prop · GB0322 · 1987-12-31 00:00:00 — 4. lag om ändring i lagen (1972: 704) omkyrkofullmäktigval, 5. lag om ändring i lagen (1987:000) om brevröstning iFörbundsrepubliken , 6. lag om ändring i folkomröslningslagen (1979: 369), 7. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stödtill politiska partier. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagl fram. Bilaga 1 Prop. Förulsätlningarnaför folksiyrelsen har i flera avseenden förändrats radikalt under de senastedecennierna. Den offentliga verksamhetens lillväxl under 1960- och 1970-lalensaknar motstycke i modern tid. Speciellt stark har tillväxten varil ikommunerna. Även om lillväxllakten blir lägre skapar den ulvecklingsom redan skell slora och betydande slyrbarhelsproblem, som ställer nya krav påfolksiyrelsen och de folkvalda politikerna. Denkommunala självstyrelsen har förändrats. Mest genomgripande har förändringarnavaril i primärkommunerna. En omfattande förvaltningsapparat har vuxit fram ochersatt den tidigare lekmannaförvallningen. Den kommunala verksamheten bär påetl annal sätt än tidigare upp politisk aktivitet. Den politisering av denkommunala verksamheten som inträffat kommer att beslå. Enför folkstyrelsen väsenfiig konsekvens av den kommunala utvecklingen är attriksdagsledamöterna i allt mindre utsträckning har kvar uppdrag somförtroendevalda i landstings- och primärkommuner. Det är viktigt all denförståelse för och aktuella kunskap om den kommunala verksamhelen somuppdragsföreningen gav, kan uppnås genom andra kontaktformer.Riksdagsledamöterna behöver mer lid atl informera sig om den kommunalaverksamheten i valkretsarna och att fungera som kontaktlänkar mellan denlokala verksamheten och rikspolitiken. Ävenom en rad nya organ och kanaler för information och påverkan tillkommit, spelarde politiska partierna fortfarande en ledande roll i den politiskaopinionsbildningen. Alltjämt gäller grundlagberedningens förklaring attpartierna är ell bärande element i vär demokrati. Del är dock av slor belydelsealt parfierna bevarar sin folkrördsekaraklär och sarnlar många medborgare lillpolitisk aktivitet inle enbart vid valen utan även mellan dessa. Organisationernafördjupar demokratin genom alt verka som opinionsbildare vid sidan avpartierna. De öppnar möjligheter för ett slorl anlal människor all mellan valenpåverka samhällsutvecklingen och vidgar därmed den representativa demokratin.Samtidigt som organisationerna har en slor belydelse för den friaopinionsbildningen kan del ligga en fara i etl slort inflytande förorganisationerna över den offentliga beslutsprocessen. Liksomtidigare förfatlningsutredningen och grundlagberedningen menar kommillén allslalen bör iaktta stor varsamhet när del gäller lagstiftning om partiers ochorganisationers verksamhet. av hänsyn lill den åsiktsbildningens frihetsom är en av demokratins grundläggande principer. Massmedieslmklurenbefinner sig i stark förändring. Den svenska dags pressen hävdar sig vid en internationell jämförelse väl ur kvalitetssyn punkt. Även dess spridning är mycket god. Den politiska pressen står fortsatt stark. Flera studier visar dock all den partimässiga eller ideologis- 69 ka anknytningen i nyhets-,debatt- och kulturmaterialet är mindre stark än Prop. 1987/88: 22 tidigare. TVhar blivit ett alltmer dominerande medium för nyhetsrapportering på riksplanet.Radion har vid sidan av pressen kommit atl spela en allt störte roll somnyhelsrapporlör på del regionala och lokala planet. Del finns all anledninganla alt närtadion i långl större utsträckning än hillills kommer alt utnyUjasi det lokala politiska arbetet och som lokalt opinionsbildningsorgan. På siktkan även nya medier, som lokal kabel-TV, komma att yllerligare ökamöjligheterna atl bedriva lokall politiskt informations- och kampanjarbele. Dethar blivit svårare för partierna och all i konkurrens medetermedierna verka som aktuella politiska fomm. Mandatperiodenslängd och den gemensamma valdagen Engmndläggande princip för demokratiska val är alt väljarna skall rösta ienlighet med ell rationellt gmndat beslut i de frågor som valen gäller.Kommittén konstaterar efter en genomgång av den kommunalforskning som bedrivitsall förutsättningarna för rationella partival i kommunfullmäkligvalen starktförbättrats . Detta innebär också all ansvar utkrävs av dekommunalt förtroendevalda på gmndval av deras program och handlingar. Därmedökar medborgarinflytandet över de kommunala besluten. Ulvecklingenav den kommunala demokratin är i första hand resultatet av kommunreformen ochden ökade betydelse som kommunerna fåll genom olika stafiiga åtgärder. Dengemensamma valdagen har utan tvivel spelat en roll när del gäller del högavaldeltagandet. I övrigt är del svårt atl dra några säkra slutsatser om dengemensamma valdagens belydelse för den kommunala demokratin. Del kan dockuppenbarligen inte hävdas atl den gemensamma valdagen skulle ha inneburit ellhinder mot en utveckling av den kommunala demokratin. Förkortningenav valperioden från fyra till tillkom vid uppgörelsen 1967 för all inlealllför skulle förfiyla mellan de allmänna valen. Enligt kommillén hardenna förkortning visat sig vara olycklig. Den har försvagat de politiskaorganens handlingskraft på alla nivåer. Tvåhuvudalternativ lill förändring har diskuterats inom kommittén. Båda innebär enförlängning av mandatperioden till . Delena huvudalternativet går ut på all riksdagsvalen och de kommunala valen skulleäga rum med mellanrum. Kommillén anser alt denkommunala demokratin snarare skulle föriora än vinna på en övergång till dennaordning. De rikspolitiska frågorna skulle alltjämt spela en betydande roll i dekommunala valrörelserna. Därav följer alt många, kanske fier än f.n., kommer atlla ställning i de kommunala valen på rikspoliliska grunder. Vidare skulleresultaten av frislående kommunalval lolkas som opinionsmätningar iregeringsfrågan. En annan, ur kommunaldemokralisk synpunkt negaliv effekl äralt valdeltagandet med slörsla sannolikhet skulle sjunka. Delandra huvudallernativel innebär en föriängning av mandatperioden 70 medetl år med bevarad gemensam valdag. Därmed bibehålls del höga Prop.1987/88:22 valdeltagandet. Den utveckling mol en vitalare demokratisom inletts kommer all fortsätta. Del starka sambandet mellan rikspolilik ochkommunalpolitik motiverar också all partierna lägger fram sina program på deolika nivåerna för väljarnas samtidiga bedömning. Huvudinvändningenmot della alternafiv är all den stimulans av del politiska intresset som eltallmänl val innebär endasl kommer all inträffa . Kommittén anseratt man genom olika ätgärder bör eftersträva en ökning av medborgarnasintresse mellan valen för främst partiernas verksamhel. På det rikspoliliskaplanet är den viktigaste åtgärden att återge dess ställning somnationellt polifiskt forum. Kommitténförordar således att mandatperioderna fill riksdag, landsting,kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige förlängs fill . Den gemen sammavaldagen bevaras. , och har reserveratsig till förmån för fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar. NilsBerndlson anser alt nuvarande ordning med treåriga man-dalperioder ochgemensamma valdagar bör bibehållas. Vårtnuvarande valsystem är i allt väsenfiigt utformat efter de principer somgmndlagberedningen 1967 presenterade i sitt förslag fill partiell förfallningsreform.Gmndlagberedningens ledamöter hade enats om fem riktpunkter för konstruktionenav det nya valsystemet. Kommillén ställer sig hell bakom dessa riktpunkter. Delinnebär alt vårt valsystem bör vara så. 1. atl man med undanlag för effekterna av småpartispärren (punkl 5) fåren fördelning av riksdagsmandalen mellan partiema som är rättvisande med hänsyntill valresultatet i hela landet (riksproportionalitet), 2. all riksproportionalileten inle kan rubbas genom konstlade partibildningareller andra valtakfiska manövrer, 3. alt riksproporfionalileten inle kan rubbas genom ändringar i valkretsindelningen, 4. all systemet leder lill en tillfredsställande regional representationsom är så stabil som möjligl med hänsyn lill kravet på riksproportionalitet, 5. atl det försvårar för mycket små partier att vinna representation iriksdagen. . . Delriksproportionella valsättet har ett slort demokratiskt egenvärde. Fördemokratins funktionsduglighet är det emellerfid väsenlligl all valsättet inteleder fill en långtgående partisplittring i . Partier som inle harslöd hos minsl av hela väljarkåren bör därför inle kunna.erhållarepresenlafion i om del inle är fråga om etl parti som i en vissvalkrets erhållit av rösterna. Vid riksdagsvalvisade del sig att en valleknisk samverkan mellan två partier kunde leda både till att en partiorganisation fick repre sentation i utan att ha stöd av av väljarna och alt proportionalilelen mellan de partiorganisationer som åtnjutit ell större väljarstöd kunde mbbas. Del har emellertid inle visat sig möjligt all genom 71 lagstiftningförhindra detta ulan alf ingående reglera partiernas interna Prop. 1987/88:22förhållanden. En sådan reglering skulle för atl vara effektiv leda till atlandra demokratiska värden sattes åsido och kommittén kan därför inte förorda ensådan. Del är därför desto viktigare all partierna i enlighet med de nyssangivna riktpunkterna handlar pä etl sådant sätt alt fyraprocentsspärrenupprätthålls och atl proportionalilelen över denna inle rubbas. Partierna måstei sitt uppträdande inför valen slå vakl om de grundläggande förutsättningar påvilka vårt valsystem vilar. NilsBerndtson har reserverat sig mot kommilléns ställningslagande atl behålla denuvarande spärreglerna. BertilFiskesjö har i reservation förklarat alt kommillén, eftersom den inleföreslagit någon lagändring, bort avstå från atl göra uttalanden som kan geintryck av atl rättsläget förändrats. Föralt etl extra val skall ha den avsedda funktionen alt snabbt lösa enparlamentarisk krissituation är det nödvändigt att förkorta tiden mellanbeslutet om extravalet och själva valet. Kommittén föreslår alt det skall blimöjligl atl anordna ett extra val efter beslutet. Detta förutsällerförkortade tidsfrister för partiernas nomineringar och för förtidsröstningjämfört med vad som gäller vid extra val. Iövrigt föreslår kommittén inte några förändringar i reglerna för extra val.Bertil Fiskesjö förespråkar i en reservation att rätlen all besluta om extraval och riksdagsupplösning - om inslilulel över huvud taget skall finnas kvar skall ligga hos och inle som hos regeringen. Kommillénhar försökt att finna én väg som inom de ramar som valsystemet angerunderlättar för väljaren att påverka personsammansättningen i de beslutandeförsamlingarna. Den metod kommittén stannat för innebär att väljaren genom ensiffermarkering i en särskild ruta på valsedeln får ange om någon annankandidat än listans första namn skall placeras överst på valsedeln. Väljarenfår markera vilken kandidat som helst på valsedeln utan hänsyn lill vilkakandidater partiet anmält lill skydd för sin partibeteckning. Denna möjlighetskall finnas i alla de allmänna valen, dvs. riksdagval, landsfingsval,kommunfullmäktigval och kyrkofullmäktigval. Rättenall stryka, lägga lill namn eller ändra ordningen mellan kandidaterna finnskvar i samma utsträckning som . Dock måste valsedeln efter en sådanförändring toppas av etl anmält namn på samma sätt som gäller . Reservationhar lämnats av , som förordar alt någon ändring av valsättet idelta avseende inte skall ske. har avgett särskilt yttrande. övriga valfrågor Prop. Förall väljarna skall ha möjlighet alt träffa etl rationellt partival måste vilka partier som ställer upp i valet. Kommillén föreslår därför all departier som önskar delta i någon form av allmänna val skall anmäla sittdellagande senast en månad före valet. Partier som inte anmält sig får intedella i mandatfördelningen. Det föreslagna systemet med förhandsanmälanersätter den nuvarande ordningen med registrering av partibeteckningar. NilsBerndtson, och har i denna del avgett särskildayttranden. Personersom ulan att i förväg ha tillfrågats har salts upp på en valsedel föreslåskunna anmäla lill att de inte önskar kandidera på den valsedeln. Dennuvarande regeln all valsedlar som upptar mer än en partibeteckning skallogilligförklaras föreslås ersatt med en föreskrift om atl valsedeln är ogiltigom del inle klart framgår av den vilkel parti den avser. Reglernaom utläggning av partimarkerade valsedlar i vallokalerna föreslås ändrade såatt sådana valsedlar skall läggas ut för de parfier som anmält sitt deltagandei valet och som vid något av de två senaste riksdagsvalen erhållit minsl enprocent av rösterna i hela rikel. Enligl nuvarande regler sker sådanufiäggning för samtliga parfier som vid del senasle riksdagsvalet uppnåddedella röstetal. Dessutomföreslås en förändring av reglerna om fördelningen av utjämningsmandat vidriksdags- och landstingsvalen. Förändringen innebär alt de valkretsar där etlparti inte fåll något fast mandal inle längre systema-fiskl missgynnas vidfördelningen av de utjämningsmandat partiet erhållit. Kommillénhar även övervägt valkretsindelningen vid riksdagsvalen men funnit allförutsättningar inle föreligger för vare sig en allmän val-krelsreform eller enuppdelning av de största valkretsarna. Kommitténdiskuterar också väljarnas möjligheter lill förtidsröslning, dvs.poströstningen, röstningen hos utlandsmyndigheter och på fartyg saml denbrevröstning som vid valen 1982 och 1985 kunnat ske från FörbundsrepublikenTyskland. Några andra förslag lill förändrad lagstiftning än de som föranledsav del snabbare förfarandet vid extra val läggs dock inle fram. Kommitténföreslår atl kyrkofullmäkligvalen skall förrättas året före övriga allmännaval. Därmed hoppas kommittén all de kyrkokommunala frågorna kommer alluppmärksammas mer och alt valdeltagandet i kyrkofullmäkligvalen kommer altöka. Den nya förläggningen av kyrkofullmäkligvalen ger också möjlighet atllåta länsstyrelserna medverka i valsedelsproduktionen på samma säll som vid deövriga allmänna valen. Reservation har lämnats avBertil Fiskesjö och som föror dar alt kyrkofullmäkligvalen vid skilda valdagar för riksdags- och kommu nalvalen skall förrättas tillsammans med kommunfullmäkfigvalen. har avgelt särskilt yttrande. 1987/88: 22 Riksdagensställning som centralt, politiskt debattforum har försvagats under senare tid.Det torde framför allt sammanhänga med konkurrensen från massmedierna. För althävda sin ställning måsle ändra sina arbetsformer på flera sätt.Viktiga och intressanta deballärenden måsle spridas ut bättre över årel.Aktualiteten i riksdagsdebatterna måste förbättras. Själva formerna fördebatterna måste förändras med sikte på förkortning av inläggen och ökadlivaktighet. Denförsöksverksamhel med nya arbetsformer som kommillén log ini-livativ lill våren1985 hade ökad aktualitet och livaktighet som huvudsyfte. Några nya förslaglägger inle kommittén fram. Den understryker all del inte enbart är genomlagstiftningsåtgärder och rekommendationer förändringar åstadkoms på dettaområde. Det beror mer på de inblandade personernas inställning. Det återstårför riksdagsledamöter och statsråd alt genom sitt handlande verka för allriksdagen återfår sin ställning i den politiska debatten. haravgelt etl särskill yttrande i denna fråga. Denojämna årsrytmen är ell av de allvarligaste problemen när del gäller riksdagensarbetsförhållanden. Den inverkar negativt på riksdagsledamöternas möjligheterlill regelbundna kontakter på hemorten med väljare, kommunala organ, den egnapartiorganisationen m. m. Del är också svårt för ledamöterna atl kunna trängain ordentligt i de ärenden som behandlas under de mesl arbelstyngda perioderna.Inle bara ledamöterna ulan även Qänslemän och de journalister sombevakar riksdagsarbelel drabbas av svårigheter på grund av den ojämnaarbetsrylmen. Skallriksdagens årsrytm ändras måsle del enligl kommilléns mening ske genomorganisatoriska reformer. Dessa organisationsförändringar måste kombineras med enfastare planering av riksdagsarbelel. Kommillénhar funnit vissa brister och problem i budgetprocessen i . Den starktsplittrade behandlingen av budgetförslaget i kammaren och en ibland onödiguppdelning av huvudtitlarna på olika.utskott försämrar överblicken. Den sloraanhopningen av ärenden i kammaren mol slutet av våren hänger i hög grad sammanmed en felaktig rytm i budgetarbetet. Riksdagsbehandlingen av budgelenkännetecknas också av en viss ytlighet och kortsiktighet. Kommillénföreslår en ökad samordning av budgetarbetet i genom alt isamband med behandlingen av finansplanen fattar rikfiinjebeslul om deekonomiska ramarna för olika områden. Det skall vara möjligt för atli efterhand vidta åtgärder som återställer balansen om den mbbals genpmramöverskridanden. För atl genomföra denna ordning krävs en sammanläggning avriksdagens finans- och skalleulskotl. har avgetl särskillyttrande i denna fråga. Vidare föreslår kommitténalt behandlingen av budgetpropositionen och senare framlagda anslagspropositioner (ulom komplelleringspropositio nen) lidigardäggs så all den i hitvudsak är avslutad . Denna ordning förutsätter att anslagsproposifioner läggs fram senast den 25 febru ari i slället för som . Tidsförkortningen underlättas om 74 MBL-förhandlingarnarörande propositioner och andra regeringsärenden. 1987/88: 22avskaffas. Vidare fömtsätter den nya ordningen en jämnare fördelning avbudgelärendena mellan utskotten. Kommitténföreslår också atl en fördjupad budgetprövning sker i vart tredjeår. BertilFiskesjö föreslår i en reservation en omläggning av budgetåret så atl delsammanfaller med kalenderåret. Enliglkommillén är del angelägel atl även riksdagsarbetet utjämnas. För atlåsladkomma all utskotten i större utsträckning än f. n. sammanträder undersommaruppehållet och föreslås alt betänkanden i ärenden somuppskjulils från ett till nästa inom samma valperiod skall avges avutskotten före (med möjlighet till undanlag). Kommitténhar också haft atl behandla vissa ytterligare arbétsformsfrå-gor i . Kommillénföreslår en utökad molionsrält för ledamöter. Enligl förslaget skallföljdmolioner fä väckas inle bara med anledning av propositioner och förslagulan också med anledning av samtliga skrivelser från regeringen ochredogörelser från olika riksdagsorgan. Belräffandeutskottens sammansättning föreslås all del totala antalet ordinarieutskottsplatser fördelas proportionellt mellan de partier som passeratfyraprocentsspärten. På så säll garanteras all alla dessa partier får della iutskottsarbetet. Mol delta förslag reserverar sig , och . Enutskottsminoritet kan begära atl upplysningar eller yttranden inhämtas frånstatliga myndigheter. Denna begäran skall verkställas om inleutskottsmajorileten finner all utredningen skulle leda lill ell sådant dröjsmålmed ärendets behandling atl avsevärt men uppstår. Del är enligl kommitténsuppfattning rimligt att lagfästa kravel på all utskottsmajorite-len ibelänkandet anger skälen för all avvisa etl minoriletsönskemål. uppfattning vore del värdefullt om det öppnades möjlighet fill offentlighetvid de utskottsutfrågningar då upplysningar inhämtas som ell led iärendeberedningen. Del skulle öka medborgarnas insyn i den politiskabeslutsprocessen och berika den allitiänna debatten. Den slutna formen avutfrågning bör dock allQäml användas då uppgifter av förtrolig karaktär lämnas.Bl. a. skall en myndighelsförelrädare inle vid en öppen utfrågning behöva lämnaen uppgift för vilken sekretess gäller hos myndigheten. Uppgiften får i slälletlämnas vid en sluten utfrågning eller skriftligt. Kommittén förordar allvanliga beslulsregler skall tillämpas vid beslut om offentlighet i samband meden utfrågning, dvs. en majoritet bland de röstande med ulslagsrösl förordföranden vid lika röstetal. Belräffandetidsfristen vid grundlagsändring gäller f. n. alt skallförflyta mellan den fidpunkt då ell grundlagsärende anmäls i kammareoch valet. Kommittén föreslår med hänvisning till arbelssilulalionen iregeringen och att denna tidsfrist förkortas . Kommillén har även behandlat formerna förregeringsbildningen. Någon förändring av grundlagsbestämmelserna i ämnetföreslås inte. Däremot gör kommittén vissa uttalanden om den politiskainnebörden av all etl parti avslår från alt rösta vid omröstning omden statsminister talmannen föreslagit. Partierna måste ha möjlighet atlanpassa sill handlande lill det rådande parlamentariska läget. Genom all avgeröslförklaring kan partierna vid varje enskild omröstning förklara vad deavsett att uttrycka med sill ställningstagande. har ireservation anfört alt omröstningen inle bara bör avse statsministerns personoch regeringens partimässiga sammansättning utan också dess program i slorl. Någon reglering av regeringens beslutsformer är enliglkommittén varken nödvändig eller lämplig. , ochBjörn har reserverat sig i denna fråga och anser alt omröslningsreglerbör införas. Kommittén föreslår inga förändringar avfolkomröstningsinstitutet. och förordar i enreservation ökade möjligheter för en minoritet i att påkalla enrådgivande folkomröstning. förespråkar i en reservation enöversyn av reglerna för folkomröstningar, bl. a. i syfte all öka användningenav sådana. Kommittén anser inte att en författiungsdomstol börinföras i vårt land. reserverar sig mot detta beslut. Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivsaU 3 kap. 3 och 7 §§, 4 kap. 3 § saml 8 kap. 6 och 15 §§ regeringsformen' skallha följande lydelse. 3§ Ordinarie val till för- Ordinarie val till för- rättasvart tredje år. Mandalen fördelasmellan partier. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare,som uppträder i val under särskild beteckning. Endasl parti som har fållminsl av rösterna i hela riket är berättigat all deltaga i fördelningenav mandalen. Parti som har fåll färre röster deltager dock i fördelningen avde fasla valkrelsmandalen i valkrets, där partiet har fåll minst tolv procentav rösterna. Mandalen fördelasmellan de partier som inom den tid och på det sätl som anges i lag anmält sittdeltagande i valet. Endastpartier som har fåll minsl av rösterna i hela rikel är berättigadeatl delta i fördelningen av mandalen. Partier som har fått färte röster deltardock i fördelningen av de fasla valkrelsmandalen i de valkretsar, där partiethar fåll minsl av rösterna. Regeringenoch varje riksdagsledamot får i enlighet med vad som närmare angives iriksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksdagensprövning, om ej annal är bestämt i denna regeringsform. väljer inom sig utskott, däribland elt konsfitulionsut-skoll och ell finansutskott, enligl bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annal är bestämt i denna regeringsform. väljer inomsig utskott, däribland ell konstitutionsutskott, etl finansutskott och etlskatteutskott, enligl bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes avregeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ejannat är bestämt i denna regeringsform. 8 kap. 6§ Under lid dåriksmöte ej pågår Underlid då ej pågår Nuvarandelydelse kan finans- och skatteutskotten, efter bemyndigande i lag om annanskatt än skatt på inkomst, förmögenhet, arv eller gåva, på förslag avregeringen bestämma om skattesatsen eller besluta atl skalt som avses i lagenskall böija eller upphöra att ulgå. Bemyndigande kan innefatta räll all göraskillnad mellan olika slag av verksamhel och olika delar av rikel. Finans- ochskatteutskotten utövar sin beslutanderätt vid gemensamt sammanträde. Beslutfallas på vägnar genom lag. Lag somfinans- och skalleulskollen har beslutat med stöd av första stycket skall avregeringen underställas inom en månad från början av närmastföljande . prövar lagen inom en månad härefter. Föreslagen lydelse kan finansutskottet, efter bemyndigandei lag om annan skalt än skatt på inkomst, förmögenhet, arv eller gåva, påförslag av regeringen bestämma om skattesatsen eller besluta all skalt somavses i lagen skall, börja eller upphöra all ulgå.