detta avskiljs från ungdomsbosparandet. Utbetalningav den statliga bonusräntan bör ske via de konloförande bankerna som i sin turersätts av riksgäldskonloret. Jag återkommer till hur rutinerna för utbetalningbör kunna läggas upp. Mitt förslag: Om villkoren är uppfyllda för alt en sparareskall få lyfta bonusränla har han också räll all - efter sedvanlig krediiprövning få spariån för förvärv av bostad och för bosättning i övrigt. Lånerätlenmotsvarar behållningen av de nettoinsätlningar som gjorts. Länlämnas eller förmedlas av konloförande bank och räknas för varje kontosärskilt. Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 Skälen för mitt förslag: Inom ramen för allemanssparandelfinns sedan är 1986 möjligheter för ungdomar mellan att erhållalån för förvärv av bostad och för bosättning i övrigt (prop. 1984/85:51, FiU 7,rskr. 59, SFS 1984: 1036). Lånerätlen avser elt belopp motsvarande tre gångerden insalta behållningen, dock högst . om lånet inte avser förvärv avbostad. Denna särskill föreskrivna rätt till bosparlån är efterkreditmarknadens avreglering av mindre betydelse. För bankerna gäller inga kredilpolilisklbetingade utlåningsreslriktioner och del är mycket lätt atl få län för olikaändamål. Jag anser ändå all del till ungdomsbosparandet bör kopplasen lånerätl av i huvudsak samma konstruktion som gäller för allemanssparandel.Under förutsättning all en sparare har rätt alt fä ut bonusränla bör han ocksåvara berättigad lill län för bosladsförvärv och bosättning i övrigt. Lånerättenbör gälla belopp motsvarande netlobehållningen av de insättningarsom gjorts på resp. konto anslutet lill ungdomsbosparandet. Några särskildainskränkningar med avseende pä bosällningslån ulan anknytning till förvärv avbostad anscrjag inle vara behövliga. Spariån kommer normalt atl lämnas av det kontoförandeinstitutet. Det bör dock vara möjligl för en bank eller sparkassa all lägga ullån på dotterbolag. Det förhållande alt vissa sparkassor normalt inle bedrivernågon läneverksamhel motiverar också alt sparlånen får lämnas av annanlångivare, efter förmedling av del konloförande institutet. Bestämmelserna om rätt lill spariån har karaktär avminimiregler. En bank eller sparkassa kan givetvis ge lån lill högre belopp änsom nu föreskrivits. Nägon skyldighet all närmare kontrollera låneändamålel behöverinle åläggas instituten. Lånesökandenas uppgifter bör regelmässigt kunnagodtas. Del bosparande som anordnas av HSB, och vissabanker främjar i väsentlig utsträckning nyproduktion av bosladsrätlslägenheler.I fråga om sådant bosparande ålar sig del konloförande inslilulel normall alllämna spararen lån vid köp av en bosladsrältslägenhel inom sparorganisa-tionen.Det är för dessa fall rimligt all instituten inte genom lag åläggs några meravittgående ullåningsskyldigheter. Har banken eller sparkassan förbundit sig attlämna lån för förvärv av en nyproducerad bosladsrältslägenhel, så bör den intevara skyldig att lämna spariån annal än för uppfyllande av sill åtagande. Rätlen lill spariån i ungdomsbosparandet kan inle varaovillkorlig. bank måsteha både rätt och skyldighet all för varje enskilt fall göra en sedvanligkreditprövning. Enligl 2 kap. 13 § bankrörelselagen (1987:617) fär en bankbevilja kredit endast om låntagaren på goda grunder kan förväntas fullgöraläneförbindelsen. Det ärockså givet atl spariån i ungdomsbosparandet omfattas av kredit-restriktionersom kan komma atl besluta med slöd av lagen (1974: 922) om kreditpoliliskamedel eller i övrigt. Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 1.4.2.4 Administration och kontroll Mittförslag: utövar kontroll av ungdomsbosparandet och utarbetarrutiner för uppgiflsrapporlering frän bankerna och om sparandels administrationi övrigt. Utbetalning av bonusränla sker via riksgäldskonloret. Skälen förmitt förslag: För att ungdomsbosparandet skall kunna fungera tillfredsslällandekrävs samverkan mellan ä ena sidan banker och sparkassor och å andra sidan encentral kontrollinslans. Riksgäldskonloret svarar för kontroll ochadministration av allemanssparandel och har del kunnande som behövs för ensnabb uppbyggnad av etl nytt liknande sparsystem. Trots all sparmedlen i ungdomsbosparandetinte skall tillföras statens upplåning anser jag övervägande skäl tala för alt riksgäldskonloretanförtros konlrollansvarel. Jag har erfarit atl kontoret är berett atl la påsig uppgiften. Ennaturlig uppgift för riksgäldskonloret blir att i samarbete med banker ochsparkassor utarbeta rutiner för ungdomsbosparandets administration. I huvudsakbör uppgiflsrapporlering och kontroll kunna ske enligt följande ordning. Vederbörandebank (sparkassa) ansluter godkända konton för kunderna. Banken undersökerdessförinnan genom kontroll av sedvanliga legilima-tionshandlingar, all kundenhar ell personnummer och alt han är i den ålder då han får ansluta sig lill ungdomsbosparandet.Banken bevakar att spararen inle har mer än två anslutna konton i banken ochall månadsin-sältningarna där inte överstiger . En bank skall och kandäremot inle kontrollera atl antalet konton och insättningar i samtliga bankerhålls inom ramen för vad som är tillätet. Banken lämnar uppgifter omkonton. a. rapporteras för varje konto innehavarens personnummer, typ avkonto, datum för kontots anslutning till ungdomsbosparandet saml uppgifter somi övrigt behövs för kontroll av sparandet och för beräkning av bonusräntan.Överföringar mellan anslutna konton rapporteras ocksä. Riksgäldskonloretregistrerar och samkör inrapporterade uppgifter. Det kontrolleras då atlspararna är i den ålder då de är berättigade atl spara i ungdomsbosparandet,att de inte har fler konton än tillåtet och atl de totala insättningarna permånad och sparare inte överstiger . Felaktigheter älerrapporleras tillkontoförande institut. Om en kund har för många konton i ungdomsbosparandetskall det sist anslutna kontot avföras. förstora insättningar gjorts skall överskjutande belopp återbetalas frän del Prop.1987/88: 150 sist anslutna kontot. Särskilda regler fär tillskapas om huråterbetalning Bilaga 3 skall ske från konton som anslutits . Utbetalningav bonusränla bör ske från riksgäldskonloret. För all en sparare skall fåtillgäng lill bonusräntan utan dröjsmål bör bemyndigas altträffa avtal med banker och sparkassor om utbetalning enligl i huvudsakföljande ordning.