prop · GB03107 · 1987-12-31 00:00:00 — 6 § Målsägandebiträdetskall entledigas, om det är påkallat med hänsyn till förhållandena i måleteller om det annars finns skäl för det. I fråga ombyte av målsägandebiträde och om rätt för sådant biträde att sätta någon sitt ställe tillämpas 21 § andra och tredje styckena rättshjälpslagen(1972:429). 7 § Målsägandebiträdethar rätt till ersättning för sitt arbete i enlighet med vad som gäller föroffentlig försvarare enligt 21 kap. . 8 § Om ett målsägandebiträdeförordnas, ersätts målsägandens därefter uppkommande kostnader för bevisningoch utredning med anledning av talan om enskilt anspråk i samma utsträckningsom om målsäganden beviljats allmän rättshjälp med anledning av en sådan talan. I de fall som avses i första stycket får målsägandebiträdetsjälv besluta om utredning i sammautsträckning som gäller för biträde vid allmän Prop. 1987/88:107 rättshjälp enligt räftshjälpslagen (1972:429). 9§ Bestämmelsema i 31 kap. om skyldighet för den tilltaladeeller annan att till staten återbetala kostnader som enligt rättens beslutbetalats av allmänna medel gäller även i fråga om kostnader enligt denna lag. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 20 kap. 15 §, 23 kap. 5, 10 och II i I § samt 49 kap. 7 §rättegångsbalken skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:107 Bilaga 4 Målsägande,som hörs med anledning av åklagarens talan och som med hänsyn fill brottetsart eller annars kan antas vara i behov av personligt stöd under rättegången,får åtföljas av lämplig person som sådant stöd. Målsägande,som hörs med anledning av åklagarens talan och som med hänsyn till brottetsart eller annars kan antas vara i behov av personligt stöd under rättegången,får åtföljas av lämplig person som sådant stöd (stödperson). Sådan stödpersonsom rätten har kännedom om skall om möjligt underrättas om rättegången. Ommöjlighet att förordna målsägandebiträde i vissa fall finns särskilda bestämmelser.Målsägandebiträde skall kallas till huvudförhandling eller annat sammanträde irätten där målsäganden eller målsägandens ställföreträdare skall höras. Skallenligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misstänkte, åliggerdet undersökningsledaren att göra anmälan om det hos rätten. Skallenligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misstänkte, åliggerdet undersökningsledaren att göra anmälan om det hos rätten. Detsamma gällerom målsäganden begär att få ett målsägandebiträde eller om det annars finnsanledning att förordna ett sådant biträde. 10 §Vid förhör skall såvitt möjligt ett av undersökningsledaren anmodat trovärdigtvittne närvara. Undersökningsledarenhar att bestämma, huruvida annan än vittne må övervara förhör. Vid förhör, somenligt 18 § andra stycket hålles på den misstänktes begäran, äge han och hansförsvarare att närvara. Även vid annat förhör må, om Undersökningsledarenskall bestämma om någon annan än ett vittne får närvara vid förhör. Vid förhör,som enligt 18 § andra stycket hålls på den misstänktes begäran, har han ochhans försvarare rätt att närvara. Även vid annat förhör får ' Senastelydelse 1987:747. ' Senaste lydelse 1983:920. det kan ske utan men för utredningen,/öriVA/o re varatillstädes. Är den som höres under , bör, om det kan ske utan menför utredningen, den som har vårdnaden om honom vara närvarande vid förhöret. Undersökningsledarenäge förordna, att vad som förekommit vid förhör icke får uppenbaras. försvararen närvara, om det kan ske utan men förutredningen. Målsägandebiträde har rätt att närvara vid förhör med målsäganden. Är den som hörs under , bör den som har vårdnaden omhonom vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. Undersökningsledaren får förordna, att vad som förekommitvid förhör inte får uppenbaras. Prop.1987/88:107 Bilaga 4 År denmisstänkte eller hans försvarare närvarande vid förhör, må han i den ordningundersökningsledaren bestämmer framställa frågor till den som höres. Utanundersökningsledarens tillstånd må ej annan, som är närvarande vid förhör, dämndermeddela sig med den hörde. Är denmisstänkte eller hans försvarare närvarande vid förhör, får han i den ordningundersökningsledaren bestämmer framställa frågor till den som hörs. Detsammagäller målsägandebiträde vid förhör med målsäganden. Om någon annan ärnärvarande vid förhör, får denne inte utan undersökningsledarens tillstånd vidförhöret meddela sig med den hörde. Dömes imål, vari åklagare för talan, den tilltalade för brottet, skall han tillstatsverket återgälda vad enligt rättens beslut av allmänna medel utgått förhans inställelse vid rätten under förundersökningen, till vittne ellersakkunnig eller eljest för bevisning under förundersökningen eller irättegången samt i ersättning till försvarare så ock statsverkets kostnad förhans hämtande till rätten. Den tilltalade vare dock ej ersättningsskyldig förkostnad, som icke skäligen varit påkallad för utredningen, eller för kostnad,som vållats genom värds-löshet eller försummelse av annan än den tilltalade,hans ombud eller av honom utsedd försvarare. Han vare ej heller i annat fall änsom sägs i 4 § första stycket skyldig att Döms imål, vari åklagare för talan, den tilltalade för brottet, skall han tillstaten betala vad enligt rättens beslut av allmänna medel utgått för hansinställelse vid rätten under förundersökningen, till vittne eller sakkunnigeller eljest för bevisning under förundersökningen eller i rättegången samt iersättning till försvarare eller till målsägandebiträde. Delsamma gällerstatens kostnad för hans hämtande till rätten. Den tilltalade är dock inte ersättningsskyldigför kostnad, som inte skäligen varit påkallad för utredningen, eller förkostnad, som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av annan än den tilltalade,hans ombud eller av honom utsedd försvarare. Han är inte heller i annat fallän som sägs i 4 § första Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. betala mera än som motsvarar det stycket skyldig att betala mera än Bilaga 4 för honom gällande maximibelop- sommotsvarar det för honom gäl- pet för rättshjälpsavgift vid allmän lande maximibeloppet för rätts rättshjälp enligt rättshjälpslagen hjälpsavgift vid allmän rättshjälp (1972:429). enligt rättshjälpslagen (1972:429). Om den tilltalade har haft offentlig försvarare i målet,skall vid tillämpning av första stycket sista meningen hans maximibelopp förrättshjälpsavgiften minskas med vad han har betalat i rådgivningsavgift tillförsvararen. Vad den tilltalade enligt första stycket skall återbetalafår jämkas eller efterges, om skäl härtill föreligger med hänsyn till dentilltalades brottslighet eller hans personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skulle vara skyldig attersätta understiger en viss av regeringen fastställd gräns, skallersättningsskyldighet inte åläggas. Har underrätt förklarat en döma- Har tingsratten lorKiaiai en uu- re jävig eller bifallit en begäran om mare jävig ellerbifallit en begäran rättshjälp åt misstänkt i brottmål, om rättshjälp åtmisstänkt i brott- skall underrättens bes\ul stå fast. mål eller om målsägandebiträde, får tingsrättens beslut inte överklagas. Denna lag träder i kraft . " Senaste lydelse 1983:370. Bilaga 5 Prop. 1987/88:107 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde . Närvarande: f.d. regeringsrådet , regeringsrådetWadell, jusfi-tierådet Enligt protokoll vid regeringssammanräde den 21 januari1988 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om målsägandebiträde, m. m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om målsägandebiträde Lagrådet finner inte anledning att ifrågasätta behovet avatt det, vid sidan av det bistånd som kan lämnas målsägande genom stödpersoneroch biträden enligt rättshjälpslagen, införs ytterligare en form av biträdeshjälpi vissa typer av brottmål. Lagrådet har inte heller någon erinran mot vad somhar sagts i lagrådsremissen om uppgifterna för de föreslagna målsägandebiträdena,däribland behörigheten att bistå målsäganden med att föra talan om enskiltanspråk i samband med brottmålet i sådana fall då detta inte görs av åklagaren.Det får emellertid anses önskvärt att så långt möjligt undvika att enmålsägande biträds av flera olika personer. Har målsägandebiträdeförordnats med uppgift att bistå målsäganden i ett brottmål där även enskadeståndstalan är aktuell, torde det normalt inte finnas behov av någotsärskilt biträde enligt rättshjälpslagen i skadeståndsdelen. Det får iallmänhet också anses onödigt att förordna målsägandebiträde i ett mål där målsägandenredan har fått ett biträde enligt rättshjälpslagen, åtminstone om de kurativauppgifterna är begränsade. Skulle de uppgifter som ankommer på ett målsägandebiträdeinte kunna fullgöras inom ramen för rättshjälpslagen, bör det inte finnas någothinder mot att utvidga uppdraget för ett redan förordnat rättshjälpsbiträde, såatt samma person också utses till målsägandebiträde. Som har framhållits i lagrådsremissen torde det oftasaknas behov av stödpersoner i de fall där målsägandebiträde förordnas.Situationer kan emellertid förekomma där det är motiverat att den som har ett målsägandebiträdestöds av ytterligare en person. Lagrådet godtar förslaget att reglerna om målsägandebiträdei huvudsak tas in i en särskild lag. Lagförslaget föranleder dock en delpåpekanden. 1 och 2 §§ Det sakliga innehållet i den inledande paragrafen kan medfördel inordnas i de närmast följande bestämmelserna. Dessa bör i sin turavfattas sä att det 60 klarare änsom skett i lagrådsremissen framgår vid vilka typer av brott Prop.1987/88:107 målsägandebiträde skall kunna förordnas. Även i övrigt bör vissa jämk- Bilaga 5 ningar göras. a. bör det sista stycket i den föreslagna 2 § fåbilda en särskilda paragraf. Lagrådet föreslår således att 1 och 2 §§ fårföljande lydelse: " I § I mål om brott enligt 6 kap. I 6 § eller försöktill brott enligt 6 kap. 14 eller 6 § skall, sedanförundersökning har inletts, ett särskilt biträde för målsäganden (målsägandebiträde)förordnas, om det inte på grund av särskilda omständigheter kan antas att målsägandensaknar behov av sådant biträde. Om det med hänsyn till målsägandens personligaförhållanden och övriga omständigheter kan antas att målsäganden har ettsärskilt starkt behov av biträde, skall, sedan förundersökning har inletts, målsägandebiträdeförordnas även i mål om 1. brott enligt 6 kap. 7-10 §, försök till brott enligt6 kap. 8 eller 9 § eller förberedelse eller stämpling till brott enligt 6 kap. I §, 4 § andra stycket eller 9 § , 2. brott enligt 3eller 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, eller försök tillsådant brott, 3. brott enligt 8kap. 5 eller 6 § eller försök till sådant brott. 2 § Målsägandebiträde får inte förordnas sedan åklagarenhar beslutat att allmänt åtal inte skall väckas eller att sådant åtal skallläggas ned eller avstått från att fullfölja talan mot dom i målet." Paragrafen bör förses med ett tillägg som klargör att deti målsägandebiträdets uppgifter inte ingår att bistå målsäganden med att föratalan om enskilt anspråk i anledning av brottet, om detta görs av åklagaren. Av formuleringen att målsägandebiträdet skall ta till varamålsägandens intressen "i rhålet", dvs. i brottmålet, följer attbiträdet inte är behörigt att bistå målsäganden med en skadeståndstalan i falldå en sådan talan förs i särskild ordning enligt reglerna för tvistemål. Omansvars- och skadeståndsfrågor från början har handlagts gemensamt i ett måldär målsäganden har haft ett målsägandebiträde och skadeståndstalan sedanavskiljs, blir alltså målsägandebiträdet obehörigt att bistå målsäganden i dendelen. Målsägandebiträdet kan emellertid, under de förutsättningar som anges irättshjälpslagen, förordnas till rättshjälpsbiträde för målsäganden i denfortsatta skadeståndsprocessen. Lagrådet har ingen erinran mot förslaget att vissa regleri rättshjälpslagen skall tillämpas även i fråga om rättshjälpsbiträde. Det får också anses lämpligt att göra en hänvisning till bestämmelser om rättegångsbiträde. Meningen måste emellertid vara att biträdesregler blir tillämpliga bara i den mån situationen inte täcks av 61 bestämmelsernai den nu aktuella lagen eller i rättshjälpslagen. Så t. ex. Prop. 1987/88:107torde bestämmelserna om avvisning i 12 kap. 5 § (jfr 12 Bilaga5 kap. 22 § samma balk) inte bli tillämpliga. Vad som har sagts kommerklarare fram, om hänvisningen till omformuleras något ochdessutom placeras efter den aktuella lagens särskilda regler om förordnandeoch entledigande av målsägandebiträde och efter hänvisningarna fill rättshjälslagen. Det behöver anges i den aktuella lagen att rätten fattarbeslut inte bara i förordnandefrågor utan också när det gäller byte av målsägandebiträde,rätt för biträde att sätta någon annan i sitt ställe och entledigande av målsägandebiträde.En lämplig ordning synes vara att rättens behörighet att fatta beslut i olikafrågor behandlas i en särskild paragraf mot slutet av lagen. I enlighet med det sagda föreslår lagrådet att 4 6 §§ ilagrådsremissen ersätts av en paragraf, 4 §, med följande lydelse: "4 § Målsägandebiträde förordnas på begäran av målsägandeneller när det annars finns anledning till det. Vid förordnandet tillämpas 21 §första stycket rättshjälpslagen (1972:429). I fråga om byte av målsägandebiträde och rätt för sådant biträdeatt sätta någon annan i sitt ställe tillämpas 21 § andra och tredje styckenarättshjälpslagen. Målsägandebiträdet skall entledigas, om det är påkallatmed hänsyn till förhållandena i målet eller om det annars finns skäl för det. I övrigt tillämpas i fråga om målsägandebiträderättegångsbalkens regler om rättegångsbiträde." I 20 kap. 14 § sägs att om en målsägandeär omyndig och brottet bl. a. rör egendom som den omyndige inte själv råderöver, hans ställföreträdare är behörig att ange eller föra talan om brottet.Motsvarande behörighet tillkommer den omyndiges vårdnadshavare, om brottetrör den omyndiges person. Det kan alltså ankomma på en ställföreträdare elleren vårdnadshavare att begära förordnande av målsägandebiträde. Skulleemellertid den omyndige och hans eller hennes ställföreträdare eller vårdnadshavareha motstridiga intressen kan en god man behöva förordnas för att föra denomyndiges talan och därmed också ansöka om att målsägandebiträde förordnas (sehärom SOU 1986:49 s. 103 fO- Att god man kan förordnas när det är en omyndigoch hans eller hennes förmyndare som har motstridiga intressen följer direktav 18 kap. 2 § andra stycket . Bestämmelsen torde emellertidkunna tillämpas analogt när det är fråga om förhållandet omyndig - vårdnadshavare(jfr regeringsrättens avgörande RÅ 83 2:19). Som framgår av 1 § kan målsägandebiträde förordnas förstsedan förundersökning har inletts. kan emellertid enmålsägande komma att bli utsatt för förhör vid vilket han eller hon kan habehov av ett biträde. Lagrådet återkommer till den frågan i kommentaren till 23kap. Det förhållandet att ett målsägandebiträde i princip harsamma ställning som ett rättegångsbiträde enligt medför bl. a. att biträdet kan överklaga domstolens avgörande endast efter fullmakt från målsägan- 62 Ettöverklagande från målsägandens eller rättegångsbiträdets sida kan Prop.1987/88:107 behöva göras, om målet innefattar både ansvars- ochskadeståndsfrågor Bilaga 5 och målsäganden vill gå vidare. Förs målet i sinhelhet vidare till högre rätt, är målsägandebiträdet behörigt att bistå målsägandenäven där. Om emellertid åklagaren avstår från att föra målet vidare iansvarsdelen och överklagande sker bara såvitt gäller frågan om skadestånd,upphör målsägandebiträdets behörighet. Den som har varit biträde kanemellertid fortsätta att ta till vara målsägandens intressen i egenskap avombud eller eventuellt som biträde enligt rättshjälpslagen. Som har framhållits i remissprotokollet torde rätten likalite som när det gäller offentliga försvarare behöva fatta något formelltbeslut om entledigande av målsägandebiträde i samband med att handläggningenav målet avslutas genom dom. Ett entledigandebeslut torde inte heller behövasom åklagaren lägger ned åtalet i dess helhet och målet till följd däravavskrivs. Lagrådet har i det föregående påpekat att ett målsägandebiträdeinte längre blir behörigt att bistå målsäganden i frågor som gäller skadestånd,om talan i den delen avskiljs från brottmålet. Att sä är fallet torde intebehöva anges uttryckligen i beslutet om avskiljande. I det remitterade förslaget sägs att målsägandebiträdethar rätt fill ersättning för sitt arbete enligt vad som gäller för offentligförsvarare. Enligt lagrådets mening är det naturligare att hänvisa tillbestämmelserna om ersättning till biträde vid allmän rättshjälp, bl. a. medhänsyn till att samma person kan förordnas till såväl målsägande- somrättshjälpsbiträde. Även med en hänvisning till rättshjälpslagen hardomstolsverket möjlighet att, efter uppdrag från regeringen, fastställa taxaför bestämmande av ersättningen. Lagrådet föreslår att den aktuella bestämmelsen ändrasenligt vad som har sagts. Den bör vidare ändras så att målsägandebiträdet,utöver ersättning för arbete, också kan få ersättning för tidsspillan ochutlägg. Bestämmelsen, som bör betecknas 5 §, skulle därmed lyda: "Målsägandebiträdethar rätt till ersättning i enlighet med vad som gäller för biträde vid allmänrättshjälp enligt 22 § rättshjälpslagen (1972:429)." Lagrådet har ingen erinran mot innehållet i paragrafensförsta stycke. Stycket bör emellertid lämpligen bilda en särskild paragraf, 6 §. I en därpå följande paragraf, 7 §, bör, utöver vad somsägs i 8 § andra stycket i remissförslaget, tas in den fidigare förordaderegeln om rättens behörighet att fatta beslut i olika frågor. Paragrafenföreslås få följande lydelse: "7 § Beslut i frågor som avses i denna lag fattas avrätten. I de fall som avses i 6 § får dock målsägandebiträdet själv besluta om utredning i samma utsträckning som gäller för biträde vid allmän rättshjälp enligt 24 § rätts hjälpslagen (1972:429)." Lagrådet godtar lydelsen av denna paragraf, som dock börfå beteckningen »"ga j Hänvisningen till innebär att bl. a.reglerna i 31 kap. I § blir tillämpliga. Fälls den tilltalade fill ansvar,skall han alltså i princip ersätta statsverket kostnaderna för målsägandebiträde.En gräns för återbetalningsskyldigheten sätts dock bl. a. genom hänvisningen tillmaximibeloppet för rättshjälpsavgift i 31 kap. 1 § första stycket sistameningen. Återbetalningsskyldigheten kan vidare jämkas eller efterges med stödav tredje stycket i samma paragraf. Detta stycke bör kunna tillämpas, om dentilltalade visserligen fälls till ansvar i målet men frikänns från det brottsom närmast har föranlett förordnandet av målsägandebiträde eller om brottethänförs under en mildare straffbestämmelse än som var aktuell när biträdetförordnas. Förslaget till lag om ändring i 23 kap. 10 § Enligt lagrådsremissen skall paragrafen förses med ettnytt tredje stycke, som ger målsägandebiträden rätt att närvara vid förhör med målsäganden.Lagrådet har ingen erinran mot detta förslag. Som lagrådet har berörtkan emellertid en målsägande komma att förhöras redan innan det finns möjlighetatt utse målsägandebiträde. Ett beslut om biträde kan vidare komma att dröja,även om det i och för sig finns förutsättningar för ett förordnande. Också isådana situationer kan målsäganden ha behov av biträdeshjälp. Ett villkor förätten person som inte formellt har förordnats till målsägandebiträde skall fånärvara är att det kan ske utan men för utredningen (se andra stycket iförevarande paragraf och 7 § tredje stycket förundersökningskungörelsen). Detfår anses önskvärt att dessa bestämmelser ges en generös tillämpning. Detframgår också av remissprotokollet att, om målsäganden har biträtts av enperson som senare förordnats till målsägandebiträde, denne kan få ersättningäven för arbete som har utförts före förordnandet. 31 kap. I § Det får anses onödigt att, utöver den hänvisning till 31kap. som har gjorts i 9 § lagen om målsägandebiträde (8 §enligt lagrådets förslag), också nämna kostnaderna för målsägandebiträde i 31kap. Lagrådet föreslår således att paragrafen lämnas oförändrad. Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Lag om målsägandebiträde................................ 2 Lag om ändring irättegångsbalken ..................... 4 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 6 1 Inledning ........................................................ 6 2 Gällande ordning m.m ...................................... 7 2.1 Målsägandebegreppet ................................ 7 2.2 Förundersökningen .................................... 8 2.3 Brottmålsrättegången................................... 10 2.4 Målsägandens möjligheter att fårättshjälp enligt rättshjälpslagen 13 2.5 Målsägandens rätt till biståndenligt socialtjänstlagen 14 2.6 Advokathjälp åt vissabrottsoffer i och 14 3 Allmänmotivering.............................................. .. 16 3.1 Inledning ................................................. .. 16 3.2 Utvidgad rättshjälp till målsägandengenom juridiskt biträde 17 3.3 Vid vilka typer av brott bör målsägandebiträdekunna förordnas? 3.4 Närmare om målsägandebiträdetsuppgifter .... 22 3.5 Målsägandebiträdets processuellaställning ...... 27 3.6 Målsägandebiträdetskvalifikationer ................ .. 28 3.7 Handläggningen avbiträdesfrågan m.m............ .. 29 3.8 Ersättningen till målsägandebiträdet................ .. 30 3.9 Kostnaderna för målsägandebiträdetm.m ...... .. 32 3.10 Den lagtekniska lösningen ........................... .. 34 3.11 Kostnaderna för en reform ............................ 35 4 Ikraftträdande.................................................. 36 5 Upprättade lagförslag ...................................... 36 6 Specialmotivering ........................................... 37 6.1 Förslaget till lag om målsägandebiträde........... 37 6.2 Förslaget till lag om ändring irättegångsbalken 43 7 Hemställan .................................................... 45 8 Beslut............................................................. .. 45 Bilaga1 Sammanfattning av slutbetänkandet (SOU 1986:49) MålsägandebiträdeBilaga 2 lagförslag Bilaga 3 Förteckningöver de remissinstanser som yttrat sig över slutbetänkandetBilaga 4 De till lagrådet remitterade lagförslagen Bilaga 5 Lagrådets yttrande Tryckeri, 1988 65