prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — landelskommuner gjort översikter om markradonförhållandena. Enligt (PBL) skall mark, föratt få användas för bebyggelse, varalämplig för ändamålet. Lämplighetsbedömningen görs av kommunerna vid planläggningen och vidbygglovsprövningen. har i en rapport utgiven är 1982lämnat allmänna råd till vägledningför kommunernas arbete med att beakta radonriskerna vid. planläggning och bygglovsprövning. Planverketgenomför särskilda informationsinsatser på delta område. har som provisoriskt gränsvärdeför vad som skall anses som sanitärolägenhet inom den befintliga bebyggelsen angett en radondotterhalt om 400Bq/m, Enligt den tidigare nämnda lägesrapporten finns det inte anledning att lägga fast enannan sådan gräns. Det viktigaste anses vara bättre information ochstödåtgärder. och planverket avser att lämna sådan informationsamt om enkla åtgärder som kan genomföras i byggnader med lägre halter. Ilägesrapporten återges resultatet av en landsomfattande urvalsundersökning utförd om radondotterhalter i1975 års bostadsbestånd.Genomsnittet ligger på /m'. av bostäderna beräknas ha mer än /m. av bostäderna beräknas hahögre halter än /m\ Det innebäratt det kan finnas ca 40000 bostäder med radondotterhalter över /m. Mätningar har utförts i 5350 av dessa bostäder och man bedömer att åtgärder för att minskaradonriskerna har vidtagits i ca 1 900. Som jag har redovisat för tidigareunder detta , har detekonomiska stödet till-åtgärder mot radon till sitt sakliga innehållvarit i huvudsak oförändrat sedan år1980, då stöd först infördes. lämnas, vid sidan av lån från denallmänna kreditmarknaden, ett ränte- och amorteringsfritt tilläggslån för åtgärder mot radon, om kostnaden annarsskulle översliga vad huset kan bära.Tilläggslånet omprövas eller skrivs av . har fasUghetsägarna gjort litet för attminska radonproblemen i sinabostäder. Även det statliga stödet har tagits i anspråk i liten omfattning. Dessa förhållanden är enligt min mening intetillfredsställande. Männi skor utsätts i onödan förradondotterhaller som innebär risker för hälsan. till åtgärderför att avhjälpa problemen med höga radondotterhalter i egnahem bör förbättras och förenklas. Jag föreslår därför att de nuvarande ränte- och amorteringsfria tilläggslånen, såvitt gäller egnahemmen, ersätts av ett bidrag. Bidrag bör lämnas med ett belopp som motsvarar ay kostnadenför de åtgärder som kommunen har funnit nödvändiga för alt integällande gränsvärden skall överskridas. 4 1987/88. Bidragbör kunna lämnas med lägst I . och högsl , per hus, Prop.1987/88:100 Det bör ankomma på regeringen all utforma de närmarebestämmelserna Bil. 13 för bidragsgivningen. De av mig föreslagna ändringarna i fråga omfinansieringen av radonåt-gärder i egnahem bör genomföras den ,Äldre bestämmelser om tilläggslän för ålgärder mot radon bör dock fortfarandetillämpas i ärenden i vilka ansökan om lån har kommit in till kommunen , omsökanden begär det. Jag uppskattar kostnaderna för del förordade bidraget till ca 15-20 milj.kr, under entioårsperiod, eller totalt ca 175 milj, kr. Jag vill framhålla atl den viktigasteuppgiften nu är alt finna de hus där åtgärder bör sättas in. Det är en uppgiftsom knappast kan av dem som bor i husen. Enligt min mening måstekommunerna intensifiera sitt arbete på detla område, ett arbete som påmånga häll inte ges tillräckliga resurser. Enbart förbättringar av del statligastödet kommer inte atl kunna lösa radonproblemet. Ilikhet med förordar jag att ramarna för beslut om statsbidragför vissa tillgänglighelsskapande åtgärder på kvartersmark och beslut om bidragför konstnärlig utsmyckning i bostadsområden för /89 bestämstill oförändrat 10 milj, kr, resp. 15 milj, kr. Enligt beslut med anledning av 1987 årsbudgelproposilion fördelas koslnaderna för bostadsanpassningsbidrag fr, o, m,på staten och på kommunerna. Enligt förordningen(1987:1050) om stalskommunalt bostadsanpassningsbidrag kommer kommunerna atlöverta utbetalningarna av bidragen fr.o. m, , Statens bidragtill kommunerna för deras kostnader för bostadsanpassningsbidragen kommerdärefter att utbetalas i efterskott för kalenderår. Med hänsyn till den hittillsvarande utvecklingenbedömer jag alt bostadsanpassningsbidrag under vart och ell av budgetåren1987/88 och 1988/89 kommer alt lämnas lill ca 22000 lägenheter med ettgenomsnittligt belopp om ,/lågenhet. De totala kostnaderna förbostadsanpassningsbidrag kan därför beräknas till 350 milj, kr, för vart ochett av budgetåren. Statens del av totalbeloppet blir ca 210 milj, kr. Eftersom utbetalningsordningenläggs om först från den , kommerstaten att genom utbetalningarna förskottera enbetydande del av bidraget för . Jag beräknar därför att för budgetåret1988/89 endast 126 milj, kr, behöver anvisas för utbetalning, I beloppet harjag räknat in behovet av medel för alt återställa handikappanpassade bostäder. Av den ursprungliga beslutsramen om 294 milj,kr. förstatsbidrag för hissinstallalioner har t.o.m, /87 ca 145 milj, kr. tagits i anspråk. Jag beräknar liksom bostadsslyrelsen anslagsbehovet till sammanlaget 80 milj. kr. under nästa budgetär för detta bidrag och för bidraget för tillgänglighelsskapande ålgärder på kvarlersmark. narvidarealt2 milj. kr, behöver anvisas för utbetalningar under samma lid Prop.1987/88:100 av medel för projekt avseende samupphandling av hissar. Behovel av medel för utbetalning av bidrag förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden under budgelårel 1988/89 bedöms avbostadsstyrelsen till 15 milj. kr. Jag delar denna bedömning. Under anslaget behöver slutligen 15 milj. kr. anvisasför bidrag lill visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice /89, Behovet av medel för utbetalning av statsbidrag föråtgärder mot radon i bostäder bedömer jag lill 15 milj. kr. Sammantaget bedömer jag således medelsbehovel lill 253 milj. kr. för budgelårel 1988/89. Jaghemställer all regeringen föreslår dels alt godkänna vad jag harförordat i fråga om 1, bostadsanpassningsbidragför slandardhöjande åtgärder, 2, bidrag för ålgärder mot radon i bostäder, dels att medge att 3, beslut om statsbidrag för vissatillgänglighetsfrämjande ätgärder på kvartersmark får lämnas inom en ram om10000000 kr, under /89, 4, beslul om bidrag för konstnärligutsmyckning i bostadsområden får lämnas inom en ram om . underbudgelårel 1988/89, 5, lill Viss hostadsförbättringsverksamhet m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag om 253OOOOOO kr. Bidrag till förbättring av boendemiljön 1986/87Utgift 52 089 262 1987/88Anslag 70000000 1988/89Förslag 3 500000 Från anslaget betalas bidrag till förbättring avboendemiljön enligt förordningen (1975:129) om bidrag av statsmedel tillförbättring av boendemiljöer (upphävd 1986:291), Bidragsformen upphördedenIjuli 1986, Vidare betalas från anslaget bidrag för tävlingar och annatutvecklingsarbete som avser boendekvalileter efler beslut av regeringen i varjesärskilt fall. /88 beräknas utbetalningar komma atl göras för återstående bidrag frän budgelårel 1984/85 pä omkring 3,5 milj, kr, och för i stort sell samUiga bidrag som beslulades under budgelårel 1985/86, dvs, 70 milj, kr. Erfarenhetsmässigt blir del en visseftersläpning i utbetalning arna. Det motiverar ett anslag på 5 milj, kr, för budgelårel 1988/89 för 51 återståendeutbetalningar av beviljade "bidrag samt för fortsall lävlings- Prop,1987/88:100 verksamhet. Bidragsgivningenlill förbältring av boendemiljön upphörde och ersalles av s, k,förnyelsebidrag för vilka jag har redogjort i del föregående under anslaget B5, Anslagsbehovet för utbetalningar av bidrag beviljade under tidigare budgetårberäknar jag i likhet med bostadsslyrelsen till 3,5 milj,kr, för budgetåret1988/89, Bostadsslyrelsen räknar med alt utbetalningarna avbidrag till förbättring av boendemiljön kommer att avslulas under budgetåret1988/89. Anslaget skulle därefter omfatta endast utgifter för bidrag tilltävlingar och annat utvecklingsarbete som avser boendekvalileter. Med hänsyntill det anser jag all utgifter för detta ändamål fr,o,m, /89bör belasta anslaget B 18, Information och utbildning m, m. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag till förbättring av boendemiljön /89 anvisa ell förslagsanslag om . BIO.Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. 1986/87Utgift 184443000 1987/88Anslag 140000000 1988/89Förslag 70000000 Från anslaget betalas dels anordnings- ochinventariebidrag, upprusl-ningsbidrag och energisparbidrag saml eftergifter aväldre statslån till allmänna samlingslokaler enligl bestämmelserna iförordningen (1987:315) om stöd lill allmänna samlingslokaler, dels bidrag lill riksorganisationerna församlingslokaler. Från anslaget betalas även bidrag enligl förordningen(1984:703) om statsbidrag lill vissa lealerlokaler m.m. (ändrad senast1987:319) och förordningen (1987:317) om bidrag till handikappanpassning av folkparkstealrar. Övergångsvisbetalas vidare frän anslagel tidigare beslutade bidrag enligt förordningen(1982:264) om statsbidrag till energibesparande ätgärder i byggnader mm. som tillhör vissa organisationer ochstiftelser (upphävd 1987:314). Anordningsbidrag kan lämnas till aktiebolag, föreningar eller stiftelser som är frislående iförhållande lill kommunen ochkommunala företag. Bidrag lämnas för nybyggnad, ombyggnad eller köp avsamlingslokaler. Anordningsbidrag lämnas med högst eller, när det finnssärskilda skäl, av bidragsunderiagel. Inventariebidrag kan lämnas för köp av inventarier isamband med anordnande av samlingslokaler, Invenlariebidrag lämnas med högsl av bidragsunderlaget den del detta inte överstiger , och med 5 %av den återstående delen. Bidraget får dock inle överstiga . Upprustningsbidragkan lämnas med i regel högst av kostnaderna 52 förupprustning av samlingslokaler, inkl. utbyten eller kompletteringar av Prop.1987/88:100 inventarier i lokalerna, samt för betalning av skulder.Bidraget lämnas Bil. 13 normalt undervillkor att också kommunen bidrar till kostnaderna för upprustningen. I fråga om samlingslokaler som harfärdigställts efter den 30 juni 1973lämnas bidrag endast för handikappanpassning och därmed sammanhängande anskaffning av inventarier. Fördetta ändamål lämnas upprustningsbidragtill hela kostnaden intill i regel . För överskjutande kostnaderlämnas bidrag med högst . Enligt förordningen kan vidare statligt lånenligt äldre bestämmelser efterges under vissa förutsättningar. Energisparbidrag lämnas i första hand för åtgärdersom avser att förbättravärmeisoleringen i samlingslokaler. Bidrag lämnas med högst av dengodkända kostnaden, dock högsl med . Bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar lämnas för teatrar somhar uppförts eller byggts om med stöd av bygglov som beviljats före den Ijuli 1977. Bidrag lämnas till skäliga kostnader för åtgärderna, normalt dockhögsl med , För varje budgetår fastställer ramar förbeslut om stöd. Upprustningsbidrag för handikappanpassning lämnas dock utanrambegränsning. Statsbidrag för vissa teaterlokcder m. m. kanunder vissa förutsättningar lämnasför nybyggnad, ombyggnad eller upprustning av teater-, konsert-och museilokaler som tillhör någon annan änstaten. En fömtsättning är att projektet är angeläget frånsysselsättningssynpunkt. Anordningsbidrag för tealeriokaler m. m. kan lämnasmed högst eller, när det finns särskilda skäl, av kostnaden föranordnande av sådana lokaler. Bidrag förupprustning lämnas på samma villkor som gäller för upprustningsbidrag förallmänna samlingslokaler. Stödet till allmänna samlingslokaler m.m. handläggs inom bostadsstyrelsenav en samlingslokaldelegation. Ramenför beslul om anordningsbidrag under /88. fastställdesav lill 28 milj, kr. Samlingslokaldelegationen hade den 1 juli 1987ansökningar om anordningsbidrag och inventariebidrag på sammanlagt 88,8 milj,kr. Dessutom hade delegationenförhandsgranskat och vid denna granskning godtagit projekt för vilkabidrag har sökts med ca 24,8 milj, kr. föreslår i anslutning Ullyttrande från samlingslokaldelegationen alt ramen för /89utökas till 50 milj. kr, I fråga om bidraget lill riksorganisationerna föreslär styrelsen ienlighet med förslag från samlingslokaldelegationen all del räknas upp med . till 3,2 milj, kr. Äv detta belopp bör . avsesådant utrednings- och projekteringsarbete som bedrivsgemensamt av riksorganisationerna. Ramenför beslut om upprustningsbidrag m.m. under /88 fastställdesav till 24 milj. kr. Samlingslokaldelegationen hade den I juli 1987ansökningar om upprustningsbidrag på110,5 milj, kr. föreslår i anslutning till yttrandefrån delegationen atl ramen för upprustningsbidrag ökas till 30 milj. kr, /89, För bidrag för handikappanpassning avfolkparkstealrar föreslås för /89 en ram om 1,2 milj, kr. Bostadsstyrelsenberäknar behovet av medel för utbetalningar av bidrag under innevarande budgetär till ca 100 milj. kr. Styrelsen beräknar utbetalningarnaunder /88 i:ill ca 70 milj. kr. Bostadsstyrelsenhar genom samlingslokaldelegationen överiämnal en skrivelse frän ÖstraFolketshusdistriktet, i vilken uttalas bl, a, att samlingslokalstödet bör avse också föreningsägdabiografer utanför samlingslokalanläggningar. I sitt yttrande över skrivelsen avstyrker delegationenen sådan utvidgning av stödet inom denuvarande ekonomiska ramarna för detla. Vidare har distrikt av Våra Gärdaröverlämnat ett uttalande om bl. a.den långa väntetiden för statligt slöd till allmänna samlingslokaler. Föreningsliveti har en enastående bredd och engagerar i slort sett alla. Detfinns ungefår 200000 föreningar och varje svensk är i medeltal med i fyra av dem. undersäsongen hålls minst 8000 möten. Detredovisar folkrörelseulredningen i ett överlämnat betänkande(SOU 1987:33), Bland de många frågor som utredningen tar upp ärhur samlingslokalerna skall kunnaanvändas bättre i mindre samhällen, hur man skall få fram fler små samlingslokaler också i storstadsområdenasoch de större tätorternas bostadsområdenoch hur det statliga samlingslokalstödel bör omformas för att främja ettrikt föreningsliv. Jag avser alt därefter pröva de förslag som förts fram och alt återkomma tillregeringen i frågan. I avvaktan på det vill jag här endast kort ta upp defrågor som rör ramar och anslag för samlingslokaler under det närmaste budgetåret. Ramar Prop.1987/88:100 Samlingslokalstödelhar använts som ett myckel aktivt inslag i sysselsättningspolitiken. Härigenom har under 1980-laletomfattande investeringar kunnal genomföras för all bygga och rusta uppsamlingslokaler av skilda typer i större delen av landet. Under dennalid har totalt omkring 800 milj. kr, lämnatsi statligt stöd, varav ca 330 milj. kr. i form av upprustningsbidrag. Det är mot den bakgrunden naturligt atl dereguljära anslagen till byggandet avsamlingslokaler hålls på en förhållandevis låg nivå då anspråken på byggmarknadens resurser överstigervad byggsektorn kan tillhandahålla. Jag kan därför inte biträdabosladsslyrelsens förslag om ökningar av ramarna för anordningsbidragoch uppruslningsbidrag för nästa budgetär. Jag förordar således att ramen för beslul omanordningsbidrag m, m, för allmännasamlingslokaler under /89 fastställs tilloförändrat 28 milj, kr. och att ramen för beslut om upprustningsbidragm, m, för samma budgetår fastställs tilloförändrat 24 milj, kr. Jag förordar vidare att ramen för beslut om bidrag för handikappanpassning av folkparksteatrar för nästa budgetår fastställs till likaledes oförändrat 1,2 milj, kr. Bidrag för handikappanpassning av allmännasamlingslokaler bör liksom tidigare få lämnas utan rambegränsning. har , i direkt anslutning lillbesluten om ramar för anordningsbidrag och uppruslningsbidrag, bemyndigatregeringen att överskrida dessa ramar om del behövs avsysselsättningskäl. Som jag har nämnt i detföregående vid min anmälan av anslaget B 6, Tilläggslån till ombyggnad av vissabostadshus m. m. har i annat sammanhang begärt alt systemet med bemyndiganden av dellaslag ses över. Vad chefen för tidigare dennadag har förordat i fråga omfinansfullmaktens utformning, innebär all denna skall få användas också föratt vidga de nu aktuella ramarna. Avsikten är således alt samlingslokalstödel på samma aktiva säll somhittills skall kunna användas i sysselsättnings- och konjunklurpolitisktbeUngade syften. Om beslutar i enlighet med förslaget, behöversådana bemyndiganden inte föras in under delta anslag. Anslagsbehovetför nästa budgetår beräknar jag i likhet med till70 milj, kr. Jag har därvid beräknat medel även för bidrag tillriksorganisationerna för samlingslokaler med sammanlagt . Av beloppet bör . få användas för sådanttekniskt/ekonomiskt utrednings- ochprojekteringsarbete som utförs gemensamt av riksorganisatio- Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. medge atl beslut om anordningsbidrag m, m, förallmänna samlingslokaler under /89 meddelas inom en ram om 28000000kr., 2. medge att beslut omupprustningsbidrag m. m, för allmänna samlingslokalerunder /89 meddelas inom en ram om , 3. medge att beslul om bidragför handikappanpassning av folkparksteatrar under /89 meddelasinom en ram om ,, 4. till Bidrag tUl allmännasamlingslokaler m. m. för /89 anvisa ett förslaganslag om70000000 kr. Bil.Lån till allmänna samlingslokaler 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget betalas tidigare beslutade lån förnybyggnad, ombyggnad eller köp avsamlingslokaler enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (upphävd 1987:315),Långivningen upphörde vid utgången av juni månad 1987. Undervart och ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87 beviljades lån med 10 milj. kr. Utbetalningarna för budgetåren1987/88 och 1988/89 kan beräknas till ca 10 milj. kr. under vart och ett av budgetåren. Ilikhet med bostadsslyrelsen beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 10 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att tillLån tUl allmänna samlingslokaler för /89 anvisa ettförslagsanslag om . 1986/87Utgift 161869886 Reservation 24876083 1987/88Anslag 151000000 1988/89Förslag 170000000 Från anslaget betalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- samtbyggnadsoch anläggningsområdena. Med len fördelas av statens råd för byggnadsforskning (BFR), 56 Enligt det forskningspoliliska beslutet (prop, 1981/82:106, UbU 37, rskr 397) skall FoU-verksamhelen inom byggsektorninordnas i den samladeforskningsplaneringen saml ingå i det forskningsprogram som riksdagenvart tredje är skall besluta om. Riksdagenbeslutade om vissa riktlinjer för byggnadsforskningensorganisation och arbetsformer (prop. 1982/83:151, CU 30, rskr 351). Beslutet innebär atl BFR skall haansvaret för den långsikliga forskningsplaneringenoch kunskapsuppbyggnaden inom området den byggda miljön. Tyngdpunkten i det statliga forskningsstödet förskjutssuccessivt mot mer långsiktig kunskapsuppbyggnad. Branschens m.fl, intressenters insatser för FoUinom byggsektorn har bedömts vara försmå. Riksdagsbeslutet innebär därför att BFR åläggs att bl.a. genom samverkan med byggsektorns intressenter ökaderas engagemang i FoU-verksamheten. forskningspolitiska beslut omfattade åvenden treåriga verksamhetsplanen för BFR (prop. 1986/87:80 bil. 9, BoU 19, rskr294). Rådets verksamhet finansieras under innevarandebudgetår över följande anslag på statsbudgeten. Under huvudtitel: B12. Byggnadsforskning B 13. Under miljö- och huvudtitel:C 6, Energiforskning, I följande sammanställning redovisas medfördelning på program och anslag dettotala beslutsutrymmet under /88 (milj, kr,). 1987/88:100 Bil. Beslutsramar anslagsvis i milj, kr. B 13, elfte huvudtiteln 22,5. 3, Byggnads-och anläggnings- teknik m, m. 4, Energianvändning för bebyg- }l2,1 }12,1 för byggnadsforskning Prop, 1987/88:100 BFRutgår i sin anslagsframställning från atl riktlinjer och ramar för den '"- '' allmänna byggnadsforskningen i stort är fastlagda /89, som utgör av treårsperioden. Statsmakternahar redan tagit ställning till erforderlig begränsning av statsanslagen, BFR konstaterar atl dessa ställningstaganden intemedför förändringar i den av BFR föreslagna programstrukturen eller iprogrammens inriktning. Rådet anger att det finns ett starkt behov alt kunnaöka FoU-insatserna kring sociala förhållanden i kommunernasbostadsförsörjnings- och områdesplanering. Den socialt inriktadeplaneringsforskningen har varil efler-satt till förmän för enmera tekniskt-ekonomiskt inriktad FoU, När del gäller den statliga delen avplaneringsforskningen har den ökade efterfrågan på FoU om bostadsmarknad ochbostadspolitik inte gjorl del möjligt att minska budgeten såsom föreslagits iBFR:s treärsplan. BFR:s samhällsplaneringsforskning behöver ocksåmedverka i FoU-verksamheten om de regionala utvecklingsproblem som rörkommunernas växande roll i den statliga industri- och regionalpolitiken när detgäller bebyggelse, infrastruktur, service och naturresurser. Inom det prioriterade området klimat och miljö ibebyggelsen kommer rådet bl.a, atl öka insatserna kring de allmännabrukarkraven, särskilt vad avser klimatfrågorna i vid mening. Insatserna när det gäller FoU om byggnadersbeständighet och om trä som byggnadsmaterial kommer alt öka. Detsamma gäller ifråga om infrastruktur, energihushållning och el-effekliva byggnader. ökas insatserna på FoU om hälsosäkra byggnader och bättreinom-husklimat. Ökade satsningar planeras även på FoU om teknisk förvaltning avbyggnader och anläggningar (drifltagning, fortsatt drift och underhåll),Kvalilelsfrägorna kommer även forlsällningsvis att prioriteras. Vidare kommerFoU-satsningarna om jordskred och om slabilitel hos dammbyggnader all ägnasökad uppmärksamhel. Tyngdpunklen i den svenska byggnadsforskningens meraformaliserade konlakler och ulbyte med omväriden ligger på internationellaorganisationer som () ochInternational (lEA), BFR tillmäter det nordiska samarbetet inomde nordiska byggforskningsorganens samarbetsgrupp (NBS) allt större vikt. När det gäller samarbetet om forskning om bl,a, samhällsplanering är ECE (Economic Commission of Europé, )en viktig kontaktpunkt. Efter hand som begränsningen av BFRs bidragsmedel ochkansliresurser tvingar fram nedskärningar i bilateralt samarbete, blir enligtrådet de internationella organisationernas roll allt viktigare. Rådet har även ell relalivt omfattande bilateraltsamarbete, vilkel endast lill viss del är forskningspoliliskt motiverat, Inuvarande anslagssiluation förutsätter BFR att SWEBEX (Svensk Bygg- ochEnergiexport) i större utslräckning stödjer de mer exporlinriklade insalserna, Ulbyle och samarbete i forskningsfrågor används ävensom inledande momenl i nya bilalerala samarbelskonlakter. Del är därför naturligt att BFR när del gäller samhällsplanering och byggande medverkar i denna ° formav inlernationell samverkan. Dessa insatser har emellertid inte alltid Prop. sådaninriktning all de är förenliga med de prioriteringar som BFR måste Bil. göra från forskningssynpunkt, BFRanser all regeringen, i den mån insal- ser av angivel slag önskas av BFR,bör ställa särskilda medel till rådels I fråga om konsekvenserna av de i detforskningspolitiska beslutet givna förutsätlningarnaför BFRs anslag och program anför rådet följande. Vad gäller fördelningen av den årliganeddragningen med 5 milj. kr. undervari och ett av de två närmaste budgelåren på de två anslagen B12, (bidrag) och B13. (experimenlbyggnadslån) har BFRstannat föratt I resp. 4 milj, kr. vardera året bör dras av experimentbyggnads-resp. bidragsmedlen, 1 och för sig skulle en reduktion avexperimenlbyggnadsmedlen med 2 milj,kr, kunna övervägas med hänsyn till balansen mellan anslagen. En förhållandevis något kraftigare reduktion påbidragsanslaget synes emellertidmotiverad av möjligheterna atl kompensera denna genom samfinansiering. Omfattningen avsamfinansieringen under innevarande budgetärbör fä påverka den slutliga bedömningen av fördelningen mellan anslageni varje fall för budgelårel 1989/90, BFR har kommit till slutsatsen atl - i avvaktan på erfarenheterna från samfinansieringen- den relativa fördelningen mellan programmen I, 2 och 3 i varje fall inte bör förändras för /89, Rådet föreslår en beslulsram om 160 milj, kr, /89 avseende anslaget B12.