prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Den riinteersältning som skall utbetalas i samband med den nyaplaceringsformen anscrjag emellertid skall bmtloredovisas varför jag föreslåralt ett nytt anslag under huvudtitel inrättas, benämntRänleersätiningar, m. m. anslag får disponeras för ränieer-sätlningar förden föreslagna placeringsformen. Mol anslaget bör också kostnader som kanuppstå hos postverket för administration m. m. kunna redovisas, om det skullebli aktuellt. Behovetav medel för /89 under del föreslagna anslaget är beroende påvid vilken lidpunkt under budgetåret som den nya placeringsformen tas i drift.Anslaget bör därför vara elt förslagsanslag och bör . för budgetåret las uppmed 10 milj.kr. kommer utgifterna under anslaget Räntor på statsskulden,m. m. atl i princip minska med motsvarande belopp. RRVbör med anledning av det jag nu anfört få etl uppdrag all bl. a. i samarbetemed postverket se till all placeringsformen utvecklas. Jag har för avsikt allåterkomma lill regeringen i denna fråga. Deskäl RRV anför, kan motivera atl den föreslagna placeringsformen tillämpas ävenpä andra medelstyper än de jag nu föreslagit. Ställning kan emellertid inte lastill delta förrän den pågående beredningen inom av denstatliga fondöversynsutredningens slutbetänkande (SOU 1985:60 Statensförvaltningsfond) är klar. Jag har för avsikt att återkomma lill regeringen idenna fråga. Isamband med delta bör en översyn göras av de ytteriigare medel som eventudllkan placeras räntebärande i betalningssystemet. 8 Fördelningsmodellarbete pp- 1987/88:150 Bilaga1 I förra åretsfinansplan redogjorde jag för det utveckUngsarbete som bedrivs inomregeringskansliet för atl kunna belysa förddningspoliliska effekter av bl. a.ändringar i skalle- och bidragssystem. Jag hänvisade också lill statistiskacentralbyråns (SCB) fördelningsmodellprojekl, som har stor belydelse isammanhanget. Beräkningar av förändringar i hushållens ekonomiskasituation vid olika åtgärder kräver bl. a. tillgång lill ell bra slalistisklgrundmaterial. måsle innehålla avidentifierade uppgifter om inkomster,utgifter, skall och transfereringar. Programsystem som beskriver gällanderegler i skalle- och bidragssystem samt sambanden mellan olika delar avekonomin måsle också byggas upp. Detta innebåren betydande utvecklingsarbete. En fördelningsmodell är f. n. under ulveckling inomregeringskansliet, där ekonomiska effekter av fördelningspolifiska åtgärder förhushåll och individer saml för statsbudgeten skall kunna beräknas. Inom SCBpågår i anslutning härtill arbete för bl. a. statistisk metodutveckling,programmeringsinsatser och framtagande av riksrepresentaliva statistiskamikromale-rial. För alt fä elt bra slalistiskl grundmaterial krävs ävensamordning av olika myndigheters slalislikproduktion. Produktionen av vissastatistiska uppgifter behöver också ske snabbare än f. n. Regeringen gav därförden riksrevisionsverkel (RRV) i uppdrag atl utreda möjligheter och-efter samråd med () och SCB - föreslå åtgärder i syfte allsamordna och effektivisera produktionen av vissa inkomstfördelningsundersökningar.RRV:s rapport lill regeringen (rapport 1987: 1480) med föreslag lillåtgärder övervägs f. n. i . revisorer har vidare granskal statistik påinkomst- och för-mögenhelsskatleomrädet och avlämnat en rapport med förslaglill åtgärder. Efter remissbehandling har revisorer lämnat förslag(förs. 1987/88: II) lillriksdagen angående produkfion av statistik över inkomsl-ochförmögenhelsskallerna. bereds f. n. av finansutskottet. 1987/88: 150 Jag hemställer, mot bakgrund av vad som anförts, attregeringen ° 1. godkänna de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordats i det föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats i del föregäende, 3. godkänna beräkningen avstatsbudgetens inkomster för /89, 4. godkänna beräkningen avförändringar i anslagsbehållningar för /89, 5. godkänna beräkningen avförändringen i dispositioner av rörliga krediler för /89, 6. godkänna beräkningen av Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för /89, 7. anta förslaget lill inkomst- och utgiftsslalrörande Räntor på statsskulden, m.m. för /89, 8. till Räntor på statsskulden, m. m.för /89 anvisa ell förslagsanslag av , 9. godkänna de allmänna riktlinjer förstöd lill näringslivet som har förordats i del föregäende, 10. anta del av lagrådet granskadeförslaget till lag om avgifter för vissa statliga garantier, 11. anta förslaget till lag om ändringi lagen (1970: 65) om allmänna hypoteksbank och om hypoleksföreningar, 12. godkänna vad jag anfört om räntebärandeplaceringar av statliga medel, 13. för /89 lillanslaget Ränleersätlningar m.m. under sjunde huvudtiteln, anvisa ettförslagsanslag av , dels bereder tillfälle all la del av vadföredragandena har anfört om 14. statliga kreditgaranfier, 15. årsbokslut för staten 1986/1987, 16. ulvecklingen av styrningen av denstatliga verksamheten, 17. arbetet med fördelningsmodeller. Innehåll: Prop- 1987/88: 150 Den tredje vägen.......................................................... ...... I Deninternationella ekonomin ..................................... ..... 5 Den svenska ekonomin1988 ..................................... ..... 9 Sverigesekonomi ................ ... 15 4.1 Treårskalkylerna..................................................... ... 15 4.2 Långtidsbudgeten ................................................. ... 19 Den ekonomiska politikens inriktning ......................... ... 22 5.1 Finanspolitiken ...................................................... ... 22 5.2 Penningpolitiken ................................................... ... 24 5.3 Lönebildningen ...................................................... ... 26 5.4 Fördelningspolitiken....:........................................... ... 29 5.5 Sysselsällningspoliliken............................................ 32 5.6 Tillväxt ochförnyelse................................................ ... 33 Det reviderade budgetförslaget ................................. ... 37 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgeten /88 och 1988/89.......... 40 I Beräkningsfömisättningar......................................... 40 1.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende /88 40 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter avseende budgelärel 1988/89 43 1.4 Statsbudgetenssaldo för /88 och 1988/89 46 2 Extraordinärabudgeteffekter ..................................... ... 47 3 Slatenslånebehov och statsskuldens förändring ........ ... 48 4 Statligagarantier ........................................................ ... 50 4.1 Redovisning avstatens garantiåtaganden............... ... 50 4.2 Slöd lillnäringslivet .................................................. 51 5 Årsbokslut för slalen /87 ................... 63 5.1 Balansräkningmed noter ...................................... ... 63 5.2 Kommentarertill balansräkningen ......................... ... 65 5.3 Förmögenshelsredovisningi övriga delar av den offentliga sektorn 67 6 Ulveckling av styrningen av den statliga verksamhelen. 6.1 Bakgrund,inriktning .............................................. ... 68 6.2 Budgetprocessen,styrning av verksamheter........... ... 70 6.3 Mål- ochresultatorienterad styrning........................ ... 73 6.4 Information,utbildning, organisation, resurser ..... ... 75 6.5 Denarbetsgivarpolitiska inriktningen ...................... ... 75 7 Placering avstatligt förvallade medel ......................... ... 76 8 Fördelningsmodeller...................................................... ... 79 Hemställan....................................................................... .. 80 Denreviderade nalionalbudgeien, som härmed läggs fram, beskriver deninlernationella och den svenska ekonomins ulveckling t. o. m. Nalionalbudgeien bygger påmaterial från fackdepartemenl och olika verk och institutioner. För bedömningav den internationella ulvecklingen har material erhållits från bl. a. OECD.Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på material frånstatistiska centralbyrån och den prognos som konjunkturinstitutetpublicerade . och en grupp konjunkturexperter har hörts, men berördapersoner bär inte något ansvar för de bedömningar, som görs i nalionalbudgeien. Arbetet med den reviderade nalionalbudgeien harletts av statssekreteraren och departementsrådet . 1987/88: 150 Bilaga1.1 1 1987/88. 1 Sammanfattning Prop. Bilaga 1.1 Internationella förutsättningar Tillväxten i OECD-området blev bättre än väntat undersenare delen av . beräknas BNP ha ökat med ca 3%.Det finns dock anledning atl vänta sig en avsaklande tillväxt under loppet av1988. Den inhemska efterfrågan förutses öka långsammare än i både Förentastaterna och flertalet västeuropeiska länder. Till följd av den starkatillväxten torde emellertid BNP-tillväxlen för helåret 1988komma all dämpas bara marginelU till 23/. Vidare förutses ulvecklingen innebära en fortsatl låginflation och hög arbetslöshet i OECD-området, se tabell 1:1. Till grund förprognoserna ligger ocksä beräkningstekniska antaganden om oförändraderäntenivåer, valutakurser och oljepriser i förhällande till lägel i början avapril 1988. I den preliminära nalionalbudgeien uttrycktes farhågor fören internationell recession till följd av börsfallel i oktoberförra året. Ulvecklingen och början av 1988 har emellertidvarit stark och nuvarande bedömning innebär en upprevidering av lillväxlen iOECD-omrädet bäde 1987 och 1988. De stora belalningsobalanserna mellan de Ireslörsla industriländerna är ändå fortfarande elt allvarligt problem, somsnarast har förstärkts av den fortsatt relativt starka eflerfrägeökningen iFörenia staterna. I reala termer har visserligen en utjämning av obalansernaskell 1987 och en fortsatt utjämning förutses . Netloexporlen stärkertillväxten i , men dämpar lillväxlen i ochFörbundsrepubliken . I nominella termer (i miljarder dollar) väntasemellertid obalanserna vara nästan lika stora 1988 som 1987. Det kan inleuteslutas atl det utlöser kraftiga förändringar på världens valuta-, penning-och aktiemarknader och recessionstendenser i världsekonomin. Åvenom grundprognosen är oplimislisk, är således risken för en pålagligtsämre utveckling slor. Tabell 1:1 Internationella förutsättningar BNP i , % 2 3/4 (KPI årsgenomsnitt), % 3 1/2 Arbetslöshet i , % 7 3/4 Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Källor: och fmansdepartenientet. Ocksä när det gäller den svenska ekonomin lyckskonsekvenserna för ulvecklingen av börsfallet bli mindre äntidigare befarat. Aktiekurserna har delvis ålerhämlal sig. Efter kursfallet på35% från loppnivån lill slulel av november har aktiekurserna påStockholmsbörsen stigit med lill millen av . Industriproduktionoch export utvecklades relativt starkt i slutet av Prop. 1987/88: 150 1987.Detaljhandelns omsättning har fortsalt atl öka och bilinköpen ligger Bilaga1.1 på en hög nivå . Åven sysselsällningen har fortsatl alt ökai snabb takt och arbetslösheten har reducerats. Företagensförväntningar om 1988, säsom de kommer till uttryck i statistiska centralbyrånsexport- och investeringsenkäter och konjunkturinstitutetskonjunkturbaromeler , är optimistiska. Åven hushållensförväntningar har blivit mer optimistiska. Efter en tillfällig nedgång inovember 1987 i förväntningarna om den egna ekonomins ulveckling hade optimismen stigit lill nästan samma höga nivä somföre börsfallet. Moldenna bakgrund görs nu bedömningen alt börsfallel i oklober 1987 bara fårmarginella effekter pä den svenska ekonomins ulveckling 1988. Nya börsfall ochen inlernationell konjunklurförsvagning skulle emellertid kunna medföra enbetydligt sämre utveckling än den som återges nedan., Framtill har elt stort antal löneavtal slutits ,vilka sammantagna läcker större delen av den privala sektorn. I genomsnittinnebär de en avlalsmässig kostnadsökning på 1988. För den statliga och delar av den kommunala sektorn har avtalslutits som innebär kostnadsökningar med resp. 1988. Mot dennabakgrund baseras prognoserna för den svenska ekonomins utveckling på alttimlönerna i genomsnitt ökar 1988. I slulel av infördes allmänt prisstopp. Del avveckladessuccessivt och ersattes med en skyldighetall förhandsanmäla prishöjningar. begränsades denna skyldighettill enbart vissa varu- och tjänsteområden. Dessa åtgärder dämpadeprisökningarna särskilt . En del av prisökningarnaförsköts lill hösten och sannolikt även till 1988. Underloppel av 1987 (dec. 87) ökade konsumenlpriserna med 4,. Meden genomsnittlig timlöneökning på 1988 beräknas konsumentpriserna öka meddrygt frän . Åven årsgenomsnitlel förkonsumentprisindex beräknas öka med . Under vårenoch kan inflationstakten (ökningen av konsumentprisindex under desenaste 12 månaderna) lilltal-ligt komma all överstiga till följd av den dämpadeprisutvecklingen i Qol. Denprivala konsumlionen har ökat med både 1986 och 1987, se tabell 1: 2. Hushållens sparkvol minskade med vartde ra året. Den snabba konsumtionsökningen har varit en följd av förbättrade realinkomsler i hushällssektorn i kombination med goda möjligheter atl låna pengar, stigande förmögenheler och optimistiska framlidsförväntning- 3 1987/88: 150 -1,0 -6,4 -0,5 -0,3 ' Förändring anges i procent av föregående års BNP. Källor: , ochfinansdepartementet. Anm.: Det finns en betydande skillnad mellan riksbankensoch redovisning av bytesbalansen 1987. Riksbankenredovisar ett underskott på 5 ä . och centralbyrån elt överskottpå . Denna skillnad innebär att tjänsteexporten ingår medett högre värde i tabell 1:2 än i tabell 1:4. Den innebär också en osäkerhetnär det gäller bl.a. exportens och BNP:s nivå och ökningstakt 1987 och tidigareår. Ökningstakten i den privala konsumlionen har avtagit någotunder senare lid lill . Statistiken över bl. a.detaljhandelns omsättning lyder på en fortsall ökningstakt avsamma storleksordning. Del talar för att sparkvoten inle minskar lika myckel1988 som . Hushållens realt disponibla inkomster beräknasöka med 1988. Mol denna bakgrund förutses den privala konsumlionenöka med 1988. Den offentliga konsumtionen har ökat betydligt långsammarede än tidigare och en fortsall måttlig tillväxt förutses 1988.Kommunernas planer antyder en viss uppdragning av ulbyggnadslakten, men denkan bli svår all realisera pga. brist på arbetskraft. För slatens del gällerfortsatta rationaliseringskrav, vilka håller tillbaka konsumlionsutvecklingen. Invesieringskonjunkluren var myckel stark 1987. De totalabrulloinvesleringarna beräknas ha ökat med 7,. Det är den högstaökningstakten elt enskilt år sedan millen av 1960-lalel. De investeringsenkätersom besvarats tyder på en fortsalt höjning av investeringsnivån1988. Börsfallel i oklober 1987 lycks inle ha påverkat investeringsplanerna förinnevarande år i någon större utsträckning. Brulloinvesleringarna förutses ökamed 3,1988. minskade oljelagren och de senaste årenslagerneddragning inom industrin fortsatte. En minskning av lagren förutses även1988, men av mindre omfattning än . Den inhemska efterfrågan, dvs. konsumtion ochinvesteringar, har ökat starkt 1987 och en fortsatl hög ökningstakt förutses1988. EftertVågeök-ningen drog med sig både en hög produklionslillväxl och ensnabb importökning 1987. en ulveckling som förutses fortsätta 1988. BNPberäknas ha ökat med 2,1987 och förutses öka med 2,1988. Tabell1:3 Bidrag till BNP-tillväxten Procentav föregående års BNP -0,7 -1,3 -0,2 -1,7 -0,7 -0,7 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Källor:Statistiska centralbyrån, och . Medde bedömningar som görs beräknas BNP öka med i genomsnitt 2,per är underåren 1983-1988. Tillväxtens sammansättning har emellerfid förändratsväsentligt , se tabell 1: 3. I grova drag kan man säga atlkapitalbildningen bar upp tillväxten 1983 och 1984, medan konsumlionen,särskill den privata konsumlionen, har varit drivkraften de fyra senaste åren.Det är i första hand netloexporlen som har svarat för omslaget ikapitalbildningens bidrag till BNP-lillväxten. Efter de första två årens ökningav netloexporlen har den starka expansionen av inhemsk efterfrågan dragit medsig en betydande importökning, vilkel har medfört elt negativt bidrag frännelloexporten lill lillväxlen. Bruttoinvesteringarna och den offentligakonsumtionen har under i stort sett hela perioden bidragit positivt lillBNP-fillväxlen. Exportenav bearbetade varor beräknas ha ökat med 1987. Marknadsfillväxlen förde svenska exportföretagen var svag, bl. a. lill följd av att importen minskadei och , vilka är viktiga mottagarländer av svensk export.Marknadsandelarna på exportmarknaden beräknas ha varil i stort settoförändrade 1987. förutses en marknadstillväxt pä . Med hänsyntill del höga kapacileisulnytljandel i den svenska industrin torde exporten avbearbetade varor inle kunna öka med mer än drygl.4 %, dvs. i samma takt som . Denstarka ökningen iiv inhemsk efterfrågan drog med sig en kraftig importökning1987. Importen av bearbetade varor ökade med . Åven under 1988väntas eflerfrågelillväxten medföra en betydande importökning. Importen avbearbetade varor beräknas öka med 1988. Denprivata konsumtionen var den viktigaste drivkraften bakom importökningen'1987. Av den totala ökningen av varuimporten med . i löpandepriser avsåg . konsumtionsvaror och personbilar. Åveninvesteringarna spelade emellertid en betydande roll. Importen avinvesteringsvaror ökade med . Bytesbalansenuppvisade etl underskoll pä ca . 1987, vilkel innebar enförsvagning med ca . jämfört med året innan, se Miljarder kr., löpande priser 1987/88: 150 Bilaga 1.1 Export av varor Import av varor Korrigeringspost Handelsbalans 4,7 -30,4 -11,2 -27,4 -1,7 -25,8 -5,2 276.7 -1,7 21,7 -4,0 -28,5 -10,8 Källor:Statistiska centralbyrån, , konjunkturinstilutel och finansdepartementet.Anm. : Se not till tabell 1:2. Denna försvagning är fill slörsla delen hänföriig till handeln medbearbetade varor. Även tjänste- och transfereringsnettot försämrades 1987, menen omläggning av stafisfiken över tjänsteexporten har medfört en viss osäkerhetom storleken pä denna försämring. Prognosen innebär en fortsattförsvagning av bytesbalansen. Underskottet beräknas uppgä till närmare 11miljarder kr. Denfrämsta orsaken till atl bytesbalansen försämras 1987 och 1988 är atlefterfrågan ökar mer i än på våra exportmarknader. Den svenska exportenutvecklas relativt förmånligt, men kapacileisulnytljandel i industrin är högtoch begränsar möjligheterna all möta den starka inhemska eflerfrägeökningen ochden därav betingade starka importlillväxlen med en lika slor exportökning.Trots hög investeringsaklivitel är svensk industri fortfarande för liten föratl etl överskott skall kunna uppnås i bytesbalansen vid fulltkapacitetsutnyttjande och full sysselsättning i den svenska ekonomin. Försämringenav bytesbalansen innebär att det finansiella sparandel iden svenska ekonomin minskar (bytesbalansen är definitionsmässigt lika medsumman av den offentliga och den privala sektorns finansiella sparande). Itabell 1:5 redovisas bytesbalansens förändring med utgångspunkt från sparandeti den svenska ekonomin. Det bör noteras alt osäkerheten i statistiken över delfinansiella sparandel är betydande. Särskilt gäller del förelagens finansiellasparande. Hushållenssparande förutses minska pålagligt . Den privatakonsumlionen ökar betydligt snabbare än hushållens disponibla inkomster,vilket medför alt sparkvoten faller. Del finansiella sparandel förutses därmedminska med . Åven företagens finansiella sparande försvagaskraftigt mdlan 1986 och 1988 enligl föreliggande prognoser. Det minskar medhela . Bruttosparandet år i stort sett oförändrat, meninvesteringarna (inkl. lagerinvesleringar och neltoköp av mark och fastigheter)ökar med . Denoffentliga sektorns sparande har förbättrats mycket kraftigt under senare åroch en fortsatt förbättring förutses (om man som i tabell 1:5 Tabell 1:5 Finansiellt sparande Miljarder kr., löpande priser -19,9 -16,6 118.9 l.\5,5 -21.2 130,9 1.52,1 -33,0 -5,2 -10,8 -17,7 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Källor: , ,och . Anm.: Exklusive engångsskatten pä försäkringsbolagen 1987.Företagens investeringar inkluderar lagerinvesteringar och nettoköp av markoch fasligheter. exkluderar engångsskatten 1987). Till stor delsammanhänger förbättringen med att skattekvoten, dvs. skatter och avgifter somandel av BNP, stiger. Företagens direkta skatter svarar för en stor del avökningen. förutses den offentliga sektorns finansiellasparande öka med . Förbättringen av den offentliga sektornsfinansiella sparande är emellertid inte tillräcklig för att helt kompensera detminskade hushälls-sparandel och förelagens ökade investeringar. Efterfrågan på arbetskraft ökade starkt under 1987.Antalet sysselsatta ökade med 36000 personer och arbetslösheten reduceradestill 1,. Även i början av innevarande år har eflerfrågetryckel varit högt.Anlalet vid arbetsförmedlingarna nyanmälda platser var första kvartalet i årbetydligt högre än ell är tidigare. Länsarbetsnämndernas prognoser för innevarandeär är påtagligt optimistiska. Åven med en förutsatt måttligare ökning avsysselsättningen under återstoden av året beräknas antalet sysselsatta öka medöver 50000 personer 1988. Arbetslösheten beräknas minska till 1,. Medföreliggande prognoser har anlalet sysselsatta ökat med mer än 200000 personermellan 1982 och 1988. av ökningen återfinns i näringslivel och återstodeni den offentliga sektorn. 2 Den internationella utvecklingen Defarhågor för en mycket negativ utveckling i världsekonomin som uttrycktesefter börsfallel har dessbättre inte besannats. Utvecklingen padefinansiella marknaderna har varit relativt lugn, och industriländernasekonomier har fortsatl atl expandera i relativt gott tempo. Genom ett oväntalstarkt andra halvår kom tillväxten i OECD-området 1987 att uppgä lill ca 3 %.Delta är en upprevidering jämfört med uppskattningarna i den preliminäranalionalbudgeien. Bland de större länderna var det främst de japanska ochbritfiska ekonomierna som utvecklades starkare ån tidigare beräknat. I bådaländerna var BNP-tillväxten . I våra nordiska grannländer verkar tillväxten1987 ha blivit lika svag som antogs i den preliminära nalionalbudgeien. Tabell2:1 Bruttonationalsproduktens utveckling i vissa BNP i %' De sju stora länderna 2 1/2 4 1/4 1 3/4 1 3/4 3 1/4 2 1/2 -0,7 1 3/4 1 1/2 1 1/2 1 1/2 2 1/4 2 3/4 Prop.1987/88: 150 Bilaga l.I 'BNP, löpande priser och växelkurser. Källor: ochfinansdepartementet. Denstarkare tillväxten av produktion och efterfrågan 1987 var särskilt uttaladföre börskrisen. I flera länder ökade bäde den privata konsumtionen ochnäringslivets investeringar mer än beräknat. En förklaring till denna ovänlatstarka efterfrågeutveckling kan vara den tidigare kraftiga uppgången avaktiekurserna med effekter på förtroendet hos såväl hushåll som näringsliv. Detkan heller inte uteslutas att tidigare års nedgång i inflationen saml detkraftiga oljeprisfallet med fördröjning Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling i vissa Åriig procentuell förändring av implicilprisindex för privat konsumti 1987/88: 150 Bilaga 1.1 De sju stora länderna 2,2 0,5 -0,5 2,5 3,6 6,1 4,2 1 3/4 1 1/4 2 1/2 3 3/4 4 3/4 4 3,4 3,1 7,1 4,9 4,1 3,7 8,1 5,0 4 4 6 3/4 5 1/2 1,6 -0,1 1 3/4 1/2 2 2 3 3/4 kommillill uttryck i en förstärkt efterfrågan. En annan förklaring till den starkautvecklingen i flera länder är atl en ackommoderande penningpolitikförts. Denrelativt gynnsamma lillväxlen i industriländerna 1987 drog med sig elt uppsvingi del inlernationella varuutbytet, och världshandelns lillväxl uppgick lilldrygt . Prisutvecklingen i internationell handel, uttryckt i lokal valuta,förblev mycket dämpad 1987. Den återhämtning av oljepriset från fallet i börjanav 1986 saml uppgången i priset på många andra råvaror innebar till en stor delendast en kompensation för fallet i dollarkursen. Somen följd av framför allt de stora växelkursförändringarna mellan dollarn ochandra valutor ägde betydande förskjutningar rum i handeln mellan främst destora industriländerna. marknadsandelar på exportmarknadernaför industrivaror ökade kraftigt, samlidigl som främst och FörbundsrepublikenTyskland lappade ytterligare andelar.