prop · GB0386 · 1987-12-31 00:00:00 — Investeringarnafinansieras till viss del genom att staten avstår från del av avkastningenfrån domänverket. Investeringen medför att kommer att ha tvåkonkurrenskraftiga sågar i . Investeringarna medför dock attpersonalbehovet kommer att minska. Domänföretagen avser också att genomföra ettutvecklingsprogram för komponentfabriken i där investeringarna beräknatstill 15 milj. kr. vilket medför att antalet anställda kan ökas med ett tiotal. Utöver de nämnda statliga företagen har även ABverksamhet i dels inom , dels inom Cordinor AB.Verksamheten inom har växlat i omfattning men uppgår till ca 300 personer. 4 Behovav insatser för att främja utvecklingen i Prop. 1987/88:86 Norrbottenslän De personalminskningar som är aktuella i de storabasindustrierna skall genomföras i ett arbetsmarknadsläge som uppvisar en radpositiva utvecklingsdrag. är den utveckling som kommit igångsårbar, vilket ställer krav pä ytterligare stimulans och kompletteringar avgjorda insatser. Det som är angeläget är insatser för att dels möta deomedelbara omställningsbehoven, dels långsiktigt främja utveckling ochsysselsättning i länet. Sådana insatser bör ha den huvudsakliga inriktning somgällt för insatta åtgärder jag har redogjort för ochsåledes ses som komplement och vidareutveckling av dessa. En fortsatt minskning av sysselsättningen inom länetsbasindustrier skulle, om inte särskilda åtgärder vidtas, leda till ökadarbetslöshet och ökad utflyttning. Det finns emellertid, inte minst tack vare tidigare gjordainsatser, en rad positiva faktorer att peka på, som ger goda förutsättningarför fortsatta utvecklingsinsatser. Med högskolan som bas håller en forsknings-och utvecklingsintensiv industriell miljö på att utvecklas i . Ett antalstörre teknik- och kunskapsintensiva företag har etablerat enheter i dennamiljö. Dessutom bildas nya företag baserade på forskningsresultat vidhögskolan. I utvecklas på motsvarande sätt verksamheter som har singrund i den rymdverksamhet som finns där. Även när det gäller småföretagsutvecklingen i Norrbottenslän finns en rad positiva drag. Nyetableringar har skett iungefär samma omfattning som genomsnittligt för landet. Studier som gjorts vidbl. a. centrum för regional vetenskaplig forskning (CERUM) vid iUmeå, visar att enskilda företag i har hävdat sig väl vadgäller produktion och försäljning vid en jämförelse med likartade företag iandra delar av landet. Däremot sker produktförnyelsen genomsnittligt settlångsammare i norrbottensföretagen än i andra företag. Det anses till stor delförklaras av den relativa isolering som de ofta måste arbeta i. Insatser frånsamhällsorgan som den regionala utvecklingsfonden, teknikspridningsorgan m.fl.blir därför särskilt betydelsefulla i en region som . Den tillväxt av nya företag och verksamheter som kommitigång i går trots allt vad gäller produktion ochsysselsättning förhållandevis långsamt. För att stimulera denna tillväxt krävsdärför både omfattande insatser av samhälleliga resurser och stor uthållighet.Det är också av stor betydelse att få ett bättre differentierat näringsliv inteminst i de kommuner som domineras av stora företag inom basnäringarna. Detta ärsärskilt betydelsefullt i t. ex. och /. Jag vill idetta sammanhang erinra om att den utveckling som pågår i främst ianslutning till högskolan är resultatet av en planering som inleddes för ca 20år sedan. Rymdverksamheten i startade för och först nubörjar spridningseffekterna bli mera påtagliga. Min slutsats är därför att långsiktigt verkande ochstrategiskt inriktade åtgärder är angelägna för att ytterligare underlätta den förnyelse och den 11 utvecklingsom nu sker av näringslivet i . De exempel jag Prop. 1987/88:86 harnämnt visar också att det är möjligt att åstadkomma en positiv utveckling. Föratt klara de mera kortsiktiga omställningsproblemen som blir följden av depersonalminskningar som planeras i de statliga företagen krävs dessutombetydande arbetsmarknadspolitiska insatser. För att komplettera och breddaarbetsmarknaden i de av basindustrierna dominerade orterna är det vidareangeläget att tillföra nya arbetstillfällen, t. ex. inom statlig administrativverksamhet, som på relativt kort sikt kan ge sysselsättningstillskott samt attstimulera utvecklingen av befintliga företag och nyföretagandet. Det är vidareangeläget att insatser görs som kan bidra till att bredda kvinnornas yrkesvaloch härigenom förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden. Huvuddelenav insatserna bör göras i de orter som i första hand påverkas avneddragningarna inom basindustrierna. Därutöver är det enligt min meningangeläget att göra insatser som stärker utvecklingskraften i länet i övrigt.Det gäller t. ex. satsningar på gymnasieskolan och på högskoleutbildning genomdecentraliserad utbildning eller distansundervisning. Det gäller ocksåintensifiering av skogsvården för att därigenom förbättra tillgången på råvaraför sågverken liksom insatser för att förbättra sågverkens konkurrenskraft.Insatser för teknikspridning och för att utveckla turismen är andra angelägnaåtgärder. I propositionen redovisas ett stort antal förslag med denna inriktning. 5 Förslag till åtgärder Skrivelsermed förslag till åtgärder för att främja utvecklingen i harinkommit från kommuner, organisationer, regionala myndigheter, enskilda m. fl.Länsstyrelsen i har i skrivelse redovisatett omfattande underlag med förslag till åtgärder. Dessaförslag har bedömts vid utarbetandet av denna proposition. Förslag tillinsatser redovisas i de olika bilagorna till propositionen. Vissa av de frånlänet framförda förslagen har hänvisats till den tillsatta regionalpolitiskakommittén (Dir. 1987:48). Vidare redovisas förslag som inte framförts frånlänet, men som har betydelse för sysselsättningen och utvecklingen i länet. Deförslag till åtgärder som redovisas i det följande ger effekter såväl på kortsom på lång sikt. Åtgärderna syftar till att dels mildra effekterna av de personalneddragningarsom de statliga företagen planerar, dels bygga vidare på och komplettera denpositiva utveckling i länet, som beslut bidragit till. Åtgärderna kanindelas i fem grupper: lokaliseringar av statlig verksamhet Förslagen är ikorthet följande: Förarbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade till de enskilda människor 12 som berörs avsysselsättningsminskningarna föreslås sammanlagt 216,4 Prop. 1987/88:86milj. Det gäller dels åtgärder för dem som drabbas av de aviserade neddragningarnaoch de indirekta effekter dessa kan leda till, dels åtgärder som syftar tillatt stödja en positiv sysselsättningsutveckling på . Förkompetensutveckling föreslås insatser inom utbildnings- och industridepartementensområden om sammanlagt 241 milj. kr. Åtgärderna har två huvudinriktningar. Fördet första föreslås insatser för utbildning och teknikspridning som direktskall komma hela länet till del. För det andra föreslås en kraftig satsning påforsknings- och utvecklingsverksamhet med tyngdpunkten lagd på högskolan iLuleå och insatser i anslutning till högskoleverksamheten. Genom de senareinsatserna förbättras arbetsmarknaden i . Vidare förstärks denutvecklingsresurs som högskolan utgör för och för hela norraSverige. Inomutbildningsdepartementets område föreslås 39 milj. kr. för insatser som berörflertalet utbildningsformer och som syftar till att förstärkakompetensutvecklingen i första hand i inlandskommunerna. a. föreslås resurserför förnyelse av teknisk utrustning inom gymnasieskolan, medel för utökadkommunal vuxenutbildning och för högskoleutbildning, huvudsakligen i form avdecentraliserad utbildning och distansundervisning. Med dessa åtgärder skapasförutsättningar för att sprida bl. a. högre utbildning till inlandet och attbevara och utveckla de för inlandet så betydelsefulla gymnasieutbildningarna. Basorganisationenför forskning föreslås bli förstärkt med 27 milj. kr., varav 24 milj. beräknasför högskolan i och 3 milj. kr. för i Kiruna.För utrustning och lokaler i anslutning till förstärkningen av forskningenföreslås 49 milj. kr. Deföreslagna insatserna för utbyggnaden av främst högskolan i innebärförutom en kraftfull förstärkning av utbildning och forskning samtutvecklingsmiljön i allmänhet i , i och i norra ,även ett betydande sysselsättningstillskott. Det kan beräknas till ca 100 nyaarbetstillfällen. Inomindustridepartementets område föreslås 10 milj. kr. för teknikspridning.Insatserna bör vara särskilt anpassade till förhållandena i inlandet.Samordning med vissa av de föreslagna utbildningsinsatserna bör kunna ske.Dessa insatser kommer att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av desmå och medelstora företagen i länet. Föratt ytterligare förstärka forsknings- och utvecklingsmiljön i föreslåssammanlagt 46 milj. kr. för stöd till utvecklingsprojekt i anslutning tillhögskolan och till stiftelsen . Slutligen föreslås 70 milj. kr. för stödtill uppförandet av en teknikby i anslutning till högskolan. Genom de föreslagnaåtgärderna skapas förutsättningar för bl. a. utveckling av nya företag ianslutning till högskolemiljön, vilket bör leda till en förstärkning och differentieringav näringslivet i samt ge möjligheter till spridningseffekter i övrigadelar av länet. För näringslivsutvecklingföreslås sammanlagt 169 milj. kr. Inom denna ram föreslås 28 milj. kr. för fortsatt utveckling av rymdverksamheten i varav 13 milj. kr. avser ett projekt med höghöjdsuppskjutning av sondraketer och 15 milj. kr. för utvecklingsåtgärder vid Satellitbild i Kiru- 13 naAB m. m. För utökade prospekteringsinsatser i länet avsätts 10 milj. kr. Förutvecklingsinsatser inom skogsbruket samt sågverks- och trämanu- Prop.1987/88:86 fakturindustrin föreslås sammanlagt 45 milj. kr. Ett treårsprogram för intensifierat skogsbruk.Programmet syftar till ökad sysselsättning främst i glesbygd som skogsindustrin kan tillföras mer råvara. - Ett utvecklingsprogram för sågverks- ochträmanufakturindustrin. Åt gärderna innefattar bl. a. utbildning, kvalitets- och produktutveckling, forskning och utveckling samt exportfrämjande insatser. Vidare föreslås att 30 milj. kr. anvisas för att förstärkatillgången på riskkapital i . För särskilda insatser förnäringslivsutveckling i , och kommuner föreslås 27 milj.kr. Med de föreslagna åtgärderna bör goda förutsättningar för förnyelse ochdifferentiering av näringslivet skapas i dessa basindustridominerade kommuner.Sammanlagt 14 milj. kr. föreslås till åtgärder för turistnäringen samt till attgöra till försökslän för ett program för utveckling avsmåskalig livsmedelsteknik. För att förbättra kommunikationerna föreslås 15 milj. kr.för investeringar i en matarflygplats i . För regionala utvecklingsinsatser föreslås 100 milj. kr.Medlen skall disponeras av i för att utveckla ochgenomföra bl. a. sådana projekt som redovisats från länet och som berör såvälde av strukturförändringar drabbade kommunerna som kommunerna i övrigt i länet.Medlen bör även kunna användas för samnordiska projekt. För lokaliseringar av statlig verksamhet föreslåssammanlagt 65 milj. kr. De skall användas för utgifter i samband medlokalisering av den centrala ADB-enheten för det nya tulldatasystemet tillLuleå, för uppbyggnad av enheter inom och lantmäteriverket iKiruna samt för etablering av viss verksamhet inom affärsverket FFV iNorrbottens län. Dessa verksamheter kommer sammanlagt att innebära ca 100 nyaarbetstillfällen. Jag har vidare erfarit att beslutat att omlokaliseraverksamhet från huvudkontoret i till bl. Den verksamhet somberörs är ledningen för byggentreprenadverksamhet samt delar avdataverksamheten. Totalt kommer på detta sätt ca 70 tjänster till . Vidare har Region fattat beslut omatt flytta verksamhet till kommun och att ge en resursförstärkningtill den där befintliga verksamheten. Tillsammans beräknas detta innebära etttjugotal nya tjänster till kommunen. I kommer att etablera ettdotterbolag för administration av TV-licenserna. Utbildningen av personalen harnyligen inletts. Verksamheten beräknas, när den är fullt utbyggd, sysselsättaöver 70 personer. Vad gäller de statliga företagen i hardessa mycket omfattande investeringsplaner. Sammantaget innebär dessa planeratt enbart över 1 000 milj. kr. kommer att investeras iNorrbottens län. De statliga företagen bidrar också på olika sätt medinsatser för att förstärka näringslivsmiljön och andra företag i de orter och i de regioner 14 där de har verksamhet. Enligt vad jag erfarit eftersträvar att genom köp avreservdelar Prop. 1987/88:86 och komponenter hos lokala leverantörer ochtillverkare stärka det lokala näringslivet. a. planeras en omfattandeombyggnad av 500 malmvagnar för att kunna rationalisera lossningen av malm.Företaget har tidigare stött teknikspridningsinsatser i och Kirunakommuner. Företaget är, enligt vad jag erfarit, intresserat av att ävenfortsättningsvis stödja sådana verksamheter och även stödja andra aktiviteter,som kan bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet imalmfältskommunerna. Enligt vad jag erfarit avser att avsätta särskildamedel för att stödja etablering av nya företag i och verksamhet ianknytning till högskolan i . Även har enligt vad jag erfarit beslutat avsättasärskilda medel för att stödja etablering av nya företag i genomdet s. k. 1990-projektet. utreder frågan om ytterligaresatsningar inom hotellområdet i . Jag återkommer senare (bil. 8) med bl. a. förslag om attregeringen skall föreslå att anvisa ytteriigare 440 milj. kr. påanslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. Över detta anslag anvisas bl. a. medelför lokaliseringsbidrag som beslutas av regeringen och statens industriverk. Avdessa medel beräknar jag att högst 125 milj. kr. skall komma till användningför särskilda projekt inom främst den privata tjänste- och servicesektorn samtturistnäringen i . Jag har i det föregående redovisat förslag till insatser iNorrbottens län. Problemen i består dels i de aktuellasysselsättningsminskningarna, dels i en fortsatt långsiktigt svag utvecklingav näringslivet. Detta innebär att särskilda resurser måste avsättas för atthjälpa och stödja de enskilda människor som berörs av strukturförändringarna.Förslagen innebär vidare att aktiva insatser görs inom flera politikområden föratt genom infrastrukturförbättringar och andra åtgärder skapa bättre förutsättningarför ett långsiktigt bärkraftigt och differentierat näringsliv. Jag vill avsluta framställningen med att sammanfattaförslagen om ytterligare medel till insatser i så som deredovisas under olika huvudtitlar. - 40,0 -115,0 - miljö- och 10,0 Utöver detta redovisas iindustridepartementets bilaga förslag om att 440 Prop. 1987/88:86 milj. kr.skall tillföras anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m. Av dessa medel beräknarjag högst 125 milj. kr. för projekt i . StatsrådenLeijon, , , , , , ,och anmäler härefter sina förslag och utvecklar närmare deåtgärder som hör till vederbörandes ansvarsområde. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i proposition föreläggerriksdagen vad jag och övriga föredragande har anfört för de åtgärder och deändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagor enligt följande: Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1987/88:86 Bilaga 1 Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. B 5.Utrustning m. m. för polisväsendet 1 Utlokalisering av vissa delar av rikspolisstyrelsensdatabehandling Rikspolisstyrelsenhar en dataanläggning som har byggts ut successivt och enregisterbyrå för den registerverksamhet som hänger samman med databehandlingen.Rikspolisstyrelsen databehandlar numera en rad handlingar för helapolisväsendet men också för andra myndigheter i rättsväsendet. Den senareverksamheten äger rum inom ramen för bestämmelserna i kungörelsen (1970:517)om rättsväsendets informationssystem. Rättväsendetsinformationssystem är enligt 1 § kungörelsen ett system för att insamla, lagra,bearbeta och lämna uppgifter som har samband med verksamheten i polis-,åklagar- och domstolsväsendet samt kriminalvården. Systemet skall enligt sammaparagraf bestå av delsystem. Delsystem ingår i vad som brukar benämnas BROTTSRI.Systemen samordnas genom samarbetsorganet för rättsväsendetsinformationssystem (). Enligt2 § kungörelsen finns det bl. a. delsystem för databehandling av - dom och slutligt beslut i brottmål harenligt samma paragraf ansvar för driften av de delsystem där nu nämndahandlingar databehandlas. dataregistreraruppgifterna i handlingarna. Uppgifterna i strafföreläggande och domar samtvissa andra handlingar med anknytning till datarutinerna för strafföreläggandeoch domar i brottmål registreras genom optisk läsning. Övriga handlingar dataregistreraspå traditionellt sätt. Dataregistreringen är omfattande. 2 1987/88. Antalet registreradehandlingar fördelar sig enligt följande, nämli- Prop. 1987/88:86 gen Bilaga 1 - strafföreläggande 80000 -brottsanmälan 1000000 - domaroch slutliga beslut 90000 Vid stanssektionen inom registerbyrå finns ett 40-tal tjänster.Stanssektionen svarar för dataregistreringen av uppgifterna i de handlingar jagnyss nämnde och i en rad andra handlingar, bl. a. i fakturor och andraadministrativa handlingar och i passhandlingar. läggeremellertid ut viss dataregistrering på företag i . För dettabetalar omkring 10 milj. kr. Kontrollsektionenvid registerbyrån utför de kontroller som behöver göras i den efterföljandedatabehandlingen av ordningsförelägganden, strafförelägganden och domar ibrottmål. Kontrollsektionen omfattar 34 tjänster, praktiskt taget alla ikontorskarriären. Sektionen kommer att utökas med tre tjänster ,då styrelsen får en ny rutin för uppbörd av domstolsböter. Sektionen har även andrauppgifter än dem som har angetts här, bl. a. vården av det s.k. person- ochbelastningsregistret (PBR) och hanteringen av utdrag ur registret. För attbelysa verksamhetens omfattning kan jag nämna att debiteringen av böter m. m.i rutinerna för ordningsföreläggande, strafföreläggande och domar i brottmålberäknas till omkring 120 milj. kr. 1.2 Översyn av BROTTSRI Samarbetsorganetför rättsväsendets informationssystem () ser över systemen iBROTTSRI i samarbete med , riksåklagaren, ,och statskontoret. väntas ta upp frågan om systemeni BROTTSRI på grundval av en rapport som en arbetsgrupp i SARIlägger fram omkring . De nuvarande systemen i BROTTSRI är intelängre effektiva och måste ersättas med nya system. Inför ett sådant byte studerararbetsgruppen bl. a. frågan i vad mån ny teknik kan användas för att renodlaoch decentralisera databehandlingen inom rättsväsendet. Enligtvad jag har erfarit har och riksåklagaren avslutatförstudier i fråga om nya rutiner för ordningsbot och strafföreläggande. 1.3 En enhet i för viss databehandling som ankommer på Attflytta databehandlingen i nuvarande rutiner vid styrelsen låter sig knappastgöra. En flyttning bör i stället ske i samband med att nya rutiner utformas. Denya rutiner för ordningsbot och strafföreläggande som rikspolissty relsen och riksåklagaren nu planerar beräknas vara i drift . Rutinerna bör enligt minmening utformas med sikte på att databehandling- Prop. en och de uppgifter somhänger samman med den, inbegripet uppbörd och Bilaga 1 maskinell framställning avmeddelanden till olika slag av register, skall förläggas till en ny enheti , lokaliserad till . bör också prövas i vilkenutsträckning befintliga resurser på dataområdet i kan utnyttjas förvissa arbetsuppgifter. När den nuvarande rutinen för databehandling avdomar i brottmål skall ersättas av en ny rutin, bör den enligt min meningockså utformas så att databehandlingen skall kunna De uppgiftersom är knutna till databehandlingen bör utföras av personal vid enheten. Vilkaytterligare uppgifter som bör läggas till enheten i är svårt att nu haen klar uppfattning om. Det får undersökas i det fortsatta arbetet. Enheteni bör börja sin verksamhet . Ettantal personer bör dock anställas /90. De börutbildas vid för sina uppgifter vid enheten i ochför att de skall kunna fungera som instruktörer för annan personal vid enheteni . Ävenandra merkostnader än utbildningskostnader kommer att uppstå. Det gällerkostnader för bl. a. databehandling, dataöverföringar och lokaler. Dessamerkostnader kommer att uppkomma under de år som enheten byggs upp och den tidunder vilken motsvarande verksamhet i avvecklas. Jag räknar med attden merkostnaden kommer att stanna vid 10 milj. kr. bör inte enheten iKiruna medföra några nämnvärda merkostnader jämfört med det fall attuppgifterna skulle ha legat kvar i . Detär svårt att nu bedöma hur enheten bör dimensioneras slutligt. Flera svårberäkneligafaktorer spelar in. En sådan gäller behovet av central dataregistrering påsikt. De berörda centrala myndigheterna räknar med att de lokala myndigheternainom rättsväsendet skall svara för dataregistreringen, allt eftersom lokaladatorer tas i bruk. Det är emellertid svårt att säga hur snabbt en sådanutveckling kan bli verklighet för alla myndigheter i rättsväsendet. Fråganmåste emellertid uppmärksammas vid den slutliga dimensioneringen av enheten ochvid bedömningen av frågan i vad mån viss dataregistrering bör läggas ut tillföretag i . Jagräknar emellertid med att enheten i blir ett viktigt sysselsättningstillskottoch att den kommer att ge en ökad differentiering av arbetsmarknaden i . Jagavser att föreslå regeringen att ge och andra berörda i uppdragatt ta fram ett förslag i frågan. I förslaget skall bl. a. belysas förslagetskonsekvenser för berörd personal vid . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utrustning m.m. för polisväsendet på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i m. m. Bidrag till kommunala flygplatser m. m. Påstatsbudgeten för /88 har 15 milj. kr. anvisats för regionalpolitisktstöd till kommunala flygplatser. Från anslaget kan bidrag utbetalas dels fördrift, dels föi" investeringar. Utöver dessa 15 milj. kr. har regeringen iprop. 1987/88:64 bil. 1 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland föreslagit att ytterligare 35milj. engångsvis anvisas som kan användas under för bidrag till enbartinvesteringar. Enligtföredraganden skulle bidrag kunna utgå i sådana fall där behovet av enflygplats är av regionalpolitiskt stor betydelse och där flygplatsen som sådanhar en roll som matarflygplats till primärnätet. Genom att ett större beloppkan ställas till förfogande för bidrag till en enskild investering bör enligtföredraganden i förekommande fall det ekonomiska ansvaret för driften avflygplatsen och för själva trafiken åvila lokala och regionala intressenter. Ipropositionen nämndes en flygplats i som ett aktuellt projekt. Föratt möjliggöra en flygplatsinvestering i för enbart matarflyg tillinrikesflygets primärnät bör nu ytterligare 15 milj. kr. särskilt anvisas fördetta ändamål utöver de 35 milj. kr. som regeringen tidigare föreslagit förflygplatsinvesteringar i inland. Också när det gäller Arvidsjaurskall ansvaret för driften av flygplatsen åvila lokala och regionalaintressenter. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Bidrag till kommunala flygplatser m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av 15000000kr. att användas för investering i en flygplats i . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1987/88:86 Bilaga 3 Anmälantill proposition om särskilda regionalpoHtiska insatser i m. m. Investeringsmedel för lokalisering av centralaADB-enhet till Vidsin anmälan till budgetproposition föreslog statsrådet att encentral ADB-enhet hos skulle byggas upp och lokaliseras till (prop.1987/88:100 bil.