prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Under denna rubrik finns bestämraelser sora rörinrättandet av styrelserepresentation.Reglerna, 6-10 §§ i lagförslaget, motsvarar i stort 10-14 §§ LSA och 11-15 §§LSABF. Förutom vissa följdändringar ibestära- melserna på grund avdet som föreslagits i det tidigare, görs i regel- Prop. 1987/88:10 systemet två ändringar isak. Den ena ändringen gäller att kravet slopas på facklig representativitet på arbetsplatsen förrätten att inrätta styrelserepresentation (6 §). Genom den andra ändringen tas kravet bort päsvensk nationalitet som villkor förstyrelseuppdrag för arbetstagarrepresentant (9 §). 6 § Beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställdafattas av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget. Rör beslutet moderföretag, fattas det av en lokal arbetstagarorganisationsom är bunden av kollektivavtal i förhållande tillett företag inom koncernen. skall skriftligen underrättas om beslut att inrätta styrelserepresentation för de anställda, I 10 § andra stycket finns bestämmelser om att en arbetstagarledamot eller ensuppleant kan tillträda sitt uppdrag tidigast tre mänader efter det att underrättelsen kom företagetsstyrelse till hända. Bestämmelsens första stycke motsvaras av 10 § första stycketLSA och 11 § första stycket LSABF, Enligt dessa bådabestämmelser ställs två förutsättningar uppför att en lokalarbetstagarorganisation skall ha rättatt inrätta styrelserepresentation; delsskall organisationen vara bunden av kollektivavtal i förhällande tillföretaget, dels skall organisationenföreträda mer än hälften av de anställda vid företaget. Om det finns fleraarbetstagarorganisationer sora på detta sätt är bundna avkollektivavtal, är det tillräckligt ora organisationerna tillsammans har dennaanslutning, I den nya bestänmelsen har kravet på facklig representativitet helt tagits bort. Somenda förutsättning för rätt att inrätta styrelserepresentation gäller alltsåenligt bestämmelsens första stycke att parterna är bundna av kollektivavtal. Någon närmarekommentar till förändringen torde inte erfordras (jfr avsnitt 5.2). En motsvarande ändringhar gjorts i andra stycket vad gäller koncerner. Tredje stycket innehåller,liksora enligt gällande rätt, en regel ora underrättelseskyldighet för den fackliga organisation som har beslutat Inrätta styrelserepresentation. I en andra mening idetta stycke har gjorts ett tillägg som.hänvisar till bestämmelsen1 10 § andra stycket. Hänvisningen, som har berörts 1 avsnitt 6.4, syftar till att klargöra att den tremånadersfrist som gäller enligt sistnämnda bestämmelseen- 13 1987/88. bart gäller när arbetstagarorganisationen . 1987/88:10 beslut ora att inrätta styrelserepresentation. Däremot gällerinte någon sådan frist, ora organisationen 1 saraband raed en ny mandatperiod ellerliknande utser en annan person att efterträdaden arbetstagarrepresentant som varit verksam i styrelsen. Skulle detundantagsvis bli aktuellt raed byte av en till styrelseuppdraget utseddarbetstagarrepresentant innan denne har tillträtt sitt uppdrag, dvs. Innan tremånadersfristenhar löpt ut, har givetvis även den nye arbetstagarrepresentanten att iakttaden påbörjade treraånadersfristens utgång. Någon ändring av gällanderättsläge har inte åsyftats i dessa avseenden. 7 § I ett företag som inte ärraoderföretag utses arbetstagarledamot och suppleant för sådan (arbetstagarrepresentanter) av de lokala arbetstagarorganisationer sora är bundna avkollektivavtal i förhållande till företaget. I raoderföretag utses arbetstagarrepresentant av de lokala arbetstagarorganisationer sora ärbundna av kollektivavtal i förhållande till företag inom koncernen. Bestämraelserna i denna paragrafmotsvarar till fullo 11 § LSA och 12 § LSABF. Någonkommentar till bestämmelserna erfordras inte. 8 § Enas inte organisationerna oraannat, gäller följande ordning för att utsearbetstagarrepresentanter. Tillhör i fallsora avses i 4 § första stycket mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget samma lokala arbetstagarorganisation, får denna utse saratligaarbetstagarrepresen tanter. Om en annan sådan organisation företräder rainsten tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, fårdock denna organisation utse en av suppleanterna. Om ingen organisation företräder raer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget,fär de tvä lokala arbetstagarorganisationer som företräder det störstaantalet sådana arbetstagare utse vardera en ledamot och en suppleant, I företag som avses i 4 § första stycket andra meningen fården större av organisa tionerna utse två ledamöter och tvåsuppleanter, Skall på grund avbestämmelsen i 4 § andra stycket endast en arbets tagarrepresentant och en suppleant utses, görsdet av den lokala ar betstagarorganisation som företräder det störstaantalet kollektivav tal sbundna arbetstagare vid företaget. Vid tillämpningen avbestämraelserna i första stycket anses lokala .arbetstagarorganisationersora tillhör samma huvudorganisation som én organisation. Första och andra styckena äger motsvarande tillämpning i fall som avses i 4 §tredje stycket. Därvid skall vad som sägs i förstastycket ora antal arbetstagare avse koncernen i dess helhet. I paragrafen anges den ordning som gäller föratt utse arbetstagarrep- Prop. 1987/88: 10 resentanter, om arbetstagarorganisationerna inte kan enas i frågan. Motsvarandebestäramelser enligt gällande rättfinns i 12 § LSA och 13 § Förutom ensaklig ändring av bestäramelserna, som närraare konrner att behandlas i det följande, har paragrafen redigerats om något 1 syfte att öka överskådligheten. Sora framgår av 4 § föreslås en utökadrepresentationsrätt för de anställda i vissa större företag sombedriver verksarahet inora skilda branscher. De anställda i sådanaföretag har rätt att utse tre ledamöter och tre suppleanter fördessa 1 styrelsen. Till följd av den utökade representationsrätten har det i den nu aktuella paragrafens första stycke gjorts ett tillägg sora reglerar vilken facklig organisation somskall utse de två arbetstagarrepresentanter, dvs. enledamot och en suppleant, sora såledestillkoraraer. Innebörden av de nya reglerna är att en organisation sora representerar mer än fyra femtedelar av de kollektivavtal sbundnaarbetstagarna, vid företaget får utse samtliga arbetstagarrepresentanter, dvs. treledamöter och tre suppleanter, sävida inte en annan kollektivavtalsbundenorganisation företräder minst en tjugondel av dessa arbetstagare. Denna organisation får i sådant fallutse en suppleant. Företräder inte någon organisation mer än fyra femtedelar av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna vid företaget, får den pådetta sätt beräknade störreav organisationerna utse två ledamöter och tväsuppleanter. Den näst största organisationen får i dennasituation utse en ledamot och en suppleant. Det bör i sammanhanget påpekas att vid tillämpningen av de nu angivna reglerna anses lokalaarbetstagarorganisationer som tillhörsamma huvudorganisation som en organisation (andra stycket). Bestämraelserna i förstastycket kan därför i första hand sägas reglera hur arbetstagar-platserna i styrelsenskall fördelas raellan förbund tillhörandeskilda huvudorganisationer. Vilken fördelningsora skall göras mellan förbund inom en och samma huvudorganisation är däremotoreglerat i lagen. I praktiken får dock bestämmelserna betydelse även vid den fördelningen, och de mindre förbunden inom en huvudorganisation har oftast små möjligheteratt få någon "egen" representation i styrelsen. Ett syfte med den utökaderepresentationsrätten är å andra sidan att breddaarbetstagarrepresentatlonen till grupper, kanske inora en och samraa huvudorganisation, som inte har varit representerade i styrelsen (se avsnitt 6.2). Någon uttrycklig lagregel härom har dock Prop. 1987/88:10 inte ansettserforderlig utan fördelningen får liksom göras efter fria förhandlingar organisationernaemellan. Det förutsätts emellertid att förbunden vidfördelningen av platser i styrelsenbreddar representationen så attarbetstagare tillhörande förbund eller arbetsplatser som inte tidigare varitrepresenterade i den mening sora häravses nu får möjlighet att bli det. Bestämmelserna i tredje stycket kräver ingen särskildkommentar. 9 § En arbetstagarrepresentant bör utses bland de anställda vid företaget eller, 1 fråga ora raoderföretag,bland de anställda inom koncernen. Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilttillstånd av näranden förstyrelserepresentationsfrågor utses den som i sådan egenskap tillhör ett annat företags styrelse. Vad som harsagts gäller inte, om företagen medger annat eller ora de ingår i samma koncern. Kravet pånationalitet i 8 kap. 4 § aktiebolagslagen (1975:1385) ellerraotsvarande bestämmelse i annan lag gäller inte arbetstagarrepresentanter. Bestämraelserna i paragrafens första stycke motsvaras av 13 § första stycketLSA och 14 § LSABF. Som tidigare framhållits (avsnitt 6.4) föreligger en skillnad mellan LSA och LSABF i frågan vem sora ärvalbar till uppdrag som arbetstagarrepresentant. Enligt LSA gäller sora huvudregel att en arbetstagarrepresentantbör utses bland de anställda vid företageteller, i fråga om raoderföretag, bland de anställda inom koncernen. I LSABF görsen snävare avgränsning av personkretsen; en arbetstagarrepresentantskall utses bland de anställda vid företaget eller, i fråga ora moderbolag eller försäkringsbolag som ärdotterföretag, bland de anställda inom koncernen. Bestämmelsen i den nu aktuellaparagrafens första stycke har utformats enligtLSA och ställer upp som huvudregel att enarbetstagarrepresentant bör utses bland dem som är anställdai företaget. Det är givetvis av stort värde både för arbetsgivaren och för de anställda, omarbetstagarrepresentanterna i styrelsen har sina anställningar hos företaget.De har därmed som regel en nära personlig kännedomora förhållandena 1 företaget vilket är en tillgångi styrelsearbetet och i kontakterna med de anställda. Inom de fackliga organisationerna råder också uppfattningen att man inte annat än i undantagsfall bör utse någon som inte äranställd i företaget till arbetstagarrepre- Prop. 1987/88: 10sentant. Det kan dock förekoraraa att man t.ex, iett företag - på grund av brist pålämpliga kandidater eller därför att sådana inte fåtterforderlig utbildning för uppdraget - blir nödsakad att tillfälligtanlita en annan person, t,ex. en lokal orabudsraan, för uppgiften. Regeln ger de fackliga organisationernaraöjlighet att i sådana undantagsfall gå utanför personkretsen i företaget, som den ger uttryck åt att de i förstahand bör anlita de anställda i företagetför uppdrag somarbetstagarrepresentant. Andra stycket innehålleren begränsningsregel som skall ses mot bakgrundav bör-regeln i första stycket, I andra stycket föreskrivs att till arbetstagarrepresentant inte utan särskilt tillståndfår utses den sora i sådan egenskap tillhör ett annat företags styrelse, om inte företagen medger det eller ora de ingår i sararaa koncern. Det särskilda tillståndsom avses i bestäraraelsen ges av nämnden förstyrelserepresentationsfrågor (19 §), Genpm det ändraderättsläge för bankinstitut och försäkringsbolagsora bör-regeln i första stycket ger upphov till konrner enligt förslaget ävendessa företag att omfattas av den förevarande bestämmelsen(jfr 14 § LSABF), En facklig organisation på bank- eller försäkringsområdetkan alltså med den nya ordningen i och för sig utse en annan person än en anställdi företaget till styrelserepresentant.Tillhör denna ett annat företags styrelse, krävs emellertid att organisationen inhämtar särskilt tillståndfrån . Bestämmelsen i tredje stycket, sora harbehandlats närmare 1 avsnitt 6.3, saknarmotsvarighet i gällandestyrelserepresentationslagar. Bestämmelseninnebär att en arbetstagare raed utoranordisktmedborgarskap som är bosatt och arbetar här i landet kan utses till arbetstagarrepresentant istyrelsen utan att kommerskollegium eller regeringen ger tillstånd (jfr 53 §aktiebolagsförordningen, 1975:1387). Det bör påpekas attregeln enbart tar sikte på nationalitetsfrågan; ora en arbetstagare med utländskt medborgarskap inte skulle vara bosatt iSverige trots att han arbetar här i landet,blir bestäramelserna i 8 kap. 4 § ABL tillämpliga. Något sådant torde dock vara sällsynt förekommande. 10 § Tiden för en arbetstagarrepresentants uppdrag bestäms av den som utser honom. Uppdragstiden far dock inte vara längre än fyra Den skall bestämmas sä att uppdraget upphör vid slutet av Prop. 1987/88:10 ordinarie stämma på vilkenstyrelseval förrättas. En arbetstagarrepresentant tillträder sitt uppdrag som den som harutsett honom bestämmer, dock tidigast efter det att underrättelse enligt 6 §tredje stycket har kommit företagets styrelsetill hända. Av 19 § andra stycket framgår att kan bestämmaen annan tidpunkt för tillträdet. Paragrafen motsvarar bestämmelserna i 14 § LSA och 15 § LSABF. Enligt gällande rätt anses nämndenför styrelserepresentationsfrågor kunna besluta att en arbetstagarrepresentantinte skall tillträda sitt uppdrag medan nämnden prövarett företags begäran ora undantag från lagen. I syfte att förtydligadetta har en uttrycklig regel om det tagits in i 19 §. I förevarandeparagrafs andra stycke har det gjorts en hänvisningdit. Arbetstagarrepresentanternas arbete i företaget behandlas i 11-15 §§. I stora drag överensstämmer de föreslagnareglerna med de bestäramelser som gäller enligt LSA och LSABF. I vissa avseenden föresläs emellertidviktiga förändringar. Jävsregeln i 14 § har arbetats om i syfte att bättre klargörajävets omfattning. Vidare har i sammabestämmelse tillagts ett nytt stycke sombegränsar arbetstagarrepresentanternasmedverkan i styrelsearbetet 1 sådana företag som avses i 2 § MBL. En annan betydelsefull förändring gällerarbetstagarrepresentanternas ansvar närett företag sora är likvidationsskyldigt enligt exempelvis ABL drivsvidare. Styrelseledamöterna blir i en sådan situation enligt gällande rätt personligen betalningsansvariga-för företagets därefter uppkommande skulder. Enligt15 § i förslaget skall ett sådant betalningsansvarinte gälla arbetstagarrepresentant. I övrigt har vissa redaktionella omarbetningar gjorts ilagtexten, bl.a, i syfte att förtydliga rättsläget 1 vissaavseenden. 11 § inte annat följer av denna lag, skall vad som är föreskrivet 1lag eller annan författning om styrelseledamot ochstyrelsesuppleant i ett företags styrelse tillämpas påarbetstagarledamot och suppleant försådan ledamot. I det har framhållits att det materiel la innehålleti arbetstagarrepresentanternas styrelseuppdrag huvudsakligen bestäms genom rättsregler i de resp. huvudförfattningar som reglerar de skilda före- Prop. 1987/88: 10 tagstyperna, dvs. ABL, FLra.fl. Den nya lagen innebär ingen ändringi detta avseende. Lagtekniskt ärkonstruktionen den att den förevarandeparagrafen hänvisar till dessa andra författningar och föreskriveratt vad som där sägs om styrelseledamot ,och styrelsesuppleant skall tillämpas ocksåpå arbetstagarrepresentanterna, orainte annat följer av övriga bestäramelseri den nya lagen. Bestämmelsen bildar därraed utgångspunktför de övriga paragraferna i detta avsnitt. Där finns regler som avviker frånvad som eljest är föreskrivet för styrelserepresentanter i företagsstyrelser. I sak motsvarar bestäraraelsen oförändrad 8 §LSA och 9 § LSABF. 12 § En suppleant för arbetstagarledamot har rätt att närvaraoch yttra sig vid styrelsens sammanträdensamt vid företagets stämma, även om ledamoten är närvarande. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 15 § första stycketLSA och 16 § LSABF. I dessa senare bestäramelser föreskrivsatt en suppleant för arbetstagarledamot, till skillnadmot vad som i allmänhet gäller förstämmovalda suppleanter enligt ABLm.fl. lagar, har rätt att närvara och yttra sig vid styrelsens sammanträden, även omledamoten är närvarande. I den nya paragrafen har lagts till att en suppleant för arbetstagarledamot har rätt att närvaraoch yttra sig även vid företagets stämma,dvs. bolagsstämma eller föreningsstämma,oberoende av om ledamoten är närvarande eller inte. Som har utvecklats(avsnitt 8.3) får gällande rätt i detta avseende redan nu ansesvara att arbets-tagarsuppleanter har en sädanrätt. Viss osäkerhet har emellertid rått ute i företagenom suppleanternas ställning och syftet är främst attklargöra rättsläget i detta avseende, Arbetstagarsuppleantens möjligheter att agera på stämman är densamraasom arbetstagarledamotens och övrigastyrelseledamöters, Arbetstagarrepresentanternakan i de ärenden som behandlas på stämman lämna upplysningar, ställa frägor och framföra de argument i övrigtsom t.ex, klargör de anställdas uppfattning. Någon rösträtt eller förslagsrätt har arbetstagarrepresentanterna däremot inte, såvidade inte är aktieägare eller utövarrösträtt för aktier sora tillhör en löntagarfondstyrelseeller fjärde fondstyrelsen (jfr, avsnitt3,2), 13 § En av arbetstagarrepresentanternafår närvara och delta 1 överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av styrelsen. förbereds av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller-befatt- Prop. 1987/88:10 ningshavare i företaget. Innebär ett beslut enligt 74 § andra stycket lagen (1955:183) om bankrörelse eller 39 §första stycket lagen (1955:416) omsparbanker att ett uppdrag ges åt enregionstyrelse eller raotsvarande organ, har de anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant för dem jämteen suppleant skall orafattas av uppdraget. Sådanrepresentant har motsvarande rätt som avsesi första stycket. Enas inte arbetstagarorganisationerna om annat, utsesrepresentant som avses i första och andra styckena av denorganisation som företräder det största antalet kollektivavtalsbundnaarbetstagare vid företaget eller, i fråga om raoderföretag, inora koncernen. Paragrafen reglerar arbetstagarrepresentanternas rätt att närvarai arbetsutskott eller liknande beredningsorgan i företaget. Den motsvarar 17 § LSABF. och försäkringsbolag innebär den nya lagen alltså inte någonförändring i förhållande till vad som gälleri detta avseende. Annorlunda förhäller det sig beträffandeaktiebolag och ekonomiska föreningar,Sora har framhållits i avsnitt 7.2 är motsvarande bestämraelse 1 16 § LSA mera begränsad. De anställdai aktiebolag och ekonoraiska föreningar harenligt den bestäraraelsen rätt att medverka enbart i sådana beredningsorgan som arbetar under styrelsen ochsora består av styrel seledaraöter. Andra typer av beredningsorgan, t.ex. sådana sora kan finnas på direktionsnivå bestående av befattningshavare i företaget,faller utanför bestämmelsens tillämpningsoraråde, oavsett om de har tillsatts av styrelsen. Denifrågavarande nya paragrafens bestäramelser Innebären utökad möjlighet för arbetstagarrepresentanter iaktiebolag och ekonoraiska föreningar attdelta i förberedelsearbetet avseende frågor som senare skall behandlas 1 styrelsen. Av första stycket 1 paragrafen framgår att rättenatt delta i arbetsutskott eller liknande organ inte gäller alla beredningsorgan eller arbetsgrupper i företaget. Till en början krävs att beredningsorganet särskilt har utsetts av styrelsen att förbereda visst ärende.Det är visserligen inte nödvändigt attberedningsorganet konstitueras just vid det tillfälle styrelsen beslutar att ärendeteller ärendena skall förberedas. Ärendenkan hänskjutas även till redan befintliga arbetsgrupper i företaget. Det hindrar inte att enarbetstagarrepresentant kan ha rätt att deltaraed stöd av den ifrågavarande bestämmelsen.Detta gäller, även om det organ dit frågan hänskjuts är ett partssamraansatt organ i vilket fackligrepresentation redan finns på grund avmedbestämmandeavtal eller c|ylikt. Enannan förutsättning för rätt till rep- resentation äratt den fråga sora behandlas i ettarbetsutskott eller Prop. 1987/88: 10 liknande organ senare skall avgöras av styrelsen. Det torde i allmänhet gällaen klart avskiljbar fråga eller grupp av frågor som skall förberedasi beredningsorganet för att senare på nytt tas upp i styrelsen för övervägande och beslut. Redan vid det tillfälle styrelsen beslutar att frågan skall utredas står det alltså klart att ärendet senare kommer att behandlas på nytt i styrelsen, låt vara att någon bestämd tidpunkt inte behöver vara fastlagd för frågans senare behandling. I den mån styrelsenemellertid uppdrar ät en befattningshavare 1 företaget att mer allmänt följa utvecklingen på ett visst orarådeutan att detta senare kommer att leda till att styrelsen behöver ta ställningi saken, blir bestäraraelsen inte tillämplig. Likasåär det givet att någon insynsmöjlighetför arbetstagarrepresentant inte föreligger enligt den ifrågavarande bestäraraelseni det förberedelsearbete sora VD, ensaraeller tillsamraans raed andra befattningshavare i företaget, utan särskiltbeslut av styrelsen gör inför ett styrelsesararaanträde.Bestäraraelsen ger inte hellerarbetstagarrepresentanterna rätt att deltai de förberedelser som stämmovalda styrelseledamöter norraalt gör inför ett styrelse-sararaanträde.Sådant förberedelsearbete utgör en del av deras uppdrag sora styrelseledamöter vilket styrelsen inte har beslutat om. Andra och tredje styckena i paragrafen motsvarar utansakliga ändringar bestämraelser i 17 §LSABF och 16 § LSA. Någon komraentar erfordras inte. 14 § En arbetstagarrepresentant får inte delta i behandlingen av fråga sora rörkollektivavtal, stridsåtgärd eller annan fråga där en facklig organisation påarbetsplatsen har ett väsentligt intresse sora kan stridamot företagets. Ärett företags verksamhet av sådan natur eller har sådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) ora raedbestäraraande 1 arbetslivet, får en arbetstagarrepresentant inte heller delta ibehandling av fråga som rör verksamhetens mål och inriktning. Paragrafens förstastycke innehåller de särskilda regler om jäv som skall gälla för arbetstagarrepresentanter i företagsstyrelser.Bestämraelserna har sin motsvarighet i17 § LSA och 18 § LSABF. Förutomdessa regler gäller enligt skilda författningar de föralla styrelseledamöter tillärapliga bestäramelsernaora jäv, t.ex. jävsreglerna i 8 kap. 10 § ABL för styrel seledaraöter i aktiebolagen. Dessa senare regler, som kort- fattat har beskrivits i avsnitt 7.3, kommenteras inte vidare i detta Prop. 1987/88:10 samraanhang. Syftet med jävsreglernaär att förhindra att en arbetstagarrepresentant är med och beslutar i sådana angelägenheter där det finns risk för att han själv eller en facklig organisation på arbetsplatsen har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot företagets/arbetsgivarens. Så är typisktsett fallet i renodlade s.k. intressetvister i vilka arbetsgivaren förhandlar raed de fackliga organisationerna och där parterna, eventuellt efter stridsåtgärder, träffar kollektivavtal raed varandra. De frågor som i jävsbestämmelsen föreslås undantagna frånpåverkan genomarbetstagarrepresentation knyter väsentligenan till detta oraråde. I lagtexten uttrycks saken så att en arbetstagarrepresentant inte får delta i behandling av fråga som rörkollektivavtal, stridsåtgärd eller annan fråga där facklig organisation påarbetsplatsen har ett väsentligt intresse sora kan stridaraot företagets. Frågor ora kollektivavtal och stridsåtgärder utgör de centrala delarna av det oraråde som bestämmelsenär avsedd att täcka. Områdetär emellertid raera vidsträckt än sä. Det anges genora att bestämmelsen ärtillämplig även på "annanfråga där facklig organisation påarbetsplatsen har ett väsentligt intresse som kan stridaraot företagets". Härmed avses frågor,vid sidan av kollektivavtals- och stridsåtgärdsfrågor, där även 1 övrigt ett raer utpräglat raotpartsförhållande råder mellan arbetsgivaren och defackliga organisationerna. Som exempel påsådana intressefrågor som omfattas av bestäraraelsen kan nämnasdiskussioner i styrelsen ora att ingåeller säga upp kollektivavtal mellanparterna på arbetsplatsen. Detta gäller såväl kollektivavtal ora löner och allraänna anställningsvillkor som andra typer av kollektivavtal,t,ex, medbestämmandeavtal, arbetsmiljöavtal e,d.