prop · GB03176 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-talet 1987/88:176' Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och deändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen redovisas regeringens syn på mäl ochriktlinjer samt förslag till utveckling av äldreomsorgen. Propositionen utgår från det remissbehandlade förslag tillinriktning och utveckling av äldreomsorgen som lagts fram av äldreberedningen islutbetänkandet Aldreomsorg i utveckling. Den del av propositionen som gällerutformningen av stödet till närståendevårdare bygger på anhörigvårdskom-mitténsremissbehandlade betänkande Ledighet för anhörigvård. I propositionen betonas äldres rätt att påverka innehålleti och utformningen av samhällets service och vård. En fortsatt utveckling avstödet i det egna boendet bör ske, så att äldre i ökad utsträckning skall kunnavälja att bo kvar hemma, även när hjälpbehoven är stora. Det skall också finnasett varierat utbud av särskilda boende- och vårdformer för äldre, däriblandålderdomshem, servicebostäder och gruppboende för människor med åldersdemens.Servicen och vården inom de särskilda boende- och vårdformerna för äldre börutformas så att den enskildes självbestämmande och trygghet främjas. Samordningen av samhällets insatser för äldre ochsamverkan mellan kommuner och landsting behöver utvecklas. 1 propositionenanförs att ett mer samlat politiskt och ekonomiskt ansvar för äldreomsorgen böråstadkommas och att mycket därvid talar för att primärkommunerna bör varahuvudmän för bl.a. hemsjukvård och lokala sjukhem. Frågan om förändringar ihuvudmannaskapet samt andra förändringar i syfte att åstadkomma ett merenhetligt ansvar för samhällets äldreomsorg föreslås beredas i en särskilddelegation, vars arbete skall vara slutfört under innevarande år. 1 1987/88.1 saml. bör vara att deförändringar som blir aktuella skall kunna genomföras från Prop.1987/88:176 . Förslag läggs åven fram om att medverkan frånden komplettera socialtjänstlagen (1980:620) med en bestämmelseom att primärkommunen skall vara skyldig att, i samråd med bl.a.landstinget, planera kommunens insatser för äldre. Ipropositionen behandlas även frågan om personalförsörjningen inomäldreomsorgen. Kommuner och landsting bör enligt propositionen, i egenskap avarbetsgivare och huvudmän för äldreomsorgen, ge hög prioritet åt depersonalpolitiska insatserna. Insatserna bör syfta till att minska personalomsättningoch sjukfrånvaro, att höja tjänstgöringsgraden och att förbättrarekryteringsmöjligheterna. Vissa förslag i syfte att förbättra utbildningenskvalitet läggs också fram. Ett uppdrag till att inom två årfölja upp personalsituationen aviseras. Ipropositionen föreslås vidare att en lag om ersättning och ledighet vidkortvarig närståendevård införs. En närstående som vårdar en svårt sjuk personi hemmet ges rätt till ersättning från sjukförsäkringen och ledighet frånanställning under högst 30 . Den nya lagen liksom vissaföljdändringar i annan lagstiftning avses träda i kraft . Ipropositionen förordas dessutom att kommunerna utvecklar sitt stöd tillnärståendevårdarna, bl.a. genom avlösning och annat personligt stöd. Ianslutning härtill föreslås en ändring i kommunalskattelagen (1928:370) så atthemvårdsbidrag som lämnas av en primärkommun till den vårdbehövande skallundantas från skatteplikt. Denna lagändring föreslås träda i kraft den 1januari 1989. 1 Förslag till Prop. 1987/88:176 Lag om ersättning och ledighet för närståendevård i§ Denna lag innehåller bestärnmelser om rätt till ersättning och ledighet isamband med att en svårt sjuk person vårdas ay en närstående. 2 §Ersättning utges från sjukförsäkringen enligt lägen (1962:381) om allmän försäkririg. Frågorom ersättning handhas av och de allmännaförsäkringskassorna. 3 §Sorn villkor för lagens tillämpning gäller att vården ges här i landet och att vårdaren och den sjuke år inskrivna hos allmän försäkringskassa enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 4 §En närstående som vårdar någon som är svårt sjuk i hemmet eller i annan' enskild bostad har rätt till ersättning för tid då han avstår frånförvärvsarbete i samband med vården. Omvårdaren får oreducerade löneförmåner under tid då han bedriver studier,jämställs avstående från studier med avstående från förvärvsarbete vidtillämpning av föreskrifterna om ersättning enligt,denna lag, i den månvårdaren går miste om löneförmånerna. 5 §Ersättning utges med belopp motsvarande vårdarens sjukpenning enligt ' lagen (1962:381) om allmän försäkring med de avvikelser som följer av 8 och 9 §§nedan'. 6 § Ersättning utges för sammanlagt för varje person somvårdas. 7 § Hel ersättning utges till en vårdare som avstår från förvärvsarbete.Halv eller fjärdedels ersättning utges till en vårdare som arbetar högsthälften respektive högst tre fjärdedelar av den tid han skulle ha arbetat omhan inte vårdat den sjuke. Vid beräkning av antalet dagar med rätt tillersättning anses med halv eller med fjärdedels ersättningsom . Omnågon vårdar mer än en person berättigar det iiite tillytterligare ersättning. 8 §Ersättning beräknas för hela den tid som'förmånen avser enligt 3 kap. 10 a§ lagen (1962:381) om allmän försäkring när ersättningen utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av anställning och enligt 10 b § nämnda kapitel när den utges på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete. I fall som avses i 3 kap. 5 § femte stycket samma lag beräknas ersättningen dock inte på grundval av den ' sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena i den paragrafen. Ersättningsom utges på grundval av enbart inkomst av annat förvärvsarbete beräknasenligt 3 kap. 4 § första stycket lagen om allmän försäkring. 9 §Utan hinder av föreskrifterna i 8 § första stycket beräknas ersättning enligt 3 kap. 4 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring 1.när någon skall uppbära ersättning för tid då annars havandeskapspen- 3 ning eller föräldrapenningskulle ha uppburits, och 2. i fall som avses i 3 kap. 10 c § första stycket 1 och 4samt andra stycket Prop. 1987/88:176 lagen om allmän försäkring. 10 § Ersättning för vård av en personfår inte utges till flera vårdare . 11 § Ersättning utges inte i den månvårdaren för får sjukpenning, havandeskapspenning ellerföräldrapenningförmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ellersjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller fårmotsvarande ersättning enligt annan författning eller på grund av regeringensbeslut i ett särskilt f all. Utan hinder härav utges dock ersättning enligtdenna lag om den avser annan tid än den andra ersättningen. 12 § Föreskrifterna i 3 kap. 15 §första stycket a)-d)'och tredje stycketiagén (1962:381) om allmän försäkringskall tillämpas även i fråga om ersättning enligt denna lag. Ansökan och beslut om ersättning m.m. 13 § Den som önskar få ersättningskall göra skriftlig ansökan hos den allmänna försäkringskassa där han ärinskriven. Denna försäkringskassa prövar ersättningsfrågan. Kassan får dockuppdra åt en annan försäkringskassa att verkställa prövningen. 14 § Till ansökan skall fogas ettutlåtande av eri läkare som ansvarar för den sjukes vård och behandling.Utlåtandet skall innehålla uppgift om den vårdades sjukdomstillstånd. Kravet på läkarutlåtande gäller inte om det hosförsäkringskassan finns utredning om förhållande som avses i första stycket ochutredningen är tillräcklig för att bedöma ersättningsfrågan. 15 § I ärendet skall framgå att densjuke har gett sitt samtycke till vården. Om den sjuke på grund av sitttillstånd inte kan ge sitt samtycke, skall i stället detta framgå. 16 § Ersättning får inte utges för tidinnan anmälan om vården har gjorts hos den allmänna , om detinte mött hinder att göra en sådan anmälan eller annars särskilda skälmotiverar att ersättning utges. 17 § skall besluta omåterbetalning av ersättning, om den som mottagit ersättning genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på något annat sätt har förorsakat att ersättning har lämnats felaktigt eller lämnats med för högt belopp. Detsamma gäller om ersättning i annat faU har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren.skäligen borde ha insett detta. Om det, finns särskilda skäl, får helt ellerdelvis efterge belopp som skall återbetalas. Om återbetalningsskyldighet har ålagts någon enligt förstastycket, får : kassan vid senare utbetalning till denne hålla inne ettskäligt belopp i avräkning på vad som har utgetts för mycket. Avdrag på en ersättning enligt denna lag får vidare görasom någon av en . , allmän försäkringskassa har ålagtsåterbetalningsskyldighet för en ersättning som har utgetts på grund av en annanförfattning. överklagande m.m. av beslut om ersättning Prop. 18 §Föreskrifterna i 20 kap. 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt om överkla gande av försäkringskassas öch försäkringsrätts beslut'tillämpas åveni ' ärende om ersättning enligt denna lag. Omprövningen skalli försäkringskas-. san göras av socialförsäkringsnämnd om beslutet gäller enfråga som avses i 17 §. Ett beslut i ett ärende om ersättning enligt denna lagskall gälla , om inte något annat anges i beslutet eller bestäms aven domstol som har att pröva beslutet. Övriga bestämmelser om ersättning m.m. 19 § I fråga om ersättning enligt denna lagtillämpas även följande föreskrifter i lagen (1962:381) om allmän försäkring, nämligen 17 kap. 1 § första stycket omsammanträffande av förmåner, 18 kap. 2 § om riksförsäkringsverketstillsyn, 20 kap. 2 a § om provisoriskt beslut, 20 kap. 5 § om preskription, 20 kap. 6 § om förbud mot utmätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 § om uppgiftsskyldighet, 20 kap. 16 § om verkställighetsföreskrifter. Rätt till ledighet m.m. 20 § Enarbetstagare har rätt till hel ledighet från sitt arbete under tid då hanuppbär hel ersättning enligt denna lag och till förkortning av arbetstiden tillhälften eller till tre fjärdedelar under tid då han uppbär halv ellerfjärdedels ersättning. 21 § Avtal ärogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetstagares rätt tillledighet enligt denna lag. 22 § Om enarbetstagare vill utnyttja sin rätt till ledighet skall han så snart sommöjligt underrätta arbetsgivaren. I samband med underrättelsen skallarbetstagaren ange hur länge han avser att vara ledig, om det kan ske. 23 § Enarbetstagare får avbryta en påbörjad ledighet och återuppta arbetet i sammaomfattning som före ledigheten. 24 § Enarbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet attarbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt dennalag. Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogilligförklaras, omarbetstagaren begär det. 25 § Enarbetstagare är inte skyldig att enbart av det skälet att arbetstagaren begäreller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskningav de förmåner söm är förenade med anställningen eller försämring avarbetsförhållandena i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet.Arbetstagaren är inte heller skyldig att av skäl som har sagts vidkännasannan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet ochsom är en nödvändig följd av ledigheten. 26 § En arbetsgivaresom bryter mot denna lag skall betala arbetstagaren . 1987/88:176 skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har Om det är skäligt,kan skadeståndet sättas ner eller helt falla bort. 27 §Mål om tillämpning av 21-26 §§ handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förstalan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35 §§, 37 §,38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 § första stycket andrameningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla itillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas 64-66 och 68 §§ lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 § och 19 kap. 2 § lagen(1962:381) om - allmän försäkring'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 kap. 2 §2 Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellerskatteplikti ga naturaförmåner, som en försäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän, eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till . I fråga om arbete som har utförts utomlands bortses vid beräkningen av pensions- ' grundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas avökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses åven a) sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annanförfattning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningenträder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän ellerenskild tjänst, h) föräldrapenning, h) föräldrapenningförmåner, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidragetinte är ersättning för - ' merkostnader, d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lageri (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd, f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), , ' ' '. " h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga under repetitionsutbildning, frivilliga som genomgårutbildning under krigsförbandsöv-ning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux),vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare, 1) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) ömarbetsskadeförsäkring eller , motsvarande livränta som bestäms medtillämpning av sagda lag, m) från och konstnärsnämndenutgående'bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbeteenligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar, n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till derasförsörjning när de startar egen rörelse, Lagen omtryckt 1982:120. ' Mednuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:113 föreslagna lydelsen. o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd av att en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd ayatt en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3§ andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter, p) ersättning enligt lagen (1988:000) om ersättning och ledighet förnärståendeyård. I fråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs iförsta stycket för arbete som någon utfört för någon annans räkning utan attvara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3kap. 2 § andra stycket. Vidberäkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annanersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare, som är bosattutom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall då den försäkradesysselsatts här i riket och överenskommelse inte träffats enligt 3 kap..2 a §eller då han tjänstgjort som ombord på svenskt handelsfartyg. Vad somsägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska medborgare, om svenskastaten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, en svenskjuridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den utländskajuridiska personen, enligt av godtagen förbindelse haratt svara för tilläggspensionsavgiftcn. Hänsynskall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, somtillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svenskmedborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenskmedborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt iriket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiftcn. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare. 19 kap. 2§ Sjukförsäkringen finansieras, förutom genom avgifter som avses i l.§. Statsbidraglämnas med femton procent av kostnaderna för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat försäkringens kostnader enligtlagen (1974:525) om ersättning förviss födelsekontrollerande verksamhet m.m., samt för förvaltning. Statsbidrag lämnas vidare med femton procent avkostnaderna för den allmänna försäkringen för förmåner enligt lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. samt för centrala stu- Statsbidraglämnas med femtonprocent av kostnaderna för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat försäkringens kostnader enligt lagen (1974:525) om ersättning förviss födelsekontrollerande , verksamhet , m.m.pch lagen (1988:000) om ersättningoch ledighet för närståendevård, sarnt för förvaltning. Statsbidrag lämnas vidare med femton procent avkostnaderna för den allmänna försäkringen för förmåner enligt lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. samt för centrala stu- diestödsnämnden medanledning av att sådana återbetalningspliktiga studiemedel som belöper på enstuderandes .sjukperiod enligt studiestödslagen (1973:349) inte skall återbetalas. diestödsnämnden medanledning av att sådana studielån som belöper på en studerandes sjukperiodenligt studiestödslagen (1973:349) inte skall återbetalas. Dennalag träder i kraft . Den nya föreskriften i 11 kap. 2 § tillämpas första gången när pensionsgrundande inkomst bestäms för . 3 Förslag till Prop. Lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sjukförsäkringsavgifter används, i den mån kostnadernainte skall täckas med statsbidrag enligt 19 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring, för att täcka 1. kostnader försjukförsäkringsförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 2. kostnader enligt lagen (1974:525)om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., 3. den allmännaförsäkringens kostnader för förmåner enligt lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m., 4. centralastudiestödsnämndens 4. centrala kostnader med anledning avatt så- kostnader med anledning av att sådana återbetalningspliktiga stu- danastudielån som belöper på en diemedel som belöper på en stude- . studerandessjukperiod enligt stu-randes sjukperiod enligt studiestöds- diestödslagen(1973:349) inte skall lagen (1973:349) inte skall återbe- återbetalas, 5. förvaltningskostnader för de 5. förvaltningskostnader för de allmänna försäkringskassorna. 6. kostnader enligt lagen (1988:000) omersättning och ledighet för närståendevård. För reglering av över-ochunderskott finns en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden. Grunderna föröverföring av medel till och från fonden fastställs av regeringen. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) . Härigenom föreskrivs att 19 § och punkt 12 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse , 19 §' .'' Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo ellervad som förvärvats genom arv, testamente,' fördel av oskift bo eller gåva; vinst vid icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andrafåll än som i avses i 35 § 3-4 mom.; vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning påhär i riket utfärdade premieobligationer och éj heller sådan vinst i utländsktlotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår tillhögst ; ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdorri eller olycksfall i arbete eller undermilitärtjänst eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadéskydd .. eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning fill sjömän om icke ersätt- ' ningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband rned tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., såock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivet undantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsför säkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättning på grund av ansvarighetsförsäkring enligtgrunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer till den del ersättningen utgår av den tid den skadade är arbetsoförmögen och beräknas så attersättningen uppgår för insjuknande- ' dagen till högst och förövriga, dagar till högst för dag; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring;" försäkringsersättning eller annan ersättning för skadapå egendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avserdriftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnad på fastighet som avses i 24 § 1mpm., byggnad som är avsedd för användning i ägarens rörelse eller sådan del avvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdråg,dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade ellerskadade ' egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt avfastighet eller av rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvararskattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad för fasfighet ellerrörelse; Sena.ste lydelse 1988:132. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:176 vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annaanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- ellerolycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, somutgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningengrundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vidavyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna fill 46 § icke är berätfigad fill avdrag för utgivet belopp; sfipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbetesom har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestödenligt 3 eller 4 kap. studiestöd enligt 3 eller 4 kap.