prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — anslås för övriga multilateralabidrag för /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer för multilateraUutvecklingssamarbete, somjag har förordat i det föregående, 2. godkänna de gjorda utfästelsersomjag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar somjag härutöver har föreslagit idet föregående, 4. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /89 anvisa ett reservationsanslag av 2 . c 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA Prop. 1986/87 Utgift 4 095 213 568 Reservation 1 834 316 077 1987/88Anslag 5 146 343 000 1988/89 Förslag5 413 787 000 Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) föreslår för /89 en höjning av biståndet genomSIDA med 233,657 milj. kr. till 5 380 milj.kr. SIDA har därvid utgått ifrån att biståndsramen för /89 skall motsvara en procent avbruttonationalinkomsten (BNI) år1988 och därför skall höjas med 480 milj. kr. till 10 350 milj. kr. Förslaget innebär att andelen för utvecklingssamarbetegenom SIDA förblir oförändrade av biståndsramen. SIDA framhåller att situationen i de skuldsattau-länderna, särskih i de svaga ochskuldtyngda afrikanska länderna, kräver kraftiga skuldlättnader och ökat bistånd. Ekonomisk fillväxt medminskande fattigdom i u-ländernakan främjas genom ett välplanerat, målinriktat och effektivt bistånd. Utvecklingssamarbetethar blivit svårare och mera ka- pacitetskrävande. Kunskapsuppbyggnad är en av biståndets viktigaste uppgifter. Den allvarliga situationen i södra medför växande bi ståndsbehov. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt sambandet mellan . ekonomisk fillväxt och miljö. SIDA avser öka sin kapacitet att lämna biståndför miljö- och markvård. Verketframhåller behovet av administrativa resurser härför och för en höjning avkvaliteten och kvantiteten av biståndet genom SIDA. Som ett led i strävandena all rationaliseraverksamheten avser SIDA atl utarbeta förenklade former för att förlängalöptiden för samärbetsavtal med ett tredjeår. Vidare förordas att SIDA får utvidgat bemyndigande att göra utfästelser för regionala insatser,katastrofbistånd och humanitärt bistånd. SIDA understryker vikten av långsiktighet i detbilaterala biståndet som det enligt SIDA:s bedömning kan ifrågasättasom det är lämpligt med mer betydandereala ökningar av biståndet till programländerna. Därför börmöjligheterna att utvidga antalet mottagarländer för bistånd genom SIDA prövasav statsmakterna. Spannmål för internationell livsmedelshjälp börupphandlas till världsmarknadspriser. Beträffande det särskildabetalningsbalansstödet förutser SIDA att detta skall användas förinternafionellt samordnade skuldlättnader.Om överenskommelser därom inte uppnås, bör stödet ges till fatfiga ochskuldtyngda programländer som genomför strukturanpassning. SIDA framhåller att styrelsens förslag fillmedelsramar för samarbetet med programländerna är grundade påländernas bislåndsbehov och mot tagningsförmåga samt på SIDA:sadministrafiva resurser att bereda och kontrollera biståndsinsatser. Därvid har också svårigheter i genomföran det av landprogrammen och storleken av oförbrukade medel beaktats. Mera betydande höjningar föreslås förMozambique och samt för humanitärt bistånd i södraAfrika, för stöd till folkrörelsernas och andra 76 enskildaorganisafioners utvecklingsprojekt, för regionah samarbete i söd- Prop.1987/88: 100 ra och för särskilda program. /89 föreslår jag att 5413,8 milj. kr. ställs till förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Dettainnebär en anslagsökning med 267,5milj. i förhållande till /88. Jagförordar att medelsramarna för samarbetsländerna minskas med sammanlagt 60 milj. kr. till 3 145 milj. kr. 1förändringarna av anslagsramarna ingåren minskning för Sri Länka med 160 milj. kr. Denna minskning förklaras av attde svenska åtagandena att utbetala bislåndsmedel för vattenkraftverket i Kotmale har fullgjorts.Förslagen till medelsramar för mottagarländerna och andra ändamål framgår avtabell 4. Det icke land-programmeradebiståndet genom SIDA, främst anslagsposterna Regionala insatser och Katastrofer m.m. bör ävenfortsättningsvis i betydande utsträckning kunna användas för insatser iprogramländerna. De fortgående väpnade konflikterna i Angolainnebär en stor belastning på landets ekonomi och utveckling. Nedgången ioljepriserna och dollarkursens fallhar dessutom försämrat den ekonomiska situafionen och tvingat fram en finansiell åtstramningspolitik medimportrestriktioner som medfört svår varubrist bl. a. inom sociala sektorer.Angola har beslutat attgenomföra ett ekonomiskt reformprogram och ansöka om medlemskap i . Reformprogrammet innebär en förändring mot en mera marknadsinrikladekonomi. Det svenska biståndet tillAngola syftar främst till atl stödja strävandena till resurstillväxt och ökadekonomisk självständighet. Härutöver stöds strävanden till social utjämning genom bistånd tillhälsosektorn. Som ett led i biståndetsanpassning till den ekonomiska krisen i landet har varubiståndet fått en ökad betydelse. Projektbiståndet när det gällerfiske bör fortsättas. Mot bakgrundav de allvarliga bristerna inom hälsovården anser jag att insatsernainom detta område bör förstärkas. Katastrofbistånd bör kunna utgå främst för att hjälpa det ökande antaletinternflyktingar. Med hänsyn till Angolasförvärrade ekonomiska siluafion och landets utsatta läge i södra jag det moUverat med en ökning av medelsramen med 10 milj. kr. Biståndet till har under senare årändrat inriktning. Biståndet inriktasfrämst på att förbättra levnadsförhållandena för fattiga på landsbygden. En växande andel av stödet går tillsysselsättningsskapande insatser, primärhälsovård och primärundervisning. Jaganser att biståndet även ifortsättningen bör vara inriktat mot den fattiga delen av befolkningen,även om erfarenheterna har visat att det är svårt att nå de fattiga. Arbetet med att höja kvaliteten i de svenskabiståndsinsatserna i bör fortsåtta. Jag förordar en oförändradmedelsram om 135 milj. kr. Utvecklingssamarbetetmed syftar främst till att stärka själv- 77 sländigheteni förhållande till och fill ekonomisk och social Prop. 1987/88:100 utveckling. Insatserna inom vattenförsörjning, undervisning ochdistrikts- Bil. 5 utveckling bör fortsätta. har byggt upp enrelativt god ekonomi sedan självständigheten. Torkan och markförstöringen ärdock ett problem. Jag anser att det är angeläget att öka pågående insatser förmiljö- och markvård. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 95 milj. kr. Den väpnade konflikten i de norra delarna av Etiopienfortsätter och undergräver landets ekonomi. Som en följd av missväxt stårEtiopien inför en ny allvarlig försörjningskris. Otillräckliga regn har försattlandets nordliga och nordöstra delar i en så svår situation att mer än femmiljoner etiopier uppges vara i behov av katastrofhjälp. har vidöverläggningar med uttryckt oro över den etiopiskajordbrukspolitikens negativa verkningar och det tvång som rapporterats isamband med folkomflyttningar och bybildning. Vid utformningen avutvecklingssamarbetet med har hånsyn tagits till detta och till den mycket svåra försörjningssituationeni landet. Katastrofhjälp och insatser för att förebygga eller lindraverkningarna av framfida kalastrofer kommer att prioriteras. Jag föreslår enoförändrad medelsram om 145 milj. kr. år i ekonomisk kris och har ett stortbiståndsbehov. Biståndssamarbetet försvåras bl. a. av en outveckladinfrastruktur och olika följder av den ekonomiska krisen. Iutvecklingssamarbetet med skall tillväxt- och utjämningsmålenges sårskild tyngd öch den inledda koncentrationen av biståndet fortsättas.Biståndet bör även i fortsättningen omfatta betydande stöd för att förbättrade grundläggande förutsättningarna för utveckling genom t.ex. utbildningsinsatser och förbättradetelekommunikationer. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 75 milj. kr. Biståndet till har alltmerförskjutits till insatser för de fatliga, särskilt på landsbygden. Biståndetkoncentreras till ett fåtal långsiktiga insatser främst inom byskogsbruk,hälsovård, energi- och dricksvattenförsörjning. För vissa insatser, t. ex.byskogsbruk, är det folkliga deltagandel särskilt betydelsefullt.Varubiståndet har minskat till förmån för samarbete på energiområdet.Samarbetet på detta område har ej förbrukat medel i planerad omfattning. Dettahar bidragit til en ökning avreservationen. Den nuvarande inriktningen av utvecklingssamarbetet börfullföljas. Jag föreslär med hänsyn till den stora reservationen en oförändradmedelsram om 380 milj. kr. Biståndet till bör även i fortsättningeninriktas på insatser för att avhjälpa den livsmedelsbrist som råder. Det systemför varubistånd, som utvecklats under ett flertal år, har visat sig fungera väloch bör fortsätta. När varorna säljs tillförs intäkterna en nationellutvecklingsfond som används för att finansiera markarbelen,bevattningsanläggningar och vägbyggen. Jag föreslår en oförändrad medelsram om60 milj. kr. Biståndet till syftar huvudsakligen till attförbättra försötjningen för fattiga på landsbygden. Jag anser att biståndet även fortsättningsvis bör inriktas pä landsbygdsutveckling med koncentration på jordbruk med markvård, vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Ett ökat folkligt deltagande i projeklgenomförandet skall eftersträvas. varubiståndet ökas och inriktas påtelekommunikationsområdet. 1987/88: 100 harläget beträffande mänskliga rättigheter försämrats i Bil. 5 Kenya.Utvecklingen i landet på detta område inger oro. Jag förordar en oförändradmedelsram om 140 milj. kr. Utvecklingssamarbetet med omfattar främstutveckling av landels naturresurseroch uppbyggnad av infrastrukturen. Slöd utgår lill skogsbruk,vägar och vattenkraftsutbyggnad. Varubiståndet spelar en viktig roll för landets utveckling. Fortsatt stor vikt börläggas vid överföring av kunskaper bl.a. när det gäller offentlig förvaltning,företagsledning och underhåll. Det är också önskvärt att vidga kontakterna medomvärlden för detta isolerade land.Möjligheten av ett ökat personutbyle mellan och ochinsatser inom sociala sektorer bör undersökas. Jag föreslår en oförändradmedelsram om 70 milj. kr. Biståndet till syftar till atllångsiktigt minska del stora beroendetav . Insatserna inriktas på markvärd för att hejda jordero-sionen och öka produktionen av livsmedel. Genomprogram för arbetsin-tensiv teknikskapas fler arbetstillfällen i för arbetskraft som har kontrakt i sydafrikanska gruvor. Programmetför atl effektivisera den lesothiska stats- och kommunförvaltningen börfortsätta. Den slora reservationenbör användas för fortsatt utbyggnad av elnätet på landsbygden. Jag föreslår en oförändrad medelsram om 35milj. Mogambique är, jämte , det land i södraAfrika som i särskilt hög grad ärutsatt för destabiliseringsåtgärder. Landet har dessutom drabbats av flera naturkatastrofer. Dessa faktorersammantagna har medfört en djupekonomisk kris. Beroendet av utländskt bistånd har kraftigt ökat. I det internationella utvecklingssamarbetetmed Mombique läggs särskild tyngdvid ekonomisk och nationell självständighet samt ekonomisk utveckling och resurstillväxt. Biståndet ären kombination av mer långsiktigainsatser med sikte på en senare utveckling i fred och insatser för att mildra den akuta krisen. Till de störstainsatserna hör program för industrirehabilitering, stöd till undervisningssektorn, slöd lill jordbruket samtett betydande varubistånd. Jag anser alt denna inriktning bör bestå, som den svåra situationen ställer kravpå flexibilitet i biståndet. Beredskapför akuta behov bör finnas genom varubistånd och katastrofbistånd.Mojmbiques kapacitet att ta emot biståndet är förhållandevis god ochutnyltjandegraden har varit hög. Jag finner det motiverat med en ökning av medelsramen med 30 milj. kr. befinner sig i en allvariig ekonomiskkris, främst till följd av väpnad aggression och ekonomiska sanktioner.Biståndet är koncentrerat till gruvindustrin,skogsbruk, energisektorn och till varubistånd för köp av insatsvaror för jordbruk och industri. Landelssvåra ekonomiska situation ställer krav på flexibilitet i biståndet. Beredskapbör även finnas för akuta behovgenom katastrofhjälp. Fredsöverenskommelsen mellan de fem centralamerikanskaländerna har bidragit lill att stärka de demokratiska fri- och rättigheteri landet. kapacitet att ta emot bistånd är god. Jag anser detmotiverat med en ökning av stödet med 30 milj. kr. till 190 milj. kr. Utvecklingssamarbetet med Sri Länka påverkas avatt uppförandet av . 1987/88: 100 vattenkraftverket Kotmale haravslutats under /88. 5 1988/89 behöver inga medel avsättas för Kotmale. I föregående års budgetproposition beräknade jag 20 milj. kr. förövrigt bistånd till Sri Länka somomfattar landsbygdsutveckling, undervisning m. m. Planeringen inför fortsatta biståndsinsatser inom andra områden harförsvårats som en följd av denpågående etniska konflikten i Sri Länka. Genom en överenskommelse mellan Sri Länka och kanen grund ha lagts för nationellförsoning. Ett återuppbyggnadsprogram har inletts. Biståndsinsatserna bör ifortsättningen inriktas främst på landsbygdsutveckling och undervisning.Beredskap bör finnas för hjälp till dem som drabbats av den etniskakonflikten. Jag anser atl medelsramen bör vara 50 milj. kr. Biståndet till skall främst utgöra ettstöd fill den anpassning av ekonomin som genomförs, i enlighet med dettanzaniska ekonomiska återhämlningsprogrammet.Genomförandet av detta program är en förutsättning för ökad produktion och därmed en positiv ekonomisk utvecklingi landet. Den tanzaniska ekonominhar utvecklats positivt. För att fullfölja programmetbehövs betydande biståndsinsatser. Ett omfattande varubistånd sominriktas på transporter, jordbruk och industriär mot denna bakgrund väl motiverat. Biståndsinsatser inom del sociala området bör fortsätta, bl.a.med tanke pä att återhämlningsprogrammetinnebär budgetpåfrestningar. Jag finner det motiverat att medelsramenhöjs med 10 milj. kr. till 520 milj. kr. Biståndet till bör som koncentreras till pappersproduktion,hälsovård, industrirehabilitering och varubistånd. Den nuvarande inriktningen inom sektorerna bör behällas.Beträffande stödet till skogsdeleni Vinh har en utvärdering av skogsarbetarnas villkor gjorts. Den visar att arbetsvillkoren förskogsarbetarna har förbättrats. Jag har tidigare framhållit atl beslut omfortsatt långsiktigt utvecklingssamarbetemed efter är 1990 förutsätter att dragit fillbaka sina trupperfrän . SIDA har dock i uppdrag att planera för ett fortsalt samarbete, utan bindande åtaganden. Jagföreslår en oförändrad medelsram om 300 milj. kr. Biståndet till syftar till ökadlivsmedelsproduktion och förbättringar för fattiga grupper pålandsbygden. Biståndet bör anpassas behovetav reformering av den skuldtyngda och kopparberoende ekonomin. Inriktningen på stödet inom jordbruks-,hälso- och undervisningsområdet börbehållas. Därtill år behovet av bistånd för löpande import och skuldlättnadsåtgärderstort. Jag föreslår en ökning av medelsramen med 10 milj. kr. till 240 milj.kr. Biståndet till skall bidra fill alt minska de sociala och ekonomiska klyftorna i landet samt stödja strävandenatill minskat beroende av . Eftersom de mest eftersattagrupperna finns pä landsbygden bör stöd tilllandsbygdsutveckling utgöra ett centralt element i biståndet. Varubistånd är av vikt för alt bidra filloberoendesträvandena och för att motverkaverkningarna av destabiliseringsåtgärder. Jag finner det motiveratatt medelsramen höjs med 10 milj. kr. fill 160 milj. kr. Vissalandprogramkostnader upptar skatter och sociala 80 avgifterför fältpersonal som eriäggs i saml kostnader för försäkringsavgifter vid varusändningar. Medelsbehovetför /89 beräknas till 45 milj. kr. 1987/88: 100 Bil. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1987/88-1988/89 Medelsram 1987/88 Förslagtill medelsram 1988/89 -160(1) Humanitärt bistånd i 175 Katastrofer m. m. folkrörelser-och andra enskilda organisationer 260 265 + 60 190 190 + 15 300 320 + 70 555 555 - 40. 525 525 + 50 334 339,8 +164,5 (1) Minskningen av biståndettill Sri Länka beror på att vattenkraftverketKotmale, vars medelsram för. 1987/88 var 190 milj.kr., har färdigställts. Övrigabiståndsinsatser inom samarbetet med Sri Länka, som1987/88 hade en raedelsrara om 20 milj. kr., har för1988/89 en medelsram om 50 milj. kr. --------------------------------------------------- Prop.1987/88: 100 ---------------------------------------------------------------- --------------- Bil. Medelsram Förslag tillmedelsram 1987/88 1988/89 SIDA Före- Föränd-draganden ring Rekrytering och utbildning av fältpersonal 66 71 74 Totalt ö-vriga anslags poster 1 941,3 2 235 2 268,8 327,5 Totalt bilateralt ut veckl ingssamarbete genom SIDA 5 146,3 5 380 5 413,8 +267,5 Anslagspostenanvänds huvudsakligen för slöd till regionalt samarbete i södra inom ramen församarbetsorganisationen (SADCC). Vidare utnyttjas anslagsposten för stöd till regionala insatser iCentralamerika, till den Östafrikanska (), tillMekongkommiltén och till ett regionaltprogram för fiske i . Stödet till det regionala samarbetet mellanSADCC-länderna syftar till ökadfillväxt och till att främjaländernas självständighet i förhållande till . Biståndet böräven i fortsättningen koncentreras till transporter, kommunikationer och energiförsöijning. Särskilt omfattande bidrag utgår till upprustning av Beirakorridoren ochTazarajärnvägen. En stor del avinsatserna genomförs i samarbete med de andra nordiska länderna. Det vidgade ekonomiska och kulturella samarbetetmellan de nordiska länderna ochSADCC-länderna bör utvecklas vidare enligt den överenskommelse som parterna träffat . Samarbetetbör koncentreras till investeringar,handel och kultur. Inom kulturområdet har bl.a. ett samarbete mellan ungdomar i de nordiska länderna ochSADCC-länderna inletts. För svenskdel förmedlas detta genom för ungdomsorganisationer. Jaganser atl delta ungdomsarbete bör få fortsalt finansiellt stöd. bidrag lill regionala insatser iCentralamerika avser främja fredssträvandena i regionen och ansträngningarnaatt öka samarbetet mellan länderna.Regionala insatser bör i första hand främja kunskapsuppbyggande erfarenhetsutbyte inom skilda områden såsomhälsovård, miljövård och förebyggande av naturkatastrofer. I valet avinsatser bör särskilt beaktas möjligheterna att främja och befästa endemokratisk utveckling och att bidra tillökad respekt för mänskliga rättigheter. Den nybildade regionala organisationen förländerna på /horn, Intergovernmenlal Authority onDrought and Development (IGADD), har hitfills erhållit stöd från anslagetC 1. Bidrag till internationella bistånds program. För budgetåren 1988/89 och1989/90 föreslår jag att stödet istället 82 skallbelasta anslagsposten regionala insatser med 4,5 milj. kr. för vart och Prop. 1987/88: 100 ett av budgetåren. Den ingåendereservationen uppgår under innevarande budgetår till 286,3 milj. kr. har utfästelser gjorts motsvarande i stortsett hela planeringsutrymmet, som ärtre gånger medelsramen plus ingående reservation. De låga utbetalningarna beror pä att vägen från idé tillgenomförande av oftaär lång. Ett antal stora projekt har påbörjats och kommer att medföra alt utbetalningarna blir mycket slora under innevarande och nästa budgetår. Med tankepå den långa planerings-cykeln för denna typ av investeringsprojekt år detangelägel att planeringsutrymmet ärstort, annars fördröjs projekten ytterligare. Jag finner därför SIDA:s förslag om en femårig planeringsram förSADCC-biståndel väl motiverat ochföreslår att bemyndigande därom ges med början fr.o.m. /89. När det gäller regionalainsatser i och övrigaregionala insatser föreslår jag att bemyndigande ges för utfästelsermotsvarande tre årsbelopp med början /89. Jag föreslår att anslagsposten Regionala insatserökas med 60 milj. kr. fill 265 milj.kr. Medelsbehoven ökar framför allt med hänsyn lill läget i södra jag föreslår därför en ökning av stödet till regionala insatser inom SADCC med 40 milj. kr. kr., varav 30 milj. kr. beräknasför det bredare ekonomiska samarbetet mellan och SADCC-länderna. Förregionala insatser i föreslår jag en ökning frän 15 milj. kr. fill 25 milj. kr. ochför övriga regionala insatser en ökning från 20 milj. kr. lill 30 milj.kr. Dethumanitära biståndet till och södra fyller en viktig funktion. Betydande medel bör därför även ifortsättningen utgå till de ändamålsom finansieras genom anslagsposterna för humanitärt bistånd till dessa regioner. Det humanitära stödet är starktinriktat på att främja en demokratisksamhällsutveckling. Ett centralt inslag i det humanitära biståndet är det stöd som lämnas till verksamhet,vars syfte är att stärka respektenför de mänskliga rättigheterna. Därigenom konkretiseras den svenska hållningen i försvaret av medborgerhga ochmänskliga rättigheter i länder därdessa grundläggande värden inte respekteras. I södra och har de demokratiska strävandena enpåtaglig livskraft trots apartheidsystemet och andra former av politisktförtryck. Stödet utifrån ger dessa strävanden ökad tyngd. SIDA har hemställt om utvidgade bemyndiganden attgöra utfästelser under bl. a.anslagsposterna Humanitärt bistånd i och Humanitärt bistånd i södra . Jag finnernuvarande ordning med möjligheter förSIDA att göra tvååriga utfästelser och åtaganden under dessa anslagsposterändamålsenlig. Det humanitära biståndet i Latinamerikautgörs till stor del av stöd till insatser för atl hävda mänskligarättigheter och bistå polifiskt förföljda. Särskilt utvecklingen i har ställt krav påomfattande Prop. 1987/88: 100 nödhjälpsinsatserför ett ökande antal flyktingar och hemlösa. Efter den Bil. 5centralamerikanska fredsplanen har möjligheten till nya insatser för återflyttning av flyktingar frän och Mexicotill sina hemländer i och starkt förbättra.ts. Ökadebehov av stöd lill förtrycketsoffer i de återstående militärdiktaturerna, särskilt i , är att förutse.I , och finns fortsatta behov av att genom olika rehabiliteringsprogram underlättaåteranpassning av politiska fångaroch flyktingar som återvänt. finns behov av nya stödformer för att främja demokratisträvanden och biståekonomiskt och socialt eftersatta grupper som ofta saknar föriitsättningar attdelta i den politiska processen. Detta gäller bl.a. kvinnor och barn.Stöd bör också kunna lämnas föråteruppbyggnad och förstärkning av demokratiska institutioner. Biståndet utgår huvudsakligen som bidrag tillenskilda svenska och internationella organisationer som , ,Röda korset. Kyrkornas Världsråd ochWorid fill enskilda grupper och organisafioner imottagarländerna. De förmedlande och mottagande organisationernaskapacitet är av avgörande betydelseför möjligheter atl lämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns. Även om den politiskasituationen i flera av länderna ofta försvårar del humanitära biståndet, harunder möjligheterna att lämna effektivt bistånd förbättratshos mottagande och förmedlandeorganisationer. Jag finner att situationen i motiverar fortsattaoch betydande humanitära biståndsinsatser. bör höjas med15 milj. kr. lill 190 milj. kr. Humanitärt bistånd i södra Förtrycketmot befolkningsmajorileten i ökar. Genom humanitärt bistånd i södra får rörelser ochmänniskor som är motståndare till eller offer för apartheidsyslemetekonomiskt, moraliskt och politiskt stödfrån . Utformningen av del humanitära biståndet syftar vidare till altstödja uppbyggnaden av demokratiska och icke-rasistiska samhällen iSydafrika och . Biståndet omfattar stöd lill försörjning avflyktingar, rättshjälp, upp byggnad av demokratiska organisationer, studiestöd, facklig utbildning, bidrag till försörjning av politiska fångar och deras familjer samt informa tion och forskning omapartheidsyslemet och dess följder. Huvuddelen av detta bistånd skall även ifortsättningen anslås till humanitär verksamhet inom befrielserörelserna (ANC) och ().Särskild hänsyn skall därvid tas till behovet av stöd till utbildning och planering inför framtida tetsstyre i och Sydafrika.Vidare bör i ökande omfattning stöd lämnas till humanitär verksamhet i de bägge länderna.