prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Beslut som har meddelats enligläldre bestämmelser om förvaltningskostnader för domkapitel, stiftsnämnd ochboslällsnämnd gäller till utgången av . Till stiftssamfälligheterlämnas inga allmänna eller extra uljämningsbidrag för är 1989. skallsenast meddela pastoraten de preliminära uppgifter somanges i 21 § lill ledning för del kyrkokommunala arbetet med 1989 ärs budget. Lagenföreslås träda i kraft , med undantag av 17 § 3, som träder ikraft . Där finns bestämmelser om att stiflssamfällighelenskall svara för bl. a. avlöningsförmåner till stifts- och kontraklsadjunkter.Den nya prästanslällningslagen träder i kraft . Först efterdetta datum kan prästtjänster finnas inrättade och tillsättas istiftssamfälligheterna. Den föreslagna bestämmelsen i 17 § 3 bör därför inteträda i kraft innan del kan finnas några präster anställda hos stiftssamfälligheterna. Punkterna4 och 5 Prop. 1987/88: 31 Dåden nya präslanställningslagen träder i kraft kommer denuvarande prästtjänsterna på stiftsplanet att finnas kvar lill dess all motsvarandetjänster är inrättade och tillsalla i sliflssamfällighelerna. Det är önskvärtatl de som vid övergängstillfället innehar tjänst som stifts-, kontrakts- ochpastoratsadjunkt så långt möjligt månad 1989 kan anställas istiftssamfälligheterna. I alla händelser skall emellertid de i punkten 4 angivnakostnaderna inle efter utgången av belalas ur kyrkofonden, utan avstiftssamfälligheterna. Som framgår av 17 § denna lag fär del nyastiftsbidraget beviljas bl. a. för betalning av lönekostnader förstiftsadjunkter, kontraklsadjunkter, pastorsadjunkter, garnisonspastorn iBoden samt kyrkoherdar för samer (17 § 3). Självfallet skall stiftssamfälligheternainle beviljas bidrag för sådana ändamäl avseende , eftersomkyrkofonden har burit kostnaderna. Enligt punkt 5 skall vid tillämpningen av 17§ fill utgången av med pastorsadjunkt också avses pastoralsadjunkt. Deäldre bestämmelser som avses i punkten är 6 § 1 och 3 lagen om kyrkligakostnader och 13 § 1 och 4 förordningen om kyrkliga kostnader. Medslöd av 6 § 3 lagen om kyrkliga kostnader har och regeringen beslutatatt vissa kostnader för de ovan angivna myndigheterna skall betalas avkyrkofonden. De nya beslämmelserna om stiftssamfälligheternas ansvar fördomkapitlens personal, lokaler m. m. träder i kraft . Samma dagträder även lagen om förvaltningen av kyrklig jord i kraft. Den lagen reglerarbl. a. egendomsnämnderna, som ersätter de nuvarande stifts- ochboställsnämnderna. Intill dess bör därför de gamla besluten om förvaltningskostnaderför de angivna myndigheterna gälla. Avden allmänna motiveringen framgår att stiftssamfälligheterna inte kommer allkunna uldebitera medel för sin verksamhel är 1989. Verksamheten får i stället isin helhet finansieras genom stiftsbidrag. Eftersom del allmännautjämningsbidragel beräknas på grundval av bl.a. skallesatsen kan detta bidraginte beräknas eller lämnas för är 1989. Extra utjämningsbidragel kan lämnassom ell komplement till del allmänna utjämningsbidragel och kan sägas varautjämningssystemets säkerhetsventil. Eftersom del extra utjämningsbidragel hörsamman med del allmänna bidraget bör inte heller extra utjämningsbidraget kunnalämnas till sfiftssamfälligheterna del första året. I punkten föreskrivs därföratl inga allmänna eller extra uljämningsbidrag lämnas lillstiftssamfälligheter för . 6.6Förslaget till lag om förvaltningen av kyrklig jord Prop. I lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord(omtryckt 1987:77) samt i förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrkligjord (omtryckt 1987:831) finns bestämmelser om förvaltningen av denspecialreglerade kyrkliga fasta egendomen och de fondmedel som härrör fråndenna. På sfiftsplanet har de statliga myndigheterna stiftsnämnderna och boställsnämndernatillsynen över de lokala kyrkliga organens förvaltning av denna kyrkligaegendom. Dessa myndigheter beslutar även i vissa frågor som rör denna kyrkligaegendom. förvaltar en del kyrklig jord. Den nya kyrkliga organisationen på stiftsplanet motiverarall 1970 ärs lag ersätts av en ny lag om förvaltningen av kyrklig jord. Vidutarbetandet av den nya lagen har bl. a. beaktats den bearbetning av nugällande författningar som kyrkoförfatlningsutredningen i dess slutbetänkande(SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m. m. har presenterat. Av den allmänna motiveringen (avsnitt 3.7.1) framgår attstiftsnämnderna och boställsnämnderna avskaffas och ersätts med enegendomsnämnd i varje stift. Denna nämnd är en obligatorisk kyrkokommunal nämndinom sliflssamfälligheten och utses av stiftsfullmäktige. Egendomsnämndernaövertar i allt väsentligt stiflsnämndernas och boställsnämndernas uppgifter ochbefogenheter. Enligl 8 kap. 5 § regeringsformen (jämfört med punkl 13övergångsbestämmelserna) skall föreskrifter om de kyrkliga kommunernasbefogenheter och åligganden ges i lag. Det innebär att vissa frågor som nufinns i förordningen om förvaltning av kyrklig jord tas in i den nya lagen. Såmäste ske ifråga om de befogenheter som egendomsnämnderna tar över frånsliftsnämnderna och boställsnämnderna. Föreskrifter om vad egendomsnämndensåligganden enligt lagen mera i detalj skall innebära får dock ges i förordning. Den nya lagen innebär vidare att beslutanderätten i vissaärenden rörande den kyrkliga jorden har decentraliserats och att rätten atlöverklaga har begränsats. Vid tillämpningen av den nya lagen kan på vanligt sällledning sökas i förarbetena lill 1970 ärs lag, i den män någon ändring i sakinle har ägl rum (jfr prop. 1970: 168, 1975/76:37, 1982/83: 152 och 1986/87:13). Definitioner m. m. 1 § Kyrklig jord är sådan fast egendom eller tomträtt 1. varsavkastning är avsedd för avlöning ät kyrkoherde eller komminister i visstpastorat (löneboslälle), 2. därtjänsteboslad är anvisad åt en kyrkoherde eller komminister (prästgård), 3. varsavkastning är avsedd för en församlingskyrkas behov (församlingskyrkasfastighet), 4. somförvärvats för medel ur prästlönefonder från fiera pastorat och vars avkastningär avsedd för avlöning åt kyrkoherde eller komminister i dessa pastorat(prästlönefondsfastighel), 5. varsavkastning tillförs kyrkofonden (kyrkofondsfastighet), 6. vars avkastningär avsedd för en domkyrkas behov (domkyrkas faslig-het), eller 7.där tjänsteboslad är anvisad åt en biskop (biskopsgård). Omtjänstebostad är anvisad på en prästgård blir denna löneboställe.Vid tillämpning av 21 och 23 §§ skall även sädan fast egendom pä vilken en församlingskyrka dierdomkyrka av stiftdsekaraktär är uppförd anses somförsamlingskyrkas fastighet respektive domkyrkas fastighet. Paragrafenmotsvarar I och 2 §§ lag. 2 § Bestämmelser i lag eller annan författning om fast egendom eller tomträtt som tillhör slaten tillämpas inle pä kyrklig jord. Paragrafenmotsvarar 3 § lag. 3 § Vad som enligt lag eller annan författning åligger fastighetsägare skall fullgöras av den som förvallar den kyrkliga jorden. Densom förvallar den kyrkliga jorden företräder denna om annal inle sägs i dennalag. Paragrafenmotsvarar delvis 4 och 9 §§ lag. Avbeslämmelserna i andra stycket framgär att, om annat inte sägs, den somförvallar jorden också företräder denna. Exempel på all annan än förvaltarenföreträder den kyrkliga jorden finns i 13, 16 och 17 §§. 4 §I varje stiftssamfällighet skall del finnas en egendomsnämnd. Nämn den skall ha hand om de uppgifter i fråga om kyrklig jord inom stiftet som ankommer på nämnden enligt denna lag eller bestämmelser som har med delats med stöd av lagen. Paragrafenär ny och innehäller föreskrifter om egendomsnämnden. Beträffande skälen, seden allmänna motiveringen (avsnitt 3.7.1). Bestämmelser om specialregleradenämnder pä det kyrkokommunala området finns i 7 kap. 18 § den nyaförsamlingslagen. 5 §Ledamöler och suppleanter i egendomsnämnden väljs av stiftsfull mäktige lill del antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöler får dock inle vara mindre än fem. Anlalel suppleanter bör vara minsl lika slort som antalet ledamöter. Omsuppleanterna inte väljs proportionelll, skall det vid valet även bestämmas ivilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring. Bestämmelseni första stycket överensstämmer i princip med vad som gäller för kyrkoråd iförsamling enligt 7 kap. 4 § den nya församlingslagen. Avandra stycket framgår att valet lill egendomsnämnden under vissaförutsättningar skall vara proporlionelll. Dessa förutsättningar framgår av 6 kap.23 § jämfört med 2 kap. 23 § den nya församlingslagen. Om förfa randet vid proporlionelll val saml om ordningen för suppleanternas tjänst- då sådant val ägt rum finns bestämmelser i lagen(1955:138) om Prop. 1987/88: 31 proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. m. (ändrad senasl 1979:416). 6§ Följande bestämmelser i församlingslagen (1988:000)tillämpas på egendomsnämnden: 7 kap. 8 § om rätl fill ledighet för uppdraget, 7 kap. 10 § om ordförandeskapet, 7 kap. 11 § om sammanträden, 7 kap. 12 § om suppleanternas tjänstgöring, 7 kap. 13 § första slyckel om beslutförhet, 7 kap. 14 § om val av särskild avdelning saml krav päbeslul och protokoll, 7 kap. 15 § om mottagande av framställningar m. m., 7 kap. 17 § om reglemente, 7 kap. 21 § om förvaring av arkivhandlingar, 7 kap. 22 § första stycket om ersättning lill ledamöleroch suppleanler, 9 kap. 4 § om valbarhel, 9 kap. 5 § om valperiodens längd. Därvid skall följande gälla. Beslämmelsernaom stiftsstyrelsen skall avse egendomsnämnden. , kyrkofullmäktige och kyrkostämman skall avsestiftssamfälligheten och stiftsfullmäktige. Regeringeneller den myndighel som regeringen bestämmer får besluta alt egendomsnämndensprotokoll och andra arkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv. Genom hänvisningar i denna paragraf har vissa bestämmelseri 7 och 9 kap. den nya församlingslagen gjorts tillämpliga på egendomsnämnden. är en s. k. specialreglerad nämnd varsbeslul enligt denna lag får överklagas förvaltningsvägen. I sådana ärendengäller förvaltningslagens (1986:223) bestämmelser om bl.a. handläggningen avärenden, tolk, ombud och biträde samt jäv. De specialreglerade uppgifter som har lagts päegendomsnämnden förulsälter normalt en särskild kompelens och insikt hosnämndens ledamöler. Någon bestämmelse som med hänsyn lill detta skulle begränsavalbarheten och behörigheten för uppdraget i förhållande lill vad som gällerför övriga kyrkokommunala organ har, som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 3.7.1), dock inle funnits lämplig eller påkallad. 7 § Pastoratet skall förvalta löneboslällen ochförsamlingskyrkors fastigheter, med undanlag av tillhörande skog, samtprästgårdar. Församlingen skall förvalta skogen pä församlingskyrkasfastigheter. skall förvalta präsllönefondsfasligheler,domkyrkas fasligheter och samt skogen pä löneboställen. Lunds domkyrkasfastigheter skall dock förvallas av elt särskill domkyrkoräd enliglbestämmmdser som regeringen meddelar. Kammarkollegiet skall förvalta kyrkofondsfasligheler.Egendomsnämn- 214 den skall dock förvalla enkyrkofondsfastighet, om kammarkollegiet beslu- Prop. 1987/88: 31 tar attöverlämna förvaltningen av fasfigheten åt nämnden. Kammarkollegiet kan ocksåöverlämna förvaltningen ål någon annan förvaltare. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får efter ansökan av den somförvallar den kyrkliga jorden besluta att denna skall förvallas på annal säll. Paragrafenmotsvarar delvis 9 och 32 §§ lag. Bestämmelseni första stycket är en följd av atl ansvaret för mera betungande ekonomiskaförsamlingsangelägenheter fortsättningsvis skall vila lägst pä pastoratsnivån.Det blir därmed även en angelägenhet för pastoralen all förvallaförsamlingskyrkornas fastigheter. Se vidare skälen i den allmänna motiveringen(avsnitten 3.1.1 och 3.7.3). Avandra stycket framgår atl förvaltningen av den skog som finns pä enförsamlingskyrkas fastighet skall skötas av församlingen. Detta är nytt iförhållanden till det remillerade förslaget som innebar all egendomsnämndenskulle ta över förvaltningen från församlingarna. Ändringen är föranledd avvad kyrkomötet har anfört i sitt yltrande (mol. 1987:9, KO 5 avsnill 3.5.3). Denärmare skälen för ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 3.7.3). Itredje stycket anges de förvaltningsuppgifter som egendomsnämnden skall ha.Föreskrifter om förvaltningen av fastigheter finns f n.utfärdade av Kungl. Maj:l i ett brev till iLund med bestämmelser om förvaltningen av och domkyrkansegendom. Bestämmelsen innebär inte någon ändring i sak av denna särreglering. Ifiärde stycket anges kammarkollegiet som förvaltare av kyrkofondsfastighelerna.Kollegiet har dock möjlighet all överlämna förvaltningsuppgifterna ät enegendomsnämnd eller ål någon annan förvaltare. är skyldig altulföra etl sådanl förvaltningsuppdrag. Kammarkollegiet kan inom ramen förförvaltningsuppdraget ge de anvisningar för förvaltningen som erfordras. Bestämmelseni femte stycket innebär ingen förändring i förhållande lill 1970 ärs lag. Särskildabestämmelser om prästgårdar och biskopsgårdar 8§ Vid förvaltningen av prästgårdar och biskopsgårdar skall naturvärdens ochkulturminnesvårdens intressen beaktas i skälig omfattning. Egendomsnämndenfår meddela bestämmelser för vården och användningen av prästgårdar som utgören särpräglad miljö. Detsamma gäller sådana byggnader på prästgårdar som harell särskilt värde som exempel pä en viss tids byggnadsskick. Vadsom sägs om prästgård i första och andra styckena skall även gälla vidförvaltningen av elt löneboställe, som har varil prästgård. Förstaoch andra styckena i paragrafen motsvarar 6 och 10 §§ förordning om förvaltning av kyrklig jord. skall enligl 20 § utöva tillsynen över den kyrkliga 215 jorden.I andra stycket ges egendomsnämnden möjlighel alt i vissa fall Prop.1987/88:31 meddela särskilda bestämmelser för värden och användningen av enprästgärd eller, med slöd av tredje stycket, elt löneboställe som harvarit prästgård. bör i dessa fall lämpligen samråda med bl.a.riksanfikvarieämbetet. 9 §Har etl pastorat enligt 48 § präslanställningslagen (1988:000) anvisat kyrkoherden eller en komminister tjänstebostad på en prästgård, skall pas loratel anordna prästgärden. Pastoratetskall underhålla prästgärden och vid behov bygga nya hus pä den. Pastoratetsvarar för prästgärdens skötsel, om detta inle enligl föreskrifter somregeringen meddelar eller enligl avtal skall ankomma på innehavaren avijänstebostaden. Paragrafensbestämmelser motsvarar 11 § lag. Bestämmelser om tjänstebostäder finnsi den nya präslanställningslagen. 10 §Egendomsnämnden skall svara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmning av , om delta inle enligt avtal skall ankomma på nägon annan. Behöver husen pä byggas om eller en ny biskopsgård byggas, skall egendomsnämnden föreslå det hos regeringen. För biskopsgärden i Lunds sfifl gäller dock de bestämmelser som regering en meddelar. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, kammarkollegiet fär meddela närmareföreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden enligt första stycket skallulföras. Bestämmelsernamotsvarar delvis 11-13 §§ 1971 ärs förordning om förvaltning av kyrklig jord. Regleringeninnebär inte någon ändring beträffande kyrkofondens ekonomiska ansvar förbiskopsgårdarna. Föreskrifterom stiftsnämndernas åligganden när det gäller förvaltningen av biskopsgårdarfinns enligt gällande ordning intagna i cirkuläret (1937:219) angåendebiskopsgårds förvaltning m.m. Dessa uppgifter skall i enlighet med vad som sägsi 7 § i fortsättningen som huvudregel fullgöras av egendomsnämnden. att svara för löpande underhäll och skötsel av biskopensbostad skall med hänsyn lill regeringsformens regler om normgivningsmakten gesi lag. Delkan belräffande några stift, säsom bl.a. belräffande , finnas skälför atl bestämma annorlunda om uppgifternas fullgörande (jfr även 27 §). hyr slalen biskopsgärden av pastoratet, som haruppfört den som en kombinerad prästgård och biskopsgård pä den lid då biskopenockså var kyrkoherde i . Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, kammarkollegiet kan därför med stöd av bestämmelsen i andrastycket meddela sådana undantag från den i lagen angivna huvudregeln. Särskddabestämmelser om annan kyrklig jord 11§ Förvaltningen av löneboställen, församlingskyrkors fastigheter, 216 präsllönefondsfasligheler,domkyrkors fastigheter och kyrkofondsfaslig- Prop. 1987/88:31 heter skallinriktas pä all egendomens avkastningsförmåga las fillvara på ekonomiskt bästasätt. Naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skäligomfattning. Bestämmelsenmotsvarar 14 § 1970 ärs lag. 12 §Ell pastorat fär endast efter medgivande av egendomsnämnden före ta en mera omfattande värdebeständig rationalisering med avseende på etl löneboslälles jordbruk. Delsamma gäller i fråga om nybyggnad eller vä sentlig ombyggnad av hus pä ett löneboslälles jordbruk. avgör en fråga om sådanl medgivande, skall nämnden begära inyttrande från lantbruksnämnden och bereda-kommunen där egendomen finns tillfälleatl yttra sig, om del inte är obehövligt. Bestämmelsenmotsvarar 57 § förordning om förvaltning av kyrkligjord. Meduttrycket "väsentlig ombyggnad av hus" i första stycket får förslåssåväl en större ombyggnad som en ombyggnad vilken pä ell mera ingripande sällförändrar förutsättningarna för byggnadens användning. Iandra stycket föreskrivs en viss skyldighet för egendomsnämnden att samråda medlantbruksnämnden och den borgerliga kommunen i ärenden om medgivande lill deåtgärder som avses i paragrafen. Vid prövningen av tillstånd enligt paragrafenbör begreppet "värdebeständig rationalisering" inte tolkas alltförsträngt, så all pastoratens handlingsfrihet i onödan begränsas när det när detgäller atl åsladkomma nödvändiga rationaliserings-åtgärder i syfte alltillgodose kravel på atl den kyrkliga jordens avkastningsförmåga tas tillvarapä ekonomiskt bästa sätl. 13 §När ell löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet skall upplå tas på jordbruksartcnde, skall egendomsnämnden bestämma villkoren för upplåtelsen. När en arrendenämnd eller en domstol handlägger frägor om sådana villkor företräds den kyrkliga jorden av egendomsnämnden. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 15 § lag. Egendomsnämndenlar med slöd av bestämmelsen över stiftsnämndernas och boställsnämndernasnuvarande uppgifter all bestämma arrendevillkor även för sädanjordbruksegendom som nämnden inte förvaltar. företräder ävendenna kyrkliga jord inför arrendenämnd eller domstol när fråga är om vilkavillkor för jordbruksarrende som skall gälla. Bestämmelsen gäller dock intekyrkofondsfasligheler och fastigheter. Motsatsvis framgårvidare atl, liksom nu gäller, förvaltaren av den kyrkliga jorden själv avgörvillkoren för andra upplåtelser pä arrende än jordbruksarrende. 14 §Rätt till jakt pä kyrklig jord uppläts av den som förvaltar egendo men, om inte annat följer av andra stycket. Egendomsnämndenupplåter rätt till jakt pä etl löneboslälle, om nämnden förvaltar skogen päfastigheten. Pastoratet fär dock med egendomsnämndens medgivande besluta omupplåtelse i fråga om sådan mark som inle är skogsmark och somligger avskilt i förhällande till skogen. 1987/88: 31medgivande får inle lämnas om det med hänsyn lill jaktvården finns skäl förgemensam upplåtelse. 15 §RäU lill fiske i vatten som hör fill kyrklig jord upplåts av förvaltaren. Pastoratet upplåter dock rätt lill fiske i som hör till elt löneboställe eller en församlingskyrkas fastighet. Paragrafernamotsvarar 16 § lag samt 21 och 22 §§ förordning omförvaltning av kyrklig jord. 16 §Egendomsnämnden skall företräda kyrklig jord med undanlag för kyrkofondsfastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter: 1. nyttjanderätt lill mark förförsamlingsändamål, kommunall behov, bostadsbebyggelse, industri eller annatliknande ändamäl, 2. tomträtt, 3. rätt till annan naturtillgångän vaUenkrafl, 4. servitut. .Delsamma gäller ärenden som rör ledningsrätt eller vägrält samt, om regeringeninte föreskriver alt annan myndighel skall företräda den kyrkligajorden,ärenden som rör byggnadsminnen, naturvärdsomräden, naturreservat, naturminneneller bestämmelser lill skydd för djurlivet. Bestämmelsernamotsvarar 17 § och 18 § andra stycket lag. 17 §Kammarkollegiet skall företräda kyrklig jord i ärenden som rör upplåtelse av rätt till vattenkraft. Bestämmelsenmotsvarar 18 § första stycket lag. 18 §En disposilionsändring, som inle avser sädan upplåtelse eller sådant godkännande som anges i 16 eller 17 §, skall i fråga om löneboslälle prövas av egendomsnämnden och för annan kyrklig jord av den som förvallar egendomen. Föranleds ändringen av alt elt självständigt jordbruk är bärkraftigt eller kan ändringen leda till att elt sådant jordbrukinte kan bestå, skall frägan alllid prövas av egendomsnämnden. Bestämmelsernamotsvarar 19 § 1970 ärs lag. har enligt bestämmelsen tagitöver de befogenheter som har legal på stiflsnämnden respektiveboställsnämnderna. 19 §Den vinst eller föriust som uppkommer vid förvaltningen av prästlö nefondsfastigheter skall egendomsnämnden fördela på pastoraten i förhäl lande till deras andelar i fastigheterna. Detsamma gäller för vinst eller föriust vid förvaltningen av skogen på löneboställena. Regeringeneller den myndighel som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hurandelarna skall beräknas. Paragrafenmotsvarar 21 § lag. De uppgifter som tidigare legat på sliftsnämnderna har emellertid förts över till egendomsnämnderna. Av bestämmelserna i i första stycket framgår motsatsvis atl vinst eller förlust på förvaltningen av skogen på en församlingskyrkas fastighet eller en 218 kyrkofondsfastighel,som förvaltas av egendomsnämnden, skall redovisas Prop. 1987/88: 31 separatdirekl till det berörda pastoratet respektive kammarkollegiet. Regeringen harredan enligt nuvarande ordning i några fall medgett atl församlingskyrkasfaslighetsfond fält placera sina medel i en präsllönefondsfastighet. I dessafall skall församlingskyrkans andel i fastighetens avkastning redovisas lillvederbörande pastorat, som har att fördela medlen för församlingskyrkans behov. Iandra stycket har införts en möjlighet för regeringen att låta en myndighelunder regeringen meddela de - relativt detaljerade och omfattande -föreskriftersom behövs för bestämmande av pastoratens andelar i prästlönefondsfastigheteroch i skogen pä löneboslällena. 20§ skall ha lillsyn över sådan förvaltning av kyrklig jord sompastoraten och församlingarna enligl 7 § första och andra styckena har handom. Regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer får dock ienskilda fall besluta all sådan egendom inte skall stå under nämndens lillsyn. Denuppsikt över pastoratens och församlingarnas förvaltning av kyrklig jord somenligl 22 § 1970 ärs lag har ankommit på stifts- och boställsnämnderna skallenligt bestämmelserna i stället ankomma på egendomsnämnden. Nämnden har dockinle möjlighet att inom ramen för sin tillsyn meddela förelägganden ellerförbud. Förvaltningen av egenodm skall alltjämt has om hand avdel särskilda domkyrkorådet. Milt förslag innebär alt egendomsnämnden inte färtillsyn över den förvaltningen. Enligt23 § 1970 ärs lag kan regeringen bl. a. föreskriva atl förvaltningen av vissegendom inle skall stå under uppsikt. ges regeringen möjligheten altdelegera sådana beslut lill en myndighet under regeringen. Försäljningeller byte av kyrklig jord 21§ Försäljning eller byte av kyrklig jord får ske 1. för atl tillgodosebostadsbehovet i orten, 2. för att bilda lämpliga enheterför jordbruk eller skogsbruk, 3. för atl främja annat syfteliknande det som avses i I eller 2, 4. för all tillgodose ändamäl somavses i 2 kap. expropriationslagen (1972:719), eller 5. när jorden pä grund avsärskilda omständigheter inle lämpligen bör behällas för sitt ändamäl. Kyrkligjord fär endast överiålas om det kan ske utan olägenhet för det allmänna och omdet sker mot ersättning som, om annat inte föreskrivs särskilt, motsvararfastighetens marknadsvärde. Omdel finns särskilda skäl får sådan överlåtelse av kyrklig jord ske som medföralt denna blir kyrklig jord av annal slag. Paragrafens/öri/flstycke motsvarar i huvudsak 24 § första slyckel 1970