prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Ävenfrågor om förhandlingar mellan parterna som syftar till attkollektivavtal skall träffas omfattas av bestämmelsen. det i styrelsen skall diskuteras t.ex,uppläggningen av en kommande löneförhandling iföretaget, får arbetstagarrepresentanterna regelmässigt anses jävigavid frågans behandling. Motsvarande gäller ifrågaom stridsåtgärder; det saknar därvidbetydelse vem av arbetsgivar- eller arbetstagarparten sora har tillgripiteller avser att tillgripa stridsåtgärden. Inte heller är det av betydelse för frägan ora jävsbestäraraelsens tillämplighetom stridsåtgärden är att anse som tillåten eller inte enligt lag eller avtal. Jävsbestämmelsen omfattar vidare s.k. rättstvister, dvs. tvister som Prop. 1987/88: 10 harsin grund i kollektivavtal, arbetsrättsliglagstiftning eller andra rättsförhållanden med anknytning till förhållandetarbetsgivare - arbetstagare. Om man 1 styrelsen avser att besluta t.ex. om atten arbetstvist vid företaget skall dras inför arbetsdomstolen eller ora styrelseledamöterna har att ta ställning till ett erbjudande om förlikningi en arbetstvist, får arbetstagarrepresentanterna somregel anses jäviga vid frågans behandling. Det bör påpekas att, i den raån jävsbestämmelsenblir tilläraplig på en frågasora skall behandlas i styrelsen, jävetträffar saratliga arbetstagarrepresentanteroavsett facklig tillhörighet. Det kan alltså inträffaatt en arbetstagarrepresentant utsedd av en tjänstemannaorganisation måstelärana styrelsesaramanträdet på grund av -jäv, även om denfråga som skall behandlas rör en tvistefrågamellan arbetsgivaren och arbetarorganisationen på arbetsplatsen. Detta följer av attarbetstagarrepresentanterna i styrelsen, fastän de är utsedda av de fackligaorganisationerna, anses representera alla anställda i företaget och inte enbart de egnamedlemsgrupperna. Liksom enligt gällanderätt kan jävsbestämraelsenbli tilläraplig även närarbetstagarrepresentant deltar i arbetet inom ett arbetsutskott ellermotsvarande. Frågor sora ligger inom ramen för arbetsgivarens arbetslednings- eller företagsledningsrättfaller utanför den föreslagna jävsbestäraraelsens tillämpningsområde. Oetta gälleroavsett _om arbetsgivaren är skyldig att förhandla i fråganenligt 11-14 §§ MBL eller inte. En arbetsgivaresora har för avsikt att lägga ned delar av verksaraheten kan alltsä inte vid ett styrelsesammanträde där frågan behandlas åberopaatt arbetstagarrepresentanterna Inte skall få delta på grund av jäv, Sora har framhållitsi avsnitt 7,3 är det arbetsgivaren som i sistahand ensam bestämmer i sådana frågor.Det förhållandet att saken kan bli föreraål församverkansförhandling med de fackligaorganisationerna kan inte anses innebäraatt något egentligt motpartsförhållande råder niellan företagetoch de anställda. I avsnitt 7.3 har frarahållits att saken kan vara att bedöma annorlunda närdet gäller fråga ora lärapligförhandlingsstrategi inför eller under pågående samverkansförhandling. Bestäraraelsen 1 paragrafens andrastycke saknar motsvarighet i gällande Prop.1987/88:10 styrelserepresentationslagar. Regeln knyter an till 2 § MBL därdet föreskrivs att en arbetsgivares verksarahetsom är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt,fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantas frän lagens tillärapningsområde, sävitt avserverksamhetens mål och inriktning. Den bärande tanken har varit att det fackliga inflytandetgenom medbestämmande inte skall tillåtas konkurrera med annat demokratisktbeslutsfattande eller träda de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet för när. Även i frågaora arbetstagarinflytande genora styrelserepresentation gör sig dessa ändamålssynpunkter gällandeoch den ifrågavarande bestämmelsens tillämpningsområde över-ensstäraraer, såvittgäller de företag som omfattas av den föreslagna nya lagen, med tillämpningsområdetför 2 § MBL (jfr Ds A 1984:4). 15 § Ansvar enligt bestämmelsen i 13 kap. 2 § fjärde stycket aktiebolagslagen(1975:1385) eller raotsvarande bestämmelse1 annan lag gäller inte arbetstagarrepresentant. Under avsnitt 8.2 har redogjorts för arbetstagarrepresentanternas ansvar enligt bestänmelser i ABL ra.fl. Detta innefattar delsett skadeståndsansvar för skada som tillfogas företaget eller tredje man, dels ett personligtbetalningsansvar för vissa förbindelser sora kan uppkomma. Den Ifrågavarande nya paragrafen, som saknar motsvarighet 1gällande rätt, tar sikte pådet personliga betalningsansvaret enligt 13 kap 2 § ABL eller motsvarande bestämmelse i annan lag. Hänvisningen till motsvarande bestämmelse1 annan lag gäller 75 § FL, 124 §lagen (1955:183) om bankrörelse och 14 kap. 2 § fjärde stycketförsäkringsrörelselagen (1982:713). Enligt dessabestämmelser åligger det styrelsen att vidta åtgärder för att fåföretaget försatt i likvidation i vad avser aktiebolag så snart företagetseget kapital understiger hälften av det registreradekapitalet. Underlåter styrelseledamöterna att fullgöravad sora på dera ankommer enligt bestämmelserna, svarar de solidariskt för företagets därefter uppkommande förbindelser. Den ifrågavarandenya bestämmelsen Innebär att arbetstagarrepresentanternas personligabetalningsansvar enligt de nu nämndalagrummen inte längre skall gälla. Arbetstagarrepresentanternas skadeståndsansvar berörsdäremot inte av bestänmelsen och kvarstår således oförändrat. En arbetstagarrepresentantsom genom sitt handlande i samband med att fråga om likvidationsplikt uppkommer i företaget uppsåtligen eller av oaktsamhet åsamkar t.ex. en borgenär skada kan således bli ersättningsskyldigför Prop. 1987/88: 10 skadan. Det bör påpekas att begränsningen av det personligabetalningsansvaret i situationer som avses raed de angivna lagrummen gäller arbetstagarrepresentanter som utsetts raed stöd av den föreslagnalagen om styrelserepresentation förde anställda, I den raån de anställdai ett företag skulle ha representanter 1styrelsen som utsetts till följd av kapitalägande, vare sig detta skett raed stöd av lagstiftningen ora allraänna pensionsfonden (fjärde fondstyrelsen och de fem löntagarfondstyrelserna)eller på annat sätt, gälleransvaret fullt ut. Det har bedörats tillräckligt att ta in regeln om ansvarsbegränsning i den nya lagen om styrelserepresentation. Några ändringar i ABLra,fl, författningar föreslås alltså inte. Detta avsnitt innehällertvå helt nya paragrafer utanmotsvarighet i gällandestyrelserepresentationslagar, I den ena paragrafen finns bestäraraelser om skadestånd (16 §), Den andra reglerar detalefrister som gäller för den som vill kräva skadestånd (17 §), 16 § En arbetsgivare eller enarbetstagarorganisation sora bryter mot denna lag skall betala ersättning förden skada som uppkommer. Skadeståndet kanavse både ersättning förden förlust sora uppkoramer och ersättning förden kränkning som lagbrottet Innebär, det är skäligt, kan skadeståndetsättas ned eller helt falla bort. Skadeståndsansvaretenligt paragrafen åvilar arbetsgivare och arbetstagarorganisationer.Under de särskilda förutsättningar somanges i 3 § kommer även ett kommissionärsföretag utan egna anställda att ha ett skadeståndsansvar enligt lagen. Något skadeståndsansvarför den enskilde arbetstagarrepresentantenföreligger däremot inte enligt förslaget. Detta är en konsekvens av att lagen inte lägger någraförpliktelser på den enskilde styrelserepresentanten. Sådana förpliktelserfinns i stället i huvudförfattningarna förde skilda företagstyperna där det raateriella innehållet i styrelseuppdraget regleras och där det också finnsregler om skadestånd. I den föreslagnabestämmelsen kommer denna avgränsning till uttryck Prop. 1987/88: 10 genom attskadeståndsansvaret anges gälla förarbetsgivare och arbetstagarorganisationer som "bryter mot dennalag". På motsvarande sätt är enstyrelseordförande som bryter raot t.ex. ABL:s bestäramelser om utsändandeav underlag före styrelsebeslut (8 kap. 9 § förstastycket) Inte skadeståndsansvarig enligt den föreslagna bestämmelsen.Ansvaret för brott mot ABL:s bestämraelser i sådanthänseende finns reglerat 1 19 kap. 1 § punkten 2 ABL. En annan avgränsningligger i. att talan vid arbetsdomstolen föröverträdelser av lagen endast kan föras i s.k. arbetstvister, dvs. tvister som rör förhållandet mellan företagetoch de anställda (20 §). Detta Innebäratt en arbetstagarorganisation sora t.ex. anser att en annan sådan organisation på arbetsplatsen har brutit mot ordningen för utseende av arbetstagarrepresentanter enligt 8 § andra stycket inte har någon möjlighet attmed stöd av lagen kräva skadeståndav den senare organisationen. Däremot kangivetvis i en raotsvarande situation talan riktas mot arbetsgivaren, om dennemedverkat vid den felaktiga tillämpningen avlagen. Omvänt kan' arbetsgivaren rikta skadeståndstalan raot den arbetstagarorganisation som brutitraot bestämmelsen. Skadeståndet kanavse både ersättning förden förlust som kan uppkomma, dvs.ekonomiskt skadestånd, och ersättning förden kränkning som lagbrottet innebär, i arbetsrättsligasamraanhang kallat allmänt skadestånd. I praktiken ärdet givetvis främst det allmänna skadeståndetsora kommer i fråga för brott raot bestäramelser-i lagen. Men man kan även tänka sig falldär ett ekonomiskt skadestånd skulle kunna utdömas, t.ex. om en arbetstagarrepresentant förvägras attdelta vid sammanträde med ett arbetsutskott somomfattas av 13 § i den föreslagna lagen och han eller hon på grund av inställelsentill samraanträdet gått förlustig lön för tiden. En arbetsgivares skadeståndsskyldighet kommer att aktualiseras t.ex. om arbetsgivaren hindraren arbetstagarrepresentant från att deltavid styrelsesammanträde (4 och 12 §§) eller vid sammanträde med arbetsutskott (13 §)eller ora arbetsgivaren pä grund av feltolkning av jävsreglerna (14 §)hindrar en arbetstagarrepresentant frånatt delta i behandlingen av en viss frågavid styrelsesammanträdet. Även en arbetstagarorganisation kan åläggas skadestånd, om organisa- Prop. 1987/88: 10 tionen t.ex, utser någon till arbetstagarrepresentant i ett företags styrelse utan att först ha inhäratat sådant tillstånd sora anges 1 9 § andra stycket. 17 § Den sora vill kräva skadeståndenligt denna lag skall under rätta raotparten ora sitt anspråk inom fyra mänaderfrån det skadan in träffade. Har inora påkallats förhandlingrörande anspråket enligt lagen (1976:580) ora raedbestäraraande1 arbetslivet eller raed stöd av kollektivavtal, skall talan väckas iriomfyra raånader efterdet att förhandlingen avslutades, I annatfall skall talan väckas inora åtta raånader frän skadans uppkomst. Lämnas inte underrättelse eller väcksinte talan inom den tid som anges i förstastycket, har parten förlorat sin rätt till talan. I paragrafen anges de regler om frister som gäller förtalan om skadestånd enligt 16 §, Bestämmelsenär utformad efter mönster av annan arbetsrättslig lagstiftning. Av reglerna framgår bl,a, att rätten till talan går förlorad, omfristerna inte iakttags. Under denna rubrik finns tre paragrafer som i huvudsak oförändrade har förts över från gällandelagstiftning. Som en följd av att bestämraelserna i LSA och LSABF enligt förslaget slåssamman i en ny lag har den ändringenvidtagits att prövningen av tillstånds- och undantagsfrågor enligt 19 § i den föreslagna lagen lagts på , även såvitt avser bankinstitut och försäkringsbolag.Enligt LSABF prövas undantagsfrågor av regeringen. Vidare har i 19 § tillagts ett nytt andra stycke som ger nämnden en uttrycklig rätt att inhibera arbetstagarti11 trade i styrelsen medan nämnden prövarfråga om undantag från lagen. 18 § Skulle styrelserepresentation för de anställdamedföra väsent lig olägenhet för ett företagpå grund av att 1. styrelsens sammansättningberor på .politiska styrkeförhållanden eller på förhållande mellan olika intressentereller intressentgrupper, som framgår av bolagsordningen, stadgarna,avtal eller annan omständig het, eller 2. bolagsordningen eller motsvarande föreskriver särskildröstmajoritet för styrelsens beslut, kan undantag medges fråndenna lag, om olägenheten inte kan undanröjas på annat sätt. Undantag skall förenas med villkor ora åtgärder som på annat sätt Prop. 1987/88:10 tillgodoser arbetstagarnas intresse av insyn i och inflytande påfråga ora företagets verksarahet. Bestämmelsen motsvarar reglerna i 18 § LSA och 19 §LSABF, Som framgår av avsnitt 4,1 är raöjlgheternaatt raedge företag undantag från lagen snävareenligt LSABF än enligt LSA, Enligt LSABF kandispens bara medges försäkringsbolag och ömsesidigt försäkringsbolag.För bankinstitutens del ansågs det inte nödvändigt med någondispensregel (se prop, 1973:186 s, 32), Den ifrågavarande bestämmelsen innefattar ingen begränsning utan tar sikte på alla företagstypersom orafattas av lagen, även bankinstituten. I praktikentorde dock möjligheterna att bli med givenundantag från lagen vara oförändrade. I övrigt har lagtexten redigerats om något för att förenkla läsningen. 19 § Fräga ora tillständ enligt 9 § andra stycket eller undantag enligt 18 § avgörs av näranden för styrelserepresentationsfrågor. Näranden kan för tiden Intill det slutliga avgörandet besluta att en arbetstagarrepresentant inte fär tillträdaett uppdrag sora styrelseledamot eller suppleant. Mot närandens beslut får talan inte föras. Bestämmelsen i första stycket motsvarar utan saklig ändring regeln 1 20 § LSA. Som närandes innebärförslaget att nämnden förstyrelse representationsfrågor komraer att pröva frågor oraundantag enligt 18 §, även såvitt avser bankinstitut och försäkringsbolag. Denna uppgift låg tidigare på regeringen. I ett nytt andra stycke har det tagits in enuttrycklig regel om rätt för nämnden att besluta att en arbetstagarrepresentant inte skall tillträda sitt uppdrag medan nämnden prövarett företags begäran om undantag enligt 18 §. Tilläggetinnebär inte någon ändring i sak. Som nämndes vid 10 § har därgjorts en hänvisning till förevarande paragraf. 20 § I mäl om tillämpning av denna lag i övrigt, i den raåntvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda, gällerlagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Bestämmelsen motsvarar reglerna 1 21 § LSA och 20 §LSABF. Någon komraentar krävs inte. Övergångsbestäramelser Prop.1987/88: 10 Denna lag träder i .kraft , då lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställdai aktiebolag och ekonomiska föreningar ochlagen (1976:355) om styrelserepresentation förde anställda i bankinstitut och försäkringsbolagskall upphöra att gälla. Beslut sora medstöd av äldre lag har fattats om att inrättastyrelserepresentation för de anställda samt ora att utse arbetstagarrepresentanter istyrelsen gäller alltjämt. Motsvarande gällerbeslut om undantag sora avses i 18 §. Den nya lagensbestämmelser om skadestånd och preskription tillämpas endast om den omständighet, vartill yrkandet hänför sig, harinträffat efter ikraftträdandet. Huvudregeln förikraftträdandet av de föreslagna nya lagreglerna är att de gällerfrån den dag då lagen träderi kraft, dvs. Det anges i punkten 1 i övergångsbestämmelserna. Enligt punkten 2 skall dock beslut om inrättande av styrelserepresentation och om utseende av arbetstagarrepresentantersom fattats raed stöd av LSA eller LSABF alltjämt gälla.Motsvarande gäller beslut om undantag sora avses1 18 § i den föreslagna lagen vilka i förekonmande fall har fattats av nämnden förstyrelserepresentationsfrågor (LSA) eller av regeringen (LSABF). Den föreslagna nya lagens regler omskadestånd och preskription blir enligtpunkten 3 i övergångsbestäraraelserna tillärapliga bara pärättshandlingar som företas efter ikraftträdandet. Det föreslås också ändringar i flera associationsrättsligaförfattningar med anknytning tillstyrelserepresentationslagstiftningen. I de flesta fall är skälet attvissa bestämmelser i de nu gällande styrelserepresentationslagarna, näraligen 9 §,15 § andra stycket och 23 § LSA särat7-8, 10 och 22 §§ LSABF, har bedörats vara av den arten att de lämpligen börföras över till de författningar som reglerar de skildaföretagstyperna, dvs. ABL, FL m.fl. Härtill konmer nägraändringar 1 dessa författningar sora syftar till att bättre klargörasarabandet mellan de olika regelsystemen. I några av bestämmelserna rör det sig enbart om redaktionella ändringar med anledning av den nya lagen. 14 1987/88. Aktiebolagslagen(ABL) Prop.1987/88: 10 De föreslagna ändringarna rörsju paragrafer i lagen. Ändringarna 1 tre av dessa - 2 kap.4 §, 8 kap. 9 § och 8 kap. 15 §ABL - består enbart i att reglerna i 9 §, 15 § andrastycket och 23 § LSA har förts över tillresp. paragraf i ABL. I två paragrafer, 8 kap. 2 § och 12 kap. 7 §ABL. görs enbart redaktionella förändringar medanledning av den föreslagna nya lagen. I 8 kap. 1 § ABL läggsdet till att bestänmelser om arbetstagarrepresentanterfinns i lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda.Syftet härmed är att i kapitlets förstaparagraf klargöra att styrelsens sammansättning, hur den väljs,mandattiden för ledamöterna m.m. inte enbart regleras genom ABL:s bestäramelser utan att regler ora detta också finns i styrelserepresentationslagen. I 8 kap. 4 § slutligen erinras ora att kravet på nationalitet sora villkor för valbarhet till styrelseuppdrag enligt 9 § tredje stycket 1 den föreslagna lagen inte gäller arbetstagarrepresentant. Lagen om ekonomiska föreningar(FL) Ändringarföreslås i fera paragrafer, 6, 9, 21, 22 och 26 §§. Hänvisningartill bestämraelserna i 6 och 22 §§ finns förnärvarande i 9 § LSA. Ändringen sävitt gällerdessa bestänmelser består endast i att de förts över till resp. paragraf i FL.Motsvarande gäller ändringen i 26 § FL (jfr 15 § andra stycket LSA). I 22 § FL har därtillen erinran gjorts, motsvarande den i 8 kap. 4 § ABL, att nationalitetskravet sora villkor för valbarhet till styrelseuppdrag inte gäller arbetstagarleda-raot (9 § tredje stycket i den föreslagna lagen). I 23 § LSA finns en hänvisning till 37 §FL som gäller anmälan om ändringi uppgifter rörande styrelseledamöter ra.m. 23 § LSA anger att det i en sådan anmälanskall anges om ledamot eller suppleant har utsetts enligt LSA. Den förändring sombehöver göras, i FL med anledning av de nu nämndabestämraelserna har i lagförslaget förtstill 9 § i stället för till 37 §. 9 § rör föreningensansökan om registrering och det haransetts lämpligt att redan i detta Inledandeskede av föreningens verksamhet föreskriva skyldighet för föreningen att ange om ledamot ellersuppleant i styrelsen har utsetts enligt styrelserepresentationslagen. I 37 § FL anges förövrigt att beträffande ändringsanraälan skall i tillämpliga delar gälla vad i 9 § sägs. innebär att även vid en sådan anmälan skall anges ora ledaraot eller Prop. 1987/88: 10 suppleant 1 styrelsen har utsetts enligtstyrelserepresentationslagen. I 21 § FL slutligen görs ett tilläggsora svarar mot det i 8 kap: 1 § ABL, Härigenom klargörsredan i den inledande paragrafen under detta avsnitt i lagen att ora styrelsen inte är heltäckandeutan att bestämraelser härora ocksåfinns i styrelserepresentationslagen. De föreslagna ändringarna i denna lag gäller 5, 22, 71 och 72 §§. Ändringarna i 5, 71 och 72 §§ innebärendast att reglerna i nuvarande 7, 8 och 10 §§LSABF har förts över till resp. paragraf i bankrörelselagen.Därtill har i 72 § bankrörelselagengjorts en erinran ora att kravet pä nationalitetsom villkor för valbarhet till styrelseuppdraginte gäller arbetstagarrepresentant (9 § tredje stycket i den föreslagna lagen). När det gäller 22 §,sora gäller ansökan om registrering för bankaktiebolag, har föreslagitsett tillägg av innebörd att bolaget redan vid ansökningstillfälletsärskilt skall ange om ledamot ellersuppleant i styrelsen har utsetts enligt styrelserepresentationslagen.Situationen är här densamma sora den sora angavs i föregående avsnitt rörande9 och 37 §§ FL, Den föreslagna ändringeninnebär att 88 § bankrörelselagen,som avser anmälan om ändring i registreringsuppgifter och till vilken hänvisas i 22 §LSABF, inte ändras raen väl får ett ändrat innehållgenom att 22 ,§ bankrörelselagen sägsäga motsvarande tillärapning på ändringsanmälan. De föreslagna ändringarna i denna lag rör sex paragrafer. Två av dessa paragrafer, 2 kap, 5 §och 8 kap, 17 § försäkringsrörelselagen hänvisastill i 10 och 22 §§ LSABF, Ändringarna härvidlaginnebär endast att reglerna flyttas över till resp, paragraf i försäkringsrörelselagen. Beträffandetvå andra paragrafer, 8 kap, 1 och 2 §§ försäkringsrörelselagengörs enbart redaktionella förändringar medanledning av den föreslagna nyastyrelserepresentationslagen. I 8 kap. 11 §försäkringsrörelselagen görs ett tillägg,motsvarande det i 8 kap. 9 § ABL, avinnebörd att suppleant för arbetstagarledamot pä motsvarande sätt som styrelseledamöterna skall fäunderlag och beredas tillfälle att delta i Prop. 1987/88: 10 ärendenas behandling innan beslut fattas på styrelsesammanträde. I 8 kap. 4 § försäkringsrörelselagen slutligen erinras ora att nationalitetskravet sora villkor för valbarhet till styrelseuppdrag inte gäller arbetstagarrepresentant (9 § tredje stycket i den föreslagna lagen). 44 § i lagen föreslås ändrad. En raotsvarande regel finns för närvarandeupptagen i 9 § LSA. 4 och 14 §§ i lagen föreslås ändrade. Motsvarande bestämmelser finns förnärvarande upptagna i 9 § LSA. 36 och 37 §§ i lagen föresläs ändrade. Bestämmelse motsvarande den i 37 § finns i 8 § LSABF. Härtillgörs i 37 § bl.a. en erinran ora att nationalitetskravet för styrelseledamot i lagen inte gäller arbetstagarrepresentant (jfr ovan). Ändringen i 36 §saknar motsvarighet i gällande lag. Den har vidtagits för att klargöraatt arbetstagarrepresentanterna i styrelsen utses med stöd av styrelserepresentationslagen. Som harframgått har motsvarande ändringar gjorts 1 8 kap. 1 § ABL och 8 kap. 1 §försäkringsrörelselagen. Ändringarnagäller 16 och 26 § 1 lagen. Motsvarande regler till dem i 26 § finns förnärvarande upptagna i 7 och 8 §§ LSABF. Ändringeni 16 § är en följd av att ävenjordbrukskassorna enligt promemorieförslagetkonmer att omfattas av den nya lagen. Lagen om flottning i allmän flottled De föreslagna ändringarna 1 lagens 40 a § är avredaktionell karaktär och föranleds av den nya styrelserepresentationslagen. 1987/88: 10 LAGEN (1976:351) OM STYRELSEREPRESENTATION FÖR DE ANSTÄLLDAI AKTIEBOLAG OCH EKONOMISKA FÖRENINGAR 1 § Denna lag syftar till att de anställda i aktiebolag och ekonoraiska föreningar genora styrelserepresentation skall beredasinsyn och inflytande i fråga om företagets verksamhet. 2 § Lagen gäller icke 1. bank- eller försäkringsaktiebolag, 2. ekonomisk förening som avses i 118 § första stycket1-3 lagen (1951:308) ora ekonoraiska föreningareller kreditkassa som sägs i 3 § lagen (1951:309) angående införande av nya lagen om ekonomiska föreningar, 3. ekonoraisk förening sora ingåri jordbrukskasserörelsen, (dvs. 3 § avses i denna lag aktiebolag eller ekonomisk förening, vara lagen är tillämplig. förstås i denna lag svenska juridiska personer som enligt bestämraelserna i 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 1 a § lagen (1951:308) ora ekonomiska föreningarär moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra. 4 § Med anställd avses i denna lag 1. den som är anställdtills vidare, 2. den som är anställdför , viss säsong eller visst arbete och arbetar i genomsnittminst . Genora kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av berörda centrala arbetstagarorganisationerkan bestämraas att annan rainsta tid än sora sägsi första stycket 2 skall gälla. 5 § I företag sora ej är raoderföretag och som under det senast för- Prop. 1987/88: 10 flutna räkenskapsåret här 1 landet harsysselsatt i genomsnitt rainst 25 arbetstagare har de anställda rätt att utse två ledamöter1 styrelsen (arbetstagarledamöter) och ensuppleant för varje sådan ledaraot. Består företagets styrelse av endast en ledamot, har de anställda rättatt utse en arbetstagarledamot och en suppleant. Första och andra styckena äger raotsvarande tillämpning på moderföretag.