prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — - Jag finner att situationen i ochNamibia ger anledning till en betydande ökning av medelsramen för det humanitära biståndet. Denna bör ökas med 70 milj. kr. fill 320 milj. kr. Skulle utvecklingen föranleda 84 ytterligarebehov kan medel från anslagsposten Katastrofer m. m. utnyttjas Prop.1987/88: 100 för humanitära insatser i södraAfrika. Katastrofbiståndlämnas i första hand som hjälp ål människor i , som har drabbats av naturkatastofer eller väpnadeoch politiska konflikter. Katastrofmedel kan även användas som extrabistånd till länder, som erhåller svensktutvecklingsbistånd och vilkas försörjning och utveckling hotas av oförutsedda händelser. Ett tredjeanvändningsområde är åtgärder föratt förbättra katastrofberedskapen och förebygga katastrofer. Försörjningssituationen har ytterligare försämratsi flera av länderna i söder omSahara. Inbördeskrig och utifrån stödd gerillaverksamhet, torka, och andra förhållanden som leder lillsjunkande livsmedelsproduktion har skapat akut nöd och försörjningskrisi några länder. har enökande andel av anslagsposten Kalastrofer m. m. tagits i anspråk förinsatser i . Under /87 avsattes av anslaget för insatser pä den afrikanskakontinenten, varav en stor del användes för katastrofhjälp i främst Mogambiqueoch . Jag bedömer att den politiska och ekonomiska utvecklingen ifrontslalerna kommer att leda till stora behov av nödhjälpsinsatser också . Den svåra livsmedelsbristen i Etiopienoch situationen i påkallar också fortsatt stöd frångivarsamfälligheten. Akut Hvsmedelshjälp eller annan nödhjälp kan dockinte bidra till att öka självförsörjningen eller stärka ländernas ekonomioch förmåga att möta naturkatastrofer.Katastrofbiståndet inriktas därför också på insatser som syftar till atl förebygga eller lindra effekterna av i första hand torkkataslro-fer. I programländerna kan katastrofmedel användasför att initiera nya insatser ochkomplettera pågående program som syftar till ökad självförsörjning.På sikt bör dock sådana program integreras i del långsikliga utvecklingssamarbetet. Situationen för flyktingar och andra krigsdrabbademänniskor fortsätter alt inge oro.Hjälpbehovet är omfattande. Enbart i finns ca 3 miljoner flyktingar från . Jagförutser fortsatt slora och ökande behov av insatser lill förmän för det svårtkrigsdrabbade afghanska folkel. Olika vägar måste prövas för att nåutsatta grupper med livsmedel och annan humanitär hjälp. Immunbristsjukdomen AIDS är utbredd i flera avmottagarländerna för svenskt bistånd.Jag anser all betydande belopp bör avsättas inom biståndsbudgeten föratt bekämpa sjukdomen. På bör åtgärder mot sjukdomen kunna utgöra en del av det bilaterala stödet till hälsosektorni berörda länder. Jag finner del också befogat att avsätta medel för internationella program huvudsakligen genomVärldshälsoorganisationen. För /88 har ca 100 milj. kr. avsattsför AIDS-bekämpning frånkatastrofanslaget. För /89 anser jag att motsvarande insatser huvudsakligen bör finansieras underanslagsposten Särskilda program.Därmed minskar behovet av katastrofmedel för ändamålet. BeträffandeSIDA:s hemställan om utvidgade bemyndiganden att göra 85 a. anslagsposten Kalastrofer m. m. finner jag nuvaran- Prop.1987/88: 100 de ordning med möjlighet för SIDA att göra tvåårigautfästelser och åla- Bil. 5 ganden ändamålsenlig. Jag föreslår atl 555 milj.kr. avsätts under anslagsposten Kalastrofer Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer Folkrörelseroch andra enskilda organisationer spelar en viktig roll inombiståndsverksamheten. Den kunskap om bistånd och som finns iorganisationerna är en betydelsefull bas för del svenska biståndet. Genom folkrörelserna engageras många människor iSverige aktivt i biståndsverksamheten. Folkrörelser har i ett långt och brett perspektivvarit bärare av demokra-Uska ideal i vårt eget land. Somjag tidigare anförtarbetar ofta folkrörelserna idirekta kontakter med människor och med tillämpning av ett demokratiskt arbetssätt. De har goda möjligheter atl medsina kunskaper och erfarenheter stödja framväxten av likasinnade rörelser iu-länderna och därmed främja endemokratisk samhällsutveckling. Vikten av folkrörelsernas roll inom miljövårdsområdet har jag tidigareberört. Mot bakgrund av folkrörelsernas och andra enskildaorganisationers betydelse förbiståndet förslår jag att anslagsposten Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer höjs med 50 milj. kr. kr., varav 25 milj. kr. för bidragdirekt till enskilda organisationer som medverkar i projekt som ingår i samarbetetmed programländer. AnslagspostenSärskilda program är avsedd att vara ett komplement lill i förstahand det övriga biståndet genom SIDA. Syftet är dels att främja metodutvecklingför biståndsverksamheten, dels att skapa förutsättningar för all särskiltuppmärksamma ämnesområden, där initiativ och utökade insatser ärangelägna. Särskilda program m. m. är uppdeladi följande delposter: försöksverksamhetoch metodutveckling, miljö- och markvärd, befolknings- och hälsofrågor, energi, kvinnofrågor, kultur och massmedia samtinsatsförberedelser och resultatvärdering. Stöd frän delposten försöksverksamhet ochmetodutveckling bör inriktas päexperimentell och nyskapande verksamhet pä områden som bedöms angelägna.I första hand bör stödet utgå för insatser i programländer, varvid en nära anknytning till de reguljära samarbetsprogrammen bör eftersträvas. Verksamheten inom de övriga, ämnesinriktadedelposterna bör omfatta insatser somhar karaktär av långsiktigt utvecklingssamarbete. Avsikten med denna verksamhetår atl tillgodose speciella behov i . Insatserna bör ha anknytningtill del långsiktiga utvecklingssamarbetet. Jag välkomnar den rationalisering av verksamhetensom SIDA eftersträ var genom koncentration av smärre insatser till större, sammanhållna 86 program som genomförs av t.ex.internationella organisationer, bl.a. på Prop. 1987/88: 100 miljö- ochhälsoområdet. Vidare finner jag det angelägel atl ett budgete- Bil. 5ringssystem med periodisering av beräknande utgifier införs så atl planeringenkan förbättras och reservationerna minskas. Jag delar SIDA:s bedömning att del föreliggerbehov av alt utvidga markvårdsprogrammen i Sahel-länderna till attockså omfatta insatser för att höja produktiviteten inom småjordbruken.Del är således nödvändigt att avsevärt ökainsatserna på miljö- och markvårdsområdet, bl. a. i Sahel-länderna,liksom för naturvård. För /89 föreslår SIDA att särskilduppmärksamhet ägnas förstärkning avpågående insatser avseende immunbristsjukdomen AIDS, miljövård, kvinnobistånd samt demokrati ochmänskliga rättigheter. Jag delarSIDA:s uppfattning och stöder vidare förslaget att uppta AIDS-in-satser underanslagsposten Särskilda program m. m. Då AIDS-insatser kommer att utgöraett prioriterat verksamhetsområde finner jag det befogat att inrätta en ny delpost härför. Jag välkomnarSIDA:s förslag om inrättandet av en ny delpost för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag noterar att SIDA inte planeratnågon ökning av insatserna avseende delposten Kvinnofrågor, trots vad som sagts om att särskild uppmärksamhetskall ägnas bl. a. dessa frågor. Jaganser att kvinnofrågorna bör ges ökad prioritet. 1 budgetpropositionen för /88(prop. 1986/87: 100, s.IOl) anmäldejag alt jag avsåg att ge försöksprogrammet för kulturutbyte med en permanent karaktär. Jag nämnde vidareatt ett utvidgat kulturutbyte bordeövervägas, varvid även riktlinjerna för verksamheten liksom formerna förbeslutordning och genomförande borde prövas. tillsatte regeringen en särskild utredare' med detta uppdrag.Utredningen lade fram sittbetänkande Kultursamarbete med (Ds UD 1987:2) i september 1987.Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga påutrikesdepartementet. Samarbete med på kulturområdet utgör ettviktigt komplement till det teknisktoch ekonomiskt inriktade biståndet, som bedrivs inom landramarna med våra programländer. Genomhittillsvarande verksamheter har dessutom kulturkontakter kunnat byggas uppmed länder utanför programlandkretsenoch på så sätt breddat våra bilaterala relaUoner. Samarbetet bidrar vidaretill alt sprida ökad förståelse i för främmande kulturersamtidigt som det innebär ett tillskott till kapacitet och förmåga att bygga upp en egen nalionell ochkulturell identitet. Mot bakgrund avde slutsatser och förslag som gjorts av utredningen och de synpunkter som lämnats av SIDA, SAREC, BITS,och statenskulturråd förordar jag ett utvidgat samarbete med på kulturområdet. Samarbetet på kulturområdet mellan ochu-länderna är nu uppdelat på tvåolika program, kulturstöd och kulturutbyte. Denna uppdelning Ställer, såsom påpekats av utredningen, stora kravpå samordning och planering för att få till stånd ett väl fungerandekultursamarbete. knappast effektivt att ett utökat kultursamarbete medu-länder har kvar Prop. 1987/88: 100 dennauppdelning på två program. Jag ansluter mig därför till tankarna i Bil. 5 utredningen, vilka stöds av SIDA öch svenskainstitutet, att båda dessa programläggs under en myndighet. Enklast kan det ske genom att SIDA påförs hela det finansiella ansvaret förkultursamarbete med och ätt fortsätter bedrivakulturutbytesprogrammet pä uppdrag av SIDA. Att SIDA påförs hela ansvaret förkultursamarbetet med innebär inte att samarbetet skall begränsas tillländer med vilka har ettlångsiktigt utvecklingsbistånd. Andra skall också komma i frågaför stöd och utbyte på samma sätt som sker . Även om jag delar utredningens uppfattning omvikten av övergripande planering avhela verksamheten på kulturområdet har jag inte funnit de av utredningen anförda skälen för en av regeringensärskilt tillsatt beredningsgrupptillräckligt övertygande för att föreslå en sådan. Jag ansluter mig här tillremissinstansernas uppfattning att den existerande samrådsgruppen med densammansättning som den har med representanter från ohka biständs- och kulturorgan bör kunna fylla behovet av samordnings- ochplaneringsfunktion. Med det nya förslaget lill arbets- och finanseringsord-ning, där kulturstöd och kulturutbyte samlas tillett program, bör dessutom samordningen förenklas och bli effektivare.Samrådsgruppen bör i fortsättningenadministreras av SIDA, som har ansvaret för anslagsposten. Beträffande ökade insatser på massmediaområdeldelar jag SIDA:s uppfattning atl en vidare analys av behoven erfordras. Insatsförberedelse ochresultätvärdering används för beredning,uppföljning och utvärdering av svenska biståndsinsatser genom anlitande av externa konsulter och experter för bl.a. utarbetandet av landrapporter och landanalyser. Jag föreslår att . avsätts föranslagsposten Särskilda program m.m. Regeringen kommer senare att besluta om fördelning av medlen mellandelposterna. SIDA bör före utgången av /88 inkomma med förslag till fördelningarna.Förslaget bör innefatta en plan förverksamheten under samtliga delposter utom delposten för insatsförberedelser och resultatvärdering. Planen bör bl. a.innehålla en närmare redovisning av nya insatser. Rekrytering och utbildning av fältpersonal Rekrytering ochutbildning av fältpersonal utnyttjas vid sidan av rekryteringen av SIDA:s kontraktsanställda fältpersonal, i allt högre grad för SIDA:s medverkan i sambandmed svenska företags urval av personal för u-landsarbete. Ett omfattande arbete bedrivs också för atl aktivera den svenska resursbasen. utnyttjas vidare bl. a. för att finansiera vissa programländersegen rekrytering av svensk och annan utländsk personal. Därigenom bidrar lill alt förstärka och ulveckla mottagarländernas egen organisation och kapacitet för personalrekryte ring. Fr. o. m. /86 ingåräven stöd fill biträdande experter och FN-volontärer i posten Rekrytering och utbildning av fältpersonal. SIDA rekryterar och finansierar idagomkring 50 biträdande expertér/Ju- 88 nior Professional Officers(JPO:s) . Målsättningen bör vara att utvid- Prop. 1987/88: 100 gaverksamheten till att omfatta 100 personer. Jag föreslår en successiv Bil. 5ökning över omfattande 20 tjänster /89. Syftetär att stärka det multilaterala samarbetet och att vidga den svenskaresursbasen. Jag förordar alt 74 milj. kr. avsätts för anslagsposten Rekryteringoch utbildning av fällpersonal. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de riktlinjer och bidragför utvecklingssamarbete genom SIDA somjag i det föregående har förordat, 2. bemyndiga regeringen atl göra deutfästelser och åtaganden somjag föreslagit i det föregående, 2. till Utvecklingssamarbete genom SIDA för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 5 . 1986/87Utgift .' 1987/88 Anslag 1 452 064 058kr. 1988/89 Förslag 1 . utgifter på det tidigare anslagetC 8. Övriga u-landspolitiska insatser m.m. och . under det tidigare anslaget C 6.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). under det tidigare anslaget C 8.och 57 178826 under det tidigare anslagetC 6. Genomberedningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS), fondenför industriellt samarbete med () och imporlkontoret föru-landsprodukter (IMPOD) lämnas stöd till insatser som syftar till att främjaekonomisk och social utveckling i även utanför programlandskretsen.Genom lämnas bidrag för bl.a. expert- och personutbyte samtstipendier. Verksamheten i dessa organ styrs av behov ochprioriteringar som svenska resurser och svenskt kunnande ställs tillderas förfogande. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) lämnar stöd till forskning som kan underlätta föru-länder såväl inom som utom programlandskretsen att utvecklas mot ökatsjälvbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. växande skuldbörda utgör ett allvarligthinder för deras utveckling. Syftet med att avsätta medel för insatser i ländermed akuta betalningsbalansproblem är att bidra till skuldlätthad och ekonomiskaanpassningsprogram. BITSföreslår att 200 milj. kr. anvisas för tekniskt samarbete inkl. finan siellt stöd och internationella kurser för /89. Förslaget innebär en ökning med 53 milj. kr. från innevarande budgetår. ingår av BITS beräknadebehov för program som administreras av svenska Prop. 1987/88: 100 institutet samt stöd fill utbildning ochdriftledning i SWEDFUND-projekt. 5 Vidare ingår beräknade kostnader om ca3,5 milj. kr. för anlitande av konsulterför granskning och uppföljning av projektförslag inom BITS verksamhet och utveckling av administraUva system.BITS begär vidare bemyndigande att under /89 få lämnautfästelser om bidrag inom det tekniska samarbetet motsvarande tvågånger medelsramen. Inom dettekniska samarbetet förordar BITS en ökning av stödet fill såväl konsultinsatser som tillutbildningsinsatser för enskilda länder. Vidare förutses ett ökat utnyttjande av det finansiella stödet, bl.a.förunderhålls- ochrehabiliteringsinsatser. BITS räknar också med att det tekniska samarbete sominleUs med Väridsbanken - BITS ställer medel fill förfogande för utnyttjande av svenska konsulter ochförinvesteringsstudier -kommer att växa. Höjningen av medelsramen mofiveras vidare med attBITS förutser att utrymmet för nyaåtaganden kommer att krympa snabbt fill följd av växande utbetalningar för gjorda utfästelser samfidigtsom det finns goda möjligheter att utveckla det lekniska samarbetet. För gåvoelementi u-krediter föreslår BITS en oförändrad medelsram om 530 milj. kr. Med hänsynUll reservationen av medel för u-krediter, somökade under /87, finns ändå enligt BITS utrymme för den förutsedda ökningen av utbetalningarna /89. Ökningen sammanhänger bl. a. med den höjning avden lägsta tillåtna förmånlighetsgraden (gåvoelementel) i u-krediterna somgenomförts i enlighet med en överenskommelse mellan flertaletOECD-länder. U-krediter lämnas numera med en förmånlighetsgrad om fillminst utvecklade länder och övriga om , som skall höjas till . Detta innebär att mer biståndsmedel behöver tas i anspråkför varje kredit. I samband med regeringens beslut om tillämpningav de nya reglerna bemyndigades BITS också i enlighet med det förslag somanmäldes i Qolårets budgetproposifion attinleda försöksverksamhet med s. k. kombinationskrediter bestående av två separata komponenter; en gåva och enexportkredit. Försöksverksamheten omfattar de minst utvecklade länderna, tillvilka u-krediter numera lämnas som kombinationskrediter. Om särskilda skäl föreligger kan även andra länderkomma ifråga. En kombina-fionskrediterfordrar beslut av BITS om gävodelen och av AB omexportkrediten. U-krediter lämnas för finansiering av enskildaprojekt i mottagariänder na. BITS föreslår att u-kreditgivning även bör kunna aktualiseras via statliga utvecklingsbanker i vissa u-länder.Ett sådant arrangemang skulle göra det lättare att kanaliserau-krediter till mindre och medelstor industri, också inom den privata sektorn, där sådana företag ofta återfinns. U-kre ditgivning i denna form förutsätter att är väl etablerad, har kapacitet och kompetens altutvärdera projekt och en utlåningspolilik, som är förenlig med målen för svenskt bistånd. Bankens projekunriktning bör vidare överensstämma med den somgäller för u-kreditgivningen och lämpa sig för samarbete med svenskaföretag. Inom u-kredilverksamheten uttasavgifter på outnyttjade kreditbelopp Prop. 1987/88: 100 som är bundna lill åtaganden för u-krediter, s. k. löftesprovisioner.Medlen Bil. 5 inbetalas konto i . Erhållnalöftesprovisioner t.o.m. budgetåret1986/87 uppgick till 6,3 milj. kr. och beräknas under innevarandeår växa med ca 5 milj. kr. BITS anser att utnyttjandet av dessa medel bör utredas och anger som en möjlighetatt använda dem för BITS administrativa eller andra kostnader. De medel BITS erhåller för tekniskt samarbeteresp. u-krediter anvisas under separata delposter. I anslagsframställningenanför BITS att det, om behov skulleuppkomma under löpande budgetår, skulle vara värdefullt att kunnaomfördela medel mellan posterna. Fr. o. m. innevarande budgetår anvisas medel underen särskild delpost för svenskainstitutets program för gäststipendier för sökande från inkl. längtidssUpendier. För att återställaantalet läsärsstipendier, som minskat , begär svenskainstitutet en ökning med till 3,6 milj. kr. föreslår vidareatt anvisas under en nypost för informationsverksamhet riktad mot tredje världen. har i en skrivelse till regeringen för /89begärt dels ett extra resurstillskott om 60 milj. kr., dels resterande 45 milj. kr. av den av beslutadehöjningen av fondens grundkapital fill 250 milj. kr. Tillskottetskulle användas för täckning av förluster som uppkommit eller kan beräknas uppstå i verksamhet, främst för nedskrivningar i fondens investeringsportfölj, sombestår av aktier och lån. Fondenframhåller att de underskott som redovisats är en konsekvens av fondensinriktning på investeringar medhögt risktagande i joint venlure-förelag i fattigare . Dettasammanhänger dels med det försämrade ekonomiska läget i många av de där fonden är verksam, dels meddriftssvårigheter i vissa projekt av andra skäl. Det föreslagna beloppet skulleenligt fonden täcka hittillsförbrukat grundkapital samt beräknade underskott /88 och1988/89. Regeringen gav en särskild utredare iuppdrag att före utgången av 1987göra en översyn av behovet av och formerna för särskilda stödinsatser i verksamhet i fattigare u-länder.SWEDFUND anför i skrivelsen till regeringen att fondens förslag rör enlångsiktig resursförsörj-ningsfrågasom utredaren inte direkt fått i uppdrag att behandla. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) föreslår i sin anslagsframställning en höjning av anslaget med 45 milj. kr. till 310 milj. kr. I beloppetingår förvaltningskostnader om 10,5 milj. kr. Den största delen av SAREC:s resurser /88 går till 91 internationellaforskningsprogram, bl.a. medicinsk forskning genom Prop. 1987/88:100 Väridshälsoorganisalionen(WHO) och jordbruksforskning genom en Bil. 5 gruppav internationella forskningsinstitut (CGIAR). Forskning vid dessa institut har givit väsentliga resultat somtillämpas i . Atl stödja sådan forskning är en viktig del av SAREC:suppdrag vid sidan av kapacitetsuppbyggandei . SAREC har åtagit sig ett ökat ansvar då det gäller att söka verkaför spridning av forskningsresultaten för prakUsk tillämpning i de enskilda länderna. De bilateralaoch regionala forskningsprogram sombyggts upp under de år SAREC varit verksamt har gradvis ökat i betydelse och planeras /89beloppsmässigt sammanlagt överstigastödet till de internationellaprogrammen. Stöd utgår även till svensk u-landsforskning. SAREC:s bilaterala verksamhet innefattar stöd tillforskning i och forskningssamarbetemed länder i , och . Ett centralt mål för verksamheten är alt stärka u-ländernasegen forskningskapacitet. Detta sker bl.a.genom gemensam forskning och utbildning inomprojekt som genomförs i samarbete mellan ett 90-tal svenska institutioner och institutioner i . SAREC bistår ävenu-länderna med att på andra sättskapa vetenskapliga kontakter för u-landsforskarna och upprätta vetenskapligtsamarbete med internationella forskningsinstitutioner. SAREC framhåller i sin anslagsframställning vikten av alt fortsätta altutveckla det bilateralaforskningsstödet. Detta har skett mot bakgrund av uttalade förord för uppbyggnad avnationell forskningskompetens i tredje världen. SAREC:s insatser har alltmerkommit att utformas så atl dekompletterar och stödjer andra bilaterala biståndsinsatser. Det bilaterala och regionala SAREC-slödet är störst iAfrika söder om - en inriktning som har förstärkts under de senaste åren.Stödet till jordbruks-, skogsbruks- och miljöforskning inomde bilaterala och regionala forskningsprogrammen ökar mest. SAREC har tilldelals särskilda medel om 100 milj.kr. för forskning om avskogning och ökenutbredning. Enviktig del av detta program avser uppbyggnadav forskningskapacitet, särskilt i . En sådan verksamhet är slöd tillforskarutbildning i mark- och vallenvård för studenter från . En annandel av programmet avser stöd lill uppbyggnadav forskningskapacitet inom s. k. agroforestry (träd i jordbruksmark) för SADCC-länderna. SAREC framhållerall ålgärder för atl minskavegetations- och markförslitning är angelägna för alt uthålliga brukningssystem skall kunna utvecklas inom ramenför små jordbrukares begränsade resurser. Forskning med denna inriktningprioriteras inom del särskilda miljöforskningsprogrammet. I SAREC:s slöd till och ingårforskningsssamarbete om AIDS mellaninstitutioner i och institutioner i dessa länder. Kapacitet finns i för samarbete inomAlDS-forskning med ytteriigare några . SAREC ser detta somett viktigt komplement till SIDA:s satsningar inom sitt hälsoprogram. I anslagsframställningen framhåller SAREC ocksåsill stöd till samhällsvetenskapligforskning i och . : , - 92 1987/88: 100 Föredragandens överväganden gjl 5 Denverksamhet som genomförs av BITS, , SAREC och IMPOD spelar en centralroll i ambitionerna att bredda den. bilaterala biståndspolitiken såvälinnehållsmässigt som lill länderutanför progam-landskrelsen. Syftet är all stärka kunnande ochkapacitet på områden som är centrala i deras ulvecklingssträvanden ochsamtidigt utveckla nya samarbetsformer som kan vara av ömsesidigt intresse. Expert-och personutbyte liksom kultursamarbete utgör ett värdefullt komplement tilldet utökade tekniskt-ekonomiska biståndet och forskningssamarbetet. Del bistånd som bl. a. genom dessa organ kanaliseras till länder utanför programländerna harväxt fram utifrån olika motiv och initiativ. Jag anser att denna verksamhetgivit stimulerande erfarenheter och bör vidareutvecklas. finns behovav en bättre överblick och bedömning av det samlade resultatet av olikainsatser. Jag har därför, som tidigare nämnts, initierat en översyn avbiståndet till länder utanförprogramlands-kretsen i syfte alt föreslå klarare riktlinjer för delta bistånd. Dettekniska samarbetet genom BITS är ett flexibelt instrument som möjliggörinsatser i olika former som kan anpassas tillmottagarländernas behov och utvecklingsnivå. I kretsen av ett 20-lalsamarbetsländer ingår främst länder med vilka ingått samärbetsavtal ochnågra förutvarande programländer. /87 tillkom ett nytt land,nämligen .