prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — E.Statsägda förtag m. m. Prop. 1987/88: lOO 14 Under denna rubrik redovisas anslag för vissa delar avden statliga företagssektorn. De flesta statsägda förelagen är aktiebolag ochfinansieras inte över statsbudgeten. FFVs investeringar kommer fr.o, /89 inte att finansieras genom anslag över statsbudgeten utanmed rörelsemedel, avskrivniiigsmedel och/eller lånade medel. Upplåningen avmedel för investeringar skall ske hos inom en av riksdagenfastställd ram. Flertalel av de statsägda företag som hör till industridepartementetsverksamhetsområde är dotterbolag tillProcordia AB eller , Utanför båda koncernerna återfinnsbl. a, (), AB (),(Ncb), , (), samt , överlämnas en redogörelse för de statligaföretagen till . redogörelse (Skr. 1987/88:20) innehåller bl.a, beskrivningar av affärsverken och denyss nämnda företagens verksamhet eller motsvarandeverksamhetsår. Min redovisning i det följande är därför inriktad påutvecklingen , Meden ny marknadsorienterad organisation fr, o, m. har FFV-kon-cernenunder fortsalt arbetet med atl skapa en bredare och tryggare bas införframtiden. förväntas för FFV en ökad fakturering och bättreårsresultat jämförel med (4265 milj.kr, resp, 101 milj. kr,). Under är1987 har i syfte att öka konkurrensförmågan förvärvat ellflertal företag inom koncernens verksamhetsområden. levererade FFV 72,5milj. in till staten. Domänverketsresultat beräknas för bli något bättre än , År 1986 levererades172,1 milj, kr. in till staten,och AB () har träffat en överenskommelse som inne bär atl /88 övertar ASSIs sågverks rörelse i Haparande, och , I samband härmed har domänverkets inleveranskrav minskals med 135 milj, kr, , LKäBs rörelseväntas visa ett nollresultat , Resultatet efter finansiellaintäkter och kostnader beräknas bli ca 300 milj, kr, (578 milj. Enytterligare resultatförsämring förutses för . Försäljningsvolymen avjärnmalm och pellets beräknas uppgå lill för är 1987 (18,8 miljonerton). Rörelseresultateti har pä grund av sjunkande dollarkurser och 6 1987/88. malmprisersjunkit och beräknas för är 1987 bli Prop.1987/88:100 noll. Finansiella poster gör att resultatet efter dessaposter för är 1987 Bil. 14 beräknas bli 300 milj. kr. har beslutat genomföra en omfattandeinvesterings- och rationaliseringsplanför att säkra sin långsiktiga överlevnad på en starkt försämrad järnmalmsmarknad. lämnade 35 milj.kr. i utdelning till staten. (Ncb) bedömer att resultat blir bättreän resultatet för . Ijanuari är 1987 förvärvade (Ncb) bolaget , . (Ncb) harunder året även deltagit i en nyemission i Papier,, där Ncb äger . Ncb har lämnat 20 milj. kr. i utdelning till staten. Företaget har startat enförprojeklering för en kapacitets-höjande investering i . Beslutom projektets genomförande tas . Resultatetföre finansiella poster bedöms väsentligt överstiga 1986 årsresultat (901 milj. kr,). Konsumentsektorn,som omfattar drycker, livsmedel och tobak, har fortsatt god lönsamhet.Dryckesföretagen ökar sina marknadsandelar.Servicesektorn har förbättrat sitt resultat. Den kraftigasteresultatförbättringen visar , Bolaget har koncentrerat sin verksamhet lill färre områden och därmed sänktsina kostnader. Läkemedels- och hälsovårdssektorn redovisar försäljningsökningar inom samtliga affärsområden. Rörelseresultatetunder de tvä första tertia- len förbättrades med ca 200 milj,kr. Verkstadssektorns resultatutveckling ärotillfredsställande. Hälften av aktiernai , Verkstäder och Nohab har avyttrats , Avlal om att avyttra aktierna i harträffats med Finans, genomfördes en nyemission sömtillförde bolaget 1050 milj, kr.Staten avstod, efter beslul av , atl teckna nya aktier. Aktierna har spritts till ca 24000 aktieägare. I samband härmed har bolaget inregistreratsvid , har lämnat utdelning tillstaten med 110 milj, kr. Beslutom en genomgripande omstrukturering av SSABs slålrörelse har skett , Verksamheten kommer attkoncentreras till tunnplåtmed därUll knuten metallurgi och vidareförädling i olika former. Ca 1000 milj. kr. kommer att investeras i dennaverksamhet . Planen innebär även en kraftig rationalisering av stålrörelsen samtnedläggning av elektrostälverket i , Grängesbergsgruvan saml av detklena länga produklprogrammel. har beslutat att staten skallförvärva gruvverksamheten i för att förlänga nedläggningsperiodentill fem är (prop, 1987/88:25 bil. 8, NU 12, rskr. Stålmarknaden bedöms, efter en kraftig nedgångunder ha varil stabil under är 1987. Resultatet eflerfinansiella intäkter och kostnader,exkl. gruvverksamheten i , har varit oförändradjämfört medår 1986. AB för förväntas bli avsevärt bättre jämfört med , Marknaden för kraftliner och wellpapp har underår 1987 varit fortsatt god medanresultaten i och varit fortsatt negativa. Som redan nämnts har AB () och träffaten överenskommelse om ASSIs sågverksrörelser i , och Piteå.Vidare har beslutat att uppta förhandlingar om att sälja även sågverken iSkinnskalleberg och . (f. d. har bytt namntill , Celsius-koncernenredovisar ett resultat förebokslutsdispositioner och skatt på 38 milj. kr. Rörelseresultatet före finansiellaposter har förbättrats med 52 milj, kr,, medan finansnettot kraftigt försämrats i jämförelse med motsvarandeperiod , Koncernen gjorde betydande valutavinster och dessutomhar finansnettot påverkats av högre räntekostnader för koncernensriggengagemang i anslutning till Consafe-konkursen. Orderingången har under är 1987 varit mycket god.Det totala värdet av orderstocken uppgår lill omkring 9 100 milj. kr. Framgångarna för på dennordamerikanska marknaden har fortsalt och företaget har bl. a. erhållit storaorder pä turnkey-leveranser till den amerikanska cellulosaindustrin. Av stor betydelse för koncernens fortsattautveckling är självfallet det uppdrag på konstruktion och tillverkning av ubåtar som erhållits frän Royal Äustralian Navy, Ubåtarna kommer att byggas i av ett 83 konsortium i vilkel MarineAB är största delägare. Design och Prop. 1987/88:100 konstruktionsarbete sker vid MarineAB i . Avvecklingen av produktionen av handelsfartyg vidKockums AB föriö-per planenligl. Ibörjan av levererades del andra kryssningsfartyget till och leverans av det sistahandelsfartyget från skedde . () möter en stagnerande marknad inom prospektering och ingenjörsgeologi. Detta kanendast delvis kompenseras genom enförbättrad utveckling inom utlandsverksamheten. Sedan är 1985 har SGAB anpassat resurserna till denna lägre efterfrågenivå. Resultatet eflerfinansnetto förväntas bli bätlre än för (-5,1 milj. kr,). Riksdagenhar beslutat om nya ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV(prop. 1987/88:25 bil. 8, NU 12, rskr, 112), Syftet med de ekonomiskaförändringarna är att FFV skall få en mera självständig ekonomisk ochfinansiell ställning . Del bör förbättra FFVs konkurrenskraft attarbeta under likartade villkor som gäller för bolag och medföra att en effektivare affärsverksamhet uppnås. Ifortsättningen skall regeringen fastställa rullande treårsplaner föraffärsverket FFV och verket skall finansierainvesteringar med rörelsemedel, avskrivningsmedel och/ eller lånade medel.Upplåningen av medel för investeringar skall ske hos riksgäldskontorel inom enav fastställd ram. I propositionen lämnades redogörelser överFFV-koncernen saml nuvarande finansiella ochekonomiska regler. Jag begränsar mig därför nu till frågan om ram för affärsverketFFVs upplåning i riksgäldskontorel. Denna ram bör faslställa efterförslag av regeringen i budgetpropositionen.För att övergången till del nya systemet med länefinansierade investeringar skall fungera börriksdagen nu besluta om låneram för /89. har i anslagsframställningen /89 beräknatinvesteringsbehovet till 215,4 milj.kr. Jag anser att detta kan vara enrimlig nivå för affärsverket FFVs låneram i under budgetåret1988/89, FFVs beräknade investeringsbehov bör avrundas till närmaste tiotal . Jag vill därförförorda att fastställer enram om 220 milj. kr, för affärsverket FFVs upplåning i riksgäldskontorelför verkets investeringar /89, Jaghemställer alt regeringen föreslår att godkänna en ram om . föraffärsverket FFVs upplåning i förverkets investeringar /89. 14 De grundlägganderiktlinjerna för domänverkets verksamhet fastställdes genombeslut av riksdag (prop, 1968:103, JoU 32, rskr. Verket skall driva skogsbruk, virkesförädling ochannan därmed sammanhängande verksamhet, förvalta den fasta egendomen och andratill-gängar som hör till domänverkets fond samt förvalta och öva tillsynöver vissa andra allmänna skogar saml de i havet och i , ,, samt i belägna och skär som ägs av staten och inte förvaltas av någonannan statlig myndighet. Eftersom domänverket självt finansierar sinverksamhet redovisas en dast anslag till verket av speciell natur på statsbudgeten. ' 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Anslagel avser koslnader för investeringar ibyggnader m. m, på beståendekronotorp, till flyttningsbidrag ochavträdesersättning ål innehavare av kronolorp samt till att betala vissa andra utgifter för torpen. Genom beslut (prop. 1979/80:74,NU 64, rskr. 414) omupplåtelsevillkor m, m. för kronotorp infördes ökade möjligheter för arrendalorer av kronotorp atl förvärva torpen.Beslulel innebar även generösare beräkning av avlrädesersällningarnasstorlek. har i sin anslagsframställanhemställt om medel för förslagsanslagetKostnader för kronotorp för /89 om I . Med hänsyn till del årliga anslagsbeloppels ringastorlek föreslår verket som ettallernativ till ett årligt anslag attett engångsanslag uppförs för samtligaframtida kostnader för kronotorp om , för /89, Kronotorpen är en avvecklingsverksamhel ochdomänverket säljer och avyttrar torpen med restriktivitet vad gäller underhålloch investeringar. Vissa åtgärderför att upprätthålla normal boendeslandard är dock nödvändiga. Under är 1986 avyttrades nio kronotorp ochvid ingång fanns totalt 175kronotorp. Under är 1988 löper 37 arrendekontrakt ut som lill stor delkommer att belasta /89, Endast sittande artendalorer (inkl. dödsbo) kanförvärva kronolorps-upplätelse i sin helhet eller del därav. Om kronotorparenavträder torpet läggs delta ner ochövergår lill annan disposilionsform. har därför efter beaktande av antaltorp, fördelning på upplåtelsetyper, avvecklingstakten, inlösningsläget samtbedömt underhållsbehov på byggnadsbeståndet beräknat kostnaden förkronolorpen t. o, m, /10 Ullell nuvärde av . Föredragandens överväganden Prop, 1987/88:100 Ienlighet med domänverkets förslag förordar jag att ett engångsanslag uppförsför /89. Jag beräknar anslagsbehovet till . för kostnader för kronotorp. regler somfastställts efter beslut av är 1980 kommer alt gälla även ifortsättningen. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Kostnader för kronolorp för /89anvisa ett förslagsanslag av . E 2.Ränta på statens skuld lillNorrbottens 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag I enlighet med beslul med anledning avrekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. 181)övertog staten per aktierna i () från . Köpeskilling skulle eriäggas genom att staten frånStatsföretag övertog betalningsansvaret för ett skuldbelopp till NJA på 450 milj, kr. På regeringensuppdrag utfärdade kammarkollegiet en skuldförbindelse pä 450 milj, kr. Enligt skuldförbindelsen utgår ränta på skulden med enräntesats som överstiger det av fastställdaoch gällande diskontot. Ränta skall enligl skuldförbindelsenerläggas varje och . Det är inle aktuellt att göranågon amortering av skuldbeloppet. Räntekostnaderna uppgick unde;r /87 till 44,8 milj. kr. Under innevarandebudgelär beräknas koslnaderna bli-46,6 milj. kr, NJA lämnar regelbundet utdelning lill staten. För gav NJA50 milj. kr, i utdelning. Räntekostnaderna beräknas för budgelårel 1988/89 bli . Beräkningen bygger pä ett diskonto pä plus 2,35procentenheter. Utdelning har tidigare redovisats under inkomsttitel 2411.Inkomster av statens aktier. ' Med hänsyn till kopplingen mellan anslagel ochutdelningen förordar jag att utdelningen frän () ifortsättningen tillförs detta anslag. Utdelningen kan förutses uppgå lillminst del belopp som motsvarar räntekostnaderna. Som en följd av detta föreslärjag all anslaget förs upp som ett förslagsanslag pä . Jaghemställer alt regeringen föreslår att lill Ränta på statens skuld till för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Räntestöd m. m. tillvarvsindustrin Prop. 1986/87Utgift 232442787 ' ' " 1987/88Anslag 250000000 1988/89Förslag 210000000 beslutade (prop,1979/80:165, NU 64, rskr, 405) om att införa räntestöd tillvarvsindustrin. Syftet med räntestödet för svenskbeställare av nybyggnad och ombyggnad av fartyg vid svenskt varv är att utjämna skillnaden i konkurrensvillkormellan svenska och utländska varvsföretag de utländska får exportkreditfinansiering. beslutade (prop, 1985/86:120,NU 34, rskr. 314) bl. a. om att medvissa förändringar förlänga stödet att gälla för order som tecknas föreutgången av , Räntestödet till svensk beställare vid svensktvarv lämnas i form av finansiering till fast räntesats för viss kredit. Statenskostnad för räntestödet ärskillnaden mellan refinansieringsräntor som låneinsUtuten betalar för sin upplåning och den subventioneradeutläningsräntan. Enligl statens industriverks beräkningar bör 235 milj.kr. anslås under nästa budgetår. Den framtida kreditvolymen påverkas bl.a. avvarvens rådande låga orderingång ochstrukturåtgärderna inom såväl inhemsk som utländsk varvsindustri. Koslnader för räntestöd lillsvenska beställare utgörs till störstadelen av redan gjorda åtaganden. I beräknade kostnader för räntestödingår också kostnader för det s. k, kontantstödet. Mot bakgrund av bl.a.dollarutvecklingen anser jag att statens industriverksberäkningar är för höga och bedömer därför anslagsbehovet till 210 milj, kr, för nästa budgetår. Jagförordar därför ett förslagsanslag om 210 milj. kr. för budgetåret1988/89. Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Räntestöd m.m. till varvsindustrin /89 anvisa ett förslagsanslag av . Förlusttäckning till följd av statliga garantiertill svensk varvsindustri och beställareav fartyg 1986/87Utgift 113 584787 1987/88Anslag 30000.000 1988/89Förslag 30000000 beslutade (prop. 1985/86:120,NU 34, rskr. 314) bl. a. om att bemyndiga fullmäktigei att till utgången av är 1989 ikläda staten garantier till svensk varvsindustri och till beställareav fartyg hos svenska varv intill ett sammanlagt belopp av högst inkl. tidigare lämnade garantier. en sänkning av denUdigare ramen om högst . I de fall staten genom riksgäldskontorel fårinfria utfärdade kreditgaran- Bil. 14 tier uppstår förluster inomfarlygskreditgarantisystemet. Medelsbehovet föratt täcka föriuster inom fartygskreditgarantisystemet sker genom rubriceradeanslag. Dä jag räknar med ett oförändrat medelsbehov avförlusttäckning under näsla budgetårförordar jag ell oförändrat förslagsanslag om 30 milj, kr. I nämnda proposition anmälde jag att jag avsägåterkomma varje är i min anmälan tillbudgetpropositionen med dels en redovisning av utvecklingen inom statens garanligivning för fartygskrediter,dels en beräkning av framtidagarantiram. Jag vill därför under detta anslag lämna följande redovisning. bemyndigade fullmäktige iriksgäldskontorel att till utgångenav ikläda staten garantier till svensk varvsindustri -inkl, tidigare lämnade garanUer - intillett sammanlagt belopp av högst förfinansiering i anslutning till produktion vid varven (prop, 1985/86:120, NU 34,rskr, 314), Villkoren för garantierna finns angivna i förordningen (1986:553)om statligt stöd till fartygsfinansiering.Mot bakgrund av minskningen av statens grantiåtagan-den inom fartygskreditgarantisystemet beslötregeringen att sänkaden s, k. garantiramen från till . Av kreditgaranliramen om hadeden ianspräktagits 11995 milj. kr. i form av uteslående garantier, varav 503 milj. kr. avser , 2563 milj.kr. och samt 8929 milj, kr, övriga företag. Utöver detta tillkommer utfästelser om garantier pä ca 290milj. av utestående garantier avsåg finansiering i dollar. Den totala garaniivolymen har minskal från 19,4miljarder kronor den 31 december1985 till den 30juni 1987. De huvudsakliga orsakerna till denna minskning är amorteringar slörre än nyagarantier, försäljningar och dollarkursens utveckling. Beträffande statens kostnad förfartygskreditgarantisystemet får jag meddela följande. Garantiavgifter börjadelas ut inom systemet fr.o.m. /77, Syftet med dessaavgifter var att de skulle täcka dåvarandenämndens för fartygskreditgarantier (FKN) och riksgäldskonlorels koslnader för administration avkreditgarantierna samt evenluella förlusterinom garantisystemet. Erhållna garantiavgifter /77-1986/87 uppgick 762 milj. kr. ochförlusterna m.m, inom fartygskreditgarantisystemet uppgick till 4 130 milj, kr.under samma period. Förluster inomgarantisyslemet överstiger sålunda kraftigt erhållna garantiavgifter underperioden /77-1986/87. Förlusterna inom fartygskreditgarantisystemetavser bl. a, följande: * (ca 85 milj, kr,) * Konkursernai Johansson-gruppen (ca 450 milj, kr.) * (ca 900 milj, kr, varav 750 milj. kr. avser varvsstöd och150 milj, kr. avser rederistöd). Härutöver har konkurser skelt iConsafe-koncernen , 88 Förlusterna i dessa konkurser kanför närvarande inte slutgiltigt beräknas. 1987/88:100 Jag vill vidareerinra om alt fullmäktige i Bil. 14 medgav en nedskrivning med ca 1,1 miljarderkronor av ulelöpande far-tygskreditgaranlierför vilka svarade. Vidare har fullmäktige iriksgäldskontoret beviljat och låneeftergifter upptill för varderabolaget. Av dessa ramar har ianspräktagits 972 milj. kr. för resp. 162 milj. kr, för , Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFörlusttäckning tiH följd av statliga garantier tiH svensk varvsindustri och beställare av fartyg /89 anvisa ett förslagsanslag av , Ränta och amortering på statens skuld till 1986/87Utgift 58188750 1987/88Anslag 44243000 1988/89Förslag 31926000 beslut innebar bl.a. att fullmäktige i riksgåldskontoret bemyndigadesatl utfärda skuldebrev till del nya handelsstälbolagel på högst 350milj, kr. Med stöd av bemyndigandet har fullmäktige iriksgäldskontoret utfärdat ett skuldebrev till pä 343,3 milj, kr. Staten skall betala skuldengenom ärliga amorteringar enligt en upprättad betalningsplan. På den vid varje tidpunktutestående kapitalskulden utgår en fast årlig ränta av . Kostnaden för amortering och ränta förskuldebrevet har under /87 uppgått till 58,2 milj, kr,och beräknas under /88 bli 44,2 milj, kr. Under budgetåret1988/89 beräknas koslnaderna för amortering och ränta bli 31926000 milj. kr.Anslaget bör därför föras upp med detta belopp. Jaghemsläller att regeringen föreslår att tillRänta och amortering på statens skuld tiH /89 anvisa ett förslagsanslag av , F. Teknisk utveckling m. m. Prop, 1987/88: lOO 14 Verksamheten vid styrelsen lör teknisk utveckling Styrelsenför teknisk utveckling (STU) är central förvaltningsmyndighet för statens initiativ och stöd till samtplanläggning och rådgivning rörande tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, om sådana uppgifter inteankommer på annan statlig myndighet. STU:s finansiella stöd kan lärhnas i form avbidrag, lån eller utfästelse omstöd, s. k. projektförsäkring. Stöd kan också ges i form av stipendier ellerpris till uppfinnare. Utöverfinansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning och service. Den var 268 personer anställda vidSTU, Äv dessa var 181 handläggare. Vid STU Ullämpas programbudgetering med följandeprogramindelning fr. o. m. /88: STU:sprogramverksamhet finansieras under innevarande budgetär frän reservationsanslaget . Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling. Från anslaget F I, finansieras under innevarandeår dessutom teknisk forskning, utvecklingsarbete och viss serviceverksamhetinom området vetenskaplig och teknisk information och dokumentation. Kostnader för STU:s förvaltnings- ochmedelsfördelande verksamhet finansieras från förslagsanslaget F2, Styrelsen förteknisk utveckling: Förvaltningskostnader. STU:s stöd till forsknings- och utvecklingsarbeteinom energiområdet lämnas inom ramenför energiforskningsprogiammet under innevarande budgetär frän reservationsanslaget C 6, Energiforskning under miljö- ochenergidepartmentetes huvudtitel. Föratt långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnadenpä energiforskningsområdet har vissa delar av programmet överförts till berördamyndigheters basanslag. För STU har 80 milj, kr, tillförts förenergiforskningsinsatser /88 - 1989/ 90 fördelprogrammet Energiteknik för transporter. Jag har vid min medelsberäkning för /89 beräknat 27milj. kr för delprogrammet. Häravtillförs anslaget Fl. Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling 25 milj. kr. och anslaget F2. Styrelsen för teknisk utveckling:Förvaltningskostnader 2 milj, kr. Chefen för miljö- och energi-departmenentet kommer senare (bil. 16) att ge enöversiktlig presentation av programmet, inkl. de i STU:s verksamhet integreradedelarna. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling Prop.1987/88:100 Bil. 1986/87Utgift 651875114' 1987/88Anslag 726800000 1988/89 Förslag 778700000 ' Disponerat , - Odisponeral . Under denna anslagsrubrik anvisas medel till tekniskforskning och utveckling. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt avverksamheten under detta anslag (milj. kr,). Program 1, Ny kunskap Program 2, Ny teknik Program 3, Nya produkter (Totalt STU) (646,1) (756,2) (809,1) (808,1) ' Ny programstruktur för STU fr. o. m. budgetåret1987/88 ' Inkl. integrerade energiforskningsinsatser /88 finansieras attachéverksamhelen över anslaget F3. Styrelsen för tekniskutveckling m. fl. Riksdagenbeslutade om ett treårigt program för STU:s stöd tekniskforskning och utveckling under /88 - 1989/90. STU:s förslag för /89 innebär att dettatreårsprogram fullföljs. Det innebär förstärkta insatser på områdenainformaUonsteknolo-gi, verkstadsteknik, bioteknik, biomedicinsk teknik,materialteknik, miljö-värdsteknik och mikronik. Fortsatta stora insatser görsinom bl, a, områdena massa- och pappersteknik, träteknik, transportteknik ochinom STU:s del av det statliga energiforskningsprogrammet. Insatsområdet '"Gruvteknik 2000" harpåbörjats enligt plan. Övriga fyra Prop. 1987/88:100 nyainsatsområden har påbörjats i en någol långsammare takt än vad som Bil. 14ursprungligen var planerat. STU avser att intensifiera arbetet med allstimulera uppbyggnaden av internationellaFoU-kontakter med ökad tonvikt på europeiskt forskningssamarbete. STU:s stöd till produktutveckling hålls även på en hög nivå. I det programmet ingår ettökat stöd till . STU:s stöd till forskningsprojekt med hög inomvetenskaplig kvalitet inom ramen för STU:s tekniska forskningsrådförstärks, jämfört med /87. Inom STU:s program för energiforskning kommersatsningarna på skogsindustrinsenergiprodukter och effektivare elanvändning alt ökas. Kopplingen mellan energi- och miljöteknisk FoUkommer alt särskilt beaktas i STU:s programarbete. Under anslagspostenInformationsförsörjningsverksamhet disponerar delegationen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning (DFI) 9,6milj, kr. för teknisk forskning, utvecklingsarbete och viss serviceverk-samhel inom området vetenskaplig och tekniskinformation och dokumen-lalion under innevarande budgetär. Verksamheten vid DFI avvecklas under budgetåretoch upphör per ,för informationsförsörjning har i sin rapport (SOU 1987:60) Informationsförsörjning förvetenskap och teknik lämnat förslag till hur verksamhelen inom områdel fortsättningsvis bör organiseras. Chefen för utbildningsdepartementethar tidigare denna dag (bil, 10) redogjort för förslaget. Tekniskforskning och utveckling är av grundläggande betydelse för industriellutveckling och förnyelse. Huvuddelen av statens slöd lill sådan verksamhetkanaliseras genom STU, som härigenom utgör ett viktigt industripolitiskt instrument i det medellånga ochlängre tidsperspekUvet, Genom beslul (prop,1986/87:80 bil, 10, NU33, rskr, 292)har ett treårsprogram och en treårig medelsram för STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling lagts fastför budgetåren 1987/88 -1989/90. För den verksamhet som finansieras överanslaget Fl.