prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Med anledning av Prop. 1987/88:100 översynen infördes ellnytt statsbidragssystem Bil, 7 1988. Enligt detnya systemet utgår statsbidrag per varje femtonlal barn som ' är inskrivna idaghem, fritidshem eller dellidsgrupp. Bidrag utgår också för öppen förskola.Statsbidrag till familjedaghem utgår per inskrivet barn. 1 statsbidraget lilldaghem och fritidshem har inberäknals dels ett belopp för insatser för barn medbehov av särskilt slöd och dels ett belopp för fortbildningsinsatser förpersonalen. Statsbidrag lämnas även till alternativabarnomsorgsformer under förutsättning alt dessa finns upptagna i kommunensbarnomsorgsplan och att den som driver sådant daghem eller fritidshem är en sammanslutningav föräldrar som gemensamt tar ansvaret för sina egna barn(föräldrakooperativ), en sammanslutning som har anknytning till en ideell organisation, erbjuder enspeciell form av pedagogik eller arbetar på andra liknande ideella grunder. Inom ramen för statsbidraget lill kommunernasbarnomsorg avsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Dessa medel fördelas av regeringen. Projekt av delta slag bedrivsf.n. i ca 200 kommuner. Av de 105 milj. kr. som anslagits för budgetåren1984/85 - 1987/88 har fram lill ca 96 milj. kr.fördelats på ca 600 projekt. Projekten omfattar bl.a. möjligheter till bättre resursutnyttjande, pedagogisktinnehåll i barnomsorgen, förbättring och utveckling av ledningsfunktioner idaghem och frilidsheir, enklare forrher av skolbarnsomsorg för mellanstadiebarn,utveckling av verksamheten i familjedaghem, föräldramed-verkan, samverkanförskola-lågstadium och särskilda insatser för invandrarbarn. Statsbidraget till barnomsorgen finansieras överstatsbudgeten som tillförs en särskild socialavgift från arbetsgivare ochegenförelagare. Avgiften uppgår till av avgiftsunderlaget. 1 samband med behandlingen av propositionen(1984/85:209) om förskola för alla barn slog fast vissa grundläggandeprinciper för verksamheten i förskolor (daghem, dellidsgrupp och öppenförskola) och familjedaghem. Därvid anfördes atl för mål och innehåll ibarnomsorgens förskoleverksamhet skall finnas en gemensam ram för hela landeti form av ett pedagogiskt program för förskolan. har päregeringens uppdrag utarbetat ett sådant program. Arbetet redovisades 1987. har vidare med slöd av en forskargrupp och enexpertgrupp påbörjat,ett arbete med atl utforma ett kompletterande materiallill det pedagogiska programmet för förskolan för de äldre förskolebarnen.Arbetet avses vara avslutat . Regeringen har givit iuppdrag att utreda den sociala snedrekryteringen inom barnomsorgen i samarbetemed bl.a. LO, och . har även fått i uppdragatt utarbeta ett peda gogiskt program för fritidshem. Uppdraget skall redovisas . So cialstyrelsen avser dessutoin redovisa ell förslag lill allmänna råd för familje-. Jaghär vidare för avsikt alt föreslå regeringen alt ge i Prop. 1987/88:100 uppdrag all belysa vissa frågor ang. de kommunala avgifternainom barnom- Bil, 7 sorg, hemtjänst och färdtjänst. revisorer har redovisat engranskning av statsbidragssystemet för barnomsorgen (Dnr. I deltasammanhang har revisorerna också gjort en fördjupad studie av den alternativabarnomsorgen och de statliga och kommunala kostnaderna för denna verksamhet. Utbyggnaden av den öppna förskolan har fortsalt. Enligtbarnomsorgsundersökningen hade 143 000 barn besökt en öppen förskola-vid någoltillfälle . Verksamheten är sedan 1 januari 1984statsbidragsberältigad. beslul om förskola för alla barn innebär attdefi öppna förskolan får en alltmer betydelsefull roll som ell led i alt geförskolebarn i familjedaghem eller barn som är hemma hos en förälder tillgång till en pedagogiskt inriktad verksamhet.Den öppna förskolan har visat sig spela en väsentlig roll i strävandena för altskapa sociala kontakter mellan människor i bostadsområdena. Den utgör ofta enbas för arbetet med föräldrasamverkah och föräldrautbildning och är ett stödför dagbarnvårdarna i deras arbete. 1 fanns det ca 1 100öppna förskolor i landet. Ett särskilt statsbidrag utgår lill kommunerna förhemspråksträning för invandrarbarn. Jag kommer under anslaget atl redovisaett förslag till viss omläggning av del nuvarande statsbidragssystemet förhemspråksträning i förskolan. har fill uppgift att samordna frågor somrör barns miljö och säkerhet. Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp förbarnsäkerheisfrå-gor och en för barnmiljöfrågor för att samordna insatsernainom barnsäkerhets- resp. barnmiljöområdet. för inlernationella adoptionsfrågor ()har tilluppgift att underlätta adoption i av utländska barn, atlinformera i frågor som rör sådana adoptioner samt all auktorisera ideellaorganisationer som lämnar adoptionshjälp och utövar tillsyn över verksamheten.Vidare prövar.och godkänner nämnden utländska beslut om adoption. NIAbeslutar också om fördelningen äv statsbidraget till de auktoriseradeorganisationerna. Sedan början av 1970-talel har del anlänt närmare 30000 barn från ett 30-tal olika länder utanför till för adoption.De flesta barnen har kommit från och . Under de senaste årenhar omkring 1 500 barn anlänt till . 8 719 278 183 9 140 000 000 9 795 000 000 Statsbidrag för barnomsorg lämnas enligt förordningen(1987:860) om statsbidrag till kommunerna för barnomsorg för inskrivna barn iföljande omsorgsforiner och med följande belopp. Förvarje femtontal inskrivna barn - varav för barn med behov avsärskilt stöd - varav för fortbildning av anställdai: * dellidsförskola/öppen förskolaDärutöver för varje nattöppen avdelning Förvarje femtonlal inskrivna barn - varav för öppen fritidsverksamhet - varav för barn med behov avsärskilt stöd - varav för fortbildning av anställdai fritidshem/öppet frifidshem Förvarje femtonlal inskrivna barn Förvarje enhet som hålls öppen ininst Förbarn inskrivna minst 7 tim./dag Förbarn inskrivna mindre än 7 tim./dag 16 500 7 500 1987/88:100 Bil. Statsbidrag till alternativa daghem och fritidshemlämnas fill kommunen enligt samma regler som för kommunalt driven verksamhet.De delar som avser insatser för barn med behov av särskilt stöd resp.fortbildning förmedlas av kommunen till den som driver barnomsorgen endast iden mån denna har kostnader för den verksamhet som avses. Statsbidragen beviljas och betalas ut av socialstyrelsen.Förskott lämnas av statsbidraget för året före bidragsårel. Förskottetbetalas ut med en fjärdedel i vardera april, julioch oktober under bidragsåret samt i januari året efter bidragsåret.Slutavräkning sker i april året efter bidragsåret. Inomramen för statsbidraget till barnomsorgen avsätts medel för lokallutvecklings- och förnyelsearbete. Utöver de prioriteradeutvecklingsområdena, som t.ex. effektivare resursutnyttjande och pedagogisktinnehåll, kommer under nästa budgetår särskilt alt satsas på projekt som rörmiljö- och teknikfrågor. Dessa medel fördelas efter beslut av regeringen. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet utifrån styrelsens statistik över utbetaldastatsbidrag, kommunernas barnomsorgsplaner och SCB:s barnomsorgsundersökningför . Socialstyrelsenpåpekar, med anledning av det nya statsbidragssystemet, Prop. 1987/88:100viklen av att bl.a. se hur speciellt markerade delar av anslaget används i Bil.7 prakfiken. Detta ställer krav på atltillsynsmyndigheten mer akfivt än tidigareutvecklar former och metoder för systemafiska uppföljningssystem. Styrelsenavser också att bygga upp en tillsynsverksamhet i syfte atl följa upp och analysera kostnaderna i förhållande lillkvalitetsaspekterna inom barnomsorgen. Vidare genomför under hösten 1987en kartläggning av orsakerna till avgången från förskolärar- ochfrilidspedagogyrkena. Socialstyrelsenföreslår all bidragen för fortbildningsinsatser höjs från 2,5 milj. kr. till3,5 milj. kr. beräknar det totala medelsbehovelför statsbidragen lill barnomsorgenför /89 lill 9 800 milj. kr. Utbyggnadenav barnomsorgen sker i enlighet med beslul. ska alla förskolebarn från eft och ett halvtårs ålder ha rätt all delta i någonform av förskoleverksamhet. Denna rätt avser plats i daghem, familjedaghem, delfidsgrupp eller rätt lill deltagande i öppen förskoleverksamhet beroende på föräldrarnas förvärvarbete ellerstudier och barnens behov. Genom införandel av del nya statsbidragssystem,som trädde i kraft den 1 januari1988, har vissa oönskade effekter av det tidigare statsbidragssystemet rättatstill. Den koppling, som tidigarefanns mellan vislelsetid och bidragoch som ledde till alt barn med behovav deltidsomsorg i daghem missgynnades,har slopats. Vidare höjs bidraget till barn med behov av särskilt stöd. Statsbidrag införs lill natlöppna daghem,lill personalens fortbildning och förnya öppna former av fritidshemsverksamhet för skolbarn. Statsbidrag till alternativa daghem och fritidshem lämnas enligt samma regler som lill verksamhet. Statsbidrag lämnas dock endast under förutsättning att den som driver daghemmet ellerfritidshemmet är antingen en sammanslutning av föräldrar som gemensamt laransvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn (föräldrakooperativ),eller en sammanslutning som haranknytning till en ideellorganisation, erbjuder en speciell formav pedagogik eller arbetar på andra liknande ideella grunder. I sammanhanget vill jag nämna all i enskrivelse till pekat på behovet av all åstadkomma preciseringar av vissa krav och begrepp när del gällerdessa förutsättningar för statsbidrag ål de alternativa barnomsorgsformerna.Jag vill här informera om de förtydliganden somsocialstyrelsen avser atl tillämpa. När det gäller föräldrakooperativ, eller"en sammanslutning av föräldrarsom gemensamt tar ansvaret om sina egna barn eller varandras barn" krävs del liksom för övriga daghem och fritidshematl verksamheten bedrivs fortlöpandeoch all barnen är inskrivna. Med föräldrakooperativ menar alt de föräldrar som har barn idaghemmet/fritidshemmet utgör medlemmar i den sammanslutning (förening) somdriver verksamheten och att ingaandra bör vara medlemmar i den sammanslutningen. Det hindrar inte att medlemmarna väljer andra personer tillstyrelsen för 105 personer som fyller ell behov av sakkunskap. Delfinns för föräldrakooperativen inga,krav på en speciell form av peda- Prop.1987/88:100 gogik eller anknytning till ideell organisation annat än atlverksamheten Bil. 7 skall drivas inomramen för ay samhället accepterade målsättningar och pedagogiska formersom de kommer lill ullryck i T § socialtjänstlagen. Föreningsformen kan varasåväl ideell som ekonomisk. anser att med ideell organisation skall förstås etableradeideella organisationer såsom frikyrkliga samfund, miljöorganisationer, politiska ungdomsorganisationer etc. Det fordrasatt den sökande kommunen i ansökanvisar hur anknytningen lill den ideella organisationen är beskaffad, I dessa fall fordras inle heller någonspeciell form av pedagogik. Det räckeralltså med all man skall verka i överensstämmelse med den ideellaorganisationens anda och målsättning och i likhet med föräldrakooperativen inom ramen för av samhället accepterademålsättningar och pedagogiska former. Med en speciell formav pedagogik avser etablerade al ternativa pedagogiska inriktningarsom Montessori- och Walldorfpedago- gik. Utöverdessaalternalivpedagogiska skolor finns utrymme atl stödja nya och väl genomtänkta pedagogiska alternativ. Dessa bör i så fall erbjuda nå got som den kommunala barnomsorgen normalt inle erbjuder. Med "ge nomtänkt" avser bland annat atl den sökande som åberopar alternativpedagogiska grunder för statsbidrag skall kunna motivera pedago gisk målsättning och metod och varialternativet till barnomsorg består. När det gällerbegreppet arbetar på andra liknande ideellagrunder framhåller atl del bör gälla nyarörelser som har ett ur samhälletssynpunkt intressant och värdefullt tillskott till den svenska barnomsorgenoch som bör stödjas med statsbidrag. Styrelsen anser att tolkningen avbegreppet bör vara restriktiv och att de enskilda daghemmen/fritidshemmen normalt bör inrymmas under de övrigakategorierna. Jag har under anslaget beräknat oförändrat 2,5milj. till för fortbildningsinsatser. Jag har vidare beräknat 20 milj. kr. förutvecklings-och förnyelsearbeteinom barnomsorgen. Jag vill i detta sammanhang betona vikten av en tidig miljöfostran hos barn. Efter samråd medchefen för miljö- ochenergidepartementet kommer därför en särskild satsning med dessa medel allgöras för miljöfostran inom barnomsorgen under näsla budgetår. Liksom tidigarekommer även teknikfrågor atl vara ett prioriterat område. Jag har vidare beräknat medel för en nybarnomsorgsundersökning . Dettotala anslagsbehovet beräknat jag till . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lillBidrag till barnomsorg för /89 anvisa ettförslagsanslag av 9 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan , 1987/88:100 Från anslaget utgår statsbidrag lill kostnaderna förhemspråksträning för 5- och 6-åringar med annat hemspråk än svenska.Statsbidraget har fastställts till . Bidragsbestämmelserna återfinns iförordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråkslräning i förskolan(ändrad 1979:266 och 1985:603). Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet utifrån antalet 5- och 6-åringar i förskolan med behovav hemspråksstöd. I tidigare anslagsframställningar har socialstyrelsenpåvisat behovet av hemspråksstöd för de yngre barnen i förskolan. Socialstyrelsenföreslår atl en översyn av statsbidraget lill hemspråkslräning i förskolan görsi detta syfte. Som tänkbart allernafiv anges alt slopa statsbidraget för barn igrupper med fast ivåspråkig personal, s.k. hemspråksgrupper, och rikta del lillbarn i grupper utan sådan personal. Del totala medelsbehovel beräknas av socialstyrelsenlill 32,4 milj. kr. för /89. Måletför hemspråksiräningen i förskolan är, som även anges för skolanshemspråkslräning, att främja en aktiv ivåspråkighet och all stödja barnetsspråkutveckling med förankring i det egna språket. Förutsättningen för alt ett barn skall kunna fåhemspråkslräning i försko- . lan är attbarnet i hemmet har ett annat dagligt umgängesspråk än svenska med minst en förälder/vårdnadshavare. Detta krav gällerdock inle för sa-iTiiska barn och vissa utländska adoptivbarn soir har ettetablerat språk när de kommer lill och som har behov av språkslöd iförskolan. Enligt min mening bör undantaget från kravet omhemspråk som dagligt umgängesspråk i hemmet utökas till atl även gälla zigenska barn och torne-dalsfinska barn, ilikhet med vad som införts när det gäller hem- .språksundervisningen i . har i sina tidigareanslagsframställningar framhållit all barn som har ett annat riiodersmål än svenska är i behov av stöd oavsett ål der. Del är i synnerhet i de lägre åldrarna som behovet är störst. Den'ökande andelen flyktingbarn i förskolan gör del än mer motiverat atl se över stats bidragets konslruklion. Speciellt för barn i flyktingfamiljer, men ävCn för . invandrar- och minoritelsbarn i övrigt, är det viktigt atl de i förskolan från början får möjlighet atl utveckla modersmålet och få slöd för sin kulturella förankring. I princip finns tre typer av barngrupper medinvandrarbarn i förskolan. Hemspråksgrupper, dvs. enspråkiga barngrupper med fast Ivåspråkig perso- 107 nal, sammansatta barngrupper, dvs. tvåspråkiga barngruppermed fast Prop, 1987/88:100 Ivåspråkigpersonal och svenska barngrupper med invandrarbarn, där ambu- Bil, 7 lerandeIvåspråkig personal ger hemspråksstöd åt invandrarbarnen. Som framhållit i sinanslagsframställning är det önskvärt attbarnen får del av hemspråkslräning redan . kankonstateras alt hemspråksträningen i hemspråksgrupper med fast Ivåspråkig personal normalt inte medför någon merkostnad förkommunen. Jag förordar därför attdessa medel i stället används för att ge även barn i åldern hemspråksträning. Statsbidragssystemet förhemspråksträning i förskolan bördärför ändras fr.o.m. så alt del omfattar alla barn i åldern0-6 år som får sin hemspråksträning i sammansatta grupper eller genomambulerande hemspråkstränare. Den förändring av statsbidragssystemet som jag härförordar kan finansieras inom nuvarande anslagsram. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 30,3 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår 1. att godkänna de riktlinjerför statsbidrag till hemspråksträning i förskolan som jag härförordat, 2. atl till Bidrag tillhemspråksträning i förskolan för /89 anvisa ett förslagsanslag av . är en central förvaltningsmyndighetmed uppgift atl handlägga frågorrörande barns miljö och barns säkerhet. Instruktion för barnmiljörådetframgår av särskild förordning (1980:572). leds av en styrelse beslående avordförande och tio övriga ledamöter.1 styrelsen, som utses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a, lill , , , , statens planverk och statenstrafiksäkerhetsverk. verksamhet omfattar olikasamordningsprojekt inom barnsäkerhels-och barnmiljöområdet. Vidare arbetar rådet med särskild information inom dessaområden genom skrifter, konferenser, utställningar, seminarier m.m. Enreferensgrupp för barnsäkerhel och en för barnmiljö är knuten fill rådet i syfte att samla inerfarenheter, stimulera till ochsamordna olika insatser, spridainformation och uppmärksamma brister i barns miljö. Rådet medverkar också i ett samarbete med deövriga nordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. Förall på ett tillfredsställande sätt kunna svara mot de krav som ställs på rådetanser rådet atl dess löneanslag bör förstärkas. Rådet framhåller bl.a. atl barnolycksfallen under senare lid delvisändrat karaktär. En del av olyckornahar ett direkt samband med det ökande våldet i samhället. Detta ställer ökade krav på förebyggande insatser förBarnmiljörådets sida. föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande: Huvudförslag budgetåret1988/89 . Minskningen av utgifterna fördelas över en treårsperiodmed fördelningen O %, och O % för förstaoch andra respektive tredje året. Barnmiljörådels utställningslokal avvecklas vilketinnebär en besparing med . Medel begärs för en ny tjänstsom handläggare av barnmiljöfrågor (-. ), för vikariats- och övertidslillägg i samband medlångtidssjukdom ochgraviditelsledighet (-1- . ), som kompensation för avtals-mässighöjningar i tjänstetidsklasser (-1- .) och för effektivisering av verksamheten genom dataanskaffning (-1- 75 000kr. Prop, 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning (1 782 000) -1- 213 000 (-1- 216 000) -1- 511 000 /89 bör medel för verksamhet beräknas medutgångspunkt i rådets huvudförslag. Jag beräknar därutöver . för enfortsatt ulbyggnad av rådels dalautrustning. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag anslaget lill . Jaghemställer atl regeringen föreslår att tillBarnmlljörådet för /89 anvisa ett förslagsanslag av . för internafionellaadoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighetmed ansvar för information, tillsyn och kontroll i frå- gorrörande inlernationella adoptioner. Instruktion för framgår av särskildförordning (1981:681, ändrad 1986:891). Socialnämnderna skall från enligtlagen (1984:1092) om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) inhämta ettyttrande från om fillförlillighelen i ett förmedlingsärende när det ärfråga om adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriseradorganisation. Andelen adoptioner av detta slag har sjunkit från år 1981till . Nämnden ansvarar vidare för frågor enligt förordningen(1976:834) om prövning av utländska beslul om adoption (ändrad 1981:674) samlfrågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1979:552) ominternationell adopfionshjälp (ändrad 1981:580 och 1984:1093). Efter ansökanoch särskild prövning kan ge auktorisation lill ideella organisafioner som avser arbeta med internationelladoptionshjälp. beslutar också om fördelningen av statsbidrag lill sådanaorganisationer. Nämndenbeslår av elva ledamöter, som förordnas av regeringen. 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidragtill auktoriserade (1 787 000) Medhänsyn till behovet av alt ulveckla uppgifterna inom nuvarande ansvarsområdeavvisas en nedskärning av tilldelade resurser bestämt. föreslår därför attmyndigheten kompenseras för de nedskärningar som följer av huvudförslaget samldärutöver tilldelas vissa smärre resurser, väsentliga för att skall kunnautföra sina av regering och riksdag ålagda uppgifter. föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Pris- och löneomräkning. För bl.a. förstärktinformationsverksamhet och utbildning önskas extra medel (-)- . ).Vidare yrkas att en nedskärning enligt huvudförslaget inle tillämpas påmyndighetens löne- och förvaltningsanslag (-1- . För bidrag till auktoriseradeorganisationer för internationell adopfionshjälp föreslår (-h 96 000). Adoptionskostnadsutredningensom arbetat med atl se över kostnaderna för enskilda i samband med'adoption avutländskt barn har avlämnat betänkandet (Ds S 1987:1)"Kostnader i samband med adoption av utländska barn".Betänkandet har remissbehandlats. Förslaget bereds Prop, 1987/88:100 f,n. Jag delar i huvudsak NIA:s bedömning av effekternaav en resursfördelning enligthuvudförslaget för /89. Jag,föreslår att nämnden undantas från huvudförslaget. Detta undantag harfinansierats genom omfördelning avandra förvaltningsresurser inom huvudtitel. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästa budgetår för nämndens verksamhet och-förbidrag fill,auktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp fill3 . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens adoptionsfrågor för /89 anvisa ett förslagsanslag av . G.Omsorgen om äldre och handikappade Prop. Åtgärdernainom samhällets omsorger för äldre syftar fill att förslärka äldres delakfighet i samhällsgemenskapen. Gemensamt föråtgärderna är också att de skallutveckla och säkerställa en ålderdom under trygga och värdiga former och med tillgång till boende, vård och service av god kvalitet. Service och vård lill äldre består av en rad olikaverksamheter hos kommuner ochlandsfing. Hit hör social hemtjänst, färdtjänst, servicebostäder, ålderdomshem, hemsjukvård och långtidssjukvård.Betydande delar av psykiatrin och akutsjukvården utnyttjas också av äldremänniskor. uppgick kostnaderna för service och vård lill äldre (inkl.kommunala bostadslill-lägg) fill uppskattningsvis . Blandmänniskor får hälften social hemhjälp och ungefär var fjärde bor på någon form avinstitution. I primärkommunernas äldreomsorg, landslingens långtidssjukvård saml hemsjukvård arbetade ca165 000 personer. Äldreomsorgen har byggts utkraftigt. harandelen av de äldre som bor på institution minskat någol. De öppna stödinsatserna inom primärvård och hemtjänst har istället ökat starkt. Inom har insatserna i allt högre grad riktals till deallra äldsta som behöver omfattande hjälp. Staten deltar finansiellt i landstingskommunernasoch kommunernas verksamhet för äldreframför allt genom de statligabidragen lill den sociala hemhjälpen, färdtjänsten, ersättningarna lill hälso- och sjukvårdensaml lill hjälpmedelsverksamheten. Tillgängliga befolkningsprognoser visar atl antaletpersoner inte förändras nämnvärt fram . Däremotökar den del av de äldre som är över80 år med 125 000 personer . Många av dessa kommer atl vara ensamstående och imånga fall ensamboende. Delta kommeräven fortsättningsvis att ställa stora krav på utveckling av samhälletsäldreomsorg. Enligt min bedömning bör vissa för samhälletsäldreomsorg principiellt viktigafrågor uppmärksammas särskilt under den närmaste framliden. Jag avser därföratl föreslå regeringen all förelägga en propositionom riktlinjerna för den framtida äldreomsorgen. Propositionen kommer alt bygga på äldreberedningensslutbetänkande (SOU 1987:21) "Äldreomsorgi utveckling" som har remissbehandlats. Redan nu vill jag emellertid särskilt framhålla några av defrågor som kommer att behandlas i propositionen. Äldre människor måste, i större utsträckning änför närvarande, kunna få välja hur de vill bo och vårdas de behöver samhällets service och vård. Del innebär atl allt fler äldre, som så önskar, skall få den hjälp de behöver för alt kunna bo kvar hetnma.