prop · GB03154 · 1987-12-31 00:00:00 — Skälen förmitt förslag: Upplåtelse eller överlåtelse av en tillverkningsräit (licens)innebär atl en licenshavare mot eller ulan vederlag upplåter eller överlåterantingen en rättighet inom det industriella rättsskyddets område och/ellervelande, know-how. Objektet för en licens kan således utgöras exempelvis avsåväl immalerialrällsligl skyddade rättigheter som driftserfa-renheter somsaknar egentligt rättsskydd. Med rätt att tillverka krigsmateriel avses det medgivandesom genom elt avlal lämnas en motpart atl ulnytlja viss rätt eller att ienlighet med av upplålaren eller överiåtaren tillhandahållna tekniska underlag,såsom ritningar, beskrivningar o.d. tillverka viss krigsmateriel. Enligt nu gällande bestämmelser är förbudet mol atl utanregeringens tillstånd upplåta eller överlåta rätl all utom riket tillverkakrigsmateriel begränsattill atl avse tillverkare av krigsmateriel. Lagen förbjuder således inte andra,l.ex. elt handelsföretag eller en enskild som innehar eller har förvärvat entillverkningsräit att upplåta eller överlåta denna lill någon ulom riket. 1 motiventill den nuvarande regleringen av upplåtelse och överlåtelse av räll att utomriket tillverka krigsmateriel anförde föredraganden i fråga om begränsningen avförbudet, atl verkligheten visat atl den upplåtelse eller överlåtelse somoftast förekom och som framstod som angelägen all reglera skedde från dem somsjälva tillverkar krigsmateriel. Mol bakgrund av alt tillverkningen vid sådanaförelag - med undanlag för statliga myndigheter - är reglerad genom denkontroll som bedrivs med slöd av bestämmelserna om kontroll över tillverkningenav krigsmateriel, fanns del enligt föredragandens mening inte någol behov avatl knyta den obligatoriska lillslåndsprövningen lill andra än dem somtillverkar krigsmateriel. Föredraganden erinrade också om elt par närliggandebestämmelser som befäste denna uppfattning, nämligen dels de regler som avserregeringens kontroll över tillhandahållande av uppfinning avseendekrigsmateriel o.d. och som utövas med stöd av lagen om konlroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m., dels de regler som med stöd av lagen(1971:1078) om försvarsuppfinningar tillförsäkrar staten inflytande i fråga omrätten lill sådana uppfinningar ( se prop. 1981/82:196). Denomständigheten att förelagens internationella engagemang, även när detgällerlicensgivning, ökat utgör enligl min mening skäl för alt nukomplettera förbudet så atl del omfallar upplåtelse och överlåtelse av råtlenalt tillverka krigsmateriel ulom rikel även i regi av den som inle självtillverkar sådan materiel. Härigenom elimineras också risken för etl kringgåendeav nu gällande bestämmelser. Jag förordar därför all förbudet all upplåta elleröverlåta rätt alt utom rikel tillverka krigsmateriel skall vidgas. Förbudet börenligl min mening utformas så atl avlal som innebär upplåtelse elleröverlåtelse av rätt alt utom riket tillverka krigsmateriel inte får ingås utantillstånd av regeringen. Som lagrådet anfört bör förbudet avse avlal, som ingåshär i rikel eller ulom rikel av svensk myndighet, svenskt förelag eller den somär bosall eller stadigvarande vistas här i rikel (s. 132-133). 11.2 Förbud att ingå avtal med någon utom riket omutveckling av krigsmateriel m.m. Mittförslag: Avtal med någon utom riket om all för dennes räkning utvecklakrigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel får inte utanlillslånd av regeringen ingås här i rikel och inte heller utom rikel av svenskmyndighet, svenskt förelag eller den som är bosall eller stadigvarande visiashär. Utredningenhar tagit upp vissa frågor rörande teknisk rådgivning och annat konsultarbetesamt konstaterat atl flera svenska förelag säljer ett kunnande som inleomfattas av gällande bestämmelser. Del kan t. ex. vara fråga om all utveckla syslem av olika slag som kan användas inom Prop.1987/88:154 försvarsmakten.Utredningen menar atl en komplettering av reglerna till att omfattadenna sannolikl växande form av teknologiöverföring skulle göra lagstiftningen heltäckande, men anser alt praktiska skältalar mot en Utredningen pekar på atl företagen själva istor utsträckning konsulterar berörda myndigheter, bl. a. KMI, och anser alldet även i fortsättningen bör vara tillräckligt med sådana frivilligakonsultationer (se Remissinstanserna har i allmänhet inte kommenteratutredningens bedömningar i denna del. FFV instämmer dock tillfullo belräffandeviklen av atl leknisk rådgivning och annal konsultarbete inle hindras genom nyaregler. Skälen för mitt förslag: Den växandeinternationaliseringen inom det tekniska området berör med nödvändighet ocksådet militära området. Som jag har framhållit tidigare är det av vikt atl densvenska krigsmaterielindustrin kan hålla en hög teknisk nivå. Utbyte avkunnande främjar bibehållandet och utvecklandet av teknisk kompelens.Samtidigt får utgångspunkten för den svenska krigsmateriellillverkningen,nämligen atl denna skall vara anpassad lill del svenska försvarels behov, inleifrågasättas. Denna syn står i överensstämmelse med de försvarspolitiska beslutsom fallats. En tillverkning av krigsmateriel i enbart för denutländska marknaden skulle inle vara förenlig med vare sig vår utrikes- ochneutralitetspolitik eller vår förvarspolilik. Som utredningen framhåller läcker nuvarande regler intealla former av överföring av tekniskt kunnande inom krigsmaterielområdet. Enform av kunskapsöverföring som emellertid ligger nära nu gällande regler omförbud mol kunskapsöverföring och som i vissa fall torde kunna inpassas iförbudet atl överlåta rätl atl utom rikel tillverka krigsmateriel är överföringav kunnande efter beställning eller uppdrag av någon utom riket att utvecklaviss krigsmateriel för dennes räkning. Samma är förhållandet i fråga omutveckling av en melod för framställning av sådan krigsmateriel avsedd atlinpassas i den utländske kundens egen produktion. Del är enligt min mening likaangelägel i dessa fall som i fråga om kunskapsöverföring genom l.ex.licensupplålelse all en prövning kan ske belräffande omständigheter som bl. a,mottagarland och mottagarens möjligheter till export av materiel tillverkad ienlighet med tillhandahållna tekniska underlag o.d. Del finns enligl min mening skål alt i särskild ordningkontrollera nyssnämnda verksamhet. Jag menar nämligen all sådan verksamhel inlebör äga rum om den inle också främjar den tekniska ulveckling som kannyttiggöras för vår försvarskrafl. hänger samman med den syn jag nyssredovisat, nämligen all utgångspunkten för den svenska krigsmaterielindustrinmåsle vara all denna skall vara anpassad lill det svenska försvarels behov. Jag förordar således att avlal med någon i ullandel om altför dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning avsådan materiel inle får ingås, om inle regeringen lämnat tillstånd lill del.Som lagrådet anfört bör förbudet gälla avtal som ingås här i riket samt avtalsom ingås ulom rikel av svensk myndighet, svenskt företag eller den som ärbosalt eller stadigvarande visias här (s. 133). Prövningenav etl tillslåndsärende bör i enlighet med vad jag sagt omfatta sådanaomständigheter som mottagarland, uppdragels belydelse för bibehållande avsvensk kompetens inom området, möjligheter för del svenska försvaret att iövrigt nyttiggöra resultatet av uppdraget saml vad parterna har avsett i frågaom uppdragsgivarens eller beställarens nyttjande av kunskapen. 11.3 Förbud att ingå avtal om ändring av eller tilläggtill ingångna avtal om upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt Mitt förslag: Avlal om tillägg till eller ändring av avtalsom innebär upplåtelse eller överlåtelse av rätt atl utom riket tillverkakrigsmateriel får inte ingås ulan tillstånd av regeringen, om tillägget ellerändringen avser 1. den materielsom får tillverkas, 2. räll allvidareupplåla eller vidareöverlåla rätten atl tillverka krigsmateriel lillnågon annan, 3. rätt alttillhandahålla krigsmateriel lill mottagare som inte angivils i detursprungliga avtalet, 4. förlängning avavtalets giltighetstid, eller 5. bestämmelser omsekretess. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mittförslag, dock all utredningens lagförslag inte preciserar vilka ändringar ellertillägg lill tidigare ingångna avlal som bör komma under regeringens prövning(se betänkandet s. 99-101). Remissinstanserna: De remissinstanser som kommenteratförslaget godtar della. Några menar dock atl utredningens lagförslag behöverpreciseras (se remissammanställningen s. 117). Skälen förmitt förslag: Vid prövningen av en ansökan om tillstånd lill upplåtelse elleröverlåtelse av en tillverkningsräit används samma bedöm-ningssätl som gällerför export av krigsmateriel. Eftersom del är fråga om all starta entillverkning ulom rikel läggs särskild vikt vid vad parterna preliminärt harkommil överens om i fråga om bl.a. rätten till export av licenslillverkadmateriel, möjlighet till vidareupplålelse eller vidareöverlå-lelse av entillverkningsräit, avtalets giltighetstid samt bestämmelser om sekretess. Medsislnämnda bestämmelser förslås klausuler om rätl all tillhandahålla handlingarsåsom arbetsbeskrivningar o.d. till tredje man. Tillstånd villkorasregelmässigt av all varje ändring i de avtalsvillkor som angivils vara avbelydelse för tillståndet skall underställas regeringen för tillståndsprövning. finns del omkring 60 licensupplålelseringångna , dvs. innan förbudet mol ifrågavarande kunskapsöverföringträdde i kraft, och som därmed inle har underkastats regeringens prövning. dessa äldre avtal avses bli föremål för ändring ellertillägg som påverkar föremålet för licensen, måste den tillverkningsräit somdärigenom uppkommer emellertid vara villkorad av regeringenstillstånd. Av den skärpningav kontrollen i fråga om krigsmaterielexporten som jag menar skall komma tillstånd följer logiskt också en ökad motsvarande konlroll över upplåtelse elleröveriåtelse av tillverkningsrälter. Jag menar därför atl varje sådan ändring aveller tillägg till tidigare ingånget avtal som i enlighet med vad jag sagthar betydelse för prövningen av ell tillslåndsärende bör göras lill föremål försärskild tillståndsprövning, även om ändringen eller tillägget i sig inteinnebär all en ny tillverkningsräit konstitueras. Jag förordar därför atl avlal om tillägg lill ellerändring av ingångna avtal som innebär upplåtelse eller överiåtelse av räll alttillverka krigsmateriel utom riket inte får ingås utan tillstånd av regeringen,om tillägget eller ändringen avser den materiel som får tillverkas, räll allvidareupplåla eller, i förekommande fall, vidareöveriåla tillverkningsrältentill någon annan, räll all tillhandahålla materiel lill mottagare som inteangivits i del ursprungliga avtalet, förlängning av avtalets giltighetstideller bestämmelser om sekretess. 12 Försäljnings- och förmedlingsverksamhet avseendekrigsmateriel m.m. Mitt förslag: Bestämmelsen i 3 § lagen (1983:1034) omkonlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. om förbud all ulanlillslånd av regeringen försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel,m.m. ändras så att förbudet omfallar yrkesmässigt lillhandahållande här irikel och sådant lillhandahållande ulom rikel av svensk myndighet, svensktförelag eller den som är bosatt eller stadigvarande vistas här. Vissapreciseringar görs också i fråga om undantagen från tillslåndskravet. Utredningen har inte särskilt tagit upp denna fråga. Skälen förmitt förslag: Enligt 3 S lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. får krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel ellermelod för framställning av sådan materiel inle yrkesmässigt tillhandahållashår i riket genom försäljning, utbjudande mot vederlag eller förmedling åtnågon inom landet eller i utlandet, om inte regeringen har lämnat tillståndtill det. Bestämmelsen, som med viss precisering överfördes år 1984från motsvarande äldre lagstiftning i ämnet, har sin grund i behovet attkontrollera inte bara tillverkningen av krigsmateriel utan även sådanadispositioner som utan reglering genom lagstiftning kan bidra lill enokontrollerad rustningsindustri. Från tillslåndskravet gäller vissa undanlag. Sålundabehövs inle tillstånd vid lillhandahållande lill svensk slallig myndighet ellersådan tillverkare som har tillstånd atl tillverka krigsmateriel av del slagtillhandahållandet avser. Inte heller behövs lillslånd för innehavare avlillverkningstillsiånd, om Prop. 1987/88:154 tillhandahållandet avserkrigsmateriel, uppfinning eller metod som tillhör eller innehas avtillståndshavaren. Regeringen har också bemyndigats atl meddela föreskrifterom undanlag från tillslåndskravet i fråga om handel med skjutvapen, ammunitioneller annan explosiv vara som omfattas av vapenlagen (1973:1176) eller förordningen(1949:341) om explosiva varor. Med slöd av delta bemyndigande har regeringenmeddelat föreskrifter om undanlag dels såvitt avser handel med vissa skjulvapensom omfattas av vapenlagen, dels såvitt avser handel med ammunition eller annanexplosiv vara som avses i förordningen om explosiva varor (jfr 3 § förordningen(1983:1036) om konlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m.). Bakgrunden lill dessa undanlag är all handel med såvälskjutvapen och ammunition som andra explosiva varor regleras genom nämndaförfattningar. Bemyndigandet för regeringen all meddela föreskrifter omundantag från tillslåndskravet gäller endasl i fråga om sådan handel somomfattas av bestämmelserna i vapenlagen resp. förordningen om explosiva varor.Om t.ex, förmedling sker för utländska kontrahenters räkning eller för svensktillverkares räkning åt någon i ullandel, träffas verksamhelen varken avlillståndskrav enligl vapenlagen eller förordningen om explosiva varor. Härgäller i stället den grundläggande föreskriften i 3 § första stycket om atlsådant tillhandahållande kräver lillslånd av regeringen. 1 syfte alt klargöradelta boren redaktionell ändring göras i bestämmelsen i förtydligande syfte. Som framgår av förarbetena till lagen om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel m.m. lill nu gällande bestämmelse (prop.1983/84:36) tar förbudet i 3 § sikte på den som här i rikel utövarnäringsverksamhet som innefattar lillhandahållande av ifrågavarande slag ellerden som eljest här i rikel yrkesmässigt tillhandahåller materiel ellerrättighet av avsett slag. Om näringsverksamheten innefattar t. ex. förmedlingmellan utländska kontrahenter av materiel eller rättighet, krävs såledestillstånd. Samma är förhållandel om näringsidkaren i fråga t. ex. köper uppmateriel i ullandel och därifrån vidaresäljer den till ett annal land. För all omfattas av tillslåndskravet etiligl nuvarandebestämmelse är del således tillräckligt alt vederbörande bedrivernäringsverksamhet här i landet. Däremot krävs inte alt transaktionerna i frågarent faktiskt äger rum inom landet. Enligl min mening bör emellertid bestämmelsen ändras såatl förbudet omfallar yrkesmässigt tillhandahållande av krigsmateriel elleravsedda rättigheter, även om tillhandahållandet sker utom riket. Som lagrådetanfört bör förbudet dock begränsas till all avse yrkesmässigt lillhandahållandehär i rikel samt sådant tillhandahållande utom riket av svensk myndighet,svenskt förelag eller den som är bosatt eller stadigvarande visias här (s. 134). Bl.a.mol bakgrund av de händelser som ägt rum inom krigsmaterielområ det under senare lid kan ifrågasättas om del över huvud taget bör vara möjligt alt ge tillstånd för verksamhel som innebär t.ex. förmedling av materiel mellan utländska kontrahenter eller för verksamhel som innebär förmedling av rällighel som inte innehas av någon här i riket. Alt heltutesluta en dispensmöjUghel låter sig emellertid inle göra. Däremot menar jagatt det klart bör utsägas att särskild försiktighet måste iakttas när detgäller prövningen av ansökningar om tillstånd atl tillhandahålla materieleller rättigheter för utländska kontrahenters räkning. Principen bör här varaatt tillstånd lill sådana transaktioner endasl bör ges i del enskilda fallet. Som nysssagts behövs inle tillstånd för innehavare av lillverkningstillsiånd omtillhandahållandet avser krigsmateriel, uppfinning eller metod som tillhöreller innehas av tillståndshavaren. Sådan tillståndshavare kan i enlighethärmed köpa upp materiel i utlandet och därifrån vidaresälja den utan särskihtillstånd. Enligl min mening bör emellertid undantaget i denna del inskränkasig lill att avse materiel som tillhör tillståndshavaren och som fysiskt finnsinom landet. Jagförordar således att bestämmelsen ändras i enlighet med vad jag sagt. 13 Uppgiftsskyldighet i fråga om ägande i utländskarättssubjekt inom krigsmaterielområdet Mittförslag: Den som har tillstånd att tillverka krigsmateriel eller atl försälja,utbjuda eller förmedla krigsmateriel m.m. liksom svensk statlig myndighet sombedriver motsvarande verksamhet, skall vara skyldig att, enligt de närmareföreskrifter som regeringen meddelar, lämna uppgifter till regeringen om ägandei utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföringeller försäljning av krigsmateriel. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med milt förslag, dock att utredningensförslag endasl avser uppgiflsskyldighel för den som har tillstånd att tillverkakrigsmateriel (se betänkandet s. 94-95). Remissinstanserna:Fierlalel remissinstanser som uttalat sig i denna fråga har ingen erinran motförslaget. avstyrker förslaget (seremissammanställningen s. 113). Skälen förmitt förslag: Som framgår av redovisningen av utredningens kartläggning hadeden svenska försvarsindustrin 17 dotter- eller inlressebolag i utlandet ibörjan av . Utredningen har anmärkt alt därutöver har etableratsytteriigare ett företag sedan kartläggningen gjordes. Nio av de 17 utlandsbolagenär belagda, två är delägda majoriletsbolag och återstoden intressebolag. Detstora flertalet av ullandsbolagen har tillkommit . Avnyssnämnda redovisning framgår också atl de flesta dotter- ellerinlressebolagen arbetar med marknadsföring inom krigsmaterielområdet.Tillverkning av materiel förekommer i ell par fall. Några av bolagen bedriverutvecklingsarbete. Flera av bolagen sysslar med annan verksamhet, bl.a.projektledning. Några av de förslag jag har lagl fram i det föregåendesyftar lill alt styra den svenska krigsmaterielindustrins dispositioner viautländska företagsbindningar. gäller förslaget om all kunna förbjudavissa marknadsföringsåtgärder. Förslaget om skärpning av bestämmelsernarörande kunskapsöverföring verkar i samma riktning. Utredningen har diskuterat huruvida del därutöver skullevara lämpligt och möjligt atl kontrollera l.ex. svenska utlandselableringarinom krigsmaterielområdet. Utredningen har konstaterat atl del i och för sig voremöjligl atl kräva särskill tillstånd t. ex. för svenska bolag som avser bedrivaverksamhel utomlands inom krigsmaterielområdet. Utredningen har emellertidfunnit sig inte böra föreslå regleringar av denna lyp, inle minsl därför attsvenska rättsregler skulle tvingas ge vika för utländska, i den mån de inle ärförenliga med de rättsregler som gäller i elableringslandel. Denna princip somär en av de grundläggande inom folkrätten har jag stor förståelse för. Jag menaremellertid, i likhet med utredningen, att del är av vikt atl statsmakternafortlöpande ges en bild av den svenska krigsmaterielindustrins engagemang iutlandet med avseende på verksamheten inom krigsmaterielområdet. Jag förordardärför atl den som har lillslånd all tillverka eller försälja krigsmaterielm.m. liksom svenska statliga myndigheter som bedriver motsvarande verksamhelskall vara skyldiga atl enligl de närmare föreskrifter som regeringen meddelarlämna uppgifter om ägande i sådana utländska rättssubjekt som bedriverulveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. 14 Samarbete med utländsk part om gemensam utvecklingeller tillverkning av krigsmateriel Mittställningstagande: Jag föreslår inle nu någon reglering av försvarsindusirielllsamarbete med utländsk industri utan avser alt ge den kommitté jag tidigareaviserat i uppdrag all yllerligare analysera denna fråga. Utredningensförslag: Samarbelsavtal med utländsk part om gemensam utveckling ellertillverkning av krigsmateriel regleras. Prövningen bör omfatta en granskning avsamarbelsprojeklels förenlighet med svensk utrikes- och försvarspolitik och engranskning av sekretesskyddet. Utredningenmenar atl exportfrågor m.m. som föranleds av ell avlal om möjligl börklarläggas i samband med prövningen om godkännande av elt samarbelsavtal. Iprövningen bör ingå en bedömning av exporlreglerna i samarbetslandei. Omsamarbelslandets exportregler är likartade de svenska, skall export från detsamarbetande företaget av gemensamt utvecklade eller tillverkade produkter imånga fall kunna ske enligt resp. lands regler ulan all särskilda exporivillkorställs upp i fråga om bl.a. försäljning av gemensamt utvecklade produkter. Omsamarbetet avser företag i länder med en markant annorlunda syn påkrigsmalerielexporlfrågorna än , bör dock särskilda exporivillkorstipuleras. Utredningen menar all en överenskom- melse ombegränsningar av iredjelandsexport i sådana fall bör träffas med Prop.1987/88:154 samarbelslandets regering. Till grund för utredningens ställningstagandenhar legal överväganden och förslag som redovisas försvarskommil-tésslutbetänkande (SOU 1987:9) Del svenska totalförsvaret inför 90-lalet (sebetänkandet s. 96-99). Remissinstanserna: De flesta godtar förslaget atl reglerasamarbete mellan svensk och utländsk industri. Fierlalel delar i principutredningens överväganden. Flera betonar också viklen av all gemensamtutvecklade eller tillverkade produkter skall exporteras enligl resp. landsnationella regler. menar atlutredningens förslag om principerna för prövning av exportfrågor inom ramen förelt samarbete innebär en uppluckring av den nuvarande vapenexporllagsliftningenoch avstyrker förslaget i den delen. Likartade synpunkter ger ullryck ål. Förbundet menar att det är oacceptabelt all Sverigeskall kunna delta i vapenprojekt som andra länder sedan säljer vidare ulansvensk möjlighet atl påverka. avvisarvarje försvarsindusirielll samarbete som skulle ske till priset av atl densvenska vapenlagsliflningen sätts ur spel (se remissammanställningen s.113-117). Skälen för mitt ställningstagande: Som jag redan berört ärdel av kompelensmässiga och finansiella skäl i vissa fall svårt eller omöjligtför svensk försvarsindustri att på egen hand utveckla materiel för det svenskaförsvaret. Valet slår mellan två alternativ: all importera ell färdigt syslemfrån elt annat land, eller all i samverkan med utländsk industri tillverka engemensam produkt. I del senare fallet kan en egen svensk kompetens säkras påelt bättre säll än vad som är fallet om vapnen skulle importeras. Vid en ytterligare begränsning av vapenexporten kan dennavalsituation komma atl aktualiseras i ökad usträckning. Den kommitté som jagtidigare aviserat skall presentera en kartläggning och analys av de ekonomiskaoch tekniska konsekvenserna av olika begränsningar av vapenexporten, jämförtmed den nuvarande. Förutom della kommer jag alt föreslå regeringen all uppdraål kommittén atl analysera de konsekvenser i fråga om kostnader, tekniskkompetens och beroende av andra länder som kan bli följden dels av import avvapen, dels av elt mer omfattande försvarsindusirielll ulvecklings-ochproduklionssamarbele med utländsk industri. Något förslag lill ny reglering av försvarsindusirielllsamarbete med utländsk industri lägger jag därför inle fram . innebär all de av fastlagda riktlinjernaför samarbelsavtal på detta område kommer all fortsätta atl gälla fram lilldess atl fattat nytt beslut. Vidregeringens prövning av de samarbelsavtal som kan komma all aktualiseras bör dock särskild uppmärksamhet ägnas frågan om eventuell vidareexport av svensk materiel eller materiel som sammansatts eller tillverkats på grundval av svenska licenser. Sådan vidare export skall endast få förekomma till länder som i övrigt uppfyller kraven för krigsmalerielexporl från .