prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi tror ocksä att det stora resursbehovet kommer på den kommunalasidan. Det ökade resursbehovet på fömtsätts av länsstyrelsenfalla bort genom att verket inte åläggs tiUsynsansvar, Detta ökade resursbehov fömtsättsistället tillföras länsstyrelserna. anser dessutom attresursbehovet totalt sett är underskattat, särskilt med beaktande av attsamordning och information fömtsätts öka. De medel som föresläs för utredningarinom miljöområdet täcker endast en del av det totala behovet. 4.9.63 i : Avslutningsvis villlänsstyrelsen ånyo understryka vikten av att ytterligare resurser stäUs tillmyndigheternas förfogande för miljöarbete. Förslagen i denna del är förblygsamma i utredningen. Om tUlsynsarbetet skall förbättras krävs betydandesatsningar pä den regionala och lokala organisationen. För vår egenlänsstyrelse behövs en betydande personalförstärkning inom miljöområdet. Länsstyrelsenförutsätter att detta beaktas vid statsmakternas ställningstagande tillutredningens förslag. 4.9.66Länsstyrelsen i län: Det gmndläggande för bättre miljöskydd är att resurserna samlas och förbättras. Överföring av prövnings- och tillsynsuppgifter fiU kommunerna av mindre miljöstörande verksamheter kommer att göra det möjligt för att öka tillsynen beträffande övriga. I och med att utredningen föreslår att övertar delar av fillståndsprövningen från koncessionsnämnden är faran att den väntade förbättringen av tillsynen blir begränsad. anser det därför angeläget med resursförstärkning. mäste i varje fall, som utredningen föreslår, filiföras medel som gör det möjligt att genom inventeringar och undersökningar ta fram underlagsmaterial om 455 miljöns status m.m. somunderlättar både fillståndsprövning och tillsyn. 1987/88:85 Detbelopp som utredningen föreslår, , är Bilaga10,3 enligt bedömning inte tillräckligt, 4.9.69 Länsstyrelseni : Under mbriken ambitionsnivå har uppskattat det totala behovet av resursförstärkningar på myndighetssidan oavsett arbetsfördelning. Uppskattningen fömtsätter en väl utvecklad egenkontroll. Det verkliga behovet beror bl, a, på vilken ambitionsnivå som väljs beträffande förprövningen. Under alla omständig heter är den av utredningen förordade resursförstärkningen otillräcklig. Detta gäller i all synnerhet länsstyrelserna som i prakfiken inte föreslås fä någon personalförstärkning alls. Hur utredningen kommit till detta resultat är svårt att genomskåda. Sannolikt har hänsyn inte tagits till exempelvis det omfattande arbetet med omgivningskontrollen. Man vet inte heller vilka resurser som beräknats för länsstyrelsernas medverkan i den direkta fillsynsverksamhet som utredningen vill lägga pä . Hur nuvarande resursbrist pä ett flertal arbetsområden påverkat beräkningarna framgår inte heller. framhållit har länsstyrelserna behov av medel för särskildautredningar pä miljöskyddsområdet. Utredningens förslag i detta avseendetillstyrks. Det föreslagna beloppet, ., kan vara lämpligt i utgångsläget.Det framtida behovet är svårt att bedöma. Naturvårdsverketföreslås av utredningen få ett stort antal utrednings-och samordningsuppgifter.Det är betydligt viktigare att verket får goda resurser för sådana ändamål änför direkta tillsynsuppgifter, 4.9.70 Länsstyrelseni : För att skall kun na behälla sin trovärdighet som ett samhällsplaneringsorgan med avgöran de inflytande på miljövården måste väsentUga resurser tillföras för tillsyn och offensivt arbete på områden som i allt snabbare takt ställer krav på insatser. Resursbehovet avser både personal och fria utredningsmedel. Miljöavgifterna bör användas till finansiering av miljövårdskostnader detta gäller också pä naturvärdssidan. 4.9.72Länsstyrelsen i : De beräknade framtida resursbehoven enligtutredningen innebär ökade handläggartesurser främst för kommunerna ochnaturvärdsverket men mycket Utet för länsstyrelserna. Ett bibehållande av tiUsynenav verksamheter pä koncessionsnämndslistan hos mäste innebära attde angivna ökade resurserna för fiUsyn hos till stor delöverförs till länsstyrelserna. föresläs ett särskilt anslag till länsstyrelserna pä sammanlagt 5miljoner kronor för miljövärdsinriktat utredningsarbete. Behovet avsådana "fria medel" för utnyttjande av extern sakkunskap har tidigareframförts. Det är bra att sådana medel nu föreslås, men beloppet borde varaväsentligt störte för att göra det möjligt för länsstyrelserna att engagerakvalificerad kompetens. 4.9.79 kommun:Miljö- och hälsoskyddsnämnden instämmer i ut- Prop. 1987/88:85 redningenskonstaterande att miljövårdsmyndigheterna har för små resur- Bilaga 10.3ser för att nä upp till den ambitionsnivå som statsmakterna redan tidigare lagtfast som ska höjas ytterligare. Nämndenanser att den föreslagna resursförstärkningen är alldeles för liten. För attkunna genomföra de nödvändiga ambitionerna man ställt upp inom miljövården ärdet absolut nödvändigt med kraftigare resursförstärkningar hos länsstyrelsernaoch kommunerna. Länsstyrelsernahar sä otillräckliga resurser sä aft deras tillsynsarbete blirallvarligt eftersatt. Då ambitionsnivån ska höjas kommer länsstyrelsernassituation att bli ohållbar. Hos kommunerna kommer den föreslagnadecentraliseringen och höjningen av ambitionsnivån innebära ett störreresursbehov än de drygt 80 tjänster som utredningen föreslagit. 4.9.92Svenska kommunförbundet: Styrelsen är beredd tillstyrka ökade insatser frånkommunernas sida men dessa måste huvudsakligen åstadkommas genom omprioriteringaroch effektivare förvaltningsorganisation sammantaget för all kommunalverksamhet. I övrigt räknar styrelsen med uppbyggnaden av ett väl fungerandeavgiftssystem, enligt principen om att vaije förorenare själv skall bekosta denmiljövård som krävs för att begränsa störningarna av en verksamhet. Dessutomskall avgiftssystemet bestrida kostnaderna för de myndigheter, som regleraroch kontrollerar den miljöfarliga verksamheten. Miljö-och hälsoskyddsnämnderna föreslås få ta ansvar för tillsynen över alla deverksamheter som inte är förprövningspliktiga. Styrelsen vill mena att miljö-och hälsoskyddsnämnderna har kontakt med åtskilliga av dessaverksamheter pä grund av annan lagstiftning, varför utbyggnaden av resurserför denna tillsynsverksamhet bör kunna begränsas. 4.9.94Svenska : Utredningen föreslär förstärkta resurser för tillståndsgivningoch tillsyn enligt miljöskyddslagen. Förstärkningen föresläs ske dels iföretagen i form av ökad egenkontroll, dels i form av miljörevisorer och delssom personalförstärkningar pä tillstånds- och tillsynsmyndigheterna. Föreningenvill framhålla att bristen på resurser är en av de grundläggande orsakernatill den bristfälliga tillämpningen av miljöskydds- och naturvärdslagstiftningen.Trots de uppenbara bristerna och trots den uppmärksamhet miljöfrågorna röntunder har det stafiiga anslaget till miljövärdsverksamhetsjunkit realt med /79 till 1984/85. Även om eft trendbroftskett därefter står det fullständigt klart att klyftan mellan mål och medel isvensk miljöpolitik ständigt vidgats. Det krävs därför mycketkraftfulla insatser för att avhjälpa missförhållandena. Enligt föreningens meningär det resurstillskott i form av fler tjänster som utredningen föreslär inte tillräckligt. Föreningen konstaterar att utred ningen i sitt förslag inte tycks ha dimensionerat resurser så att också de verksamheter som verket har tillsyn över kan underkastas regelbundna och oanmälda inspektioner. Enligt föreningens uppfattning 457 kan ett system medmiljörevisorer inte undanröja behovet av en sådan Prop. 1987/88:85 inspekfionsverksamhet.Naturvårdsverket mäste därför ges fler tjänster än Bilaga 10.3 deutredningen föreslär. Utredningenhoppas att kommunerna skall kunna hantera säväl förprövning av som tUlsyn över10620 verksamheter samt dessutom avsevärt utöka tillsynen över dessa verksamheteri förhållande till dagsläget. Denna utökning av arbetsuppgifterna skallkommunerna enligt utredningen klara av med ett resurstillskott om i genomsnittca en tredjedels tjänst per kommun. Enligt föreningens uppfattning ärutredningens bedömning pä denna punkt helt orealistisk. Detkrävs således fler tjänster än vad utredningen föreslår för tillståndsgivningoch tillsyn enligt miljöskyddslagen. Den ökning som föreslås av handläggartesursernaför dessa ändamål, från ca 200 fill ca 300 handläggare, bör t. ex. betraktasmot bakgrund av att skogsvårdsorganisationen har ca 700 tjänster förtillämpning av skogsvårdslagen. Om inte ytterligare resursförstärkningar gestill miljöskyddsorganisationen kommer miljövårdsproblemen fortsätta växa. 4.9.102Centralorganisationen /SR: Sammanfattningsvis anser /SR att utredningenhar gjort en ambitiös genomgång av miljöskyddsområdet och sålunda ej behandlathela miljövårdsområdet, / SR anser vidare att kraftiga resurstillskottmåste till inom hela miljövårds-administrafionen om samhällets miljöambitionerskall uppnås som de offentligt anställda miljövärdstjänstemännenmåste erhålla sådana lönevillkor att kunskapen och kompetensen kan bibehållas. 4.10.6Socialstyrelsen: Styrelsen avstyrker utredningens förslag att varje kommunsjälv skall fä sätta taxa för prövning om tillsyn enligt miljöskyddslagen. Ensådan taxa bör vara enhetlig i riket, 4.10.19Lantbruksstyrelsen: Lantbmksstyrelsen tillstyrker utredningens förslag attersätta den tidsbaserade avgiften för prövning och tillsyn med fasta avgifter.Avgifterna bör differentieras med hänsyn till verksamhetens omfattning, behovetav insatser för prövning och fillsyn m. m. Redovisade avgiftsnivåer synes högasett utifrån vad som kan krävas för jordbruksföretag, 4.10.30 Statskontoret: Det hittillsvarande avgiftssystemethar inte tillnärmelsevis inneburit full kostnadstäckning. Utredningen föreslärett system där avgifterna skall täcka kostnaderna för både prövning och fillsynmed schabloniserade avgifter. Vi ansluter oss till utredningens förslag, 4.10.31 : RRV anser i likhet medutredningen att ett system med fasta årsavgifter av såväl finansiella somadministrativa skäl vore att föredra framför nuvarande avgiftssystem. För attfä en bättre överensstämmelse mellan avgiftens storlek och de insatser sommyndighe- 458 ten riktar mot respektiveföretag bör emellertid övervägas om avgifterna Prop. 1987/88:85 förprövning kan tas ut särskilt. De administrativa konsekvenserna av olika Bilaga 10.3 avgiftssystem har inte behandlats i betänkandet. Såvitt RRV kanbedöma torde merkostnaderna för en avgiftskonstmkfion med särskUd prövningsavgiftdock bli mättliga. Ettfinansieringssystem som består av såväl prövningsavgifter som årsavgifterfinns för ett flertal avgiftsbelagda verksamheter med liknande karaktär, t. ex.den statliga läkemedelskontrollen och datainspektionen. RRV vill ocksä nämna demånga fillständsavgifter som finns upptagna i expeditionskungörelsenmen som på förslag av stämpelskatteutredningen (Ds Fi 1986:10) kommer att tasin i respektive författning. Dessa ärenden föresläs beläggas med avgifter somi princip skaU täcka kostnaderna. Avgifterna föreslås tas ut i form av ansökningsavgifter.Skälet för detta är att handläggningskostnadema bör täckas oavsett vilketresultat en ansökan leder till. Motbakgmnd av vad som sagts avstyrker RRV att kostnaderna för fillständsgivning/miljölovsamt kostnaderna för tillsyn täcks av en enda avgift. Verket föreslår i ställeten taxekonstruktion med ansökningsavgift och årlig avgtft, 4.10.33 : anser i likhet med ut redningen att det nuvarande systemet med tidtaxa för prövning och fillsyn bör ersättas med en saktaxa med fasta ärliga avgifter. Utredningenföreslår att SNV i samverkan med länsstyrelserna och närmare utformar taxanför branscherna som omfattas av koncessionsnämnds- och länsstyrelselistan. LONtillstyrker detta förslag. 4.10.34----------- : SNV ställer sig bakom utredningens för slag fill fasta avgifter för prövning och fillsyn. Om prövningsavgiften skaU ingå i den åriiga avgiften eUer utgå enbart vid prövning är inte av någon avgörande betydelse. En separat avgift för prövning är lite besvärligare att administrera men bidrar till ökad rättvisa mellan dem som tving as betala avgiften. Slutsatsenav det förda resonemanget är att de kommunala avgiftsinkomsterna med enfrivilliglinje kan bli långt mindre än vad som fömtsetts. Därmed äventyrasockså tillförseln av de resurser som är fömtsättningen för en effektiv kommunalmiljötillsyn. Enligt SNV:s uppfattning bör man mot denna bakgrund allvarligtöverväga att centralt fastställa också de kommunala avgifterna för prövning ochtillsyn. 4.10.37Statens strålskyddsinstitut: Den föreslagna övergängen från tidtaxa till fastaavgifter finner institutet vara ytterst angelägen. Fördelarna med fastaavgifter är väl utredda i förslaget. Förslaget om en utredning av ett systemmed utsläppsrelaterade avgifter vill vi tillstyrka. En intressant fräga ärnämligen om ett sådant system har nägra fördelar som styrmedel för att begränsautsläpp av radioakfiva ämnen i miljön jämfört med de metoder som används. 4.10.38 : Verket tillstyrker förslaget att avgiftsfinansiera Prop.1987/88:85 prövning och tillsyn och att avgiftssystemet läggs om tUl saktaxa istället Bilaga 10.3 för fidtaxa, som tillämpas f, n. Enligt utredningen är enav fördelarna med saktaxa att den lättare än ett timb;iserat system kanutvidgas tUl ett utsläppsrelaterat avgiftssystem, 4.10.40Kammarrätten i : Kammartätten är enligt 14 § förordningen (1984:380)om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen (1969:387)besvärsinstans beträffande avgifter enligt förordningen. Dessa avgifterberäknas f, n. enligt en s. k. tidtaxa. Utredningenföreslår att denna taxetyp överges till förmän för en s.k. saktaxa. Kammartättentillstyrker att sä sker. Om denna ändring kommer till stånd fömtsätter kammartätten,som utredningen ocksä framför, att frågan om avgiftssystemets utvidgning med utsläppsrelateradeparametrar utreds, I detta sammanhang vill kammartätten tillägga att man enligtkammartättens mening kunde utan betänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt- väl tänka sig att ett fullföljdsförbud införs beträffande sädana avgtftsbeslut. 4.10.52Länsstyrelsen i : Utredningen lägger fast principen att förorenarenskall bekosta den miljövård - prövning och fiUsyn -som erfordras för attbegränsa störningen från sin verksamhet. tycker också det är bra aft den nuvarande tidsrelateradeavgiften slopas och ersätts av en saktaxa - en fast årlig avgift inkluderande sävälprövning som tillsyn. Slopandet av den tidsrelaterade avgiften kommer enligtlänsstyrelsens mening att få posifiva effekter i miljöskyddsarbetet. Utövare avmiljöfarlig verksamhet kommer inte som nu är fallet att dra sigför att kontakta myndigheten av kostnadsskäl. Likaså torde tillsynsarbetetkomma att påverkas positivt. Ökad tid för verkligt miljövårdsarbete blir ocksåföljden av den slopade tidsregistreringen och åtföljande administrafiva mfiner. 4.10.55 i : vUllivligt tillstyrka förslaget om en övergång från nuvarande timtaxa till en fasttaxa för prövning och fiUsyn enligt mUjöskyddslagen. 4.10.56 i län. : hartidigare förordat saktaxa i valet mellan tidstaxa och saktaxa vid prövning och fillsynenligt miljöskyddslagen. Det är därför tillfredsställande att dennadebiterings-grund nu föreslås. Taxorna för kommunerna föreslås beslutas avkommunerna. Utredningen utgår från att kommunförbundet i likhet med exempelvisför plan- och byggavgifter upprättar förslag till normaltaxa varvid vissenhetlighet över landet kan uppnås. Särskilt avgifter för tillsyn utan anknytningtUl ett miljölov synes kunna bli svåra att utforma nägoriunda enhetligt utanstatlig vägledning. Staten bör därför ge bindande anvisningar om taxornasutformning. 4.10.58 iKristianstads län: hälsar med tillfredsställelse förslaget attersätta nuvarande avgtftssystem med tidsdebitering för prövning och tUlsyn medett system med årliga fasta avgifter relaterade till verksamhetens omfattning.Nuvarande system är svårhanterligt och har negativa effekter påtillsynsarbetet. Det har också visat sig föga effektivt när det gäller att fäkostnaderna för myndighetsverksamheten täckta. anser attutöver avgifter för prövning och tillsyn bör även ett system medutsläppsavgifter utredas. Ett sådant system - rätt utformat bör vara ettverksamt incitament för att minska föroreningsbelastningen. 1987/88:85 Bilaga10.3 4.10.60Länsstyrelsen i : tillstyrker utredningens förslagom övergång till ett system med s. k. saktaxa med fasta årliga avgtfter som skaUtäcka både prövnings- och tUlsynskostnader. Detta system kan med fördelomformas tiU ett utsläppsrelaterat avgiftssystem. Båda dessa systemtyperundviker de nackdelar som det administrativt besvärliga och irriterande timkostnadsbaseradesystemet medfört. Utredningen har inte diskuterat frågan om avgtfter försådana verksamheter som ligger utanför listorna. Idetta sammanhang viU betona önskemålet om att länsstyrelsensjälv skulle få behålla åtminstone en del av de intagna medlen. Detta skuUerimligen vara en sfimulans och bidra fill en effekfivisering av verksamheten. 4.10.62Länsstyrelsen i : Under detta avsnitt föreslärutredningen övergång till en saktaxa med fasta årliga avgifter. Länsstyrelsenhälsar denna reform med glädje då det nuvarande systemet är helt ofilUredställandebåde administrafivt och psykologiskt relativt företagen. Observerasmäste emellertid att flera kommuner uttryckt en stark oro för omfinansieringsfrågorna är tillfredställande lösta med föreliggande förslag. Deanser att det är finansiellt svaga företag som de skall få fillsyn över och attde därmed kommer att få svårigheter att få tillsynen finansierad, 4.10.66Länsstyrelsen i län: Utredningens förslag om övergång fill fastaavgifter för prövning och tillsyn tillstyrker att det snarastgenomförs. Beträffande de avgifter som miljö- och hälsoskyddsnämnderna skaU taut bör dessa vara lika inom de olika kommunerna. anser attkommunförbundet bör få i uppgift att utforma förslag till taxor som skall varavägledande. 4.10.73 kommun:Utredningens förslag med fast avgift för fillstånds- eller miljölovpliktigverksamhet kan inte fillstyrkas i sin nuvarande utformning. Förslaget innebäratt kommunen endast kan ta ut avgift för den del av fillsynen som bedrivs över miljölovsplikfigverksamhet. För en stor del av nämndens fiUsyn kan därmed ingen avgiftdebiteras. Detta är oacceptabelt. Vimenar att den fasta tillsynsavgiften mäste kombineras med timdebite- Prop.1987/88:85 ring. Annars kommer kommunen inte att kunna debitera en stor del avde Bilaga 10.3 verksamheter över vilka vi bedriver tillsyn. Som exempel kannämnas saneringar, vägar, m. m. För att belöna verksamheter som sköts på etttillfredsställande sätt kan den fasta avgiften inbegripa tillsyn två eller tretimmar , beroende på hur komplicerad verksamheten är. Om tillsynenöverskrider dessa timmar så debiteras den ytterligare tid fillsynen medför. Enkombination av fasta avgifter och timdebitering är godtagbar. Då finns det ettincitament till att också bedriva tillsyn. I annat fall är det fara värt attdet blir endast en annan form av beskattning. Med ett kombinerat fastavgiftssystem och timdebitering får alla som bedriver miljöfarlig verksamhetockså betala tiUsynen. Genomatt kommunen själv fastställer taxan för prövning och tillsyn kan taxananpassas till de lokala förhållandena. I denna del tiUstyrks förslaget, 4.10.74 Stockholmskommun: När det gäller taxefrågan anser förvaltning en i likhet med utredningen att det nuvarande fimtaxe-systemet bör ersät tas med ett system som bygger pä fasta ärliga taxor, I analogi med vad som ovan diskuterats bör avgiften delas upp i en prövningsavgift och en årlig tillsynsavgift. Några särskilda hinder mot en sådan uppdelning borde ej föreligga. I sin uppbyggnad torde det t.ex. vara liknande det som f.n. existerar på bekämpningsmedelsområdet (en registreringsavgU"t -I- en årlig avgift). Storleken på beloppen är svåra att precisera utifrån vad som redovisas i utredningen. Av överslagsmässiga beräkningar att döma torde emellertid de sammanlagda summor som i utredningen nämns vara i rätt storleksordning. Avgifterna bör fastställas centralt för samtliga objekt. Endetalj i taxesystemet som förvaltningen vidare vill framhåUa är att möjlighetbör ges att, vUket inte omnämns i utredningen, debitera tillsynsavgift ävenför verksamheter som ej är upptagna pä någon av listorna och att dettalämpligen bör kunna ske genom en särskild fimtaxa. Denna timtaxa eller etttillägg till den ordinarie årliga tillsynsavgiften bör, enligt förvaltningensmening, övervägas också kunna debiteras för sådana verksamheter där särskilda tUlsynsinsatser,utöver det normala, visar sig erforderliga. 4.10.75 Södertäljekommun: Utredningen drar slutsatsen att det nuvarande systemet med tidtaxa bör ersättas med en s, k. saktaxa med fasta årliga avgifter, som inkluderar både prövning och tillsyn. Förvaltningen delar utredningens uppfattning att det skuUe bli administrafivt enklare att införa saktaxa och att det skulle bU lättare att budgetera för en bestämd kostnads täckning. Avgiften bör emellertid delas upp i en prövningsavgift och en årlig tillsynsavgift för att uppnå överensstämmelse med förvaltningens synpunkter ovan om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Det tor de vara lika enkelt att göra den uppdelningen som att slå samman dessa avgifter. Jämför § 23 i förordningen om bekämpningsmedel, där principen om delade avgifter redan fillämpas. Detframgår inte klart hur utredningen tänkt sig avgiftsbelägga äldre Prop.1987/88:85 löpande tillsynsärenden, anmälningsärenden mm. Denna fråga är mycketBilaga 10.3 viktig för den lokala tillsynsmyndigheten, och förvaltningen villgärna framhålla, att ett nytt taxesystem måste utformas så att denna ärendekategorikan påföras en ärlig tillsynsavgift. Utredningen talar om vissa omställningsproblemvid övergång till nytt avgiftssystem och det kanske betyder att utredningen hartänkt sig att behålla tidstaxan för dessa löpande tillsynsärenden. Utredningenär ocksä medveten om att tillsynen över det stora antalet verksamheter, sominte är förprövningspliktiga, kan bli mycket resurskrävande. Detta förhållandeär viktigt att beakta vid utarbetandet av taxesystem sä att fillsynsavgift -eventuellt en bibehållen timtaxa - kan fillämpas för dessa verksamheter. Föratt åstadkomma enhetlighet i tillämpningen av avgiftsuttag är det viktigt atttaxorna fastställs centralt, förslagsvis i samarbete mellan naturvärdsverketoch . 4.10.76Eskilstuna kommun: Utredningen föreslår att en fast årlig taxa skall införas.Miljöförvaltningen tillstyrker detta. Dock mäste skilda taxor för prövning ochtillsyn finnas. För de fria verksamheterna har utredningen inte föreslagitnågot. föreslär att kommunerna fär möjlighet att ta enavgift även för dessa, 4.10.78 Tranåskommun: Nämnden ställer sig helt bakom utredningens förslag om fasta avgifter för prövning och tillsyn i stället för nuvarande timtaxesystem. Vadbeträffar miljö- och hälsoskyddsnämndernas fasta avgifter för miljölov sä ärdet tänkt att avgifterna skall bestämmas av kommunfullmäkfige enligtsjälvkostnadsprincipen. I detta sammanhang är det enligt nämndens mening mycketviktigt aft medverkar med framtagande av lämpligt underlag förtaxesättning. Det vore olyckligt om avgifterna för miljölov skulle skilja sigför mycket mellan olika kommuner, 4.10.79 Båstadskommun: Utredningen har funnit att myndigheterna upp lever det nuvarande avgiftssystemet med timtaxa som administrativt tungarbetat och resurskrävande, I stället föresläs ett system med fasta årliga avgifter för de verksamheter som kräver tillstånd eller miljölov. Avgifterna ska täcka tillsynsmyndighetens kostnader för tillsyn och pröv ning. avstyrker utredningens finansierings-förstag. Nämndenanser att tillsynsmyndighetens initiala insatser ska finansieras via statligoch budget i sedvanlig ordning. Nämndenfinner det anmärkningsvärt att den föreslagna resursförstärkningen måstesjälvfinansieras genom ett taxesystem. Om utredningen har den inställningen atten utökning av resurserna endast kan fillätas genom självfinansiering, så harman därav satt ett lägre pris på miljövården, 4.10.80 Kristianstadkommun: Utredningen föreslår att tillsyn och prov- Prop.