prop · GB0315 · 1987-12-31 00:00:00 — Underåret har en särskild grupp förberett del hälso- och sjukvärdsmi-nistermöte somskall äga rum i för att diskutera olika transplantationsfrågor. Expertkommitténför biomedicinsk utveckling (CAHBI) slutförde i prin-, cip arbetet med enrekommendation om konstgjord befruktning. Vidare har den särskildaexpertgruppen för medicinsk forskning, som involverar försök pä människa (CAHBl-RE),haft tvä möten under ärel. Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor Denvid miljöministerkonferensen i öppnadekonventionen rörande skyddet av vilda växter och djur i och deras naturiigabiotoper har trätt i kraft. Sammanlagt 15 medlemsstater samt EG och harhittills ratificerat konventionen. ratificerade konventionen underär1983. Ändamåletmed konventionen är all förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och ,med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter samlderas biotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Sombilaga till konventionen har fogats förteckningar på växt- och djurarter, somskall åtnjuta skydd. Dessa är nu föremål för viss revidering. Förslag finns omatt även la med fiskar och vissa ryggradslösa djur. Ytterligare arbete medformerna för urval och skydd av lokaler - biotoper återstår. Iresolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades regler för "del europeiska nätverketav biogenetiska reservat", vilket syftar till atl bevara representativa nalurtyperoch landskap. Arbetet med alt välja ut och avsätta biogenetiska reservat pågåri medlemsländerna. Våtmarker, hedar, alluvi-alskogar och havsslrandängar hör fillde nalurtyper, som i första omgången skall inrymmas i nätverket. Biotoper förhotade fåglar och herptiler saml vissa grupper av evertebrater (ryggradslösadjur) kommer att inkluderas bland de biogenetiska reservalen. haranmält ett antal våtmarker lill nätverket. I resolution (86)10 har ministerkommitténunderstrukit betydelsen av utvidgning av nätverket. Arbetetinom Europeiska naturvårds- och naturresurskommiltén (CDSN) har under är 1986 koncentrerats lill frågor om nalur- och land skapsvärd, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciella studier rörande olika nalurtyper som hedar, kalkomräden,. 1987/88:15 na områden m.fl. samt rörande olika djur- och växlgrupperpågår och publiceras vartefter de färdigställs. Detta gäller för grupper somdäggdjur, fåglar, grod- och kräldjur, fiskar och vissa everlebralgmpper somfjärilar saml för käriväxter. har ministerkommittén antagit en rekommendation"A charter on invertebrales" R(86)I0. Antalet ryggradslösa djur iEuropa kan anges till mellan 150 000 och 200 000 arter (mot 902 arterryggradsdjur). Mänga arter är av slor betydelse för jord- och skogsbrukelsproduktivitet, som markförbältrare m. m. Arbetet med naturvärdens plan- och skötselfrågor ärföremål för omorganisation för att bredda verksamheten. Frågor rörandetätorternas närmiljö saml bevarandet av jord- och skogsbrukslandskapetsmångfald prioriteras. har antagit en rekommendation om"urban open space" R(86)l 1. Information och naturvårdsundervisning ägnas sloruppmärksamhet. Bl.a. förbereds kampanj om "Agriculture and Wildlife".Denna utgör en del av stora "Campaign for the Countrysi-de",vilken får sin tyngdpunkt kring det kulturhistoriska arvet, skydd avbyggnadsminnen och kulturlandskapet. Bland aktuella frägor kan i övrigt nämnasnaturvårdsundervisning i samband med jord- och skogsbruk. Här kan särskilthänvisas till arbetet inom "". En fackministerkonferens kommer att hällas i år1987. Den skall särskilt behandla frägor om en ny europeisk strategi förnaturvård samt frågor om jordbrukslandskapet och naturvården. b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering för regional planering (CDAT) har avvecklatsfr. o. m. är 1986. kommer emellertid även fortsättningsvis attbiträda med personella och ekonomiska resurser i arbetet med att förbereda desärskilda konferenserna för ministrar ansvariga för regional planering (CEM.AT).Näsla planministerkonferens planeras äga rum i Schweiz.Huvudtemat vid konferensen kommer alt vara rationell markanvändning somförutsättning för utveckling. för stadsplanering och byggnadsvård (CDUP)har under årel haft följande verksamhet. Inom stadsplaneringsomrädet hölls en internationellkonferens i rörande hamnstäders planeringsproblematik. I projektet binds båda ansvarsområdena samman och hölls eninternationell konferens pä detta tema i . Inom ansvarsområdet byggnadsvård har årets arbeteinneburit - tvåinternationella konferenser, dels en om finansiering av byggnadsvård i ochdels en om induslriminnesvärd i - beredning avkommande aktiviteter inom områdena "arkeologi och planering","landsbygdsutveckling samt luftföroreningars inverkan påkulturminnen". Arbetet med teknisktbistånd liksom stödet till för Skr. 1987/88:15 hanlverksulvecklinghar legat på oförändrad nivä. del av kommitténs resurser läggs på information genom utgivandet av bullefinen"A Fulure for Our Past". Styrkommitténför Europarådels landsbygdskampanj har etablerats och påbörjatförberedelsearbetet för kampanjen 1987-88. Regionala och kommunala frågor Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt 18:e plenarmöte iStrasbourg . Mötet ägnades bl. a. åt förberedelserna för den7:e kommunminislerkonferensen i i den 8-10 oktober 1986.För närvarande behandlas följande verksamheter inom CDRM: kommunalsjälvstyrelse, demokrati, administration, ekonomioch regionala frägor. för gränskommunalt samarbete (CAHCT) har behandlat frågor somrör framtida samarbete mellan kommuner över nationsgränserna. Densjunde kommunminislerkonferensen hölls i . Densvenska delegationen leddes av civilminister . Vid konferensenbehandlades som tema I: "Utlänningars deltagande i det politiska livet päkommunal nivå" och som tema II: "Kommunala finanser". Vadgäller det första temat ultalade sig en majoritet för en konvention förmedlemsländernas medborgare all rösta i kommunalval i det land där de visias.En minoritet kunde emellertid inte acceptera en konvention av bl.a. konstitulionellaskäl. Konferensen rekommenderade att övervägalämpliga åtgärder med hänsyn lill den föreliggande situationen. Ifråga om del andra temat pä konferensen pekadeministrarna på del nära sambandet mellan självstyrelse ochtillgängligheten av lämpliga ekonomiska resurser på nivå med hänsyn lillsituationen i den nationella ekonomin. Betydelsen av all finna balans mellanstatsmakternas ansvar för ekonomin och principen om elt system med starkkommunal självstyrelse betonades. Vidnäsla kommunministerkonferens, som kommer all hållas i , kommeröverläggningarna alt gälla Kommunernasroll och erfarenheter när det gäller att bekämpa arbetslöshet Olikasålt och medel alt minska regional och lokal obalans genom ökad resursuljämning OlikaEuroparådsaklivitcter som har ägt rum inom området självstyrelse sedanden 7:e kommunminislerkonferensen. a)Rekommendationer och konventioner Irekommendationen R(86)l om skydd för persondata som används för socialaförmåner ges vissa riktlinjer för att skydda den enskildes privatliv näruppgifter samlas in, används och bevaras inom den sociala sektorn och närsädana uppgifter överförs från ell land lill elt annal. RekommendationenR(86)8 behandlar frågan om hur en medborgare i annan medlemsstat än bosältningsstatenbör få utöva sin rösträtt i hemlandet. Staterna uppmanas att lillåla medborgarei andra medlemsstater, som är bosatta på deras terrilorium, all fä utöva sin rätlalt rösta i hemlandels ' val genom röstning pä ambassader/konsulat eller genompoströstning eller genom fullmakt. I andra hand uppmanas staterna all underlällahemresan för den som måsle återvända till hemlandet för atl rösta. Dessutom börinformafionsflödet lill de röstberättigade underiättas. Irekommendationen R(86)12 om åtgärder för atl hindra respektive minska enalltför stor arbetsbörda för domstolarna ges riktlinjer för atl förbättra enskildasmöjligheter att fä sin sak prövad i domstol inom rimlig tid. a. föresläsökade möjligheter till medling, till skiljedom och lill avgöranden av ensamdomare.Dessutom föresläs atl vissa ärenden av icke-juridisk karaklär förs över lillandra instanser. RekommendationenR(86)13 om den prakfiska tillämpningen av den europeiska utlämningskonventionenbeträffande frihetsberövande i avvaktan på utlämning antogs i september 1986.Rekommendationen syftar till att förbättra skyddet för personer som är frihetsberövadei avvaktan på utlämning och atl åsladkomma en enhetlig tillämpning av utlämningsförfa-randeti della avseende. 1.Under styrkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pägår utredningsarbete påen rad områden i syfte atl uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådelsmedlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under är 1986 kan nämnas foslerfamiljefrägor,s.k. "insider irading", vissa dalaskyddsfrä-gor, allmänhetensdellagande i administrativa förfaranden som rör ell slort anlal enskildapersoner, konkursrältsliga frägor och arbetsmöjligheter för medlemmar i diplomalfamiljer. CDCJhar under årel haft sina 45:e och 46:e möten. Kommillén har föreslagitministerkommittén att anla de tidigare nämnda rekommendationerna R(86)I, 8 och12. Dessutom härden fill minislerkommitlén överiämnat tvä rekommendationer,den ena med ell moddlavlal angående arbetsmöjligheter för medlemmar i diplomalfamiljer,den andra med riktlinjer för fosterbarnsplaceringar i syfte all tillvaratabarnens intresse i synnerhet. CDCJhar också avgivit elt positivt yltrande beträffande den tredje meddfristigaplanen och tagit ställning till sin egen och experlkommittéernasverksamhel . för broUsfrägor(CDPC) höll siU 36:e möte ijuni 1986 med överdirektör , , som ordförande. de bl.a. all föreslå minislerkommitlén alt anla dentidigare nämnda rekom- Skr. 1987/88:15 mendalionen R(86)13 och en rekommendafionangäende fängelseregler. Vidare lämnade CDPC förslag om framtida aktiviteterför kommittén. Bland de frägor som under årel behandlats i arbetsgrupperunder CDPC kan nämnas straffrältsligt ansvar för juridiska personer,ungdomsbrottslighet och dalorrelaterad brottslighet. En av CDPC oberoende grupp arbetar med frågor som rörterroristbekämpning. för massmediafrågor (CDMM) ansvaradeför genom förandel av första ministerkonferens om massmediapolilik, vilken ägde rum i . Konferensens viktigare beslut var att anmoda CDMM all skyndsamt söka utarbeta bindande juridiska instrument för gränsöverskridande programsändningar i . Tvä huvudfrågor behandlades, nämligen dels möjligheterna all främja eu ropeiskt samarbete kring programproduklion och -distribution m. m., dels . "public service"-TV och privat-TV samt behovet av ökat samarbete för atl reglera gränsöverskridande program. svarade för det första ämnet och för del andra. I konferensen dellog utöver Europarå dels 21 medlemmar ocksä medlemmarna av den europeiska kulturkonven- lionen. har inbjudit all hålla den andraministerkonferensen om europeisk massmediapolilik i värt land. Konferensenkommer atl äga rum . Vidare har på CDMM:s förslag ministerkommittéantagit en rekommendation om principer för tillämpningen av upphovsrättslag-sliflningvid TV-överföring via satellit och kabel. för massmediapolitik, MM-PO, har inlett eltarbete som rör frägor om videovåld. ingår i en särskild expertkommitté.Arbetet beräknas fortgå . Den juridiska underkommittén (MM-JU) har framför alltsysslat med olika upphovsrältsliga problem och utarbetat förslag lill tvärekommendationer, den ena om kopiering för enskilt bruk av ljud- ochbildinspelningar och den andra om frågor som rör olovlig kommersiell kopieringav upp-hovsrätlsligt skyddat material, s. k. piracy. Denna underkommillé har nuinlett sitt arbete med upphovsrätt och reprografi, främst folokopiering. för frägor rörande asylrätt och flyktingar (CAHAR), i vilken innehar ordförandeskapet, fortsatte arbetet med alt nä överenskommelser beträffande dels den s. k. första- asyllandsfrågan, dels territoriell asyl, dels slutligen skydd för de facto-flyk- lingar. 1 den förstnämnda frägan tillsattes en särskild arbetsgrupp. Arbets gruppen utarbetade ett förslag lill konvention för behandling vid CAHAR:s möten . I CAHAR fördes också ingående diskussioner rörandesituationen för asylsökande i olika länder och olika slag av problem förmottagarländerna. Efter ett beslut av ministerkommittén vären 1986 kan CAHARpå begäran av en medlemsstat extrainkallas med kort varsel för alt diskuterabrådskande frägor. Deltagande i dessa möten förulsälls ske på hög tjänstemannanivå. Pä begäran avFörbundsrepubliken ägde ell sådant möte rum i Skr. 1987/88:15 oktober1986. Vid mötet diskuterades främsl del ständigt ökande anlalet asylsökandetill och olika staters åtgärder med anledning av det. Expertkommitténför frågor om passbeslämmdser och åtgärder mol förfalskning av resehandlingar (CAHID)fortsatte under är 1986 sin undersökning av vilka juridiska och administrativaåtgärder som krävs för all underlälla för medborgare i Europaråds-staterna allförflytta sig mellan länderna. Diskussioner fördes bl. a. om möjligheterna atlfå fram förfalsk-ningssäkra och enhetliga resehandlingar. CAHIDfortsatte också arbetet med all skapa användbara kanaler för informationsutbytemellan länderna när del gäller åtgärder för all upptäcka och begränsaanvändningen av förfalskade resehandlingar. Detfemtonde europeiska justitieministermölet hölls i . Vidmötet diskuterades bl. a. straffrättsliga aspekter på missbruk av och handelmed narkotika samt civilrättsligt ansvar och ersättning för miljöskada. I detsenare ämnet stod för den rapport som utgjorde underlag fördiskussionerna i denna del. Rapporten presenterades av justitieminister mötet antogs en resolution vari ministerkommittén bl. a. rekommenderadesatt ge en hög prioritering åt frågan om ersättning för skador på miljön. Vidarehölls i det sextonde kollokviel om europeisk rättmed temat . Kollokviel organiserades avEuroparådet i samarbete med och mänskliga rättigheter. Efterförberedelsearbete inom för terrorislfrä-gor ägde den 4-5november 1986 en ministerkonferens rum i med deltagande från störredelen av medlemsländerna av deras juslilie-eller inrikesministrar. Från svensksida deltog statsrådet . Konferensenantog en deklarafion om principer i kampen mot terrorism samt tre resolutionerhuvudsakligen med angivelser om arbetsprogram för framtidabefallning med lerroristfrågor. En kommitté tillsaltes för att följa upp dessabeslut. För att markera ämnets vikt är kommitténs benämning "Ministers' closeslcounsdlors on terrorism". fond för bosättning och regionalutveckling Fondenför bosättning och regional utveckling () bilda des är 1956. Samtliga Europarådels medlemsländer ulom , Storbri tannien och är anslutna till fonden. Härutöver är medlem. I början av är 1986 har dessutom associerats som medlem . Fonden bildades ursprungligen som ell instrument iflyktingpolitiken. 1987/88:15 men är inriktad huvudsakligen på altfinansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bosladsbyggnadsprojekl iregioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvidinsatser i samband med inhemska flyktingströmmar och naturkatastrofer. Viddiskussioner om Europarådels bidrag till en balanserad ekonomisk och socialutveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll, eftersomden är rådets enda konkreta instrument för ätt påverka utvecklingen inom detta omräde. Medlemsländernas insatser i fonden uppgär för närvarandetill sammanlagt 68,5 milj. US dollar i form av inbetalda medel,garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtillkommer atl fonden vid utgången av är 1986 hade reserver och vinstmedel på204,2 milj. US dollar. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevisfördelaktiga villkor låna upp pengar på den inlernationella kapitalmarknaden.Dessa pengar lånas sedan ul lill projekt i medlemsländerna med den inriktningsom beskrivits ovan. En liten del av utlåningen sker pä speciellt fördelaktigavillkor, en procents årlig ränta. Denna subventionerade utlåningbekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och lill slutet av är 1986 har fondenfinansierat projekt i medlemsländerna om totalt 4 226,4 milj. US dollar räknati löpande valutakurs. utestående län omräknade till aktuellvalutakurs uppgick till 4 , varav 54,4 milj. US dollar somsubventionerade lån. De största låntagarna har varil (avlånemedlen) och (). har nyutlåningen fält enjämnare geografisk fördelning och flera andra sydeuropeiska länder har erhållitstora län. Fondens verksamhet har expanderatmycket starkt. Nyutlåningen uppgick således till 667,7 milj. USdollar. Trots denna expansion väntade /87 godkända projektför 1 830,2 milj. US dollar pä finansiering. Fondens redovisade vinst uppgickunder till 58,0 milj. US dollar. De två senaste årens resultat har varilexceptionellt goda och motsvarar tillsammans närmare hälften av fondenssammanlagda vinster grundande. Inför framförda önskemål av fondensverkställande ledning om bl.a. ökade kapitalinsatser från medlemsländerna tillsattefondens beslutande organ, på svenskt initiativ, enarbetsgrupp med uppgift all närmare överväga hur fonden bör utvecklas iframtiden. inträdde i fonden är 1977. Vår andel i fondenskapital uppgär lill , vilkel motsvarar . Av detta belopphar betalats in och är ell garantiåtagande.Sverige har möjlighet att inom ramen för de beslut som fonden fattat öka sininsats med ytterligare I . har bl.a. eftersträvat atlutlåningen skall fä en bättre geografisk fördelning och koncentreras till desocialt angelägnaste projekten, att en större andel av fondens vinst skallanvändas för lån på särskilt fördelaktiga villkor saml att flera länder skallansluta sig till fonden. har varit anslutet till konventionenom utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer förläkeme-ddssubslanser och vissa färdiga läkemedel och har bindande gillighel ide 17 länder som f n. är anslutna lill konventionen. har dessutomratificerat konventionen och inträdde i arbetet som fullvärdig medlem frånsommaren 1987. Den första editionen av trädde i kraft iSverige . påbörjades utgivningen av den andraeditionen av farmakopén. Denna innehåller dels reviderade bestämmelser frånden första editionen, dels nya föreskrifter. Revisionsarbetet kunde avslutasår och detta betyder all den andra editionen i alla dess delar kantillämpas i medlemsländerna från . Samfidigt sätts den gamlaedition I ur kraft. var representerat vid samtliga tre farmakopékommissionsmölenunder . I de totalt 25 expertgrupper, som förbereder och bearbetarmaterial som skall ingå i farmakopén, medverkar 14 svenska representanter,hämtade frän statliga laboratorier, farmacevtisk industri och apoteksbolaget.De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete påsina respektive laboratorier. De statliga laboratorierna representeras avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning, slalens bakteriologiska laboratorium ochstatens veterinärmedicinska anstalt. Arbetet samordnas i av den svenskafarmakopékommittén vid . har stor betydelse som normgivande förläkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt vidapoteksbolagets läkemedelsberedning och -hantering. genomfördes en nyprioritering av arbetet, varvid fastlades vilka nya läkemedelssubstanser ochläkemedelsberedningar som skall ingå i kommande delar av europafarmakopén.Arbetet med de nya monografierna påbörjades . har vidarediskussioner tagits upp belräffande möjligheterna atl utveckla samarbetet inomläkemedelsområdet och blodförsörjningsområdet med den gemensamma marknaden iBryssel. Arbetet kännetecknas ocksä av en ökad samordning med WHO iGeneve samt en önskan till förbättrade informafions- och publiceringsinsatser. b) Pompidougruppen (Narkotikafrågor) Samarbetet, som omfattade , ,, , , , , , , , , , , , ge och Turkiel, inleddes på initiativ av den franske presidenten . är det inkorporerat i . arbetet är multidisciplinärt. De ministrar som är ansvariga för samordning en av narkotikafrågor möts ungefär en gång och gör de 19 gemensammauttalanden, som påkallas av ulvecklingen och gjorda utred- Skr. 1987/88:15 ningarsaml bestämmer inriktningen på samarbetet fram lill näsla minislermöle.Mellan ministermötena sammanträder tvä gånger representanter för deolika medlemsländerna (s. k. permanenta korrespondenter) för atl genomföraministrarnas beslul saml för atl rapportera om pågående och planerade insatseri medlemsländerna. Delandra minislermötet efter inkorporering i - det sjunde totalt -hölls under franskt ordförandeskap i . Underår 1986 har arbetet i gruppen varil inriktat pä atl fullfölja de beslul somfattades vid minislermötet saml på alt förbereda det minislermöle somägde rum ijanuari 1987 i . Enarbetsgrupp har tillsatts för att undersöka vilken roll rättsväsendets olikadelar - t.ex. polis, åklagare, domstolar och kriminalvård - spelar för allmissbrukare skall fä vård i de olika medlemsländerna. seminarium harvidare genomförts och yllerligare ell har planerats alt ägarum . har ett särskill möte ägt rum omefterforskning, beslag och förverkande av tillgångar åtkomna genom narkotikabrott.Genom gruppens arbete på detta område har det skett en samordning mellanmedlemsländerna inför diskussioner i FN:s om en nykonvention om illegal handel med narkotika. Vidare har ägt rumett seminarium om narkotikakonlroll vid flygplatser. En särskild arbetsgrupphar arbetat med samordning av epidemiologisk forskning. Arbetet är inriktat påatl genomföra en s. k. multi-city-sludie samt förbättra skolundersökningarna. Underårel hölls tvä möten om metoder all nå ungdomar som särskill riskerar atl hamnai missbruk. Etl seminarium om dessa frågor planerades och ägde sedan rum undervåren 1987. Vidare har en arbetsgrupp diskuterat frågan om behandling avkvinnliga missbrukare. Gruppen har också diskuterat frågan om AIDS ochnarkotikamissbruk. hölls ocksä etl möte om möjligheter alt ingripapå inlernationelll vatten mot fartyg som misslänks smuggla narkotika. Tryckeri, 1987 -20