prop · GB0348 · 1987-12-31 00:00:00 — 6 §-tiUägg), o begränsade skattekompenseranderäntebidrag för konventionellt beskattade ägareav hyreshus, o begränsad s.k. ingängsvärdebelåning vid ombyggnad Budgetbelastaingamahänförs tiU Prop. oen generell ujjpräkning av schablonbeloppen för hus med i förhållande tiUnuvarande metod, oytterligare höjda schablonbelopp för hus på gnmd av krav på höjd utgångsstandardm. ohöjda räntebidragsunderlag efter kostoadsredovisning för kvalitetshöjande åtgärdersom inte omfattas av schablonsystemet, ohöjning av den övre gränsen för skattekompenserande räntebidrag från 125 tiU130 % av räntebidragsunderlaget, o höjda ortskoefficienteri vissa fall (altemativt förslag), o minskad rationaUseringsfaktori tidskoeOicienten, o tiUämpning av ränlebidragstrappanm.m. oökade tiUäggslån vid ombyggnad av miljonprogramsområden. Budgetförstärkningaroch budgetbelastningar pä gnmd av förslagen om systemförändringarbalanserar i stort sett varandra. Bilaga 3 Prop.1987/88:48 Sammanställning av remissyttranden överdepartementspromemorian (Ds Bo 1987:3) Förenklade metoder att beräknalåneunderlag och räntebidragsunderlag för bostäder 1 Allmänt om remissförfarandet Efterremiss har följande yttrat sig över promemorian: , riksrevLsionsveiket,, länsbostadsnämnden i , länsbostadsnämnden i Öslergöfiandslän, länsbostadsnämnden i , länsbostadsnämnden i län, länsbostadsnämnden i , i Norrbottenslän, statens m-stitut för byggnadsforskning, statens planverk, statens pris-och kartellnämnd. , stadshypotekskassa.Sparbankemas Intecknings AB, , ,,, Industrins Byggmaterialgmpp, Industrigmppenför Lätt Byggeri, , , ,, , AB ,, Stiftelsen i , Mimeroch genom Föreningen . Yttrandenhar även inkommit från Samlingslokalorganisationemas Samarbetskommitlé, , , , Industrigmppen förEnergihushållning i Byggnader, Kvinnors Byggforum, . Nordiska Trähus i , Stor-Stockholms planeringsnämnd.Betongindustrins Samarbetsråd, , , i och arkitekten . Iremissammanställningen ingår inte remissvar som har inkommit efter den 25september 1987. Remissammanställningen är i huvudsak disponerad som promemoriaaVarje avsnitt inleds med en kort sammanfattning. 2 Schablonmässigt räntebidragsunderlag vid nybyggnad - hus Samma/fattning: Remissinstansema är övervägande positiva tiU förslaget om ett schablonmässigtberäknat räniebidragsunderlag. Reduceringen av antalet schabloner uppfattas iallmänhet som en förenklmg. De negativa remissinstansema framhåller däremotatt ett färre antal schabloner i sig inle ger en enklare metod. Flera instansermenar all den föreslagna metoden kan medföra kvalitativa förbättringar. En delremissinstanser ger uttryck för önskemål om ytterligare utveckling avutgångsstandarden. Ett vanligt påpekande är att införandet av en bmttoareaprincipinte innebär någon förenkling om principen inte används vid hyresberäkningar, kvarboendegaran- tier m.m.Flera remissinstanser anser att förslaget i fråga om låntagar- Prop.1987/88:48 byggda egnahem iimebär en överkompensation som styr mot stora hus. () anför att man "ser positivtpä ambitionen att verka för förenklingar av metodema att beräkna låneunderlagoch räntebidragsunderlag inom ramen för det nuvarande bostadsfmansieringssystemet.En vikfig fråga som dock inte betonas tillräckligt i utredningen är att subventionssystemetskall verka för pressade kostaader". () avstyrker metoden och framhåUer bl.a. följande. "Ett mindre antal variabler i beräkningsmetoden innebär i sigingen' förenkling så länge antalet uppmätningar m m i stort sell äroförändrat, och en ökad mängd skälighetsprövade poster innebär ett avsevärt merarbete,fömtom att resultatet som ovan påpekats blir osäkrare och svårare att fömtse.Länsbostadsnämndernas och samlade erfarenheter från många årstillämpning av olika beräkningsmetoder visar entydigt att antalet variabler ien metod inte avgör om den är lätt eller komplicerad att tillämpa, så längevariablerna är entydiga och väl definierade. Det som avsevärt försvåraranvändningen är oprecisa definitioner, variabler som inte beaktar betydande kostaadsskiUnadermellan olika utföranden samt kostoadsprövning av många poster. Den föreslagnametoden innehåller alla dessa företeelser, och skulle skapa påtagligatillämpningsproblem om den infördes, även om lånemyndighetema gjorde mycketöversiktliga prövningar och i huvudsak godtog sökandens uppgifter." Lånsbostadsnämnderna i , ,, och och tUkiyrker metoden. Nämndernapoängterar att förslaget innebär en förenkling. Det påpekas även att metoden möjhggörteknisk utveckling samt kvaUtativa förbättringar. iÖstergötlands län fmner att minskningen av antalet schabloner bör få effekt påhela blankettfloran och på möjlighetema att rationalisera ansöknings- ochhandläggningsförfarandet i anser "att den ipromemorian presenterade beräkningsmodellen i vad avser hus har alltför månganegativa styrnings-effekter för att den skall kunna tas i bruk ulan omfallanderevidering. En mer detaljerad metod som på elt riktigt sätt och ulan stymingseffekteruppfångar skiUnader i ulförande, kvaliteter och kostoader är attföredra". (Plv) anför "att förslaget omräntebidragsunderlag vid hus, efter ingående bearbetning, har fördelar iförhållande tiU nuvarande regler. Flera av förslagen kännetecknas av en markanträttvisare styrning av räntebidragen till angelägna baskvalileler hosbostäderna. Riskerna minskar att statliga subventioner bekostar överstandard.Den byggande får större valfrihet att inom en given ram välja optimalutformning och man slipper låsning till dagens teknik". Plv betonar vidareatt en vUctig fömtsättoing för förenklade låneregler är all de kan knytas tillreglema i verkets nybyggnadsföreskrifter. () anmärker att arbetsgmppen inte re dovisar "på vUket sätt det nya förslaget innebär sådana förenklingar och förbättringar i lånesystemet att det motiverar ett byte av system. De bostads politiska konsekvensema av förslaget diskuteras knappast alls. Eftersom ett nytt system med all sannolikhet kommer att bli bestående för en ganska av sevärd lid bör dess konsekvenser noga analyseras innan del införs. rian ger inte tillräckligtunderlag för ett välgrundat ställningstagande. EnligtSPK:s uppfattning medför ett subventionssystem där faktiska kostnadersubventioneras upp till ett visst tak att marknaden relativt snabbt anpassarsig så att takbeloppen blir till golv, dvs intressenterna försöker att mjölkaut mesta möjliga subventioner för sina byggprojekt. Man kan därför vänta sigett ökat missnöje med nuvarande system, dels för att angivna belopp "inteär anpassade lill den faktiska kostaadsutvecklingen", dvs de har blivitgolv, dels att "slupstockseffekten" vid överkostaadställer till med stora problem eftersom konsumentema då i ett slag får betalafullt marknadspris. Det nuvarande och föreslagna systemet medför alltså att intressentemaägnar sina krafter åt att utaytlja systemets alla möjligheter och att påverkastatsmaktema till "förbättringar", i stället för att utnyttja ett fungerandemarknadssystems förmåga all skapa prispress, produktivitetsökning ochinnovationer". (Kommu/förbundet) fi-amför som sin mening att det är "kommunensmål och inle schablonema som skaU styra bostadsbyggandets utformning ochinriktning. Det föreslagna systemet bör kunna ge utrymme för en ökadflexibilitet men ställer också krav på vaksamhet frän kommunens sida när detgäller kvalitet och kostaader. Delta kan leda till merarbete för kommunen. Ettgenomförande av systemet fömtsätter också alt det kommer att tillämpas i enförenklingsanda av bostadsverket. Annars finns risk att slutresultatet blii enmer omfattande byråkrati än vad vi har fn." KonungariketSveriges stadshypotekskassa (Stadshypolek) tUlstyrker me- , loden eftersomreglerna om fastställande av värden är sädana att de kan accepteras även förlån upp tUl det stafiiga lånets undre gräns. () tiUstyricer de föreslagna åtgärderna bl. a. medmotiveringen att de ger möjlighet att höja imderlaget för räntebidrag.Höjningen krävs med hänsyn till den förväntade kostaads-ökningen inyproduktionen. (Banlöreningen) är i princip positiv tUl förslaget, men betonaratt en mer övergripande reformering av räntebidragssystemet, vore önskvärd. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag () ifi-ågasätter om den nya schablonmetodenverkligen innebär någon förenkling. Entreprenörföreningenförordar förslaget och anför bl. a. följande. "Den förenklade metoden förberäkning av räntebidragstmderlag har flera förtjänster. Det är t extilltalande att metoden har karaktär av rambudget för skilda intressenter ibyggprocessen. Därigenom görs åtskilhiad mellan kommun, byggherre ochentreprenör. Såvitt kan bedömas är också de värdebärare som utvalts merrenodlade än i nuvarande metod Det är en fördel att antalet värdebärare ärlitet, även om själva antalet inte är avgörande för förslagels enkelhet. Schablonemaär lättillgängliga även för en vidare krets av intressenter. För att metodensfördelar skall tas fill vara är en smidig myndighelshantering viktig. Förslaget innebär enfortsatt nyorientering bort från en långtgående myn- Prop. 1987/88:48 dighetsstymingmot ett ökat ansvar för byggherrama, vilket utgör ett vikfigt dynamiskt inslagsom bör främja nya initiativ, ny teknik och effektivare samverkansformermellan beställare och entreprenörer som främjar produktivitetsutvecklingen." () tUlstyrker ett schablonmässigt beräknaträntebidragsunderlag baserat på fiinktionsbelopp, men anser att genomförandetav förslaget kan anstå till efter omorganisationen av planverket ochbostadsstyrelsen. efterlyser ytterUgare utredning, eftersom den föreslagnametodförändringen kan innebära att stödet tiU bostadssektorn trappas ned. () ser positivt på dén strävan tiUförenkling som genomsyrar promemorian, men hade önskat ett utförligareunderlag för sina ställningstaganden. Förbundet delar uppfattningen att antaletschabloner bör skäras ner och menar att det sannolikt vore tillräckligt med elltjugotal ännu mer fiinklionsinrUctade schabloner. Riksbyggenavstyrker metoden med motiveringen att den inte medför något större mått avförenkling. anser däremot all det finns en uppenbar risk för enstyrning mot försämrad kvalitet i bostadsbyggandet. () poängterar att förslaget kan leda tiU kvaUlels-försäraringar.Förslaget torde enligl HSB bU gynnsamt i huvudsak för byggherrar som väljerstereotypt byggande med minimikvalitet. Vidare kan HSB inte acceptera ettförslag som medför ökad osäkerhet om de framtida boende-kostaadema. () tror att den föreslagna metoden, med ett fåtalschabloner för huset, ger tUlräckligt god kostaadsan-passning och ger en rammed en frihetsgrad som uppmuntrar ell kompetent agerande av byggherre och bestäUare. ABSvenska Bostäder (SB) anför bl. "Vi tiUstyricer de förenklingar somgjorts i den nya metoden att beräkna låneunderlag, bl a att det blir färreschablonbelopp. Ettenklare och mer överskådligt fmansieringssystem skulle underlätta snabba ochriktiga beslut. Det skulle också underlätta all kunna ange konsekvensema avolika invesleringar. T ex för hyresgästema. Vimäste dock konstatera att de nu föreslagna förenklingarna bara berör en marginelldel av systemen." , Stiftelsen i och tUlstyrkerförslaget FöreningenSveriges Praktiserande Arkitekter () menar att det gene-reUt sett är svårtatt se fördelama med föreliggande förslag. SPA hävdar att för att göra en såomvälvande förändring krävs att man är säker på att vmna avsevärda fördelar. "Nugällande schabloner styr utformningen av bostäder på ett oplanerat och olyckligt sätt genom atl förhållandet mellan olUca schablonbelopp inle av speglar dagens kostaadsrelationer. En radikal översyn av beloppen krävs. Även antalet schablonerbör ifrågasättas, men även föreliggande förslag Prop. 1987/88:48 tycks geen negativ styrning, bl a allt för låg utrymmesstandard. Vi tror inte att denföreslagna mycket drastiska minskningen av antalet schabloner ger möjlighet attåstadkomma önskad valfiihet" () framhåller att metoden bör kompletteras, så att enstyrning sker mot energihushållning utöver gäUande byggnorm. LB-HUSAB påpekar att reduktionen av antalet variabler, kan medföra att vissa hustyjjerkommer att gynnas. Industrigruppenför Energihushållning i Byggnader (lEB) anför bl. "Vi sympatiserar meddepartementets strävan efter förenklingar. Enligt vår mening har emellertid arbetsgmppenägnat otillräcklig uppmärksamhet ål de ekonomiska aspektema och mer ännödvändigt uppehållit sig vid den nuvarande metodens komplexitet." lEBfinner det olyckligt om,den föreslagna beräkningsmetoden införs, framför alltdärför att betydelsen av en låg års-kostoad inte blir fillräckligt beaktad.Vidare anser lEB att ett modernt system måsle baseras pä datateknik. () är positiv tiU förenklingen avhusbelåningen, men anser all räntebidragsunderlaget är alltför lågt i förhåUandetUl produktionskostoadema. () tiUstyrker förslaget, men betonar atträntebidragsunderlaget för småhus inte får missgynnas i förhållande tUl flerbostadshus. KarinLidmar anser bl. a. att kostoadsbärama är för grova för att möjliggöraföljsamhet mellan fmansiering och verkliga kostoader. Dessutom gynnar denföreslagna metoden dåligt utoyttjade areor och planlösningar med låg allmängUtighet 3 Schablonmässigt underlag vid nybyggnad - mark Sammanfattning: Remissinstansema har olika uppfattningar angående slopandet av lägestiUägget.De stadiga myndigheterna är i allmänhet positiva medan byggherreintressentemaär negativa eller tveksamma till förslaget. De instanser som tillstyrkerförslaget anser att boendekostoaden bör påverkas av hur efterfrågat ett områdeär. Ett övervägande antal av de remissinstanser som yttrar sig i frågan fillstyrkerden föreslagna uppdelningen av tomt- och grundberedningskostoaden. Flerainstanser påpekar att risk fmns för en försämrad utemiljö, om kostoadema förfinplanering och tomtutmsöiing fär ingå i exploateringskostoaden. En del remissinstanserifrågasätter terrängindelningen. RRVfmner inte resonemanget om markbelåningen hell konsekvent. "Delskonstateras på sidan 11 att exploateringsområden kan vara mer eUer mindre lattexploateradevilket givetvis betyder skillnader i kostoadema för olika exploateringsområdensamt att det nuvarande systemet ej tar tillräcklig hänsyn fill detta. Samtidigtförordas i strid med detta etl mer enhetligt ränte-bidragsunderlagssyslem för markbelåningen. Iblandkan det ur samhällsekonomisk synpunkt vara lönsamt att bygga bo städer på dyr och ur byggnadsteknisk synpunkt otiUgänglig maric. Så kan t ex vara fallet vid vissa förtätningar i områden drabbade av utglesning då 26 mangenom att utaytlja befmtiig service och infi-astruktur dels ökar under- Prop.1987/88:48 laget så att redan gjorda investeringar kan fortsätta att utoyttjasoch dels und-vUcer nya investeringar. Det är därmed inte sagt att allt byggandepå dyr och otillgänglig mark är samhällsekonomiskt berättigad och börsubventioneras. Kostoadema behöver då inte ses enbart i betydelsen denenskilda bostads-konsumentens kostoad utan även kostoaden för samhäUét" BostUlstyrker det föreslagna ränlebidragsunderlaget för mark, men påjje-kar attdel finns en risk att de separata takbeloppen driver upp den totala markkostoaden.Bos menar atl detta kan undvikas om man fastställer gemensamma takbelopp,vilket även skulle förbättra möjligheten till substitution mellan tomt- och exploateringskoslnad. LånsbostadsnämndernatUlstyrker uppdelningen av tomt- och grundbered-ningsbeloppet.Länsbostadsnämnden i gör emeUertid följande påpekanden. "En detalj när det gäUer markbelåningen är att i PM:en sägs att det beloppsom anges skall avse byggande i storkvarter och att vid konventionell planutfommingjusteringar skall göras. Kostaadema finns i samma utsträckning vid båda dessabebyggelseformer. De hamnar i större utsträckning hos byggherren när det gällerbebyggelse i storkvarter medan kommunema å andra sidan tar ul motsvarande kostoadervid konventionell planutformning i markpriset. Beloppen bör därför gällaoavsett planutformning. Kostoader som faller inom exempelvis begreppetexploatering belastar i sådana fall markkostoaden. Ett hänsynstagande till detlamåste kunna göras inom ett totalt takbelopp för de tre föreslagna kostoadsslagen.Takbeloppen kan fä en styrande effekl i så måtto att kommunema kommer attsträva tiU dessa maxbelopp," Länsstyrelseni menar bl. a. att uppdelningen av TOG-beloppen är felaktig"eftersom de tre delpostema kan sägas fungera som kommunicerande kärl -höga exploateringskostoader bör leda till låga tomt-kostaader och vice versa.Även om verkligheten inte helt följer den teoretiska mcxlellen så finns detett klart samband mellan de tre delpostema. Sålunda kan exempelvisparkområden/grönytor, lekplatser och mindre vägar ibland uppträda som tomikostaaderoch i andra fall som exploateringskostaader beroende på viUcen delaljplanelösningkommunen valt Enligt förslaget skall kostaadema för va och exploatering prövasi varje enskilt ärende. Detta innebär att behandlingen av de enskilda ärendenakompliceras eftersom nya kostaadsprövningar införs. Viss risk för dubbelbelåninguppkommer också eftersom de kostaader som ingår i nuvarande TOG-belopp inleentydigt kan hänföras tiU bestämda delbelopp". Plvti U styrker förslaget. a. följande: "Styrelsen är i princip positiv tUl förslaget sombör möjliggöra en kostnadspress även pä marksidan. Genom all endasttomtbeloppen i fortsättoingen behöver fastställas kommunvis underlättaskommunens framställningar till länsbostadsnämnden om nya belopp. Olika zonerbör kunna fmnas inom en och samma kommun. Om ett syslem medtakbelopp införs är det nödvändigt atl beloppen juste ras med hänsyn fill kostaadsutvecklingen. Styrelsen vill även understryka alt "taken" inte får sättas så att det blir helt omöjligt för kommunemaall få täckning för sina kostaader i områden med svåra grundförhållanden. sammanhang finns cx:lcså skäl att påpeka att behovet av pålningi mycket Prop. 1987/88:48 hög grad påverkar kostaadema fbr exploatering och VA.De lägestillägg som gäller i tätortemas centrala delar avsjjeglar i mångafall en fakfisk merkostaad vid exploatering. Detta måste beaktas när takbeloppenfastställs. Enligt styrelsens mening är det nödvändigt att ytterligare analysergenomförs av kostaadema i olUca kommuner innan takbelopp läggs fast" "finner uppdelningen avnuvarande tomt- och grundberedningsbelopp i tre delbelopp mycket intressantDärigenom görs en klar åtskillnad mellan de kostaader, som är hänförliga tUlkommun och byggherre. Föreningen anser (x;kså att syftet med uppdelningen ärgott, nämligen att motverka kommunemas övervältring av vissa kostaader påbostadsprojekt. Det är emellertid oklart vilka medel utöver en redovisningsom kan användas för att förhindra sådana kommunala övervältringar. Extra högtmarkvärde på grund av gott bostadsläge skall enligt förslaget endast fåbeaktas i pantvärdet (sid 47). Hur värjer sig köparen av mark från koinmunenmot kommunala krav på extra höga markpriser? Föreningen noterar att samfiiga tre delbelopp förses medtak som endast kan ändras av regeringen. Detta understryker regeringensintresse för frågan. Det kan dock bU en vansklig uppgift för regeringen attfölja utvecklingen. Indelningen i olika terrängtyper ställer sig föreningentveksam fill, eftersom endast en terrängtyp skall användas per kommun.Variationerna i mark-fömtsättningar är normalt avsevärda inom kommunema, vilketmedför att metoden kan bli för grov. Att flack terräng alltid skall anses lältexploaleradstämmer inte med erfarenheten. Gammal sjöbotten kräver ofta mycket dyrbar pålning.Förslaget bör ses över i dessa delar. Förenklingen skapar annars onödigaproblem". tiUstyrker uppdelningen av tomt- cx;h grundberedningsbeloppet förordar beräkningsmetoden förräntebidragsunderlag för mark, fömtsatt att lakbeloppen kontinuerUgt följs uppoch ses över. HSB finner det positivt att förslaget innebär enflexiblare markbelåning. HSB anmärker alt exploateringskostoadema borde indexuppräknassamt att de olika terrängtypema bör definieras. betraktar den föreslagna uppdelningen av nuvarande TOG-belopppå en kommundel och en byggherredel som naturlig. Uppdelningen underlättar kostaadsjämförelseroch uttrycker tydligare än nu respektive parts kostnadsansvar. äremellertid tveksam till indelningen av terräng och menar att ett altemafivvore "lätt, normal och svår". SB uppfattar förslaget avseende markbeläning som enförsämring. menar att det är tiUräckligt attdifferentiera takbeloppen med hänsyn till om terrängen är normal eller intenormal (pålning, sprängning). anser att nuvarande metod med tomt- och grundberedningsbelopp samt lägestiUägg inte bör ändra.s. a. följande: "Förslagen med takbelopp, avskaffat lägestillägg och halverat sanerings tillägg kommer att verka i samma riktning. För vissa kommuner blir det räntebidragsgrundande beloppet av dagens ToG, läges och sa neringsbelopp. Delta innebär högre boendekostaader i storstädema men även 28 i länscenira och motsvarande tätorter." åberopar en beräkning av StcKkholms Prop. 1987/88:48 stadoch anför: "Därvidframkommer att Stcxikholm och hela regionen drabbas hårt av begränsningama avmarkbelåningen och av att lägesfilläggen tas bort och saneringstilläggenhalveras. Effekten av dessa förändringar blir inte alls lika stora i landet iövrigt. Däremot ger de kompenserande förslagen i stort sett likartad effektöver hela landet. Totalt sett innebär detla en omfördelning av subvenfioneraafrån Stockhohn fill övriga landet. Om förslagen genomförs och staten samfidigtinte är beredd att totalt sett öka subvenfionema till bostadsbyggandet fårbostadsbyggandet i påtagligt minskat statligt stöd. Genomförändring av markschablon och borttagande av lägestillägg försämrasmarkbelåningen för stafiigt belånade småhus med ett par hundratusen kronor.Styckehusen med statliga lån föreslås cx;kså fä ändrade husschabloner.Effekten av de olika förändringsförslagen och dem sammantagna har inte redovisatsav departementsgmppen. Beräkningen som genomförts i pekar päallvarliga konsekvenser av förslaget för byggandet av och efterfrågan päsmåhus. Departementet bör närmare penetrera dessa effekter innan eventuellaförslag läggs." 4 Tillägg för byggherrekostnader Samnumfattning:Flertalet av de remissinstanser som diskuterar förslaget om ett schablonbeloppför byggherrekostnader är positiva tUl principen. -En del instanser anser attmaximibeloppen är för lågt satta samt att rnindre projekt missgynnas. Länsbostadsnämndeni ser positivt pä att tUlägget faststäUs med utgångspunkt frånarea. "Även den reduktion vid ytor över 5 000 kvm som föreslagits fillstyrkernämnden. Nämnden vill d(x;k justera förslaget pä så sätt att schablonen börvarieras beroende på entreprenadform. Byggherrens egna kostaader varierar,beroende på om det är fråga om total- eller annan entreprenadform. Med endasten schablon fär man stymingseffekter mot totalentreprenadformen med åtföljandeöversubvention för byggherren." Länsbostadsnämndeni är positiv tiU schablonbelopp för byggherrekostaader. Lånsstyrelseni lån tUlstyrker förslaget. Plvanser inte att förslaget är kontroversieUt, men gör följande påpekande. "Planverkethåller med arbetsgmppen om att det vore rimligt att minska schablonen för byggherrekostaader/m(s 31) vid större projekt figur tyder dock på attstordriftsfördelar saknas. Förslaget är dessutom tveksamt om schablonenreduceras vid 5.000 m, det leder bara till att alla projekt delas uppi gmpper om högst ca 60 lägenheter." Entreprenörföreningenanför bl.a. följande. "Del bör ocksä klarläggas om byggherrens kostaader för konsulter, avgift er, egen administration m m skall tillgodoses genom en schablon eller in om ett lakbelopp. Eftersom beloppen synes vara snävt tilltagna bör scha blon väljas. Det är positivt alt arbetsgmppen tagit hänsyn till all små pro jekt har högre kostaader och därför föreslagit högre belopp för projekt upp till 5 000 m. För tydlighetensskuU bör klart skrivas att reduktionen Prop. 1987/88:48 endast gäUer tUlkommandeytor utöver 5 000 m. Enligtpreliminära beräkningar som föreningen låtit utföra medför schablonen attendast av byggherrens kostaader (exklusive räntor och moms) rymsinom schablonen.