prop · GB03160 · 1987-12-31 00:00:00 — Förbundet är medvetet om atl elt förbud mot frysning av befruktadeägg medför komplikationer för det barnlösa paret men anser atl det år enkomplikation man får ta i denna valsituation. anser atl frågan om djupfrysning avägg skall belysas ytterligare. Huvudinriktningen bör vara all minimera tiderna.Del år inle känt i vilken utsträckning ägg påverkas av frysförvaring.Ytterligare forskning krävs enligt belägga all djupfrysningav ägg inle leder till skador för de blivande barnen. vid har intenågra sakliga invändningar alt rikta mol förslaget i denna del. Fakultetenfinner det dock någol märkligt atl dessa från etisk synpunkt och för denenskilde myckel vikliga frågor inle är tänkta att regleras i lag. Utredningenanser del i stället böra ankomma på all utfärda närmareföreskrifter i frågan. Enligl fakultetens mening bör det i stället i denföreslagna lagen om befruktning utanför kroppen anges all elt befruktat ägg ifryst tillstånd endast får förvaras för del par vars könsceller är inblandadeoch högst under ell år. All det frysta ägget endast får implanteras i denkvinna som lämnat ägget torde däremot redan framgå av 2 § i den nämndaföreslagna lagen (förbudet mol äggdonation). vid känner en visstveksamhet lill della förslag så länge det inle skapats garantier, som skyddardet befruktade ägget mot viss användning, exempelvis i forskningssyfte. Flera remissinstanser framhåller alt del i utredningensaknas en mer ingående analys av dispositionsrätten lill frysta embryonrespektive blaslem. (): MFR anser alldispositionsrätten bör tillkomma upphovspersonerna tillsammans eller var försig. Den generella innebörden härav bör vara atl en upphovsperson skall kunnapåfordra destruktion av de blaslem till vilka vederbörande har givil upphov. Disposilions-rällenlill frysta blaslem avsedda för implantation bör ävenledes tillkomma dessupphovspersoner intill dess all implantation skett med upphovspersonernassamtycke. återkallat samtycke från någondera avupphovspersonerna skall medföra atl blaslemel deslrueras. Vid endera upphovspersonens frånfälle bör disposilionsräilentillfalla den efterlevande. Denna dispositionsrätt bör då vara begränsad lill atlomfatta beslut om givande av lillslånd för blaslemeis användning för forskning.Implantation av sådant embryo bör således ej få förekomma. Vid bägge upphovspersonernas frånfälle bördispositionsrätten kunna tillkomma l.ex. Sådant blaslembör ej få användas för implantation. Liknande synpunkter har framförts av de medicinskafakulteterna vid Lin- Svenska Läkare- Prop.1987/88:160 sällskapet och Svensk gynekologisk förening. 7 Vissa organisatoriska frågor Verksamheten bör koncentreras till större sjukhus Utredningen anser det önskvärt alt verksamhelen medbefruktning utanför kroppen koncentreras till vissa större sjukhus. Endasl ell fåtal remissinstanser lar upp frågan. Merpartenär positiva till förslaget. Enligl uppfattning är det en fördel om verksamhelenkoncentreras till vissa större sjukhus då man därigenom dels vinner störremedicinsk erfarenhet, dels lättare kan följa verksamhelen. På större sjukhusfinns även, påpekar styrelsen, tillgång lill den psykologiska hjälp som ell parkan behöva få före och under en pågående behandling. tolkar utredningens förslag såall medicinsk kompelens och tillgång lill adekvata resurser bör vara avgörandeför var IVF-verksamhet bör få bedrivas i landet. Delta förslag är enligl MFRvälbetänkt och tillslyrkes. Liknande synpunkter framförs av Svenska Läkaresällskapetoch Svensk gynekologisk förening konstaterar all sedan utredningenöverlämnat sitt belänkande har verksamhelen introducerats till yllerligare eltsjukhus och ett par till är på gång atl införa tekniken. Del ärförbundsstyrelsens uppfattning atl verksamheten tills vidare måsle förbehållasvissa större sjukhus med erforderliga resurser. Inle minsl med hänsyn till atlinsatserna bara i av fallen leder lill framgång. Tekniken kan därmedinte anses färdigut-' vecklad för en vidare introduktion. redovisar en avvikande inställning. mening är förslaget ett uttryck för ett kontroll- ochbevakningstänkande som år både omotiverat och principiellt motbjudande. IVF-verksamhetenbör få utvecklas med hänsyn till medicinska och sjukvårdsmässiga bedömningaroch organisatoriskt avgöras på landstingsnivå. Behovet av insatser ochtillgången lill medicinsk kompetens och adekvata resurser bör vara avgörandeför var IVF-verksamheten kominer atl bedrivas. Förbundet finner del heller intemotiverat alt, såsom utredningen, ha etl krav på tillståndför atl få bedriva verksamhelen vid privata sjukhus. Dessa sjukhus är godkändasom sjukhus och sedvanliga tillsynsansvar måste anses varafullt tillräckligt även för IVF-verksamheten. Utredningen föreslår atl upprättar ellriksomfattande register över verksamheten med befruktning utanför kroppen. Endasl etl fåtal instanser kommenterar frågan. Medicinska fakulteten vid universitetkonstaterar med tillfreds- ställelse alt dess förslag atl inrätta ell nationelltregister över IVF-verksam- Prop. 1987/88:160 beten har fått gensvar hosutredningen. Elt sådant register borde enligt fa-kullelen baseras påstandardiserade rapportformulär som upptar inträffade graviditeler, aborter, anlalfödda barn saml rapporter om de nyfödda barnens tillstånd (karyoiyper etc).Dessutom rekommenderas en fortlöpande rapportering via barnavårdscentralerna ombarnens ulveckling . Rapporteringen bör ej avslutasförrän barnet passerat de första klasserna i ().Registreringen kan.enligl fakulteten ske under tillsyn av . Liknande synpunkter framförs av ,medicinska fakulteten vid universitet i , medicinska forskningsrådet,och Svensk gynekologisk förening avvisar däremot förslaget. Deregister och uppföljningsundersökningar, som genomförs avindividuella kliniker och vetenskapliga sammanslutningar inom området torde enliglsällskapet bättre tjäna syftet all föra tekniken framåt och dessutom tillfredsställaföräldrarnas och barnets rätl lill anonymitet. framhåller all det ej är lämpligtall upprätta etl riksomfattande register vid befruktning utanför kroppen inom ellparförhållande. Enligl styrelsens uppfattning skulle etl sådant register kunnaäventyra sekretess och integritet. StatisUska centralbyrån anser att syftet med detföreslagna registret inle klart framgår av betänkandet. Inte heller synes manha beaktat möjligheten all fånga upp eventuella missbildningar via denmedicinska födelseregislre-ringen inkl. missbildningsregistrel. SCB föreslårdärför all förslaget om ell riksomfattande register över verksamhelen vidareulreds. Bilaga 4 Prop. BARNGENOM BEFRUKTNING UTANFÖR KROPPEN M.M. instämmer i utredningensuppfattning atl det aldrig kan bli en ovillkorlig mänsklig rättighet all fåbarn. Rådet har dock full förståelse för atl ofrivillig barnlöshet kan vara ellslort socialt och psykiskt pro-lem för många människor och all de ofta har enförståelig önskan atl få tillgång lill de medicinska metoder som finns alllösa problemet. Medicinsk-etiskarå.del vill inledningsvis peka på faran i en snäv och ensidig syn på inseminationoch provrörsbefruktning. Utredningennämner ingenting om all inferlilitel alltmer uppmärksammats bl.a. i sambandmed en ökning av antalet infektionssjukdomar som t.ex. clamydia. Tidigaremedicinska behandlingar, användning av sprial, vissa typer av arbetsmiljöer harockså funnits med i diskussionen som länkbara orsaker lill barnlöshet. Rådetefterlyser en grundlig analys av utvecklingen saml en samlad forskning ochdiskussion om olika länkbara orsaker till barnlöshet. Det kan finnas anledningalt diskutera omprioriteringar av forskningsresurser från forskning om inseminationoch befruktning utanför kroppen lill förmån för resurser lill forskning omorsakerna lill barnlöshet. Även idagens kunskapsläge behöver provrörsbefruktning och insemination, enliglrådets mening, inle vara den enda utvägen för ofrivilligt barnlösa. Det äringen brisl på föräldralösa barn i världen. Möjligheten att adoptera barn börses som elt reellt alternativ. En förutsättning för detta är att båda sättenblir koslnadsmässigl likvärdiga. En adoption bekostas helt avde blivande föräldrarna medan insemination och provrörsbefruktning bekostas avsamhället med sjukvårdsresurser. Samhälletsutformning och ulveckling är av slor belydelse för människors möjligheter atlingå i elt socialt kontaktnät kring barn och på så sätl komma dem nära. Desociala relationerna lill barn bör uppvärderas. Rådet efterlyser en öppendiskussion ute i samhället på temat "alla barn är allas". Samhälletsattityder till barnlöshet, modersmyl och föräldraskap kan också behöva kritisktgranskas. Det år viktigt atl vi inle målar upp barnlöshet som en katastrof som lillvarje pris måste åtgärdas med "bra resultat", dvs. elt i allabemärkelser friskt och välskapl barn. Familjeplaneringen får inle bli alltförtidsmässigt rationell och tekniskt inriktad. En viss beredskap hos människoratt möta det oplanerade och okända i livet är önskvärd. Den psykiska påfrestning för kvinnan och mannen somutredning och kan- skeupprepade misslyckade behandlingar innebär måsle också finnas med i Prop.1987/88:160 diskussionen om tekniken med provrörsbefruktning. En teknik som förnärvarande år både dyrbar och föga framgångsrik. Rådet anser också alt orsakerna lill antalet utfördaaborter i detta sammanhang bör diskuteras. Kan vi genom bälte ekonomiska,sociala och psykologiska stödåtgärder för kvinnor och barn motivera kvinnorall avstå från abort? Rådet instämmer i utredningens förslag alt lillålaprovrörsbefruktning inom elt heterosexuellt parförhållande, alltså inomäktenskap eller inom samboförhållande. Rådet ser inle någon avgörande skillnad mellanspermadonation och äggdonation ur genetisk synpunkt. Både sperma och äggbehövs och är lika viktiga för alt en ny individ skall bli lill. Rådet anserdel därför vara konsekvent att antingen tillåla eller förbjuda bådaförfaringssätten, när del gäller befruktning utanför kroppen. I båda fallen ärdet också en tredje part inblandad men ej heller ur denna synpunkt förefallerdel i rådels mening rimligt all göra skillnad mellan de båda teknikerna. Med hånsyn lill de psykiska påfrestningarna för kvinnan pågrund av de fysiologiska skillnaderna mellan ägg- och spermadonation ser rådeten viss skillnad till äggdonationens nackdel. Med tanke på atl informeratsamtycke alltid föreligger i och med all behandlingen sker på del aktuellaparels begäran, ifrågasätter dock rådet om denna skillnad är så slor alt denmotiverar olika ställningstaganden vad gäller spermadonation och äggdonation.Rådet anser det därför principiellt riktigast atl ur etisk synpunkt jämställa spermadonalionoch äggdonation. Rådet vill emellertid framhålla atl starka skål talar fören restriktiv inställning. Dels bör man ha en återhållsam inställning lill enutbyggd biomedicinsk teknologi eftersom del är tveksamt om den är lill nyttaför människor. Om den fortsatta utvecklingen skingrar denna tveksamhet är detlättare all bygga ut verksamheten än all stoppa den om tveksamheten visar sigvara väl grundad. Dels talar ekonomiska och sjukvårdspolitiska skäl (se nedan)för all man tills vidare avslår från denna verksamhet. På grund härav avstyrkerrådet för nårvarnde både möjligheterna lill spermadonalion och äggdonation. Rådet lar på grund av de skäl utredningen anfört avståndfrån både surrogatmoderskap och äggslockslransplanlalion. Frysningav befruktade ägg Prop. Rådet vill peka på atl Genasve-deklaration och Helsingfors-deklarationi egenskap av grundläggande medicinsk-etiska dokument i tillämpliga delar ochanalogi skall gälla vid försök på och embryon. Rådet lillstyrker utredningens förslag om all befruktadeägg får frysas etl år förutsatt att del är fråga om en och sammabehandlingscykel och all syftet är graviditet för den kvinna somlämnal äggen.Rådet vill poänglera viklen av att de befruktade äggen används i samband med elloch samma graviditetstillfälle och alt överblivna ägg förstörs. Undanlag förvad som sagts i rådets yttrande över gen-etikkommitténs belänkande nämligen: "Försök på mänskliga zygoter och blaslem är ej generelltetiskt godtagbara. Under särskilda betingelser br dock försök få förekomma ochföljande skall därmed vara uppfyllt: - Försök fårendast ske efter befruktning (frystid oräknad). Blaslem fårdärefter ej hållas vid liv. - Försöken skallvara medicinskt väl motiverade. - Den kunskap somkan vinnas kan ej erhållas på annat sätt. - Donator av äggoch sperma skall lämnas sill samtycke." Med dagens teknik går del alt göra kromosomanalyser påceller från mycket tidiga embryon. Del går all spåra både troliga genetiska"defekter" samt fastställa kön. Rådet ser det som positivt atltekniken i detta sammanhang kan användas för alt hjälpa människor som är bärareav vissa ärftliga sjukdomar att besluta om de vill försöka skaffa egna barneller inle. Tekniken öppnar också dörren lill skrämmande urvalsperspekliv.Provrörsbefruktning kan "fel" använd lägga grunden för selektion avvissa egenskaper och lill ulveckling av en elilmänniskofilosofi, som rådetbestämt tar avstånd från. Tekniken lägger också grunden för möjligheten attmanipulera med mänskliga embryon och delta reser yllerligare problemsom närmare har belysts i samband med rådels yttrande över gen-etikkommitténsbetänkande. Rådet vill också peka på farorna med teknikens ulveckling inom dellaområde. Kostnaderna för befruktning utanför kroppen är höga,per behandlingstillfälle och upp till trebehandlingstillfällen är vanligt. Enligt uppgift leder ell fall på tio lillfullgången graviditet. Fram lill oklober 1984 hade sammanlagt åtta barn avladeutanför kroppen fölls i och enligt en vid gjorduppskattning skulle 4 000-5 000 par i Sverie vara intresserade av all få sin barnlöshetavhjälpt genom denna melod. Kostnaden för provrörsbefruktning måsle dels ses irelation lill vad en adoption kostar, dels vägas in i den totala sjukvårdskostnaden om verksam- heten somsådan bedöms ha karaktären av sjukvård. Den blir därmed före- Prop.1987/88:160 mål för deprioriteringar som görs inom ramen för de resurser som totalt sett kanställas lill sjukvårdens förfogande. Rådet vill i della sammanhang peka på all detekniska framstegen inom medicinen gör del allt viktigare all man klartuppmärksammar såväl de ekonomiskt etiska som de rent medicinskt eliskafrågorna som beslår i all bedöma om en verksamhel i sig accepteras Utredningen föreslår ell riksomfattande register övr denföreslagna verksamheten. Rådet avstyrker detta förslag då något skål för eltsådant register inle anges i utredningen. Särskilt yttrande av , ,, och har yttrat sig över Barngenom befruktning utanför kroppen. Rådels slutsatser ansluter vi oss till.Rådet avstyrker således bl.a. såväl möjligheter lill spermadonation somäggdonation vid befruktning utanför kroppen. sker emellertid medmotiveringar, som vi inte kan acceptera. Rådet menar atl del principiellt ärriktigast atl ur etisk syn- . punkt jämställa spermadonation och äggdonation. Vi menar all ägg och spermie är likvärdiga ul striktgenetisk synpunkt. Men vid användande av spermier vid konstlad befruktning,såväl vid makeinsemination, givarinseminalion som vid befruktning utanförkroppen med spermier från make eller sambo, är målet en normal graviditet.Ägget emanerar således från den kvinna, som sedan bär graviditeten ochframföder barnet och hälflen av arvsanlagen kommer från henne. gällerockså vid befruktning utanför kroppen med utomstående spermagivare. Vid äggdonationdäremot är resultatet av den konstlade befruktningen inle en naturlig ulan enkonstlad graviditet, där det inte finns något som helst genetiskt sambandmellan kvinnan som bär graviditeten och fostrel. är enligl vår mening enså allvarlig avvikelse från den naturliga processen med sannolikl betydandepsykologiska konsekvenser för modern och därmed också för barnet, att detomöjligt kan jämställas med spermadonalion. Vi delar också uppfattning framförd i hanssärskilda yttrande alt elt sådant tillvägagångssätt strider mot principen omgenetisk integritet och därmed mot etisk godtagbar människosyn. Slutsatsen för oss är därför atl skillnaden biologiskt ochpsykologiskt mellan spermadonation och äggdonation i samband med befruktningutanför kroppen är så slora all del inle är korrekt att säga all dessa kanjämställas etiskt. Äggdonation måsle därför ovillkorligen avböjas. Som tidigare nämnts avstyrker vi också spermadonation delsav skäl som framgår av rådels skrivelse men också av de skål somRagnar framför i sill särskilda yttrande. "Samhället" kommer aldrig atl kunna effektivthindra spermiedonation. Del är därför lika gott all acceptera della förfarande. 'Åggdonation" kan väl bara bli aktuell för enbiologiskt handikappad kvinna, som ändå lidelsefullt önskar uppleva ett egetmoderskap. Någon anledning för "samhället" atl motsätta sig dellafinns enligl min mening icke. däremot bör etl sålunda tillkommet barn alllid hamöjlighet atl i framliden kunna få vela sitt faktiska genetiska ursprung. Undertecknad vill anföra särskill yttrande vad gällerföljande: Vad gäller rådels yltrande angående förslag om frysning avbefruktade ägg sid. 4. andra stycket, anser jag all försök på mänskliga zygoteroch blaslem under inga betingelser får ulföras. Del är slor risk all entidsgräns om kommer atl flyttas framåt allt eftersom människorna vänjersig vid manipulationer av del tidiga livet zygot och blaslem. Dessutom kommerforskningen alllid alt kunna hävda behov av all använda på allt senarestadier och hävda all de är medicinskt motiverade. Zygol och blaslem är ilikhet med på senare utvecklingsstadier mänskligt liv. Frågan om samtyckefrån donator av ägg, sperma för forskning innebär atl samhället inle lar sillfulla ansvar ulan överlämnar frågan lill den enskilde. Den enskilde kan upplevaen stark press på sig all ge ell samtycke. Samtycket blir då inte fritt valt.Det är ell alllför stort krav på den enskilde att sälta sig in i alla framlidakonsekvenser både för sig själv och för samhället. Beträffande avsnillet Teknikens ulveckling, sid. 4 irådets yttrande vill jag hävda följande. Då del med dagens teknik går att görakromosomanalyser på celler från embryon kan man spåra vissa genetiskaavvikelser. Jag anser del inle vara vare sig positivt eller försvarligt alldenna teknik skulle kunna få användas för atl kassera s.k. defekta embryoneller embryon av icke önskat kön eller för atl välja kön. Etiskt sett anserjag delta lika förkastligt som arbort efter fosterdiagnostik då det innebär enurvalsmetod även om embryot i dessa fall befinner sig utanför moderns kropp.För övrigt ansluter jag mig till rådels yttrande. Bilaga 5 Prop. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligl protokoll vid regeringssammanträde den 18 februari1988 har regeringen på hemslällan av statsrådet beslutat inhämlalagrådels yltrande över förslag lill 1. lag om ändring i , 2. lag om befruktning utanför kroppen. Förslagen har inför lagrådet föredragils avdepartementsrådet . Lagrådet lämnar förslagen ulan erinran. gotab 1988 87143 48