prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Därefter redovisas förslag tillförändringar fr. o. m. verksamhetsåret1988/89 och i vilken utsträckning de bör påverka medelsberäkningen underanslaget /89. Antalet elever, basresurser och veckotimmar fördelade påstadier framgår av följande sammanställning. Beräknat elevantal 1987/88 Basresurser 1986/87 Basresurser 1987/88 Timmar 1 basresurs inkl, garantitimmar 1987/88 285 500 297700 329400 14239 13 554 12482 14350 13 070 12395 Kostnader för basresurserna beräknar SÖ till 6692,6 milj, kr, för verksamhetsåret1987/88, Totalt beräknar SÖ förstärkningsresursen lill2834,1 milj, kr. för /88, Tilläggsbidragetutgår med viss procent av de sammanlagda kostnaderna för bas- och förstärkningsresurser. Efter den /87 fastställda procentsatsen 6,3 beräknar SÖkostnaderna för till-läggsbidraget till 600,2 milj, kr, för /88- SÖ beräknarstatsbidraget för kostnader för stödundervisning i svenska Prop. 1987/88:100saml hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråk till 390,7 Bil. 10 resp, 296,3 milj,kr. för /88, Statsbidraget till kostnader för skolledningsresurser beräknar SÖ lill 695 milj.kr. För bidrag till kallortsfillågg ochfinskspråklillägg beräknar SÖ 30,3 milj. kr. SÖ beräknar del totala bidraget underanslagsposten 1 fill 11 539,3 milj. kr. för /88, De under anslagsposten I uppförda bidragsändamålenomfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande. Under budgelårel1988/89 utbetalas ett förskott om av beslutat bidrag för redovisningsåret1987/88. Anslaget belastas /89 även av slulregleringen avanslaget för /88. Beräkning av förskott och slutreglering under /89, beloppi milj. kr. ' 1986/87 1987/88 1988/89 11616,7' 11538,3' Avserunderlag för förskott. Förslag till förändringar under anslagspost 1 fr. o. m. /89 SÖföreslår språkstöd till barn till föräldrar med ofta förekommande ul-landsstationeringar. SÖ föreslår atl dessa eleveri gmndskolan får rätt till tvåveckolimmars undervisning per elev i sådant främmande språk som eleven undertidigare utlandsvistelse undervisats på, SÖ beräknar kostnaden för budgelårel 1988/89 till , SÖ föreslår att statsbidrag för ifrågavarande ändamål utgår inom ramen förstatsbidraget till hemspråks-undervisning- I syfte att stärka pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkigaelever föreslår SÖ all 1 milj- kr, överförs från anslagsposten I lill anslagsposten3 /89. Förskottsunderlagel för anslagsposten 1 för budgetåret1988/89 bör därvid minskas med motsvarande belopp, SÖ föreslog i föregående anslagsframställning atlde resurser, som tilldelas kommunerna för lärare med specialfunktioner i , i genomsnitt utökas med tvåveckotimmar per högstadium för pedagogisk ledning och systemansvar fördataundervisningen i , SÖ fram håller nu atl om en utökning avskolledningsresursen genomförs den påverkas statsbudgeten /90 på gmnd av ansla gets konstruktion med ell förskotts- och slutregleringsförfarande, 103 2- Under anslagsposten Bidraglill kommuner och organisationer för Prop, 1987/88:100 vissa verksamheterberäknar SÖ , för bidrag tilllägerskolor Bil, 10 anordnade av i . För pedagogisk utvecklingsverksamhet m. m. förundervisning av finskspråkiga elever beräknar SÖ medelsbehovet för budgelårel1988/89 efter pris- ochlöneomräkning saml med nyssnämnda föreslagna överföring från anslagsposten 1med 1 milj. kr. tUl sammanlagt 3,3 milj, kr, . För sommarkurser i teknik förfilekor föreslår SÖ för /89 efter pris- och löneomräkning ett bidrag om 3,2 milj, kr. 3, SÖföreslår att bidrag till fristående skolor utgår med , till , med , lillHillelskolan och med , till de estniska skolorna. SÖ beräknar för bidrag till övriga friståendeskolor /89 ett anslagsbehov av 25 023 000 kf, 4, SÖföreslår att en viss andel av bidraget för lokal skolutveckling specialinriklas för den särskildafortbildningen i anslutning till den nya grundutbildningen av lärare. Delbidrag som utgår direkt fill kommunerna bör därför enligt SÖ minska. Minskningen föreslår SÖ för /89 fill 85 milj. kr. Ytterligare 5 milj, kr, av fortbildningskoslnaderna föreslår SÖ finansieras genom omprioriteringar. Resterande kostnader förkompletteringsfortbildningen, 75 milj, kr, /89, bör enligtSÖ:s mening täckas på annat sätt än genomomprioriteringar av skolans och vuxenutbildningens resurser, SÖ föreslår vidare alt små kommuner och sådanakommuner som ligger långt frånhögskoleort kompenseras för sina relafivl höga kostnader för fortbildning genom en omprioritering av 4 milj,kr, inom bidraget för lokal skolutveckling, SÖ beräknar kostnaderna för del generellastatsbidraget för lokal skolutvecklingför gmndskolan /89 fill 145,8 milj, kr. Med hånsyn lill att bidraget för lokalskolutveckling omfattas av ett förskotts- och slutregleringsförfarande och tillalt bidraget före utbetalning skallminskas beräknar SÖ medelsbehovel /89 tiU 174,8 milj- kr, för det generella bidraget, till2,9 milj, kr. för bidraget fill småkommuner med långt avstånd lill högskoleort och till 111,3 milj. kr. för bidragtill den särskilda grundskollärarfortbildningen. SÖ beräknarsåledes det sammanlagda medelsbehovet /89 till lokal skolutveckling tiU 289 milj. kr., varav 46,1 milj.kr, för den särskilda grundskollärarfortbildningen lämnas ofinansieral.Hämtöver lämnar SÖ en ökning av anslagspost7 Lönekoslnadspålägg med 2,8 milj. kr. 5- SÖ föreslår att en andel av kostnaderna förkompletteringsfortbildningen och av kostnaderna för vissa andrareformer läcks genom en minskning avbidraget till lokallutvecklingsarbete på mellanstadiet från 32 milj. kr. fill 12,7 milj. /89 och med en ytterligare minskning med 5 milj. kr. /90, För lokalt utvecklingsarbetepå mellanstadium beräknardärmed SÖ efter pris- och löneomräkningmedelsbehovet /89 till 12,7 milj. kr. För bidrag till datomtrustning och programvara för dataundervisning 104 pågrundskolans högstadium räknar SÖ med oförändrat belopp för budgelårel 1988/89, 7, SÖ beräknar bidrag lill utvecklingsarbete med kultur i skolan efter pris- och löneomräkning till 16,9 milj. kr. budgelårel 1988/89, SÖ beräknar medelsbehovet efter löneomräkning lill 4,1 milj, kr, för extra bidrag för studie- och yrkesorientering i glesbygd samt bidrag till kommuner som anordnar praktisk arbelslivsorientering på högstadiet un der ån , 9- Den särskilda satsningen i matematik bör enligt SÖinordnas som en viktig del i den fortbildning av grundskollärare som SÖ föreslagitmed anledning av beslut om ny gmndskolläramlbildning, 10, SÖ beräknar för utveckling av samlad skoldag för /89 medelsbehovel efter pris- och löneomräkning lill 26,4 milj, kr, 11, SÖ beräknar medelsbehovel under förslagsanslaget Bidrag lill driften av grundskolor m, m, tiH , I skrivelse den 11september 1987 har SÖ redovisat förslag om en nyordning för statsbidrag förhemspråksundervisning och sludiehandled-ning på hemspråk samt undervisning isvenska som andraspråk- SÖ föreslår därvid all bidraget för dessa ändamålinordnas i förstärkningsresursen och alt de specialdestinerade statsbidragenför nyssnämnda ändamål upphör. Prop.1987/88:100 Bil. Bas- och förstärkningsresurser m, m. Bidrag till den samladeskoldagen' Bidrag till kommuner ochorganisationer för vissaverksamheter Bidrag till friståendeskolor Bidrag till lokal skolutveckling Bidrag till kostnader förvissa socialavgifter Lönekostnadspålägg Bidrag till lokalt utvecklingsarbetepä mellanstadiet 9, 10, Bidrag till datorutrustning m, m,' Bidrag till kulturellt utvecklingsarbete iskolan Extra bidrag till syo I glesbygd och bidrag till kommuner som anordnar prao på högstadiet under kortare tidän 13, 14, Särskilda åtgärder för undervisningen i ämnet matematik Utvecklingav samlad skoldag Utveckling avskolans dataundervisning Beräknad ändring 1988/89 175000 7900000 3 200000 'upphör vid utgången av /88, Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Jagansluter mig till () bedömning rörande antalet eleveri saml antalet limmar i bas- och förstärkningsresurserna.Den totala kostnaden för bas- och förstärkningsresurserna beräknar jag fill 9791,7 milj. kr, för redovisningsåret1987/88. Mina beräkningar grundarsig på löneläget ijuli 1987 med vissuppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas under redovisningsåret. Finansministern har anmält vissaöverväganden rörande utgiftsram förlöneökningar. Efter samråd med utbildningsministern vill jag anföra följande. Principen om en ram förlöneökningar måste tillämpas också för skolväsendet. Ett eventuelll löneavtalutöver utgiftsramen skall således fåkonsekvenser för organisationen inom skolväsendet. Hur delta skall ske bör bl,a, bli beroende på hur högt över ramen avtalet i så fall hamnar. Om situationen uppstår återkommerutbildningsministern och jag till regeringenmed förslag till åtgärder för våraresp, ansvarsområden inom skolväsendet. Efterförslag glesbygdsproposilion (prop, 1973:77, UbU 29, rskr, 243) fastslog att det inte längre varmotiverat atl uppställa del tidigarekravet på tre klasser per årskurs (paralleller) som minimum för enhögstadieskola. Detta uttalande log sikte på situationen i glesbygd, I övrigtkvarstod kravet på tre paralleller som minimum för en högstadieskola. För glesbygdsområden tog uttalandet sikle framför alltpå bevarandet av befintliga små skolor och inte på nyetablering avhögstadieskolor. Efter förslag av regeringen beslöt vid1981/att kommuner iicke-glesbygd skall kunna behålla eller etablera små högstadieskolor som vid tilldelningen av statsbidrag iform av basresurser inte betraktas som självständiga skolenheter utan somfilialskolor till större högstadieskolor (prop, 1981/82:157, UbU 36, rskr,445). Eleverna i filialskolan räknas således samman med eleverna i huvudskolanvid basresurstilldelningen, Utbildningsutskottet.uttalade vidriksdagsbehandlingen (UbU 36 s, 6) all i det fall en glesbygdskommun villnyinrätta en liten högstadieskola bör självfallet systemet med filialhögsladiumkunna komma i fråga. Reglerna för filialhögstadium tillämpades förstagången vid fastställandet av antalet basresurser för /84, Såväl som riksdagsbeslut harsåledes i första hand tagit sikte på alt bevara befintliga skolor i glesbygd, I del fall en glesbygdskom mun vill nyinrätta en högstadieskola med mindre än tre paralleller innebär riksdagsbeslut att systemet med s.k. filialhögstadiumtillämpas. Resurstilldelning sker i sådana fallgemensamt till huvudskola och filialsko la. Skälen till denna förhållandevisrestriktiva inställning till nyinrättande är all de statliga kostnaderna blir högre vid nyetablering av en högstadie skola med mindre än tre parallellerjämfört med om systemet med filial- högstadium används. Det är dock svårt att generellt ange merkostnaden 106 förslalen vid en sådan nyetablering. Omständigheterna i del enskilda fallet Prop. såsomelevernas fördelning på skolenheter m, m, påverkar kraftigt koslna- Bil. Ett medgivande om inrättandeav en självständig högstadieskola medmindre än tre paralleller skulle innebära en generösare timiilldelning ån om skolan betraktas som enfilial lill en annan högstadieskola, I vissa fallinnebär del också all extra basresurser utgår. Från fiera kommuner har framförts önskemål alt fåetablera små högstadieskolor. Enligt min mening är del angelägel alttillgodose delta krav. Från regionalpolitisksynpunkt är det viktigt alt kunna erbjuda också högstadieundervisninginom rimligt avstånd i en bygd. Jag föreslår därför att kravet på minst treparalleller vid nyetablering av småhögstadieskolor i glesbygd slopas. Regeringen bör få medge inrättande av självständiga högstadieskolor i sådana falldär avståndet mellan huvudskola och filialskola är så stort alt det ärsvårt atl sambruka delar av resurserna. är det aktuellt att nyinrätta ettsådant högstadium i Stockholmsskärgård, på Ljuslerö i . Jag bedömer att nyinrättande av små högstadieskolor kan bliaktuellt i ytteriigare några kommuneri landet- Det normala bör dock även fortsättningsvis vara atl skolstyrelsen själv beslutar inom ramen för nugällande ordning med filialhögstadium. Regeringen bör inhämta godkännande avförslaget om inrättande av högstadieskolor. Tilläggsbidragelutgår med viss procent av bidraget för bas- och förstärkningsresurser-Regeringen har för /87 faslslälll procentsatsen tUl 6,3(SÖ-FS 1987:135), TiU grund för detta beslut har legat dels en beräkningav kommunernas bidragsberättigade vikariekostnader för lärare och skolledare, som utförts av SÖ grundade på uppgifter från , dels en beräkning av kommunernaskostnader för viss nedsättning av lärares undervisningsskyldighet grundade påuppgifter från statistiskacentralbyrån (SCB). Ett motsvarande underlag kommer altpresenteras för fastställande av definitiv procentsats för tilläggsbidragetför /88, Jag beräknar atl tilläggsbidragel förredovisningsårel 1987/88 skall utgå med5,av bidraget lill bas- och förstärkningsresurser. Detta motsvarar ett bidragsunderlag på 551,1 milj, kr. Medhänvisning till vad jag har anfört under anslaget B 10, Kopiering av litterära ochkonstnärliga verk inom skolområdethar jag därvid vid mina beräkningar för innevarande läsår reducerattilläggsbidraget med kostnaderna för kopiering i skolorna. SÖhar på regeringens uppdrag gjort en översyn av reglerna om statsbidrag till kommuner för kostnader förhemspråksundervisning och sludiehand- ledning på hemspråk samt undervisning i svenska som andraspråk i grund- 107 skolan.SÖ har därvid föreslagit bl, a. att nuvarande bidrag lill undervis- Prop.1987/88:100 ning i hemspråk, sludiehandledning på hemspråk och undervisning isvens- Bil. 10 ka som andraspråk tillförs förstärkningsresurssamtidigt som en viss minimigaranti för omfattningen av hemspråksundervisningenför varje berörd elev införs. Genom viss omfördelning av medlen har SÖ vidareföreslagit alt 2 veckolimmar i särskilt språkslöd för annat språk än svenskaför elev som med sina föräldrar ofta vistas utomlands skall bekostas urförstärkningsresursen, SÖ har beräknat kostnaderna för denna reform lill544000 kr, exkl, sociala avgifter och lönekoslnadspålägg, Somjag tidigare nämnt avser jag alt senare i vårföreslå regeringen atl förelägga en proposition om bl, a, styrningen av skolan, I dennaproposition kommer statsbidragssystem atl las upp, I avvaktanhärpå är jag inte beredd alt nu förorda några förändringar vad gäller de olikakomponenterna i statsbidragssystem. Jag är därför inte hellerberedd atl nu ta ställning lill SÖ:s förslag om ett nytt statsbidrag lillspråkslöd för annat språk än svenska för elev som ofta vistas utomlands. Jag vill i detta sammanhang behandla frågan omhemspråksundervisningens förläggning i liden, I samband med alt språk- ochkullurarvsulred-ningens betänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung Gemenskap iSverige, Utbildning för språklig och kulturell mångfald behandlades i 1985 årsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bil, 10, UbU 12, rskr, 149) tog jag uppfrågan om att hemspråksundervisning skall kunna erbjudas elever utanför lid somschemalagts för den ordinarie undervisningen eller under t, ex, tid för friaaktiviteter. Detta för atl eleverna då inle behöver gå miste om annanundervisning. Enligt vad jag erfarit har denna möjlighet inte utnyttjats på delsätt som jag avsåg. Del finns därför anledning all la upp frågan på nytt. Jaganser att hemspråksundervisningen i större utsträckning bör förläggas utanförden ordinarie timplanen. Jag ser flera fördelar med en sådan ordning. Elevernagår inte miste om annan undervisning och ett lugnare och båttre arbetsklimatskapas i klassen genom atl invandrareleverna kan närvara på alla lektionerfillsammans med sina kamrater med svensk bakgrund. Denna ordning ger ocksåmöjligheter all använda tillgängliga resurser på ell mer rationellt sätt. Omundervisningen förläggs utanför ordinarie timplan finns större möjligheter att samla elever i grupper lill denna undervisning. Jag menar således allhemspråksundervisningen, där detta är praktiskt genomförbart, i första handskall förläggas på det sätt jag här redovisat. För helhetens skull vill jag här nämna atlutbildningsministern vid sin anmälan av anslaget D 11, Utbildning förundervisningsyrken kommer att föreslå en ny hemspråkslärarutbildning. För stödundervisning i svenska och förhemspråksundervisning beräknar jag 402,4 milj, kr, resp, 305,2 milj, kr, förredovisningsårel 1987/88, Jag har därvid beaktat att ett särskilt veckolimprisskall beräknas för hemspråksundervisning, vilkel baseras på kommunernaslönekostnad för enbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning. Regeringen har i enlighet med beslut (prop,1984/85:100 bil. 10, UbU 12, rskr, 149) beslutat om pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever i 14 kommuner. För särskilt statsbidrag till denna 108 verksamhetutgår innevarande budgetår 2,2 milj. kr. SÖ har föreslagit en utökning av medelstilldelningenmed 1 milj, kr. 1987/88:100 Förslaget skall enligt SÖ finansieras genomden omläggning av statsbidra- Bil. 10 get till bl.a. hemspråk som jag harredovisat. Som jag likaså har nämnt tidigare är jag inte beredd att nu taställning till SÖ:s förslag om ett nytt statsbidragssystem. Jag är därför inleheller beredd atl följa SÖ:s förslag om en utökning av den särskildamedelsfilldelningen tiU den pedagogiska utvecklingsverksamheten förfinskspråkiga elever. För bidrag lill kostnader för kallortstillägg ochflnskspråktillägg beräknar jag 31,2 milj, kr. Fr,o, m. redovisningsårel 1986/87 gäller ett nytt system för filldelning av skolledningsresurseri (prop, 1984/85:100 bU, 10, UbU 16, rskr, 234), Iskolledningsresursen ingår bidrag fill kostnader för löner åt rektorer ochstudierektorer, kostnader för uppdragstillägg fill lillsynslärare samtkostnader för nedsättning av underyisningsskyldigheten för lUlsyns- lärare ochlärare med specialfunktioner, Somjag har anfört i inledningen (avsnitt 3,2) förordarjag atl del för varje grundskola med högstadium avsätts särskilda resurser föratt främja pedagogisk utveckling och viss fortbildning för dataundervisningeni skolan samt visst ansvar för datorutrustningen. Jag beräknar kostnaden fördetta ändamål lill 7,5 milj, kr. På grund av anslagels konstruktion med ettförskotts- och ett slutregleringsförfarande påverkar milt förslag inte beräkningarnaför /89, Jag har beräknat skolledningsresurserna till sammanlagt715,7 milj-kr. Totaltberäknar jag statsbidraget för /88 till ändamål underanslagsposten 1 till 11797,5 milj. kr. Somjag har redovisat i det föregåendeomfattas denna anslagspost av ett förskotts- och slutregleringsförfarande.Under /89 utbetalas tUl kommunerna dels förskott baserat på delfastställda bidraget för redovisningsårel 1987/88, dels slutreglering för dettaredovisningsår. Beräkningav förskott och slutreglering under /89, belopp i milj. kr. 1986/87 1987/88 1988/89 Som jag har nämnt skall enligt förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag fill utbildning driftbidrag lill och vad därmed hör samman reduceras , Jag beräk nar bidraget på anslagsposten fill 11721,1 milj. kr. Förbidrag till kostnader för vissa arbetsgivaravgifter beräknar jag Prop,1987/88:100 2578,2 milj. kr. Vid min beräkning har jag tagit hänsyn fill attutbetalning Bil. 10 av bidraget sker av bidragsunderlaget. Förreducerat lönekostnadspålägg beräknar jag 1 311,9 milj, kr. Beräkningengrundar jag därvid på utbetalningen sedan den tvåprocentiga besparingenfråndragits. Under poslen Bidrag till kommuner och organisationerför vissa verksamheter har jag för /89 beräknat , förbidrag till lägerskolor anordnade av i , Efter förslag budgetproposition (prop,1984/85:100 bil, 10 s, 154, UbU 16, rskr, 234) och propositionen om kvinnorsvillkor på arbetsmarknaden (prop, 1984/85:130 s, 13, AU 18, rskr. 346) harriksdagen beslutat att avsätta särskilda medel till sommarkurser i teknik för flickor, Dessa kurser genomförsunder sommaruppehållet efter årskurs 8 eller efter årskurs 9. För budgetåret1988/89 har jag beräknat , för sommarkurser i teknik för flickor. Jag har också under denna anslagspost beräknat 2270000kr, för pedagogisk utvecklingsverksamhet för undervisning av finskspråkigaelever. Under posten Extra bidrag till yrkesorientering iglesbygd samt bidrag till kommuner som ordnar praktisk arbetslivsorientering påhögstadiet än har jag beräknat 4,1 milj. kr. Statsbidragfill fristående skolor m, m. Enligt9 kap, 1 § skollagen (1985:1100) får vanlig skolplikt fullgöras i en frislåendeskola, om skolan är godkänd för ändamålet-Godkännande skall meddelas, omskolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivåväsentligen svarar mol de kunskaper och färdigheter som förmedlaroch skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännande skall prövas av skolstyrelsen iden kommun där skolan skall bedriva sin verksamhet. beslöt (prop, 1982/83:1, UbU 10,rskr, 63) om ett nytt statsbidragssystem för frislående skolor för skolplikligaelever. Bestämmelserna om statsbidrag finns i förordningen (1983:97) omstatsbidrag lill fristående skolor för skolplikliga elever. Bestämmelsernainnebär alt regeringen kan förklara sådan skola berättigad lill statsbidrag. Som grundläggandeförutsättning gäller all skolan är godkänd samt atl skolan genom sin pedagogikeller särskilda inslag i verksamheten eller på annat sätt kan ge erfarenheterav värde för kommunernas grundskolor eller komplettera dessa i någol annatallmännylligl avseende. Dessutom krävs, om inte särskilda skäl föranlederannat, atl skolan har bedrivit sinverksamhet , I samband med alt regeringen den 6 oktober 1983förklarade vissa fristående skolor för skolplikliga elever berättigade lill statsbidrag fr. o,m, /84 uppdrogs åt SÖ att utvärdera verksamheten vid dessa skolor, SÖ skulle vidare göra en bedömning av i vilken utsträckning 110 och på vilkel sätt erfarenheterna från skolorna kanöverföras lill det Prop, 1987/88:100 allmänna skolväsendel. SÖ uppdrog åt professorn atl ledautvärderingen. har utarbetat en rapport (R 86:23) Frislåendeskolor och alternativ pedagogik, somlegat till grund för SÖ:s utvärdering av de statsbidragsberätfigadefristående skolorna. Rapporten och SÖ:s förslag har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende börfogas som bilaga 10,5 en sammanfattning av rapporten och som bilaga 10,6en sammanställning av remissyttrandena. Utvärderingenvisar i korthet följande: Vad gäller waldorfskolorna har dessa erfarenheterav intresse att redovisa, menförutsättningen är en i viktiga avseenden annan skolstmktur än grundskolans.Detta försvårar eller renlav omöjliggör atl erfarenheterna förs över fill , I andra delar ärerfarenheterna lättare överförbaramen skiljer sig då i princip inle från vad som görs eller åtminstone kan görasi . Beträffande de kristna skolorna ärhuvuderfarenhelen alt dessa är annorlundaän i sin religionsundervisning, vilket enligt riksdagsbeslut inte utgör fillräckligt skäl förstatsbidrag, I övrigt framstår dekristna skolorna principiellt inle som allernafiv tillgmndskolan. Utvärderingenvisar generellt sett all det inle finns några markanta skillnader mellan frislående skolor å ena sidan och å andrasidan utöver vissa svårligenöverförbara förhållanden. När det gäller den direkta undervisningen ärlikheterna större än skillnaderna. Utgångspunkten beslul, attstatsbidrag utgår lill en fristående skola för att den skall ge erfarenheter lill , har ipraktiken således inte uppfyllts-Det finns därför enligt min mening skäl alt delvis ändra de grundläggande förutsättningarna för statsbidrag tillfristående skolor. Enligt min mening bör regeringen även ifortsättningen pröva fråga om statsbidrag lill frislående skola i varjesärskilt fall. Jag är således inte bereddatt förorda att alla godkända skolor automatiskt skall få statsbidrag. Regeringens beslut bör grundas på enhelhetsbedömning av skolans verksamhet. Följande punkter bör vara utgångspunktför regeringens prövning. Som utvärderingen visar är del inte möjligt altutgå från att erfarenheterna från varje enskild fristående skola skall kunnaöverföras till del allmännaskolväsendet. Kravet på atl varje enskild skola skall ge erfarenheter av värdeför bör därför slopas.