prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Det avsesöppna möjligheter till olika typer av tjänster och samverkan. Inomregeringskansliet pågår ett utredningsarbete, som syftar alt främjautvecklingen i . Jag har erfarit all avser all bedrivavisst utredningsarbete i anslutning till det initiativ som tagits i länet samtdokumentera erfarenheterna. Moldenna bakgrund anser jag all del är värdefullt för utvecklingen inom statsförvaltningenoch inom den offentliga sektorn i övrigt atl vissa typer av försök med nya ADB-eller kommunikationssystem genomförs i skUda regioner. Den typ av försök i denoffentliga sektorn som jag har i åtanke gäller bl. a.: - försök med nya ADB-och kommunikationssystem i offenUig sektor som byggerpå samarbetslösningar mellan slalen, kommuner och landsUng ochsom ger bättre kontakter mellan medborgarna och berörda myndig- 57 -försök med nya former av användarstyrt utvecklingsarbete som bygger Prop.1987/88:95 på t.ex. speciell kompetensutveckling, särskild form av personalinfly- Bilaga 1 lande, särskild typ av arbetsorganisation eller medverkan från medborgare.För andra typer av försök med nya system kan det framöver bli aktuellt atl välja andralän som intensivregioner. 8 Forskning och utveckling för att främja användning avinformationsteknologiska system i offentlig verksamhet Ipropositionen om forskning (prop. 1986/87:80, FiU 26, rskr. 283) redovisadejag vissa planerade statliga forskningsinsatser för att främja användning avinformationsteknologi mot bakgrund av alt jag inom regeringen har ett särskiltsamordningsansvar för långsikliga och övergripande datafrågor. Dessainsatser skulle ingå i del nationella program på informationslekno-logiområdelsom föreslogs i propositionen om forskning (prop. 1986/87:80, NU33, rskr. 292)och i propositionen om näringspoliUk inför 1990-talet (prop. 1986/87:74, NU30, rskr.271). EnligtproposiUonen om forskning, bilaga 10, avsnitt5.2, omfattar programmet insatserinom tre huvudområden: (1) del nationella mikroelektronikprogrammelsom påbörjades och som fullföljs samt avslutas under perioden1987/88-1989/90, (2) ett tekniskt-induslriellt informaUonsleknologiprogrampå framförallt systemtekniknivån som initieras /88-1989/90.Det omfattar insatser i fråga om - grundläggande forskning ochforskarutbildning - industriell utveckling, (3) insatserför atl främja en god användning av informalionsleknologiska syslem i enlighet med de riktlinjer som statsmakterna beslutat om enligt propositionen om datapolitik (prop. 1984/85:220, FiU 1985/86:5, rskr. Begreppetinformationsteknologins användning kan sägas omfatta: - utveckling, införande ochanvändning av system för överföring och behandling av information (i form avtal, dala, text och bild) i privata och offentliga verksamheter. Dessa systembygger på informationsteknologi, - organisatoriska, personellasamt samhälleliga förutsättningar för denna användning och de effekter som kanuppkomma av användningen. Dessa är hänförbara till en rad icke-tekniska frågorsåsom t. ex. sysselsättning, arbetsförhållanden, sårbarhet, integritet,kultur, demokrati, jämlikhet,regional utjämning, effektivitet och flexibilitet. Detunder /88 igångsatta tekniskt-industriella informa-tionsteknologiprogrammelhar sin tyngdpunkt på all främja den industriella utvecklingen i ,främst inom informalionsteknologibranschen. En beskrivning av detta program harsom tidigare nämnts fogats protokollet i detta ärende som bilaga 1:3. DenStaUiga särskilda insatsen i det nationella mikroelektronikprogrammet uppgårsom tidigare beslutats till ca 550milj. Därtill kommer särskilda insatserfrån näringsUvet på ca 150milj. för industriella utvecklingsprojekt.Grunden för programmet lades i propositionen om ett nationelltmikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr. För det tekniskt-industriellainformalionsleknologiprogrammet planerades i propositionen om näringspoliUkinför att den särskilda statliga insatsen skulle bli ca 600 milj.kr., varav 465 milj. kr. för industriella utvecklingsprojekt. Denna senare delskall motsvaras av minst Hka stora Ullskott till projekten från näringslivet.De staUiga insatserna finansieras största delen med befinUiga medel frånfrämst styrelsen för teknisk utveckling (STU), , universitets- ochhögskoleämbetet saml inom försvarsanslagel. Därutöver föreslogs särskilda statligamedel i propositionen om forskning saml i proposiUonen om näringspolitik inför1990-lalet. I den förra förordade chefen för industridepartementet ökade insatserför målinriktad forskning på totalt 84,5 milj. kr. saml chefen för utbildningsdepartementetökade insatser för gmndforskning m. m. på totalt 36,1 milj. kr, för budgetåret1987/88-1989/90,1 den senare förordade chefen för induslridepartemenleteltotalt 90 milj, kr, för industriell utveckling . Fördet tredje huvudområdet har hitUlls genom förslag i propositionen om forskninganvisats fem milj, kr, till humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådetför forskning rörande förutsättningar för och konsekvenser avinformationsteknologins användning. Ipropositionen om forskning angav jag som min avsikt atl på basis av bl. a.erfarenheter från av det tekniskt-industriella informationsteknologiprogrammetåterkomma regeringen med en särskild och samlad redovisning av dessaerfarenheter samt av olika insatser för atl främja en god användning avinformationsteknologi, dvs. det tredje huvudområdet i det nationella informalionsteknologiprogrammet. Jagräknar med all lämna denna redovisning regeringen under budgetåret1988/89, förflutit. 1987/88:95 Bilaga1 8.2 Ökad satsning på forskning och utveckling för användningav informationsteknologi i offentlig verksamhet Min bedömning:Målinriktad forskning och utveckling för att främja en god användning avinformationsteknologi i offentlig verksamhet bör stimuleras. Skälen för min bedömning:Användning av informationsteknologi berör många verksamhetsområdenoch samhäUsfrågor. Detta har medfört att Prop. statligt finansieradforskning och utveckling avseende sådan användning Bilaga 1 bedrivs av flera organ ochmed olika inriktning. Detta är positivt men medför också att det intefinns en samlad bild av de angelägna behoven, vilket arbete som pågårsamt i vilken utsträckning behoven tillgodoses. Spridningen av forsknings-och utvecklingsresultat har bl. a. därför varit Bristandeöverblick, oklara behov av forskning och utveckling samt liten spridning avresultat påverkar myndigheterna i den offentliga sektorn. De få inte full nyttaav de satsningar som görs och har svårt att förmedla sina problem och behovtill de forskningsstödjande organen. Jag har också uppfattat att myndigheternakan förbättra sin kompetens i att ställa krav i dessa avseenden. Destatliga myndigheterna kommer atl ställas inför större krav på att öka effektiviteteni resursutnyttjandet, att förbättra kvaliteten i de tjänster som tillhandahållsmedborgarna, att förbättra beslutsprocesserna samt alt ge möjligheter till ökadarbetstillfredsställelse för de anställda. I propositionen om forskning harjag bedömt alt användning av informationsteknologi kan ge långtgående effektivitetsförbältringar. Statsförvaltningenhar därför anledning att ägna ökad kraft åt målinriktad forskning om och mer framtidsbetonadutveckling av användningen av informationsteknologi. Även kommuner ochlandsting har motsvarande behov av all effekUvera sin verksamhet. Av kompetens-och resursmässiga skäl bör därför stat, kommun och landsting så långt möjligtsamverka i det arbete som behöver utföras. Därmed kan den offentliga sektombättre utnyttja resultaten från forskning och utveckling. Befintliga medel, somsatsas på delta, används på ett effektivare sätt. Syftetmed den verksamhet jag nu föreslår är att främja en god användning avinformationsteknologi i offentlig verksamhet i enlighet med de av riksdag ochregering beslutade datapolitiska riktlinjerna och alt stärka kompetensen i dessafrågor inom offentlig sektor. Arbetetbör bestå i att verka för samarbete mellan olika berörda organ i pågående ochplanerad målinriktad forskning och utveckling samt att bedöma behovet avkompletterande åtgärder och eventueUt la initiativ till och stödja dessaåtgärder. Viktigt är också att verka för att kunskaper och erfarenheter frånsådant arbete sprids inom den offentliga sektorn och till andra berörda. Verksamhetenbör ingå som en del av det tredje huvudområdet i det nationella informationsleknologiprogrammet.Den bör omfatta en treårsperiod, 1989/90-1991/92, Jagövergår nu till att redogöra för den beredningsprocess som behövs för atl fåtill stånd den verksamhet jag nu beskrivit, I denna process ingår att initiera en ökad samverkan mellanstatliga, kommunala och landstingskommunala organ, atl beskriva pågående ochplanerad målinriktad forskning och utveckling samt behovet av kompletterandeåtgärder, atl klarlägga omfattningen avden nya verksamhet som behöver bedrivas saml behov av och möjligheter tillfinansiering, 60 atti samverkan mellan berörda intressenter påbörja initiering av måHn- Prop.1987/88:95 riktad forskning och utveckling. - altföreslå hur den fortsatta verksamheten bör bedrivas och organiseras i en form som känna naturlig och önskvärd för medverkande intressen ter. Jagräknar med alt särskiU angelägen målinriktad forskning eller utveckling börkunna finansieras gemensamt av oHka intressenter. TUlsvidare bör gälla all varje intressent inom ramen för befintliga medel tUlskjutermedel efter eget goltfmnande de åtgärder som särskilt bör finansieras. Delmedför att de som medverkar bör ägna stor uppmärksamhet åt att idenUfierasådana behov av målinriktad forskning eller utveckling som kan få en breduppslutning och acceptans samt där flera intressenter ser ett värde i attgemensamt finansiera åtgärderna. Idet lekniskt-industrieUa informationsteknologiprogrammet gäUer normall altmålinriktad forskning finansieras av de som beställer den. I fråga omindustriell utveckling, riktad mol kontraklerade förelag, är den statliga finansieringenbegränsad till en insats på högst . Berörda förelag förutsätts tillskjutaminst av projektkostnadema. Minbedömning är atl liknande regler skall kunna gälla lUls vidare även förmålinriktad forskning och utveckling som bör finansieras i den nya verksamheten. Ävenom arbetet under /89 kommer alt koncentreras på atl kartläggapågående och planerad forskning och utveckling samt att precisera behov avkompletterande åtgärder, är det angeläget att berörda intressenter snabbt kankomma igång med samverkan och stöd till angelägen målinriktad forskning ochutveckling. Det ger dem erfarenhet av en sådan samverkan. Jag har erfarit attvissa statliga organ, som stödjer forskning och utveckling, uttryckt sittintresse för att inom ramen för befintliga medel kunna ge stöd till gemensammaprojekt, fömtsatt att dessa projekt har en inriktning och utformning som liggeri linje med respekUve organs uppgift. Det gäller arbetsmiljöfonden,statskontoret, sUflelsen Stalshälsan, STU, och överbefälhavaren. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag om att ombilda det melodråd,som enligt beslut av statsmakterna inrättats vid statskontoret (prop. 1980/81:101, FiU 17, rskr. 182, regeringens skrivelse UU statskontoret),till ett utvecklingsråd med uppdrag atl självständigt bereda ovannämndaforsknings- och utvecklingsfrågor. Rådet inrättas alltså inte som ett permanentorgan. Omvandlingen innebär vidare att del nuvarande metodrådel upphör. Beredningenbör ske i samverkan mellan statliga forsknings- och ulveck-lingsslödjande myndighetersåsom arbetsmiljöfonden, delegationen för industriell utveckling inom informaUonsteknologiområdet,forskningsrådsnämnden, STU, , UHÄ samt överbefälhavaren. Vidare börsamverkan ske med kommuner, landsting, fackliga organisationer och andra berörda. Medelför sekretariatsfunktioner bör tas i anspråk från C8. Bidrag till vissautvecklingsåtgärder, under trettonde huvudtiteln. Utvecklingsrådetbör redovisa resultatet av beredningsarbetet senast 61 Därefter bör regeringen la ställning till formerna för den fortsattaverksamheten. 9Statskontorets anslag /89 1987/88:95 Bilaga 1 Mitt förslag: /89 anvisas statskontoret ett ramanslag av . Iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100, bU. 15) föreslås - i avvaktan påen särskild proposition i ämnet atl ett oförändrat ramanslag av 70282000kr.beräknas under anslagsmbriken Bl. Statskontoret under trettonde huvudUteln. Statskontoret:Statskontoret är central förvaltningsmyndighet för rationalisering,administrativ utveckling och ADB i den civila delen av statsförvaltningen samtansvarig för anskaffning av ADB-utmstning. Följande programindelning gäller. Anskaffning och förvaltning av ADB-utmstning. Statskontoret föreslår i sinanslagsframställning bl. a. följande, StatskontoretsroU som ett stabsorgan åt regeringen bör utvecklas ge nom ett förstärkt samspel med i arbetet med att för ändra den statliga förvaltningen, Huvudförslag /8970550000kr. exkl. pris- och löneomräkning. Utgiftsminskningen, som följer etttreårigt huvudförslag, uppgår /och följande tvåbudgetår till . Ersättningen för vissaprodukter och tjänster bör sättas 2000000kr. Eventuella merinkomsler påanslagsposten Ersättning för vissa produkter och tjänster får användas främstför kompetensutveckling av personalen. Verksamheten under programmetRationaliseringsutredningar utgår liksom hitUlls från utredningsuppdrag somlämnas främst av regeringen och kommittéer. Vidare ingår utredningar som verketi sin egenskap av stabsmyndighet bedriver i ett nära samspel medregeringskansliet och som ett led i förändringen av den statliga förvaltningen. Inom programmet Effektivitelsslödjandeverksamhet kommer stor vikt atl ges åt alt föra ut färdig metodik Ullmyndigheter. Både generell förvallningsmetodik och teknikslöd effektivinformationsanvändning kommer att utvecklas. Ett program för kvalificerad ADB-servicebl. a. innefattande ett konkret stöd utnyttjandet av basdalorkoncep-tetskall utvecklas. Vidare skall ges stöd till myndigheters arbete med en delvisförändrad budgetmelodik. Inom programmet Anskaffning ochförvaltning av ADB-ulruslning skall statskontoret verka för all myndigheterskall få ett väsentligt störte eget ansvar för finansiering av och beslut i ADB-upphandlingarsamt för all effektivisera upphandlingsprocessen. Skälenför mitt förslag: Statskontorets roll vid anskaffning och förvaltning av ADB-utmstningkommer, enligt med vad jag tidigare anfört, all förändras. a. ett ökat ansvar för anskaffning av utrustning och statskontoret får istörte utsträckning en rådgivande roll. Statskontoret bör därvidha en aktiv roll när del gäller atl följa internationell och europeiskstandardisering. Statskontoret skall vidare tidigt uppmärksamma regeringen på ADB-ulmslningarav strategisk betydelse. Sammanlagt innebärstatskontorets förändrade roll alt kraven på statskontorets kompelens alltjämtär höga, men atl mer uppmärksamhet måste ägnas ål fortlöpande kontakter med demyndigheter som planerar och genomför ADB-investeringar. Förändringarna fårockså effekter på statskontorets raUonaliserings- och metodutveckUngsarbete. De förslag delegeringav upphandlingsärenden jag lämnat kommer att minska antaletupphandlingsärenden. Statskontoret bör successivt anpassa sig till den nyasituationen genom en anpassning av kostnadsnivån. Jag räknar med attstatskontorels anskaffningsverksamhel tills vidare skall finansieras på sammasätt som , dvs. Jaghar i enlighet med statskontorets förslag räknat med planenlig real minskningav utgifterna för /89, /90 och 2%1990/91. Min beräkning avmedelsbehovet framgår av programsammanställningen nedan. 1987/88:95 Bilaga 1 Statlig rationalisering och revision, statistik m. m. 1986/87 Utgift 1987/88Anslag 1988/89 Förslag (1000-tal kr.) 74 213000 70282000 74401000 10Anslaget B 2. 1987/88:95 Bilaga 1 Mittförslag: För /89 anvisas till Anskaffning av ADB-ulruslning ettreservationsanslag av . Iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 15) föreslås - i avvaktan påen särskild proposition i ämnet - all ett oförändrat reservationsanslag av372500000kr. beräknas under anslagsrubriken . Anskaffning av ADB-utrustning,under trettonde huvudtiteln. Statskontoret:I del följande redovisas en sammanställning över myndigheternas respektivestatskontorets bedömningar av investeringsbehoven för /89. Totalainvesteringsbehov av ADB-utrustning /89, milj. kr. Summa (hyra -I- köp) därav hyra Summa köp 541,4 -1,4 540,0 Myndigheternahar till statskontoret anmält behov av ADB-utrustning till ett sammanlagt värdeav 677,7 milj. kr. för /89. Motsvarande anskaffningsbehov förinnevarande budgetår var 737 milj. kr. Statskontoret beräknar anskaffningsbehovetUll ca 541,4 milj. kr. eller lägre än myndigheternas anspråk. Härav avserca 324,7 milj. kr. () sådana anskaffningar som enligt en strikt Ullämpningav regeringens riktlinjer för prioritering bör tillgodoses i första hand (prioritet1). Härtill kommer anskaffningsbehov till ett värde av ca 216,7 milj. kr. ()som statskontoret anser också bör läggas till gmnd för medelsberäkningen på anslagetför 1988/89 (prioritet 2). Av del totalt beräknadeanskaffningsbehovet /89 avser ca 97 milj. kr. () ersättningar och105 milj. kr. () kompletteringar av befintlig ADB-utrustning. Ca 38 milj.kr. () avser anskaffningar som är direkt beroende av beslut av regeringeneller om införande eller utbyggnad av ADB-syslem för viss verksamhet.Ca 302 milj. kr. () avser anskaffningar som syftar till rationaliseringaroch besparingar i myndigheternas verksamhet. Huvuddelen av nyutvecklingav ADB-stöd ryms inom de sistnämnda två Prop. 1987/88:95 kategorierna,medan de två förstnämnda (ersättningar och komplettering- Bilaga 1 ar)väsentligen avser underhåll av befintlig ADB-verksamhet. I pågående ochplanerad nyutveckling ingår ett stort antal tillämpningar som bygger på användningav småskalig ADB-teknik. Blandstörre anskaffningsbehov som är medräknade i underlaget märks ersättnings-,kompletterings- eller nyanskaffningar för polisväsendet, domstolsväsendet,kriminalvårdsverket, den allmänna försäkringen, vägväsendet, ,skatleadministralionen, vissa högskoleregioner, ,arbetsmarknadsverket, , länsstyrelserna och statistiskacentralbyrån. Avdel anskaffningsbehov som statskontoret beräknat /89 avser ca 540,0milj. kr: köp av utrustning och ca 1,4 milj. kr. värdet av den utrustning somplaneras alt hyras. Deanmälda investeringsbehoven för /88 är större än tillgängligamedel på anslaget under delta år. Finansieringen /88 förutsätterstatskontoret emellertid kan genom att vissa installationer ochbetalningar till ett värde av ca 44 milj. kr. förskjuts till och belastar anslagetunder 1988/89. Någon behållning på själva anslaget redovisas följaktligen intevid ingången av 1988/89, däremot på de ramar som /88 avsatts förstatistiska centralbyrån och centrala . Erfarenhetsmässigtinträffar förskjutningar av leveranser och betalningar, vilket leder till attmedelsförbrukningen på anslaget blir lägre än preliminärt beräknat. /89 beräknar statskontoret dessa förskjutningar till 134,0 milj.kr. Medelsbehovel för köp av utrustning reduceras därigenom till 450,0milj. (540,0 -I- 44,0 - 134,0). Dentidigare medgivna medelsramen fr. o.m. 1987/88 för planerade ADB-investeringarvid behöver inle ökas /89. För centrala sludiestödsnämndenbehöver medelsramen som räknas fr. o. m. 1987/88 ökas med 4,0 milj. kr. utövertidigare medgivet belopp för atl investeringsbehoven /89 skall kunnatillgodoses. Anskaffningav ADB-utrustning medför långa leveranstider. Under budgetåret1988/89 förutses beställningar ske även av en stor del av den utrustning somplaneras bli installerad /90. Av de bemyndiganden för beställningarsom tidigare lämnat återstår ca 441 milj. kr. vid ingången /88. Köpvärdet för den ytterligare utrustning som beräknas blibeställd för installation /88, 1988/89 och 1989/90 uppgår tillsammanlagt drygt 940 milj. kr. Ett kompletterande bemyndigande på 500 milj.kr. Statskontoret erinrar om,alt verket i sitt remissyttrande över vissa delar av lantmäteriverkets (LMV) fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1988/89-1990/91 förordat, atl en ändrad rollfördelning myndighet/statskontorét vid anskaffning av ADB-ulruslning bör prövas för LMV inom ramen för pågående försöksverksamhet med treåriga biidget- ramar. Statskontoret har därvid också föreslagit, all invesleringsmedlen för LMV:s ADB-utrustning anvisas under LMV:s egna anslag. I kon sekvens härmed har medel för ADB-ulruslning vid LMV inte medräknats 65 på statskontorets reservationsanslag fr. o. m. /89. 5 1987/88. Skälen förmitt förslag: Statskontorets anslagsberäkning överensstäm- Prop. 1987/88:95 mer i allt väsentligt med mitt förslag. Jag vill erinra om att chefen för förriksförsäkringsverket i budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88. 7, s.23) beräknat att kostnader för ADB-driflen kommer alt öka med cirka 14 milj.kr. Investeringarna avser utbyte av förslitna terminaler och ett höghastighelsnätverki . I samråd med chefen för har jagberäknat ytterligare 4,5 milj. kr. för ADB-ulruslning vid . Jag har med hänsyn till mitt förslag tidigare omfinansiering och upphandling av ADB-ulruslning för forskning- och utvecklinginom högskolesektorn samt med anledning av utbildningsministerns förslagsenare inle beräknat medel på anslaget för ADB-ulruslning till universitetsdalacenlralernä. Jag är inte nu beredd atl föreslå en förändring sominnebär att lantmäteriverket anvisas medel för ADB-ulruslning på egna anslag.Jag har i denna fråga samrålt med chefen för . Jag har inte beräknat medel för datorutrustning tillstatens arbetsmarknadsnämnd. Jag har under anslaget /89 beräknat 5 milj. kr.för teknikupphandling av programvaror till småskalig ADB-miljö enligt tidigareredovisade riktlinjer. Jag vill i delta sammanhang understryka all behovsidentifieringoch upphandlingen skall bedrivas i samråd med berörd fackansvarig myndighet. Jag beräknar anslagsbehovet totalt för /89till . bemyndigande bör därutöver inhämtas all beställaADB-ulruslning ett värde av 490 milj. kr. utöver tidigare lähinade bemyndiganden. Jag hemställer atl regeringen föreslår 1. alt tillstatskontoret för /89 anvisa ett ramanslag av . (avsnitt 9), 2. att tillAnskaffning av ADB-utrustning för /89 anvisa ettreservationsanslag av . (avsnitt 10), 3. alt medge alldatorutrustning beställs - utöver tidigare medgivet belopp - till ett värde avhögst . (avsnitt 10). Jag hemställer vidare all regeringen bereder tillfälleatl ta del av vad jag i övrigt har anfört, Remissinstansernai fråga om utdrag ur statskontorets Prop, 1987/88:95 anslagsframställning1988/89 och statskontorets PM Bilaga1:1 Utveckling av statskontorets roll i ADB-upphandling Efterremiss har yttranden avgetls av , ,, datainspektionen, försvarels materielverk, ,, postverket, irafiksäkerhetsverket, meteorologiskaoch hydrologiska institut, , ,universitets- och högskoleämbetet, ochhögskolor, lanlbmksstyrelsen, , , statensinvandrarverk, , statens lantmäteriverk, statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, paleni-och registreringsverket,, , statens löne- och pensionsverk,slalenj , länsstyrelsernas organisalionsnämnd,i , i . Remissinstansernai fråga om Arbetsplan för pp- 1987/88:95 samrådsgruppenför'samhällets säkerhet inom Bilaga i:2 dataområdet(SAMS) Efterremiss har yttranden avgetls av , , postverket,, , trafiksäkerhetsverket, , universitets-och högskoleämbetet, lanlbruksstyrelsen, , styrelsen för tekniskutveckling, riksrevisionsverkel, statskontoret, ,och . PM1988-02-15 Prop, 1987/88:95 Bilaga 1:3 Det tekniskt-industriella informationsteknologiprogrammet Statsmakternahar beslutat (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271) om ett nationellt informalionsteknologiprogram,IT-programmel, som skall verka för atl vidmakthålla ochstärka den informalionsleknologiska kompetensen i och härigenom minskavårt beroende av omvärlden på detta område samt främja en god användning av informationsteknologin. Frånoch med /88 har tekniskt-industriella åtgärder på framföralltsystemtekniknivån inom IT-programmel börjat initieras.