prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare beräknar jag i det följande, under avsnittetInvesteringar, för utrustning i samband med den förstärkning jag nu harföreslagit 5,5 milj. kr. Verksamheten inom rymdområdet i kommer genom deåtgärder jag föreslår att få sådan omfattning att det är motiverat att se överde organisatoriska formerna. Departementschefen återkommer till regeringen idenna fråga. 4.1 Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde Jag förordar att nya kostnadsramar för följande objektförs upp i investeringsplanen för utbildning och forskning. Tillbyggnad av hus E. Regeringen uppdrog den 26 mars 1987åt att inom en kostnadsram motsvarande 12,5 milj. kr. iprisläget projektera tillbyggnad av hus E vid högskolan iLuleå t.o.m. bygghandlingar. Tillbyggnaden, som omfattar 1667 m lokalarea,skall inrymma lokaler för material- och bearbetningsteknik, för fastighetstjänstenoch . Om- och tillbyggnad för . Jag hartidigare redogjort för planer på en förstärkning av i . En förbättring av institutets lokalsituation framstår som ytterst angelägen. har i skrivelse redovisat bygg nadsprogram för om- och tillbyggnad för institutet. Detta byggnadsprojekt har kostnadsberäknats till 12,7 milj. kr. 4.2 Inredning och utrustning av lokaler vid Prop. högskoleenheterna m. m. Förinredning av ovan nämnda tillbyggnad vid högskolan i samt av lokalernaför rymdfysik i föreslår jag att kostnadsramar om . förs upp i inredningsplanen. Förutrustning i samband med de forskningsinsatser m. m. vid högskolan i somjag föreslagit i det föregående under avsnittet Forskning samt för utrustningtill ett laboratorium för industrisystem föreslår jag att en kostnadsrambenämnd Forskning vid högskolan i om 16 milj. kr. förs upp iutrustningsplanen. För utrustning i samband med den förstärkning jag föreslagitav forskningsresurserna vid jag vidare att enkostnadsram benämnd i om 5,5 milj. kr. förs uppi utrustningsplanen. 5 Kultur och regional utveckling Iregeringens proposition om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland (prop. 1987/88:64 bil. 2 s. 35) redovisade jag minsyn på kulturens roll i ett regionalt utvecklingsperspektiv. Jag anförde däratt olika former av kulturarbete i många fall har kunnat medverka till nytillförsikt och framtidstro. Ett aktivt kulturliv och en god kulturmiljö börses som viktiga resurser i kampen mot avflyttning, arbetslöshet ochstagnation. Dettavar utgångspunkten för regeringens förslag om att ställa särskilda medel tillförfogande för en försöksverksamhet med syfte att stimulera kulturverksamhet iBergslagen och . Enligtmin bedömning finns mycket goda förutsättningar för konstruktivakultursatsningar också i . I samverkan mellan ,och länsarbetsnämnden pågår ett särskilt projekt med målet attutveckla former och metoder för insatser inom kulturområdet och för att kunnavärdera betydelsen av sådana insatser. har också till regeringenredovisat utvecklingsprojekt inom eller i samarbete med kultursektorn. De haralla det gemensamt att de har sin upprinnelse i lokala erfarenheter och behovsamt i länets historia och tradition. Utmärkande för projekten är ocksåsträvan att kombinera kultur och turism, framhävandet av samverkan mellanprofessionella och ideella krafter samt betoningen på ungdomars medverkan.Denna inriktning ligger väl i linje med vad jag anförde om inriktningen av enkultursatsning i den tidigare nämnda propositionen. Detsamma gäller i fråga omförankringen i t. ex. bildningsförbundens och hembygdsrörelsens verksamhet. Chefenför industridepartementet kommer senare (bil. 8) att föreslå att tilldelas 100 milj. kr. för regionala utvecklingsinsatser. Efter som i sin skrivelse , bland de prioriterade projekten, föreslagit 10 milj. kr. till lokal kulturverksamhet räknar jag med att kulturprojekt motsvarande de i Bergslagen och kommer till stånd också i inom ramen för medel. Jag vill betona att de projekt som kommer i fråga för stöd måste ha goda 31 förutsättningaratt ge de efterfrågade utvecklingseffekterna. Jag vill också Prop.1987/88:86 framhålla att förslaget om stöd till lokal och regionalkulturverksamhet inte Bilaga 4 innebär att staten principiellt ikläder signågon del av det ansvar som kommunerna redan har i detta avseende. Jag hänvisar i övrigt till vad chefen förindustridepartementet kommer att föreslå (bil. 8) om formerna förmedelsanvisningen. De medel jag i det föregående föreslagit förbyggnadsarbeten samt inredning och utrustning bör anvisas under befintligaanslag för dessa ändamål i statsbudgeten. De medel jag i övrigt föreslagit böranvisas under ett nytt anslag i statsbudgeten, J 2. Särskilda insatser iNorrbottens län inom utbildningsdepartementetets område. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att inrättatjänster som professor i enlighet med vad jag förordat, 2. bemyndiga regeringen att besluta ombyggnadsarbeten inom verksamhetsområde inom dekostnadsramar jag har förordat, 3. till Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av 25 200000kr., 4. bemyndiga regeringen att besluta omanskaffning av inredning och utrustning inom de kostnadsramar jag har förordat, 5. till Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m.m. på tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av , 6. till Särskilda insatser iNorrbottens län inom område på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av 66800000kr. Bilaga 5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser avsnitten 1-3; statsrådet såvittavser avsnittet 4 Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. Deregionalpolitiska åtgärder för inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde för /88 som jag i det följande kommer attföreslå avser i första hand områdena skogsbruk och livsmedelsteknik. Vadgäller stödet till jordbruket i norra vill jag, i likhet med vad jaganförde i samband med min anmälan till prop. 1987/88:64 om särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland,nämna följande. Ienlighet med regeringens förslag beslutade att tilljordbruksföretag i norra anvisa ett anslag för /88 av 510milj. som prisstöd för vissa jordbruksprodukter, främst mjölk (prop.1986/87:100 bil. -11, JoU 16, rskr. 252) samt att prisstödet i fortsättningenskall justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen och att en närmare översynav prisstödet skall genomföras (prop. 1986/87: 146, JoU 26, rskr.346). I enlighet härmed har jag i min anmälan till årets budgetpropositionföreslagit en uppräkning av detta anslag . 1986/87:146 föreslog regeringen vidare ett särskilt åtgärdsprogram förjordbruket i norra . beslutade i enlighet med regeringensförslag. Ett belopp av 100 milj. kr. ställdes därvid till förfogande föråtgärdsprogrammet för en treårsperiod. Programmet ger uttryck fören delvis ny syn på jordbrukspolitiken i de utpräglade glesbygderna och dess möjligheter att där främja landsbygds utvecklingen. Sysselsättningen sätts i centrum och går före traditionella krav på storleksrationalisering. En rad insatser kommer från samhällets sida att stödja och uppmuntra tillkomsten av kombinationsföretag, där jordbruk ingår som en del. De åtgärder som vidtagits kommer aktivt att medverka till att sysselsättningen på landsbygden i norra främjas. Åtgärderna innebär även att jordbruksproduktionen i norra kom mer att kunna upprätthållas på en acceptabel nivå. I detta sammanhang vill jag även nämna de ändringar i jofdförvärvslagen som beslutade om förra året. Dessa innebär bl. a. att ökad tonvikt lagts på de regionalpoli tiska aspekterna vid prövning av frågor om förvärvstillstånd. 3 1987/88. 1 årets budgetpropositionhar jag föreslagit att ytteriigare 80 milj. kr. 1987/88:86 skall tillföras detta treåriga program. Medlenför åtgärderna disponeras av lantbruksstyrelsen som fördelar medlen på resp.län. Vissa medel avsätts för åtgärder som berör flera län samt förforskningsinsatser rörande norra . Vid dispositionen av medlen bör bl.a. beaktas de möjligheter till alternativ odling som finns i norra de nu nämnda medlen disponerar lantbruksstyrelsen 30 milj. kr. somfrämst får användas för ett regionalt rationaliseringsstöd till jordbruket inorra . Länsstyrelseni har i en skrivelse till regeringen föreslagit att medelanvisas för intensifierad försöks- och utvecklingsverksamhet på jordbruketsområde. Kostnaderna för sådan verksamhet bör enligt min mening kunna täckasinom ramen för det särskilda åtgärdsprogrammet. har ocksåföreslagit att det s. k. tvåprissystemet inom mjölkproduktionen inte skalltillämpas i . Beträffande detta förslag vill jag nämna att detför närvarande pågår en utvärdering av det s. k. tvåprissystemet för mjölk somnu prövas fram till . Jag återkommer tillregeringen med förslag i denna fråga. Länsstyrelseni har i sin skrivelse till regeringen även tagit uppytterligare ett antal förslag som på ett eller annat sätt berör jordbruksdepartementetsområde. Det gäller bl. a. förslag om utsättning av laxyngel i älv,byggande av renslaktanläggningar, renbetesinventering och ytterligare medeltill det pågående ekologiprojektet i . Jag vill med anledning häravnämna att chefen för industridepartementet senare denna dag (bil. 8) kommer attföreslå bl. a. att skall tillföras särskilda medel för attbekosta åtgärder som har redovisats i nämnda skrivelse. Inom ramen för dessamedel får således möjligheter att genomföra bl. a. sådana projektsom jag här har nämnt. Jagtar i det följande upp konkreta nya förslag till åtgärder inom de areellanäringarna som föreslås under huvudtitel. Särskilda skogsvårdsinsatser i norra 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska åtgärder i delar av Bergslagenoch norra inland (bil. 3 s. 38) har jag under denna anslagsrubrikförordat att 22 milj. kr. anvisas för ett treårigt program för särskilda skogsvårdsinsatseri inland. I budgetpropositionen 1988 har jag vidare föreslagitatt programmet kompletteras med ytteriigare sammanlagt 21,6 milj. kr. (prop.1987/88:100 bil. 11 s. 45). Länsstyrelseni har föreslagit att de ordinarie skogsvårds- ochskogsvägbidragen för länets del räknas upp. Föregen del föreslår jag att den försöksverksamhet som jag har förordat för läns inland utvidgas till , i huvudsak dess inre och östra delar. I har skogsindustrin problem med råvaruförsörjningen som skogsföryngringen ställer särskilda krav på insatser och omsorg. För länets del bör anvisas sammanlagt 35 34 för tiden t. o. m. /91. Avsikten är att medlen skall Prop.1987/88:86 användaspå samma sätt som i , nämligen för bidrag till Bilaga 5 skogsvårdsåtgärderoch för rådgivning och service till skogsägarna, bl. Den förstärkning av anslaget till skogsvägar som jag har förordat ibudgetpropositionen 1988 bör kunna utnyttjas både förVästerbottensprogrammet och Norrbottensprogrammet. kanjag nämna att chefen för senare denna dag kommer att föreslå ytteriigaremedel för beredskapsarbeten, bl. skogsvägbyggande(bil. Jag vill i sammanhanget erinra om den mycket storaåterhållsamhet som gäller för skogsbruket i de Qällnära skogarna och somkommer till uttryck i föreskrifterna till skogsvårdslagen. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Särskilda skogsvårdsinsatser i norra på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Underdenna anslagsrubrik har för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslagav . Styrelsenför teknisk utveckling (STU) har på uppdrag av regeringen utarbetat ett förslagtill program för att främja småskalig livsmedelsproduktion. a. föreslåsökade resurser till STU för teknikutveckling och till utbyggnad av den s. k. ALA-gruppenvid . Särskilt behandlas frågan hur man utvecklarsmåskalig livsmedelsproduktion i norra . Eftersamråd med chefen för industridepartementet vill jag anmäla att vi avser attinitiera en försöksverksamhet i enlighet med STU:s förslag i läninom en totalram av 5 milj. kr. Jag föreslår att 2 milj. kr. anvisas till lantbruksuniversitetetför att täcka bl. a. ALA-gruppens medverkan i projektet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill på tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av . 4Åtgärder för att främja turismen Prop. Länsstyrelseni har i skrivelse till regeringen redovisatett underiag för särskilda insatser i . Redovisningen omfattaräven förslag på turismens område. Jag tar nu upp dessa förslag. Enligtlänsstyrelsen är det mot bakgrund av sysselsättningssituationen och deaviserade personalminskningarna vid de statliga företagen i länet nödvändigtmed bl. a. fortsatta statliga insatser för att främja turismen. Länsstyrelsenredovisar att betydande investeringar har gjorts ituristnäringen i . Bäddkapaciteten har ökat avsevärt. Mätt i antaletgästnätter har turistnäringen i länet haft en positiv utveckling. ökade antalet övernattningar . Lönsamheten är dockfortfarande låg. Norrbottensturistråd har på uppdrag av utarbetat ett förslag till plan förturistnäringens utveckling i länet. Av planen framgår att turistnäringensframtid i hög grad är beroende av insatser på det infrastrukturella områdetfrämst inom områdena kommunikation, utbildning, produktutveckling ochmarknadsföring. Turismeni bygger enligt i stor utsträckning på besökare frånen närmarknad. Invånare i och de tre övriga norrlandslänensvarar för hälften av gästnätterna. svarar för av besöken.Nordnorge och svarar för resp. .. Länsstyrelsensförslag till insatser omfattar bl. a. medel för en intensifierad ochlångsiktig marknadsföring på marknaderna i och saml riktadeutbildningsinsatser för företagsledarna inom turistbranschen. Härutöverbedömer att de i kommunala handlingsprogram m. m. redovisadeinvesteringarna i turist- och rekreationsanläggningar kan genomföras med ianspråktagandeav det ordinarie regionalpolitiska stödet. Vissa investeringar förutsätterdock extra ordinära statliga insatser. Sådana investeringsobjekt är i olikaomfattning utredda eller förberedda. Investeringsvolymen bedöms uppgå till överen halv miljard kronor. Bland de större projekten märks ",Polar Zoo (), Sverigeporten (), Dundret (), Arcus Camping(), Flygfält i , ()". Vidare har jagerfarit att har redovisat förslag med syftet att utvecklasamiska turistaktiviteter. Vissabedömningar av turismen i Denstatliga s.k. Rekreationsberedningen redovisade i ett betän kande (SOU 1983:43) den utvecklingsplanering som genomförts för lan dets 25 primära rekreationsområden, däribland de två områdena i Norrbot tens län, nämligen (Torneträskområdet) och Norrbot tens skärgård. Stiftelsen , till vars huvudmän bl. a. hör 36 Norrlandsfonden,redovisade i en rapport turistnäringens utveck- Prop. 1987/88:86 lingi malmfältskommunerna. Rapporten utarbetades på uppdrag av Malm- Bilaga 5fältsdelegationen. I rapporten angavs att boendekapaciteten är koncentreradtill och tätorter samt Torneträskområdet. I dessa områdenfanns av kapaciteten. Rekreationsberedningen underströk vikten av attkonsolidera och vidareutveckla de befintliga turistorterna. Beredningenrekommenderade en återhållsamhet med investeringar i anläggningar somförutsätter långväga besökare, detta gällde särskilt . Medavseende på Torneträskområdet bedömde beredningen att en vid tidpunktenplanerad utbyggnad syntes rimlig, men att beslut om större utbyggnader avboendeanläggningar måste föregås av noggranna marknadsbedömningar. Stiftelsen bedömer malmfältskommunernasstarka sidor på turistområdet vara den storslagna vildmarken, ren luft, rentvatten, rik fauna och flora, fisket och jakten, fjällen och närheten till havetpå den norska sidan samt de välkända nationalparkerna. Därtill kommer enligtstiftelsen kulturen, både den samiska och nybyggarkulturen, samt industrikulturenfrämst representerad av gruvorna. I dessa avseenden gjorde rekreationsberedningenliknande bedömningar. Enligt stiftelsens bedömning är även den turistiskainfrastrukturen väl utbyggd. Av intresse bedöms även rymdverksamheten vid för rymdfysik (f. d. KGI) vara. Stiftelsen bedömer attboendeanläggningarnas koncentration till ett fåtal relativt starka ägare och tilltre starka geografiska centra utgör en styrka för den fortsatta utvecklingen avturismen. turistråd har i den rullande strukturplan förturism och rekreation i som på regeringens uppdrag utarbetats ochredovisats prioriterat Torneträskområdet. I planen framhållsockså Kiruna-Narvikområdets förutsättningar för turism. Läget så långt norrutoch ändå så tillgängligt anses vara en unik tillgång. För en internationellmarknad stämmer, enligt turistrådet, området väl överens med den profil somefterfrågas för exklusiva konferenser och belöningsresor med stora krav påsidoaktiviteter och upplevelser. Här finns en unik nomadkultur, världens störstaunderjordsgruva (besöksvänlig), världens enda civila och neutrala rymdbas, enfantastisk fjällvärld med "största nationalpark" och eninfrastruktur som saknas på motsvarande breddgrader i övrigt runt jorden.Utgångsläget är således gynnsamt. saknas dock enligt strukturplanen mycket av denmottagningsapparat bl. a. i form av logianläggningar som krävs för en ökningav turismen i området. Området kan enligt turistrådet bli ettstarkt centrum för turismen på , För att nå dit krävs enligtstrukturplanen långsiktiga investeringar i främst anläggningar. Även härliksom i fallet med bör regionalpolitiken inriktas på att uppnå deeffekter, som ett samordnat program för utveckling av turism, utbildning och kulturger. Även stiftelsen bedömer möjligheterna på ett liknandesätt och anför bl. a. att i ännu högre grad kan bli Europasandningshål med ren luft och rent vatten. De bedömningar av förutsättningarna för turism iNorrbotten som Bilaga 5 turistråd gör kan jag i allt väsentligt ställamig bakom. Turismen bör kunna vara en viktig del i en regionalpolitisksatsning. utredningar av turism och rekreation i leder tillbedömningen att länet från turistsynpunkt kan vara intressant för flera olikatyper av besökare med relativt olika förutsättningar. Närmarknaden bestående avlandets nordligaste län och är helt dominerande. iNorrbottens län uttrycker tveksamhet till möjligheterna av en fortsattturistisk expansion inom denna marknad. Liknande bedömningar har tidigaregjorts. Utvidgade marknader kan enligt finnas i och . Enligt turistråd torde de största förutsättningarnafinnas på internationella fjärrmarknader och bland målgrupper som sökersärskilda upplevelser. De bedömningar av turismens sammansättning, som ovanredovisats, kompletterar varandra. Flera marknader är således av intresse förNorrbottens län. Insatserna bör därför inriktas på att nå de olika grupper somredovisats. Om turismen i skall kunna utvecklas i deolika avseenden som berörts krävs enligt insatser både ifråga om utbyggnad av anläggningar samt för marknadsföring och utbildning. Länsstyrelsenföreslår att staten bidrar till en förstärkt turism i . Chefenför industridepartementet kommer senare denna dag (bil. 8) att föreslå attmedel ställs till förfogande inom en särskild ram som fårdisponera. Jag förutsätter att de insatser anser vara motiveradebehandlas i samråd med turistråd och turistråd. Jag övergår så till frågan om investeringar för turism.Som ovan redovisats finns en rad projekt planerade. Om turistsatsningen skallfå avsedd effekt är det nödvändigt att en samlad bedömning av åtgärdernasbetydelse kan göras. En sådan bedömning bör omfatta såväl investeringar somgenomförs med samhälleligt stöd, som sådana som näringslivet självt svararför. Chefen för industridepartementet kommer senare denna dagatt föreslå att ytterligare medel anvisas till lokaliseringsbidrag m. m. Avdessa medel beräknar han att ca 125 milj. kr. skall komma till användning försärskilda projekt i , bl. a. på turismens område. I likhet med det förfarande som tidigare använts för attutveckla turis men i och förordar jag att en särskild förhandlare och tillika utredningsman utses med uppdrag att göra nödvändiga bedöm ningar. Uppdraget bör utgå från de bedömningar när det gäller den regiona la utvecklingen i som chefen för industridepartementet redovisat. Turismens möjligheter att bidra till en positiv utveckling bör analyseras förutsättningslöst. Erfarenheten visar att turistiska satsningar för att ge långsiktig sysselsättning måste utvecklas på de orter som har särskilda förutsättningar för turism. Detta leder till att en viss koncentra tion av satsningarna blir nödvändig. Förhandlaren bör ha detta som ut gångspunkt för sitt arbete. En analys av olika tänkbara turistiska utveck lingsprojekt och av behovet av insatser i form av attraktioner, infrastruktur ° och anläggningar m. m. börockså göras liksom en kartläggning av närings- Prop. 1987/88:86 livetsintresse för investeringar i turism. Analysen bör vidare omfatta hur Bilaga5 sådana investeringar kan samordnas med de samhälleliga för att åstadkommahelhetslösningar. Förhandlaren bör i dessa avseenden också kunna överväga ochföreslå olika slags former för samarbete med näringslivet. Denav mig föreslagna förhandlarens arbete kommer att bli omfattande och krävasärskilda insatser. I uppdraget ingår bedömningar av såväl investeringsförslagpå turistområdet som förslag om särskilda aktiviteter eller andra arrangemangsamt bedömningar av tänkbara marknader, inkl. internationella marknadsanalyser.Samråd med en mängd intressenter inom och utom länet kommer att bli nödvändiga.Under perioden bör också viss försöksverksamhet, t. ex. försök med vissaturistarrangemangs marknadsmässiga attraktivitet, kunna genomföras. Försärskilda utredningar, försöksverksamhet m. m. inom ramen för förhandlarensuppdrag bedömer jag att 2 milj. kr. Ett särskilt anslag bör anvisasför detta ändamål. Det är angeläget att utrednings- och förhandlingsarbetet genomförsskyndsamt. Jag avser därför att återkomma till regeringen med förslagom att tillkalla den särskilde förhandlaren. Förhandlaren bör redovisa sittarbete kontinuerligt. Arbetet bör vara avslutat före utgången av september1989. Det ankommer på regeringen att lämna närmare direktiv för förhandlarensarbete. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har anfört rörande särskilda insatser för att utvecklaturismen i , 2. till Vissa insatser för utveckling av turismen i påtilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslagav . Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1987/88:86 Bilaga 6 Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. Arbetsmarknad m. m. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1987/88. Det förbättrade konjunkturiäget tillsammans med desysselsättningspolitiska åtgärder som regeringen tidigare vidtagit har lett tjllen positiv sysselsättningsutveckling i . Mellan de båda högkonjunkturåren 1980 och ökadeantalet sysselsatta i länet från 126000 till 129000 personer eller med drygt2%. Ökningen var störst i sektorerna offentlig förvaltning och andra tjänstersamt handel, restaurang och hotell. Den ökade arbetskraftsefterfrågan harinneburit lägre arbetslöshet och ett färre antal personer sysselsatta iberedskapsarbete. Trots dessa positiva effekter och att en viss utjämningdärigenom skett, var arbetslösheten i mer ändubbelt så hög som i riket i övrigt. var arbetskraftsdeltagandet ilänet lägre än riksgenomsnittet. Denstrukturomvandling som ägt rum inom svenskbasindustri har drabbat särskilt hårt genom kraftigasysselsättningsminskningar i länets gruv-, stål-, och skogsindustrier. Sedanmitten av har antalet anställda i dessa halverats. Andelen anställdainom tillverkningsindustrin var lägre i länän i övriga riket, en andel som kommer att minska ytterligare genom deaviserade struktur- och rationaliseringsåtgärderna inom , och tre företag har aviserat personalinskränkningar omfattande 2 200anställda fram . Huvuddelen av dem som berörs väntas dock lämnasina anställningar . Friställningar av dennaomfattning får även indirekt en negativ återverkan på den övrigasysselsättningen i länet. Detta gäller i högre grad än ,då en förlust av arbetstillfällen inom industrin till