prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — För det fallatt behövliga åtgärder inte vidtas blir emellertid skilda regler att tillämpa,beroende pä verksamhetens art. Är det fråga om en tillståndsprövad verksamhet,torde nya villkor om återställningsätgärder kunna meddelas med stöd av 24 §första stycket i det remitterade förslaget. Har verksamheten upphört, tordebeslut om åtgärder kunna meddelas med stöd av den angivna paragrafens andrastycke. När det gäller icketillståndsprövade verksamheter finns det möjlighet att meddela föreläggande enligt 40 eller 41 §, Paragrafernas ordalydelse medför att föreläggande kan meddelas, oavsett om den miljöfarliga verk samheten fortfarande pågår eller ej, 339 Fägårdenverksamhet som medför behov av återställningsåtgärder, skall Prop. 1987/88:85förelägganden och andra beslut självfallet riktas mot den som driver verk-Bilaga 2 samheten. Och har verksamheten upphört eller övertagits,av någonannan, bör i princip den som bedrev verksamheten när olägenheterna uppkomträffas av myndigheternas ätgärdei. Som framhålls i remissprotokollet hindrarde berörda paragraferna inte en sådan ordning. Praktiska problem kanemellertid uppstå när en myndighet vill vända sig mot den som harbedrivit en miljöfarlig verksamhet. Svårigheter kan uppkomma inte bara närverksamheten har övertagits av någon annan utan också när verksamheten harupphört och den fastighet där den bedrevs har bytt ägare. Lagrådet saknarunderlag för en närmare diskussion av hur myndigheterna bör handla i dessafall. Det är emellertid önskvärt att hithörande spörsmål, bl, a. frågan om tillvem ett föreläggande bör rikta sig i olika situationer, blir föremål förytterhgare överväganden. mening bör syftet rned den föreslagna miljöskadeförsäkringen anges idenna paragraf, som inleder avsnittet om försäkringssystemet. Lagrådetifrågasätter vidare om inte lagen bör öppna möjlighet för regeringen attdelegera uppgiften att godkänna försäkringsvillkor och tabeller. Paragrafenskulle i så fall fä följande lydelse: "För ersättning i vissa fall tillden som har lidit skada enligt miljöskadelagen (1986:225) skall det finnas enförsäkring (miljöskadeförsäkring) med villkor som har godkänts av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Den som utövar verksamhet somenligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagenkräver tillstånd eller anmälan skall bidra till försäkringen med belopp somframgår av tabeller som har godkänts av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer,. Beloppen skall betalas i förskott för kalenderår." Iparagrafen föresläs en ordning som innebär att den som inte betalar bidrag tillmiljöskadeförsäkringen förlorar rätten att utöva den miljöfariiga verksamhetsom det är fräga om. Fortsätter han ändå att utöva verksamheten riskerar hanböter eller fängelse. Bestämmelsen innehåller inte något om att den som betalarsenare återvinner rätten att,driva verksamheten. Somsanktion för underlätenhet att betala bidrag till miljöskadeförsäkringenförefaller förslaget onödigt drastiskt som påföljden torde bli fögaeffektiv. säkerställa att bidrag till miljöskadeförsäkringen betalas med rätt beloppoch i rätt tid, torde den effektivaste metoden vara att tillsynsmyndigheten,sedan den genom underrättelse frän försäkringsgivaren eller pä annat sätt fåttveta att bidrag inte betalats, fär möjlighet att vid vite förelägga denförsumlige att fullgöra sin betalningsskyldighet. Paragrafen föresläs därför fåföljande lydelse: "Ombidrag till miljöskadeförsäkringen inte har betalats 340 efter anmaning, skallförsäkringsgivaren göra anmälan till fillsynsmyndig- Prop, 1987/88:85 hetenom betalningsförsummelsen. fär förelägga den Bilaga 2betalningsskyldige vid vite att fullgöra sin skyldighet. Eu sådant föreläggandefår inte överklagas." förslag krävs en följdändring i 45 § första stycket 3. i detremitterade förslaget. Lagrådetlämnar lagförslagen utan erinran. 1987/88:85 Bilaga 4.10 Lägesredovisning beträffande introduktionsplan( föralternativa drivmedel, promemoria utarbetad inom miljö- och Riksdagenantog en introduktionsplan för alternativa drivmedel (prop, 1982/83:100bil, 14, NU 14, rskr, 280), Enligt planen bör de stafiiga insatserna främstinriktas pä att utveckla användning av bränslen som nästan enbart består avmotoralkoholer. Den motoralkohol som förordades i proposifionen var metanol.Målet för de statliga insatserna borde enligt propositionen vara att geunderiag för ett beslut om introduktion i större skalaav ett rent alkoholbränsle som drivmedel. Övergång till rent alkoholbränsleförutsätter att nya eller förbättrade motorer utvecklas. Planen angav enstrategi med syftet att pröva ett rent alkoholbränsle i allt störtefordonsflottor. Huvudinriktningen i planen var personbilar. Forsknings-och utvecklingsarbete (FoU) för att få fram kommersiellt godtagbar teknik förinhemsk produktion av ett rent alkoholbränsle bör enligt planen liksom tidigarevara en angelägen uppgift energiforskningsprogrammet. Vidare pekas i planen päbehovet av internationell samordning pä drivmedelsomrädet. Ienergipropositionen är 1985 (prop, 1984/85:120 s, 213) anförde föredragandenatt det är angeläget med försök i störte skala för att erfarenheter avanvändning av alternativa drivmedel skall erhållas. Genom att medvetet väljastrategiskt viktiga fordonsflottor borde miljön bli bättre och tryggarebränsleförsörjning uppnås under förutsättning att de nya drivmedlen baseras päinhemska råvaror. Regeringentillkallade I9S5 en parlamentarisk kommitté (Dir 1985:14) för attklarlägga förutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i drivmedelm,m,' Kommittén som antog namnet motoralkoholkommittén (MAK) överlämnade idecember 1986 sitt slutbetänkande Alkoholer som motorbränsle (SOU 1986:51),MAK:s betänkande har remissbehandlats och en sammanställning avremissinstansernas synpunkter över betänkandet återfinns i bilaga 4.9. överiämnade rapporten (1986:7) Motoralkoholer iSverige till regeringen, forskningspolitiska propositionen tog regeringen ställning till energiforskningenunder budgetåren 1987/88-1989/90 (prop, 1986/87:80 bil. 12, NU 33, rskr. 292),Regeringens ställningstagande byggde på energiforskningsutredningensbetänkande (EFL 87, SOU 1986:31), beslut innebär att närmare 1lOmilj, kr, anslås för FoU om 'Statssekreterare , ordförande, samt riksdagsledamöterna , , , . och Os- wald samt numera biträdande partisekreteraren 342 alternativa drivmedel,motorer m, m. Regeringen gav ijuni 1987 transport- Prop. forskningsberedningen(TFB),styrelsen för teknisk utveckling (STU) och Bilaga 4.10 statens energiverk uppdragatt i samverkan utarbeta program för energire- laterad forskning medanknytning till transportsektorn. torde fogas till bilaga4.9. Syftet därmed är att ge ansvariga myndigheter utgångspunkter ochriktlinjer för fortsatt FoU inom transportsektorn under har i rapporten (1987:6) bl, a. utrett förutsättningarnaför framtida användningen av motorgas. Rapporten har remissbehandlats. Regeringenhar efter förslag av MAK (Dsl 1986:9, Förutsättningar för etanolproduktion i enfullskaleanläggning) anslagit 10milj. för att närmare kartläggaförutsättningarna för att bygga en fullskaleanläggning som skall produceraetanol ur spannmål. Resultatet av arbetet har redovisats i en särskild rapportsom har remissbehandlats. Regeringen gav Stiftelsen () 1,7 milj. kr, i stöd för fortsatta försök medmotoralkoholer, främst etanol, i lastbilar och bussar. Regeringenhar också fått många skrivelser och annan information om utveckling av nyamotorer, alternativa drivmedel, Idet följande redovisas pågående arbete med att introducera alternativadrivmedel, FoU rörande motorer m. m. för sådana drivmedel inom ramen för den avriksdagen beslutade introduktionsplanen. Genom'omfattandeinsatser från bl, a, statsmakternas sida har oljeberoendet inom energisektornkraftigt kunnat minskas. Andelen olja för uppvärmning har minskats kraffigt.Det har dock varit svårare att minska oljeberoendet i transportsektorn. Därtenderar det istället att öka. Detta gäller både i absoluta tal och relativt,jämfört med energisektorn i dess helhet. Den sammanlagda användningen avoljeprodukter i transportsektorn (exkl, utrikes sjöfart) bedöms öka till 79 TWhår 1987 eller med 2,jämfört med , Under är 1988 förväntasökningstakten dämpas, till 2,. forskningspolitiska proposUionen konstaterades att åtgärderna intevarit särskilt framgångsrika när det gäller att minska oljeberoendet ochutsläppen av skadliga ämnen. En mer samlad syn på transportsektorns energi-ochmiljökonsekvenser borde utvecklas. Dessutom bedömdes att miljöhänsyn bör hastörte tyngd vid överväganden om introduktion av alternativa drivmedel och attdessa överväganden skall vara långsiktiga. Målet för FoU-satsningarna är attmedverka till att skapa ett energisnålare och miljövänligare transportsystemsamtidigt som åtgärder vidtas för att pä utveckla ettkonkurrenskraftigt alternativt drivmedel baserat pä inhemska råvaror. Utvecklingenav nya eller förbättrade motorer och drivsystem är ett centralt område för FoU. Först genom ny teknik blir det möjligt att till fullo utnyttja de miljöfördelar som alternativa drivmedel kan föra med sig. Redan nu pågår inom ramenför STU:s FoU-program arbete med att Prop. 1987/88:85 utveckla motorer somkan drivas med alternativa drivmedel. Med hänsyn Bilaga 4.10 tillmiljöproblemen är det viktigt att prova FoU-resultaten genom försök i lämpligskala. Det ankommer i försKa hand pä TFB att finansiera och leda sädana försök. EttFoU-arbete med denna inriktning får självfallet inte isoleras från insatsernapå andra områden. Det mäste därför samordnas med den övergripandetransportpolitiken och miljöpolitiken. Vidare måste den internationellautvecklingen följas av ansvariga organ. Regeringen har i proposition1987/88:50 till överiämnat förslag till inriktningen av trafikpolitikeninför , EnligtMAK bör målet med insatserna vara att minska oljeberoendet inomtransportsektorn och förbättra miljön genom utnyttjandet av alternativadrivmedel och nya motorer och drivsystem. Arbetet bör ske etappvis, varalångsiktigt inriktat och inte påverkas av kortsiktiga fluktuationer på bränslemarknaden.Syftet bör vara att införa alternativa drivmedel och att på längre siktutveckla ett sådant drivmedel baserat på inhemska råvaror. Fortsatt FoU börsyfta till miljövänliga och energieffektiva motorer, MAK:sförslag har i huvudsak godtagits av remissinstanserna. STU och statensenergiverk ställer sig i huvudsak bakom MAK:s förslag. Enligt ÖCB börförsörjningsberedskapsfrågorna uppmärksammas i det fortsatta FoU-arbetet.Enligt Efn bör handlingsalternativen fortlöpande omprövas och FoU-insatsernainte begränsas till alkoholer. Genomintroduktionsplanen för alternativa drivmedel har en långsiktig strategi föratt introducera alternativa drivmedel lagts fast, MAK har inte föreslagitatt den grundläggande inriktningen på introduktionsplanen skall ändras. Enminskning av transportsektorns oljeberoende och en förbättring av miljönkräver, som bl, a. Efn har anfört, ett mycket flexibelt FoU-arbete. trafikpolitiska propositionen har regeringen redovisat en mersamlad miljö- och energistrategi på transportområdet. För att tillräckligtkunna väga in industripolitiska aspekter i arbetet med att utveckla nyamotorer och drivsystem föreslog regeringen i den forskningspolitiskapropositionen att STU:s program Energiteknik för transporter bör integreras iSTU:s allmänna industriprogram. Även transportpolitiken bör beaktas. Därförföreslog regeringen att Energirelaterad transportsystemforskning som hittillsbedrivits inom ramen för energiforskningsprogrammet i fortsättningen skallintegreras i TFB:s allmänna transportprogram. godtog dessa förslag. Närdet gäller inriktningen av arbetet anser MAK att.det av energipoUfi- ska skäl finns mofiv att utveckla och förbereda en introduktion av alterna tiva inhemska drivmedel. Motoralkoholer torde enligt MAK för närvaran de vara det alternativ som har bäst förutsättningar från tekniska utgångs punkter att kunna introduceras i större skala, EnUgt MAK bör regeringen 344 inte nu ta ställning till om etanol eller metanol börintroduceras . 1987/88:85 När det gäller inriktningen pä defortsatta FoU-insatserna föreslår MAK Bilaga 4.10 en tyngpunktsförskjutning avinsatserna från lätta till tyngre fordon som mer praktiskt inriktadeflottförsök genomförs, MAK förutsätter att flera parter deltar vid finansieringav fortsatta insatser. Vissa insatser bör göras för användning avmotoralkoholer i personbilar. Möjligheterna att ersätta gengas med motoralkoholerbör prövas, MAK anser att huvudansvaret för genomförandet av planen liksomhittills bör åvila statens energiverk i samverkan med STU och TFB, Ett flertal remissinstanser har kommenterat MAK:söverväganden. anser att motoralkoholer utgör det bästaalternativet till oljebaserade drivmedel. Från råvaru-och kostnadssynpunkt ärmetanol att föredra framför etanol, men de anses likvärdiga från miljösynpunkt.Verket är kritiskt till värdet av mer omfattande flottförsök. Liknande synpunkterom värdet av mer omfattande flottförsök fiamförs av bl.a, STU som vidare anseratt en ökad användning av alternativa drivmedel baserade pä inhemska råvarorger större handlingsfrihet gentemot oljeproducerande länder samt fördelar fränberedskapssynpunkt. Vidare understryker STU att försöksverksamhet av detta slagmäste harmoniseras med fortsatt motorutveckling, STU framhåller vidare attmiljömålen vid alkoholdrift måste specifiseras. Även TPR understrykerangelägenheten från beredskapssynpunkt med en övergång till inhemsktproducerade drivmedel. Enligt Efn bör staten i första hand finansieragrundforskning och svara för bevakning av teknik med sikte att pä lång siktförbättra de ekonomiska, miljö-och energimässiga förutsättningarna för framtidensvägtransporter, RRV anser att MAK:s förslag att det fortsatta FoU-arbetet böravse etanol är dåligt underbyggt. RRV ifrågasätter ocksä värdet av fortsattaflottförsök avseende etanol eftersom det är tveksamt om sådana drivmedelkommer att introduceras i landet. Flera remissinstanser, bl, a, STU, , understryker behovet av fortsatt internationellt samarbeteom motoralkoholer. Det fortsatta arbetet inom ramen för introduktionsplanenbör i enlighet med MAK:s förslag även fortsättningsvis vara inriktat motmotoralkoholer. Det är för övrigt samma slutsats som statens energiverk komfram till i rapporten (1987:7) Motoralkoholer i , Denna inriktningvinner allmän uppslutning frän remissinstanserna. Inriktningen av introduktionsplanenfrån kvarstår alltså. Det är som MAK framhåller varken lämpligt ellernödvändigt att nu ta definitiv ställning till vilken motoralkohol som skallintroduceras. Ett av skälen till detta är att de båda drivmedlen är tämligenlikvärdiga frän tekniska utgångspunkter. Det är dock som MAK anförde, naturiigtatt tyngdpunkten i statens FoU-satsningar ligger pä etanol. Dettaöverensstämmer med vad som anfördes i den forskningspolitiska propositionen, Iregeringens uppdrag till STU anförs att ett program för försök med tyngre fordon bör utarbetas parallellt med FoU rörande nya motorer och drivsystem, STU bör härvid dra nytta av de erfarenheter som erhållits av SSEU:s pågående försöksverksamhet, MAK har föreslagit en viss tidsplan för alltmer omfattande försök med tyngre fordon. Omfattningen av denna 345 försöksverksamhet färbedömas av ansvariga myndigheter i samråd med Prop. 1987/88:85 berördindustri, bl, a, SSEU, Ansvariga myndigheter torde senare i vår Bilaga 4.10komma att redovisa ett program för fortsatta praktiska fordonsförsök tillregeringen. Avmiljöskäl torde försöken främst avse fordon i tätorter, i första hand bussar.Flera kommuner har visat intresse för bussförsök med motoralkoholer. Vissfortsatt FoU bör även omfiitta personbilar. I uppdraget till STU ingår att motbakgrund av MAK:s överväganden och förslag utvärdera hittillsvarande insatserrörande MIOO, Ansvariga myndigheter kommer senare i vår att redovisa enutvärdeting av MtOO-programmet. Närdet gäller finansieringen av de fordonsförsök som MAK föreslår bör, erinras omatt chefen för i den trafikpolitiska propositionen(1987/88:50) föreslog att investeringar i lokal och regional kollektivtrafiksom främjar miljö, samordning och energieffektivitet skall kunna erhållastatsbidrag från anslaget Byggande av länstrafikanläggningar. För budgetåret1988/89 beräknas 85 milj, kr, för detta ändamål. Bidragsgrundande kostnaderföreslås därvid bl, a, vara merkostnader som uppkommer vid anskaffande avsådana fordon som i särskild mån ger en miljö vänlig och energieffektiv trafik.1 vissa fall bör det kunna vara möjligt att investeringar i bussar med motorerförberedda eller anpassade för alternativa drivmedel kan erhålla sådantstatsbidrag. Chefen för föreslär i dentrafikpolitiska propositionen att 100 milj, kr, av de medel som staten ingenom den av beslutade höjda bilaccisen avsätts för stöd tillutvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken m, m. Medelfrän detta anslag, som föreslås handhas av TFB, kommer att användas för attstödja utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken. Somanges i den trafikpolitiska propositionen skall medel i första hand användas tillkonkreta försök av olika slag. Detär angeläget att den privata industrin tar ett ökat ansvar för att utveckla nyamotorer som kan möta framtidens mer strikta miljökrav. Detta överensstämmer medMAK:s bedömningar om ansvaret för framtida FoLJ-insatser, Miljöfördelarna medalternativa drivmedel tas bäst tillvara om motorerna är speciellt utformadeeller anpassade till sädana drivmedel. Utvecklandet av nya motorer ochdrivsystem kan vidare ge svensk industri en konkurrensfördel . Ettframgångsrikt arbete för att utveckla nya motorer kräver också FoU-insatser av mer grundläggande art. Det kan exempelvis gälla förbrän ningsforskning samt utprovning av nya motorer i laboratorieskala och i fordon samt mer långsiktig FoU inriktad på helt nya motorkoncept som ångmotorer, bränsleceller, vätgas och elbilar. Ett utvecklat samarbete sker mellan STU och berörd industri, institut och högskolor m, fl. Detta samarbete omfattar bl, a, kolvmotorer, alternativa värmemoto rer, eldrift och hybridsystem. Regeringen framhöll i uppdraget till bl.a, STLf med hänvisning till MAK:s betänkande att berörda företag m, m, på skall ta pä sig ett ökat aniivar för finansieringen av utvecklings kostnaderna. Exempel på sådan gemensamt finansierad FoU inom ener- 346 giomrädet är Stiftelsen . Inomramen för energiforskningen bör det finnas möjlighet att, som Prop. 1987/88:85komplement till motoralkoholer, även bedriva FoU rörande andra drivme- Bilaga4.10 del. Som exempel pä sådana drivmedel nämnde MAK motorgas, naturgas, vätgasoch syntetisk bensin. Föreskrifter rörande sådan kompletterande FoU finns bl,a, i uppdraget till STU, Inom ramen för statens energiverks uppdrag attutarbeta ett samlat gastekniskt FoU-program kommer behovet av fortsattainsatser på detta område att övervägas. Enligt uppdraget skall resultatet avarbetet redovisas till regeringen , Detär väsentligt att en flexibel strategi i olika tidsperspektiv kan läggas fastför energirelaterad FoU inom transportområdet. Olika alternativ bör kunnaprövas och en utgångspunkt bör härvid vara ett visst drivmedels ekonomiskakonkurrenskraft, dess miljövänlighet samt förutsättningarna för att uppnå ensäker försörjning bör vägas in i en samlad bedömning, I de uppdrag somregeringen har givit till berörda myndigheter ges utgångspunkter ochriktlinjer för det fortsatta arbetet på detta område, Ienlighet med vad flera remissinstanser anförde i sin remiss över MAK, ärfortsatt internationellt samarbete nödvändigt på transportområdet, ären liten del av och måste pä många områden underkasta sig krav päharmonisering för att t, ex, möjliggöra transporter över gränserna. Närdet gäller försörjningen med alternativa drivmedel anser MAK att FoU-arbetetfrämst bör inriktas på produktion av etanol ur inhemska cellulosahaltigaråvaror. Mer begränsade FoU-insatser bör vidare ske för att klarläggamöjligheterna att producera metanol genom förgasning. Flertaletremissinstanser delar eller har inga erinringar mot MAK:s förslag att FoU börinriktas mot etanolproduktion ur cellulosa samt meta-nolförgasning av torv m.m, ÖCB anser att krisbehovet av etanol bäst tillgodoses genom att den inhemskaproduktionskapaciteten i fredstid ökas, ÖCB anser att det flnns goda förutsättningarför att hela rävarube-hovet för svensk etanolproduktion som motsvararkrisbehövet, kan tillgodoses genom inhemska förnyelsebara råvaror, Iskogsbruket finns en råvaruresurs i form av avfall och rester från avverkningsom kan användas. Enligt SSEU är ett fortsatt kraftfullt utvecklingsarbetenödvändigt för att utnyttja lignocellulosahaltig råvara för etanolproduktion.Det är enligt stiftelsen fullständigt klart att det finns goda förutsättningaratt effektivisera tekniken för etanolframställning, SCPF redovisar en liknandeuppfattning. Efterdet aU MAK lade fram sitt betänkande, har SSEU redovisat resultatetav sitt utredningsarbete (Fullskalig etanolproduktion. Rapport omförutsättningarna att uppföra en fullskaleanläggning för etanolproduktionbaserad pä främst spannmål. SSEU ), Det är fortfarande mycket osäkertom en framtida etanolfabrik kan bli konkurrenskraftig och lönsam med tanke påpriset på spannmål, olja m,m, LRF och Svenska Lantmännen har inkommittill regeringen med en skrivelse om skattebefrielse för etanol eller direktastatliga bidrag för att stödja uppförandet av en etanolanläggning. Huvudinriktningenav FoU-arbetet bör i likhet med vad som anfördes i den forskningspolitiskapropositionen vara produktion av etanol ur cellulo- Det börsärskilt noteras att det finns eU aktivt intresse från Prop. 1987/88:85industrin att deltaga i forsknings- och utvecklingsverksamheten pä detta Bilaga 4.10 område. Riktlinjer för det fortsatta FoU-arbetet pä detta områdefinns bl. a. i uppdraget till statens energiverk. Frånprincipiella utgångspunkter anser MAK att en ökad svensk etanolproduktion förlåginblandning kan ha ett värde, men att en företagsekonomiskt lönsamproduktion inte kan förutses utan statliga ingrepp. De statligaåtgärder som krävs för att åstadkomma en snar storskalig introduktion av etanolsom låginblandningskomponent är enligt MAK alltför kostsamma föratt kunna motiveras. Därför avstyrker MAK ett borttagande av skatten på etanolvid låginblandning. Enligt MAK bör skatten på motoralkoholer som kanproduceras av inhemska råvaror och som kan komma att utgöra realistiskaalternativ som drivmedel uppgå till av skatten pä bensin. biträder MAK:s förslag. De investeringar som krävs för att anpassadistributionssystemet till låginblandad bensin, kommer enligt verket till ståndnär det finns företagsekonomiska förutsättningar. Detta förutsätter dock enligtverket att statsmakterna är konsekvent vid framtida beskattning avmotoralkoholer. anser att frågor om standarden pålåginblandad bensin bör lösas innan beslut fattas om introduktion av sådanbensin. Kemikalieinspektionen anser att underlaget frän MAK inte medger nägrs.egentliga slutsatser om läginbland-ningens hälso- och miljöaspekter. Tväremissinstanser har behandlat frågan om det från principiella utgångspunkterär möjligt att ta bort skatten pä inhemskt producerade motoralkoholer, menbehälla den pä importerade alkoholer. Kommerskollegiumavstyrker en generell skattebefrielse endast för etanol som tillverkas iSverige av inhemska råvaror. En sådan åtgärd skulle strida mot vårahandelspolitiska åtaganden, RSV anser liksom MAK att avsevärda komplikationerskulle uppstå från både redovisnings- och kontrollsynpunkt om skattebefrielseskulle gälla endast för inhemskt producerad etanol. Dettorde mot denna bakgrund saknas förutsättningar att ta bort skatten förmotoralkoholer som produceras ur inhemska råvaror. Riksdagengodkände re;geringens förslag att höja bensinskatten pä andramotoralkoholer än metanol och etanol till samma nivå som för normal bensin(prop.