prop · GB0369 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:69 om och rätten till 1 , .. o Prop. domstolsprovning i /88:69 Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att det skall införas en möjlighet till överprövning iregeringsrätten av vissa beslut som regeringen och andra myndigheter meddelar iförvaltningsärenden. Överprövningen skall ske på ansökan av en enskild part ochomfatta frågan om beslutet står i överensstämmelse med gällande rättsregler. Förslagetsyftar till att säkerställa att svensk rätt motsvarar åtaganden enligteuropakonventionen om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Dennya prövningsmöjligheten skall kallas rättsprövning. I väntan på erfarenheterfrån tillämpningen skall den vara tidsbegränsad. Den skall gälla beslut-sommeddelas och följas upp genomöversyner av lagstiftningen på de områden som berörs. Rättelse: S, 6 rad 4 ivänsterspalten, flyttas till högerspaltens rad 3, 1 Förslag till Prop. Lag om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut 1§ På ansökan av en enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringeneller en förvaltningsmyndighet som rör något förhållande som avses i 8 kap. 2eller 3 § regeringsformen skall regeringsrätten pröva om avgörandet i ärendetstrider mot någon rättsregel. Rättsprövningkan gälla endast sådana beslut som innebärmyndighetsutövning mot den enskilde, annarskan prövas av domstol endast efter ansökan om resning, och inteskulle ha kunnat överprövas i annan ordning. 2§ Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämdi lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare, Lagengäller inte heller 1, beslutav en arrendenämnd, hyresnämnd eller övervakningsnämnd, 2. beslutom svenskt medborgarskap, 3, beslut om utlänningars vistelsei riket, 4, beslut om värnpliktigas ellerreservpersonals inkallelse eller tjänstgöring inom försvarsmakten, 5, beslut enligt lagen (1966:413)om vapenfri tjänst, 6. beslut som rör skatter elleravgifter, 7. beslut enligt lagen (1974:922)om kreditpoliUska medel eller beslut i frågor om allmän likviditetsindragningeller allmän prisreglering, 8. beslut enligt lagen (1982:513)om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m,m,, 9, andrabeslut enligt lagen (1983:1034) om kontroll över rillverkningen av krigsmateriel, m, m. än sädana som avser äterkallelse av tillstånd, 10. beslutom tillstånd till sådan verksamhet som avses i 1 § 35 lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 3§ Ansökan om rättsprövning ges in rill regeringsrätten. Den skall ha kommitin dit för beslutet. 4 § Ett förvaltningsbeslut skall gälla trots att rättsprövning kan ske. Regeringsrätten får dock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla. 5 § Om regeringsrätten finner att förvaltningsbeslutet strider mot någon rättsregel, skall regeringsrätten upphäva beslutet och, om det behövs. återförvisa ärendet till den myndighet som meddelatbeslutet, I annat fall Prop. 1987/88:69 står beslutet fast. 6 § Vid rättsprövning är en avdelning av regeringsrättendomför med tre regeringsråd om prövningen är av enkelt slag. Vid beslut attavvisa en för sent inkommen ansökan om rättsprövning är avdelningen domför medtre regeringsråd. I övrigt gäller om regeringsrättens sammansättning lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Denna lag träder i kraft . Den tillämpas påbeslut som meddelas från ikraftträdandet till utgången av . Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs att 30 § värnpliktslagen (1941:967)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse består av består av ordförande och högst fyra andra le- ordförande och högstfyra andra le damöter. För ledamot skall finnas damöter. För ledamöterna skall det ersättare. Vid hinder för ordföran- finnas ersättare. Ordföranden och den tjänstgör ersättare för honom ersättare för honom skall vara eller som ordförande. ha varit ordinarie domare. Regeringen utser ledamöter och ersättare . är beslutför när ordföranden ellerersättare för honom samt minst en annan ledamot äro närvarande. När ärende avstörre vikt handlägges, böra om möjligt samtliga ledamöter närvara. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid enöverläggning, tillämpas föreskrifterna i 16 kap. om omröstningi tvistemål. bestämmelser om jäv mot domare gäller itillämpliga delar ledamöter av värnpliktsnämnden. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1969:378, Senaste lydelse 1986:1145, Lag om ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighetför järnväg m. m. Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1945:119) omstängselskyldighet för järnväg m, m, skall ha följande lydelse. består av ordförande och två andraledamöter. För ledamöterna skola finnas ersättare. Ordföranden och ersättarenför denne skola vara lagfarna och erfarna i domarvärv. Ledamöter och ersättareförordnas av regeringen . består av ordförande och två andraledamöter. För ledamöterna skall det finnas ersättare. Ordföranden och ersättarenför denne skall vara eller ha varit ordinarie domare. Ledamöter och ersättareförordnas av regeringen . Denna lag träder i kraft . ' Lag om ändring i resegarantilagen (1972:204) Härigenomföreskrivs att 10 § resegarantilagen (1972:204) skall ha följande lydelse. Föreslagenlydelse 10 §' Nämnden består av ordförande och fyra andra ledamöter, avvilka två utses bland personer, som kan anses företräda konsumentintressen,och tvä bland personer, som kan anses företräda företagarintressen. För vaijeledamot finnes erforderligt antal ersättare. Ordföranden och ersättare förhonom skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. Ordföranden, andra ledamöter och Nämndenbestår av ordförande och fyra andra ledamöter, av vilka , två utses blandpersoner, som kan anses företräda konsumentintressen, och tvä bland personer,som kan anses företräda företagarintressen. För varje ledamot skall det finnasett tillräckligt antal ersättare. Ordföranden och ersättare för honom skallvara eller ha varit ordinarie domare. ersättare förordnas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i oljekrislagen (1975:197) Härigenom föreskrivs att 8 § oljekrislagen (1975:197)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättning bestämmes av en Ersättning bestäms av en nämnd, nämnd, oljekrisnämnden, som be- oljekrisnämnden, som består av står av ordförande och fyra andra ordförande och fyra andra ledamö- Ordföranden och ytter- ter. Ordföranden och ytterligare en ligare en ledamot skall vara lagkun- ledamot skall vara eller ha varitor- niga och erfarna i domarvärv. För vaije ledamot finns en eller flera ersättare.Bestämmelserna i övrigt om ledamot gäller även ersättare. Mot nämndens beslutenligt denna lag fär talan ej föras. Denna lag träder i kraft , Lagen omtryckt1978:269, Lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) Härigenom föreskrivs att 20 § förfogandelagen (1978:262)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 § Ledamöterna i riksvärderingsnämnden utses av regeringen. Ledamot skall vara svensk med- Ledamöterna skall vara svenska borgare. Den som är omyndig eller i medborgare. Den som är omyndig konkurstillstånd fär ej utöva befatt- eller i konkurstillstånd fär inte ut- ning som ledamot. Ordföranden öva befattning som ledamot, ytteriigare en ledamot skall randen och ytteriigare en ledamot vara lagfarna och erfarna i domar- skall vara eller ha varu ordinarie värv. Denna lag träder i kraft , Lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenom föreskrivs i fråga om expropriationslagen(1972:719) dels att 3 kap, 6 § och 5 kap, 16 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap, 10 §, av följande lydelse. /expropriationstillstånd skall bestämmas inom vilken saken skallfullföljas genom ansökan om stämning till domstol. Föreligger särskUda skäl,kan tiden förlängas. Ansökan om förlängning skall göras före utgången av denlöpande tidsfristen. Om fastighetsägaren visar att hans olägenhet av attex-propriationsfrågan hålles öppen har ökat avsevärt, kan på hans begäran denbestämda tidsfristen förkortas. Beslut om kortare tidsfrist får ej meddelasförrän förflutit efter det att expropriationstillstånd meddelades. Bestämmelserna i 1 § äger motsvarande tillämpningbeträffande prövning av fråga om förlängning eller förkortning av tid inomvilken saken skall fullföljas. Om den som erhållh expropriationstillstånd ej har väckttalan inom den bestämda tiden, är tillståndet förfallet, såvida han icke inomsamma tid har ansökt om förlängning av tidsfristen och ansökningen bifalles. Har expropriationstillständet förfallit enligt tredjestycket eller enligt 5 kap, 15 § andra stycket eller 18 § tredje stycket ochbegäres därefter nytt expropriationstillstånd till egendomen av samme sökandeoch på samma expropriationsgrund som tidigare, kan sådant tillstånd beviljasendast om särskilda skäl föreligger. Ett expropriationstillstånd förfaller, om saken inte harfullföljts genom ansökan om stämning till domstol från det atttillståndet beviljades. Har expropriationstillständet förfallit enligt förstastycket eller enligt 5 kap, 15 § andra stycket eller 18 § tredje stycket ellerhar expro-priationstillståndet upphävts enligt 10 § och begärs därefter nyttex-propriationsrillstånd till egendomen av samma sökande och på sammaexpropriationsgrund som tidigare, kan sådant tillstånd beviljas endast omsärskilda skäl föreligger. Senaste lydelse 1979:896, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Regeringen skall upphäva ett expropriationstillstånd helteller delvis, om förhållandena sedan tillståndet meddelades har ändrats såatt förutsättningarna för tillståndet inte längre föreligger. Frågor om upphävande av e.x-propriationstillstånd prövaspå anmälan av den domstol som handlägger expropriationsmålet. Sådan anmälanfår göras endast om fastighetsägaren har visat sannolika skäl för atttillståndet skall upphävas. Har skada uppstått för sakägare pä grund av expropriationsanspråksom återkallats och avskrives målet i den delen, skall den exproprierandeersätta skadan. Första stycket äger motsvarande Första stycket tillämpasockså tillämpning när domstolen skiljer när domstolen avslutar målet med målet från sig med anledning av att anledning av att tillstånd till expro- tillstånd till expropriation vägrats priation vägrats eller upphävts eller eller tillstånd förfallit enligt 18 § tillstånd förfallit enligt 18 § tredje tredje stycket, stycket. Innan avskrivning sker pä grund av äterkallelse av denexproprierande skall han,om han har fått tillstånd till expropriationen, hoslänsstyrelsen ställa säkerhet för ersättning som avses i första stycket, såvidaicke samtliga sakägare förklarat sig avstå från att yrka sådan ersättning. Denna lag träder i kraft , Den äldre lydelsen av 3 kap, 6 § gäller fortfarande ifråga om expropriationstillstånd som har meddelats före ikraftträdandet.Tidsfristen inom vilken expropriationssaken skall fullföljas vid domstol fär dockförlängas endast om ansökan om förlängning har gjorts före ikraftträdandet.Förlängning fär medges med högst . 2 Senaste lydelse 1979:896, 8 Förslagtill Prop. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 8 § vattenlagen (1983:291) skall ha följande lydelse. 2 kap, 8§ Omdet för att kraftförsörjningen skall utvecklas planmässigt är nödvändigt attett sådant strömfall tas i anspråk som tillkommer annan än staten och som inteär utnyttjat pä ett frän allmän synpunkt ändamålsenligt sätt, får regeringen påansökan av någon som vill tillgodogöra sig vattenkraften förordna attströmfallet eller särskild rätt till detta får tas i anspråk. Densom har fått tillstånd enligt Den som fått tillstånd enligt förs- första stycket skall inom tid som ta stycket skall från det regeringen bestämmer och vid att tillståndet beviljades ansöka om äventyr att tillståndet förfaller hos bestämmande av ersättning hos ansöka om be- för vad som tas i stämmande av ersättning för vad anspråk enligt första stycket. Om som tas i anspråk enligt första ansökan inte görs inom , stycket, upphör tillståndet att gälla. Rättatt pä grund av förordnande enligt första stycket ta strömfall i anspråk färinte utan regeringens medgivande övergå från innehavaren till någon annan. Regeringenfår besluta de villkor för rättighetens utnyttjande som behövs frän allmänsynpunkt. Dennalag träder i kraft . Den äldre lydelsen av 2 kap. 8 § gällerfortfarande i fråga om tillstånd som meddelats före ikraftträdandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, R. , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist, Proposition om och rätten tilldomstolsprövning i Sedanlång tid pågår i en utveckling mot att allt fler förvaltningsbeslutkan överprövas av domstol. Viktiga etapper i denna utveckling har varit regeringsrättensinrättande års förvaltningsrättsreform. Även efter dennareform har bl, a. förvaltningsdomstolsorganisa-rionen byggts ut både i fråga omde allmänna förvaltningsdomstolarna och beträffande försäkringsdomstolarna.Också strävanden att avlasta regeringen prövningen av förvaltningsärenden harbidragit till att sådana ärenden i ökad utsträckning har kommit underdomstolarnas kompetens. Dennautveckling står i god överensstämmelse med principerna i Europarådetskonvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna (i fortsättningen kallad ). är sedan är1952 bundet av denna konvention som innehåller bestämmelser om ett antal fri-och rättigheter. Enav bestämmelserna i konventionen - arrikel 6 - gäller den enskildes rätt att fåsina civila rättigheter och skyldigheter prövade inför en inhemsk domstol.Enligt bestämmelsen skall envar, när det gäller att pröva hans civilarättigheter och skyldigheter, vara berättigad till opartisk och offentligrättegång ("a fair and public hearing") inom skälig tid och inför enoavhängig och opartisk domstol, som upprättats enligt lag. Tvåsärskilda organ har enligt konventionen till uppgift att övervaka dessefterlevnad, nämligen den europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna och den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna,båda med säte i , 1samband med att anslöt sig rill konventionen uttalades attbestämmelserna i artikel 6 om rättegängsgarantierna i full utsträckning vartäckta av (prop, 1951:165 s. 12), Vid den tidpunktenförutsattes att uttrycket "civila rättigheter och skyldigheter"syftade på sådant som traditionellt brukar räknas till civilrätten. Undersenare är har den europeiska domstolen emellertid i flera fall ansett att äventillämpningen av vissa regler i den offentliga rätten som rör förhällandet mellanenskilda människor och det allmänna gäller civila Prop. 1987/88:69rättigheter och skyldigheter i den mening som avses i konventionen. Frågan om anpassning av den svenska lagstiftningen rill den europeiskadomstolens praxis i fråga om artikel 6 har behandlats i promemorian (Ds Ju1986:3) och rätten till domstolsprövning i . Ipromemorian, som har upprättats i , föreslås bl. a. attdet skall öppnas en ny möjlighet rill överprövning i regeringsrätten av vissabeslut som regeringen och andra myndigheter meddelar i förvaltningsärenden.Till protokollet i detta ärende bör promemorian fogas som bilaga 1 . Yttranden har avgetts av regeringsrättens ledamöter,justitiekanslern (), hovrätten för Nedre , kammarrätten i ,, , datainspektionen, kommerskollegium,krigsmaterielinspektionen, utredningen (UD 1985:03) om svensk utlandsverksamhetpå krigsmaterielomrädet, , , statens nämndför internationella adoptionsfrägor, transportrådet, bankinspektionen, juridiskafakultetsnämnden vid i , juridiska fakultetsstyrelsernavid universiteten i och , lantbruksstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen,statens invandrarverk, länsstyrelserna i , , och , , koncessionsnämnden förmiljöskydd, statens energiverk, , justitieombudsmannen (JO), . ,Centralorganisationen /SR, , . Medborgarrättsrörelsen, villaägareförbundoch Svenska avdelningen av internationella juristkommissionen. Ett yttrandehar också kommit från professorn i internationell rätt , Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 2. Regeringenbeslöt att inhämta lagrådets yttrande över förslag till lagom rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut m, m. Förslagen hade upprättats ijustitiedepartementet pä grundval av departementspromemorian ochremissyttrandena. De lagförslag som remitterades till lagrådet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådethar i sitt yttrande, som bör fogas till protokollet som bilaga 4, godtagitförslagen i allt väsentligt men föreslagit nägra mindre ändringar, I yttrandetbehandlas bl, a, frågorna om förslagen innebär en domstolsprövning som kananses motsvara konventionens krav och om förslagen kan genomföras utangrundlagsändring. Lagrådet besvarar båda dessa frågor jakande. Jagavser att nu ta upp frågan om förslag till om europakon ventionen och rätten till domstolsprövning av förvaltningsbeslut i . Först redovisar jag översiktligt de nuvarande möjligheterna till domstols prövning och pekar på huvudlinjerna i den utveckling som har ägt rum pä området (avsnitt 2). Sedan presenterar jag mina överväganden och förslag under följande sex rubriker: 10 en ny möjlighet tilldomstolsprövning (avsnitt 3.1), Prop. rillämpningsomrädetför den nya prövningsmöjligheten (avsnitt 3.2), 9 domstolsprövningens omfattning (avsnitt 3.3), förfarandet (avsnitt3.4), den lagtekniskalösningen m. m, (avsnitt 3,5), « omprövning avexpropriationstillstånd (avsnitt 3,6), Nägraytterligare frågor i sammanhanget tar jag upp i specialmotiveringen (avsnitt5), Somkommer att framgå godtar jag lagrådets förslag och förordar alltså några mindreändringar i de remitterade förslagen, I övrigt skiljer sig mitt förslag nu fränlagrådsremissens endast genom att vissa redakrionella ändringar har gjorts samtikraftträdandet har flyttats fram. 2 Nuvarande möjligheter att få förvaltningsbeslutdomstolsprövade Somjag antydde inledningsvis är den nuvarande uppgiftsfördelningen mellandomstolar och administrativa myndigheter i vårt land resultatet av en längutveckling, Iäldre tid skilde man inte sä noga mellan rättskipning och förvaltning. De bådafunktionerna hölls samman genom att kungen var högsta förvaltningsmyndighetsamtidigt som han hade domsrätt och högsta dom över alla domare. Genom prövningav klagomål mot fogdar, befallningsmän, domare m. fl. reviderade kungen såvälförvaltningsbeslut som domstolsavgöranden. Kungensmakt att överpröva domstolarnas beslut uppdrogs ät högsta domstolen.Fram hade kungen som ett minne från äldre tid tvä röster i högstadomstolen när han personligen infann sig där. dömde ocksålänge i kungens namn. Detta formella band mellan rättskipning och regeringsmaktavskaffades vid grundlagsreformen , av kungens uppgift att som högsta administrativa instans överprövaförvaltningsmyndigheternas beslut uppdrogs åt regeringsrätten. Dennaövertog åtskilliga grupper av överklaganden som tidigare hade handlagts iregeringen. Reformen hade det dubbla syftet att öka rättssäkerheten i dessaärenden och att göra det möjligt för regeringen att koncentrera sig pä störreoch mera övergripande frågor. Engrundsats vid kompetensuppdelningen mellan regeringsrätten och regeringen varatt ärenden av huvudsakligen rättslig karaktär borde gå till regeringsrättenmedan andra ärenden skulle prövas av regeringen. Framför allt skulle regeringenpröva ärenden "i vilka avgörandet har den vikt för det allmänna, att derasöverflyttning, tvärt emot syftet med reformen, kunde sägas innebära ettförsvagande av regeringsmakten" (prop. 1908:37 s. 11), Framtill grundlagsreformen utfärdade regeringsrätten liksom regeringen och högsta domstolen sina beslut i kungens namn, 11 Med tanke pä det systemsom således gällde till för ganska sedan Prop. 1987/88:69 är detknappast förvånande att någon generell rätt rill domstolsprövning avförvaltningsbeslut inte har funnits i värt land. Domstolsprövningen avförvaltningsbeslut har i stället utvidgats successivt. Denreform i början pä som brukar kallas förvaltningsrättsreformeninnebar att rättsskyddet byggdes ut på två fronter. Dels stärktes rättssäkerheteni själva förvaltningsförfarandet genom tillkomsten av en lag med allmännagrundregler för hur förvaltningsmyndigheterna skall handlägga sina ärenden,nämligen förvaltningslag. Dels lade reformen grunden för enutvidgning av möjligheterna att fä förvaltningsbeslut domstolsprövade.Tyngdpunkten i den domstolsmässiga prövningen efter överklagande flyttades fränregeringsrätten till kammarrätt. Regeringsrätten fick huvudsaklig ställning avprejudikatinstans. Kammarrätt blev allmän förvaltningsdomstol närmast underregeringsrätten. byggdes ut kraftigt.Vidare förstärktes förvaltningsrättskipningen på länsplanet genom attsärskilda länsdomstolar inrättades för den förvaltningsrättskipning som länsstyrelsernatidigare handhaft. Länsdomstolarnavar till en början knutna till länsstyrelserna. bröts de ut ur dessaoch omvandlfides till allmänna förvaltningsdomstolar, länsrätterna, Samma årinrättades ocksä särskilda förvaltningsdomstolar -försäkringsrätter som underförsäkringsöverdomstolen prövar överklaganden på socialförsäkringsområdet. Medtiden har uppgiften att pröva överklaganden av förvaltningsbeslut pä allt flerområden flyttats från regeringen till förvaltningsdomstolarna. År1984 fastställde riktlinjer för en systematisk översyn av reglerna omrätt att överklaga ärenden till regeringen och för utformningen avöverklaganderegler i nya ärendegrupper (prop. 1983/84:120, KU 23, rskr. 250),Riktlinjerna innebär att regeringen i möjligaste mån skall befrias frän sådanaärenden som inte kräver ett ställningstagande från regeringen som politisktorgan. Riksdagenhar anvisat flera olika metoder som skall användas för att nå detta mål. Enmetod är att flytta ärenden från regeringen rill domstolarna i de fall då detär ändamålsenligt, I riktlinjerna sägs bl, a. följande om detta (prop, s, 29),Genom en rad reformer pä förvaltningsrättskipningens område under en följd avår har man nätt sä långt att det knappast längre är möjligt att i någon störreutsträckning flytta ärenden från regeringen till domstolarna. Principen att måldär rättsfrågan är huvudsaken skall gå till domstol är i stort sett genomfördoch bör vara vägledande också i fortsättningen. Mindre avsteg från principenbör dock kunna göras i båda riktningarna. Det finns ocksä mänga gränsfall. Arbetetmed att följa upp riktlinjerna genom författningsändringar har bedrivitsområdesvis och är ännu inte avslutat. har arbetet bl. a. lett till attförvaltningsdomstolarna fått överta vissa ytterligare grupper av ärenden därregeringen tidigare var högsta instans. Regeringen kvarstår emellertid somslutinstans i åtskilliga ärendegrupper. Somexempel på grupper av ärenden där regeringen är slutinstans kan nämnas frågor om tillstånd att inrätta personregister enligt datalagstiftning en, tillstånd till kreditupplysningsverksamhet, tillstånd till inkassoverk- 12 samhet,tillstånd till yrkesmässig tillverkning av läkemedel, tillstånd för Prop.1987/88:69 privatpraktiserande tandläkare eller sjukgymnaster att arbeta inomden allmänna försäkringens ram, tillstånd till yrkesmässig trafik med bilar ochbussar, tillstånd till flygtrafik, tillstånd till tillfällig handel, tillståndatt handla med skrot, undantag från aktiebolagslagens låneförbud, godkännandeav enskilda skolor, förhandsgranskning av film, tillstånd att förvärvajordbruksfastigheter,bildande av naturreservat och tillstånd till fiskodling. Andraärenden som regeringen efter överklagande prövar som högsta instans gäller utlänningarsrätt att resa in i och uppehålla sig i , förvärv av svensktmedborgarskap, tillstånd att bedriva arbetsförmedling, förelägganden och förbudenligt arbetsmiljölagstiftningen, tillstånd till bebyggelse, rillstånd attfullgöra vapenfri tjänst, tillstånd till utländska förvärv av fast egendom,koncession för mineralutvinning och tillstånd och tillsyn enligtmiljöskyddslagstiftningen.