prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Kristenverksamhet bland barn och ungdom ryms enligt utskottets mening utan tvivelunder begreppen i kap. 1 3 S 1 p. Någonändring av den föreslagna lagtexten synes i detta hänseende inte erforderlig. Utskottet avstyrker därför motionerna1987:30 och 1987:49. Förvaltningoch äganderätt av kyrkogårdar, m.m. I motion 1987:43 föreslås under p. 2 att en bestämmelse införssom ger församlingen rätt att hos pastorat/samfällighet väckaärende om underhåll eller andra åtgärder i kyrkobyggnader, församlingshus och andra församlingslokaler. I motion 1987:43 föreslås under p. 3 att kyrkomötet som sin uppfattning ger regeringen till känna att församlingenskyrkoråd bör vara ansvarigt för demyndighetsfunktioner som gäller kyrko-gårdsförvaltningen. Genom sina representanter i samfällighetens kyrkorådhar församlingen i allmänhet möjlighetatt ta initiativ till ärenden av de slag som avses i motionen.Eftersom det är väsentligt att församlingen alltid skall ha möjlighet att väckasådana ärenden anser utskottet dock att det bör finnas en lagfäst rätt att väcka ärende om underhåll eller andra åtgärder rörande kyrkobyggnader, församlingshus och andra församlingslokaler. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion 1987:43 yrk. framhålls i regeringens skrivelse är det väsentligtatt det ekonomiska ansvaret för kyrkotomt,kyrkogårdar och övriga begravningsplatser samlas hos pastoratssamfälligheten. I likhet med vad som anges i regeringensskrivelse förutsätter utskottet att pastoratet, närdet gäller utformningen och vården av en kyrkogårdi anslutning till församlingskyrkan visar stor lyhördhet förden enskilda församlingens önskemål. Möjlighet finns också att i ett flerförsamlingspastorat tillsätta en nämndför den löpande vårdenav en församlingskyrkogård vartill väljssådana som representerar den aktuellaförsamlingen. Utskottet avstyrker därför det imotion 1987:43 yrk. 3 väckta förslaget. Ägande och förvaltningav fast egendom I motion 1987:75 yrk. A 1 hemställs att kyrkomötetsom svar på regeringens skrivelse 1987:1 anför att det i församlingslagen3 S p. 4 klart bör anges att pastorat inom ramen för sin kompetens förägande och underhåll av andra byggnader och annan mark också ansvarar förägande och underhåll av prästgårdar och löneboställen. I motion 1987:75 under yrk. A 7 hemställs att kyrkomötetsom svar på regeringens skrivelse 1987:1 anför att det i propositionen bör klart utsägasatt då en samfällighet bildas, såfinns de ingående församlingarna kvar som självständigajuridiska personer med bibehållen äganderättäven till.den fasta egendomen samtatt det endast är det som samfälligheten förvärvat efter bildandet som blif samfällighetens egendom. I 7 S förslaget tilllag om förvaltning av kyrklig jord förklaras uttryckligen att pastoratet skall förvalta löneboställen och församlingskyrkorsfastigheter, med undantag av tillhörandeskog samt prästgårdar. Något förtydligande i församlingslagen är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker yrkandet i motion 1987:75yrk. Attförsamlingarna även efter en samfällighetsbildning kvarstår som självständigajuridiska personer kan det inte råda någon tvekan om. Något förtydligandepå denna punkt är därför inte nödvändigt. Enligt utskottets mening påverkar församlingslagensbestämmelser om kompetens och samfällighetsbildning inte äganderätten tillden fasta egendomen. I likhet med vad som anförts i motionen anserutskottet att detta bör klarläggas i den kommande propositionen till ny församlingslag.Yrkandet i motion 1987:75 A 7 är därmed besvarat. Stödtill internationell kyrklig verksamhet Imotion 1987:75 yrk. A 3 yrkas att kyrkomötet som svar på regeringens skrivelse föreslår attbeslut träffas som klargör församlingars och pastorats rätt att lämna stöd tillinternationell kyrklig verksamhet. Möjlighetfinns att lämna bidrag enligt lagen (1975:494) om rättför kommun och landsting att lämnainternationell katastrofhjälp. Vad gäller.stödi övrigt till internationell verksamhet synes rättspraxisrörande den kommunala kompetensen inta en restriktivhållning. Utskottet anser därföratt det saknas grund för att göra några uttalanden av det slag som avses i motionen.Utskottet avstyrker därför yrkandet i motion 1987:75 yrk. 4.2 Församlings- och eamfällighetsorganisationen(RegSkr 3.1.4) Enligtregeringens förslag skall kyrkoråd alltid finnas i en församling.Kyrkofullmäktige skall finnas i alla församlingarmed mer än 500 röstberättigade kyrkomedlemmar. I övriga församlingarfår det finnas kyrkostämma. Stiftsstyrelsenkan besluta att ett direktvalt kyrkoråd får finnas i en församling som ingår i entotal samfällighet. Förutsättningen är dock att församlingen begär det och att det finns fler än 500 röstberättigadekyrkomedlemmar i församlingen. Antalet valda ledamöter i ettdirektvalt kyrkoråd får inte understiga tio. I en församlingmed direktvalt kyrkoråd skall det inte finnas kyrkofullmäktige. och flerpastoratssamfälligheter utövas av församlingsdelegeradeeller i totala samfälligheter av kyrkofullmäktige. Denuvarande särbestämmelserna om samfälligheterna i ochGöteborg avskaffas. Ifrågor som har samband med församlings- och samfällighetsorganisationen angående undantag från regeln om att kyrkoråd alltidskall finnas (1987:96 och 1987:97 yrk. möjlighettill direktvalt kyrkoråd i sådana församlingar som har kyrkostämma(1987:22 och 1987:75 yrk. A 4) antalet suppleanter i direktvalt kyrkoråd(1987:25), tid för kyrkoråds väljande av elektorer (1987:26), kallelse tillsammanträde med kyrkoråd (1987:34) samt valbarhet som ledamot i kyrkoråd och somkyrkvärd, m.m. (1987:7). Imotion 1987:96 föreslås att förslaget till församlingslag ändras så att stiftsstyrelsen ges kompetens att besluta omdispens från skyldigheten att ha kyrkoråd för de församlingarsom p.g.a bl.a. gemensam kyrka och begravningsplats, har gemensamt församlingskyrkoråd elleren gemensam kyrklig samfällighet. I den nuvarande kyrkliga organisationenfinns det för ett antal församlingar i vårt land ett gemensamt församlingskyrkoråd för 2 församlingar.Anledningen till detta är att församlingarna har en gemensam kyrkaoch en gemensam begravningsplats och i övrigt svarar för församlingarnas verksamhet i dess helhet. Några skäl för ensammanläggning av dessa församlingar föreligger inte. Sockenindelningen är starktförankrad för dem som bor i dessa församlingar.Det finns många historiska och kulturella synpunkter som gör attdessa församlingar bör vara kvar i den nya kyrkliga organisationen. Medhänvisning till det anförda hemställs i motionen att kyrkomötet iyttrande till regeringen med anledning av regeringens skrivelse 1987:1 föreslår de ändringari förslaget till ny församlingslag som angivits i motionen. Imotion 1987:97 yrk. 2 föreslås att 7 kap. 1 S församlingslagen ges följandelydelse. Två ellerflera församlingar får ha ett gemensamt kyrkoråd eller,om de särskilda kyrkoråden behålls, utse ett gemensamt kyrkoråd för eneller flera angelägenheter. Ingår en församlingi en kyrklig samfällighet för alla ekonomiska församlingsangelägenheter,får stiftsstyrelsen besluta att kyrkoråd inte skall finnas i församlingenom församlingen begär det.. Medhänvisning till det anförda hemställs i motionen att kyrkomötet iyttrande till regeringen med anledning av regeringens skrivelse 1987:1, föreslår ändring av7 kap. 1 $ i det remitterade förslaget till församlingslag enligt ovan. framhållit bygger dess förslag på dengrundläggande principen att församlingen har ett självständigtansvar för församlingsverksamheten, oavsett om den ingår i en samfälligheteller inte. Med utgångspunkt från denna princip har föreslagits att varje församlingskall ha ett eget kyrkoråd. Enligt regeringens förslag skall också finnas ett kyrkoråd i varje församling.Utskottet anser det vara principiellt viktigt. Av lagförslaget (7 kap. 1 $ andra stycket)framgår att två eller flera församlingar får utse ett geemensamt kyrkoråd för en eller flera angelägenheter. Enligt utskottets meningskapas härigenom praktiska möjligheter att lösa för församlingarna gemensamma angelägenheter. Utskottet vill därutöver framhålla att det i sådana fall där församlingar endast har gemensamtkyrkoråd kan finnas anledning överväga ändrad församlingsindelning. Utskottetavstyrker motionerna 1987:96 och 1987:97 yrk. I motion 1987:22 hemställesatt kyrkomötet i sitt yttrande till regeringenföreslår, att direktvalt kyrkorådfår finnas i alla församlingar i total samfällighet, alltsåäven 1 församlingar med kyrkostämma. I motion 1987:75 yrk. A 4 hemställes att kyrkomötetsom svar på regeringens skrivelse anför att det börfinnas möjlighet för alla församlingarsom har mindre än 500 röstberättigadeinnevånare att införa direktvalt kyrkoråd på motsvarande sätt som föreslås för församling i total samfällighet. Om en församling medöver 500 röstberättigadekyrkomedlemmar ingår i en total pastoratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet fårstiftsstyrelsen enligt 1 kap. 10 $ i förslagettill församlingslag besluta att församlingens beslutanderätt skall utövasav kyrkorådet, om församlingen begärdet. Denna bestämmelse, som är en ny, innebärett undantag från huvudbestämmelsen (1 kap. 9 S) att beslutanderätten utövasav kyrkofullmäktige eller på kyrkostämma.Utskottet kan inte finna någon anledning till att möjligheten till att inrätta direktval av kyrkoråd skall begränsas till församlingarmed över 500 röstberättigadekyrkomedlemmar. I likhet med vad som föreslås i motionerna 1987:22 och 1987:75 yrk A 4. anserutskottet att denna begränsning bör slopas och möjlighetentill direktval skall finnas i alla församlingarsom ingår i sådana totala samfälligheter. Suppleanter i direktvalt kyrkoråd I motion 1987:25 hemställesatt kyrkomötet som sin mening ger regeringentillkänna att förslaget till församlingslag,7 kap. 5 Sr bör ändras så, att bestämmelsenangående antal suppleanter i direktvaltkyrkoråd kommer i överensstämmelsemed den för suppleanter i kyrkoråd, valt av kyrkofullmäktige. Det direktvalda kyrkorådetersätter kyrkofullmäktige och kyrkostämma i vissa fall i en total samfällighet.Utskottet anser därför det följdriktigt att det gäller motsvarande regler för utseende av suppleanter. Utskottet avstyrker därför motion1987:25. Tid för kyrkoråds val av elektorer I motion 1987:26 hemställesatt kyrkomötet som sin mening ger regeringentillkänna att förslaget till församlingslag,7 kap. 16 S, bör ändras till att bli i överensstämmelse med förslagets6 kap. 9 S och ined lagen om kyrkomötet12 S samt med beaktande av vad i motionen framförts att uppgiften ankommer påfullmäktige och inte på kyrkorådeti de fall fullmäktige finns. I 7 kap. 16 §tredje stycket sista meningen förslaget tillförsamlingslag föreskrivs att det nyvalda kyrkorådet skall föredecember månads utgång utse elektorer som avses i 6 kap. och i lagen(1982:943) om kyrkomötet. I 6 kap. förslaget tillförsamlingslag finns bestämmelser om stiftsfullmäktige. Dessa väljs för en period av räknat frånoch med året efter val i hela riket avkyrkofullmäktige. För att stiftsfullmäktigeskall kunna väljas har i 6 kap. 9 S i förslaget föreskrivitsatt elektorer och deras ersättare skallutses före utgången av november det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har förrättats. Direktval av kyrkorådskall ske med andra kyrkliga val. Det finns därför inteanledning att i detta fall senareläggavalet av elektorer. Utskottet anser att den i 7 kap. 16 S gjorda hänvisningen till 6 kap. kan utgå. Härigenomskulle samma bestämmelse om tidpunkt för val av elektorer till stiftsfullmäktige gällavare sig detta görs av kyrkoråd eller kyrkofullmäktige. Härmed anser utskottet att syftet medyrkandet i motion 1987:26 tillgodosetts. Kallelse till sammanträde med kyrkoråd I motion 1987:34 hemställsatt kyrkomötet i sitt yttrande till regeringenöver dess skrivelse 1987:1 föreslår ochunderstryker angelägenheten av att bestämmelser om kallelse till sammanträde med kyrkoråd/motsvarandeges den innebörd som i motionen redovisas underrubriken. Kallelse till sammanträdemed kyrkorådet skall innehålla uppgift om tid och plats för sammanträdetsamt uppgift om de ärendensom skall behandlas. Kallelse. . skall minst före sammanträdesdagentill- ställas varje ledamot och suppleant irådet på lämpligt sätt. Ärenden somfordrar skyndsarn-handläggning får även om detinte tillkännagivits i kallelsen avgöras vid sammanträdetom samtliga ledamöter beslutar det. Utskottet anser det tillfredsställande att bestämmelserinförs för kallelse till sammanträdemed kyrkoråd. Utskottet har -ingen erinran motde av regeringen föreslagna bestämmelserna. Utskottet anser emellertid att det i första hand börankomma på kyrkofullmäktige eller kyrkostämma att' genom reglemente förkyrkorådet och andra nämnder föreskrivaom, kallelse till sammanträde. Endastom så inte sker finns anledning att tillämpa tvingande lagbestämmelser, utskottet föreslår därför att de föreslagnabestämmelserna om kallelse till kyrkoråds sammanträdenblir dispositiva och således endast skall tillämpas om fullmäktigeeller stämma inte utfärdar bestämmelserom detta. Utskottet anser att lagbestämmelsenskall utformas i enlighet med vad utskottet föreslagit. Utskottet anser att motion 1987:34 härmed är besvarad. Valbarhet som kyrkorådsledamot och kyrkvärd, m.m. I motion 1987:7 framhålls,att personer som flyttar till annan församlingenligt nuvarande regler förlorar rösträtt och intekan behålla uppdrag som kyrkorådsledamot eller kyrkvärd i den församling där de sedan längehar sin tillhörighet. Vidare framhålls att inom ett pastorat kommer de ekonomiskavillkoren att vara . Med ledning av vad som sålunda anförts föreslås att kyrkomötet beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sådana åtgärder att enskild inom pastoratetkan välja församlingstill-hörighet och bli röstberättigad i dennaförsamling. Av motiven till yrkandet i motionen framgår att denna främsttar sikte på sådana fall där församlingen förlorar kompetenta förtroendemän,som i övrigt deltar i församlingslivet, men av formella skäl inte längreär valbara därför att deflyttat utanför församlingen även om det rör sig om frångeografisk synpunkt småavstånd. En upplösningav de rådande banden mellan den territoriellaförsamlingen och de som där har rösträtt och ärvalbara ' skulle leda till långtgående förändringar av de principer som ligger till grund, för organisationen av kyrkans verksamhet. Fråganom villkoren för medlemskap i kyrklig församling har behandlats av kyrkomötet (motion 1984:150, KL 1985:5). I sitt av kyrkomötetgodtagna betänkande anförde kyrkolagsutskottet bl.a. följande. Medlemskapet i regleras i 6-16 SSreligionsfrihetslagen (1951:680) . Något egentligt medlemskap i kyrkligförsamling, som kyrkomedlemmen själv förfogar över, föreliggericke. I gudstjänstliv och evangeliserandeverksamhet är kyrkan helt öppen. Församlingstillhörigheten - varmed i detta sammanhang får förstås det knippe av rättigheteroch skyldigheter som för den enskilde kyrkomedlemmen är förenat medbosättning och egendomsförhållanden m.m.-följer direkt av olika lagbestämmelser och beror huvudsakligen av kyrkobokföringen. Viktiga beståndsdelar i detta församlingstillhörighetskomplex ärrösträtt och valbarhet till församlingensorgan, skattskyldighet till församlingenoch besvärsrätt över beslut av församlingens organ samt rätten att få kyrkligaförrättningar utförda. Förhållandena är ingalunda symmetriska som vid ett reguljärt medlemskap. Man betalar viss skatt och behåller besvärsrätten även om manutträder ur . Man kaneventuellt vara skattskyldig ocksåi annan församling än den man ärbosatt i osv. Det kan i vissa avseenden - såsom exemplifieras av motionärerna - uppståpositiva effekter av att försöka gå över till en rörligare församlingstillhörighet. Det finns emellertid invändningar av både principiellt och praktiskt slag.Anknytningen till nådemedlen och församlingsprästenär grundläggande förfolkkyrkan. Territorialförsamlingsprincipen frångås om en församling skall planera för och bedriva verksamhet riktad mot personer såväl inom somutom den egna församlingen. Beskattningsrätten utövasmed kyrkokommunal status, vilket bl.a. innebäratt den s.k. kommunala likställighetsprincipenskall tillämpas. Alla som bor inom denkyrkliga kommunen skall behandlas lika. delar den upfattning som framförts i kyrkolagsutskottets betänkande och avstyrker motion 1987:7. 4.3 Kyrkoherdens ställning i kyrkorådet (RegSkt 3.1.5) Begeringen föreslår att kyrkoherden skall vara självskriven ledamot i församlings- och pastoratskyrkorådet.Om församlingar från olika pastorat ingår i en samfällighet,skall utse en av kyrkoherdarna att vara ledamot i samfällighetens kyrkoråd.En kyrkoherde som är självskriven ledamot i kyrkorådeller av utsetts att vara ledamot i en flerpasto-ratssamfällighets kyrkoråd,skall inte vara valbar till kyrkofullmäktigeeller församlingsdelegerade. I motion 1987:75 yrk. A 5 föreslås att kyrkomötet uttalar att det i författningstexten bör föras in ett klargörande att ersättareför kyrkoherde vid ledighet för kyrkoherde inträdermed kyrkoherdens alla rättigheter och skyldigFieter vidkyrkorådets sammanträden. Enligt regeringens förslagär kyrkoherden självskriven ledamot i kyrkorådet. Av denna regel - och då inget undantag stadgats beträffande ersättareför kyrkoherden - följer att den prästsom är vikarie för kyrkoherden ärsjälvskriven ledamot i kyrkorådet. Utskottet finner därför att detsaknas anledning att uttala något behov avytterligare reglering i denna fråga.Utskottet avstyrker därför motion 1987:75 yrk. 4.4 Obligatorisk stiftssamfällighet (RegSkr. Regeringen föreslår att församlingarnai varje stift skall utgöra en obligatorisk stiftssamfällighet med kompetens att sköta följande församlingsangelägenheter främjande av församlingslivets utveckling inom stiftet, främjande av finskspråkigt församlingsarbete och församlingsarbete bland samer samt andlig vård vid sjukhus och andra större vårdinrättningar, vid kriminalvårddsanstalter och vid militära förband ifredstid, främst genom att tillhandahålla prästerför verksamheten i församlingen eller vid nämnda institutioner, anläggande och underhåll av begravningsplatser för icke kristna trosbekännare. Stiftssamfällighetenskall också svara för avlöningsförmåner för arbetstagare hos samfälligheten. Ävenicke territoriella församlingar får ingå i stiftssamfälligheten, om de önskardet. I motionen 1987:99 framhålls att alla församlingar bör behandlas lika i fråga om anslutning till obligatorisk stiftssamfällighet. I motionen föreslås att kyrkomötet hos regeringen begär att i förslaget till församlingslag 1 kap. 8 $ de två första orden-"De territoriella" - samt den sista meningen strykes. Utskottet biträderregeringens förslag att alla territoriella församlingar i ett stift skall utgöra en obligatorisk stiftssamfällighet samt att ävenicke territoriella församlingar får ingå istiftssamfällighet, om de beslutar det.Utskottet avstyrker bifall till motion 1987:99. 4.5 Utvidgad verksamhet inom stiftssamfälligheten (RegSkr 3.2.2) Regeringen föreslår att stiftssamfällighetenfår besluta om att utvidga sinverksamhet till att omfatta ytterligare ekonomiska församlingsangelägenhetersom är gemensamma för församlingarnai stiftet. Regler skall finnas till skydd fören minoritet bland församlingarnas företrädare. I motion 1987:43 yrk. 5 hemställes att kyrkomötettill regeringen uttalar att den nya stiftsorganisationen bör bedrivas inom realt sett oförändradekostnader och att kyrkomötet bör uttala att den nya organisationen på stiftsplanet inte får byggas upppå bekostnad av församlingarnas verksamhet. Enligt 1 kap. 8 S ajidra stycket i förslaget till församlingslagfår en stiftssamfällighet ha hand om andra ekonomiska frågor än de som räknas upp i förstastycket. En förutsättning för en sådan utvidgning av stiftssamfällighetens kompetens är emellertid att frågorna är gemensamma förförsamlingarna inom stiftet. Kravet på att frågorna skall vara gemensamma för församlingarnainom stiftet innebär att församlingarna skällha ett gemensamt intresse av frågorna ochatt församlingarna eller deras medlemmarkan tänkas tillgodogöra sig verksamheten. Stiftssamfällighetenbeslutar själv om verksamheten skall utvidgas.Det kan här bli fråga om att överföra kompetens frånförsamlingarna till stiftssamfälligheten, varefter församlingarna inte längre själva får ha hand omuppgiften. På grund härav har i lagförslagettagits in bestämmelser om minoritetsskydd vid sådana beslut. Utskottet delar uppfattningen att organisationen för stiftsplanet inte får byggas upp på bekostnad av församlingarnas verksamhet. Utskottet finner de i lagförslaget intagna reglerna om minoritetsskydd vara tillfyllest ochfinner därmed motion 1987:43 yrk. I motion 1987:86 uttalas att till stiftssamfällighetens angelägenhetbör höra att främja den kyrkliga beredskapen istiftet. Ett tillägg bör därför göras i 1 kap. 8 S- De statliga förvaltningsuppgifter som åvilar domkapitel bör överföras till länsstyrelse som har enallt avgörande roll för beredskapsverksamheten i dess helhet. Med hänvisning till vad som sålunda anförtsföreslås i motionen att kyrkomötet som sinmening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om kyrklig beredskapsom en uppgift för stiftssamfälligheten. Utskottet anser det angeläget att domkapitlen avlastas de statliga förvaltningsuppgifter som i motionen föreslås överföras på länsstyrelserna.Det bör ingå i stiftssamfällighetens uppgifter att främja den kyrkliga beredskapen. Det är väsentligt attlänsstyrelsen får tillfälleatt med stiftssamfällighetens företrädarediskuterar frågor om kyrklig beredskap på regional och lokal nivå. Det bördärför i församlingslagen anges att det ankommerpå stiftssamfälligheten att samverka med länssstyrelsen i frågaom kyrklig beredskap. Utskottet tillstyrker därför motionens yrkande om att 1 kap.8 S bör kompletteras på sådant sätt att det framgåratt fråga om kyrklig beredskap ankommer på stiftssamfälligheten. 4.6 Stiftsfullmäktige(RegSkr 3.2.3) Regeringen föreslår att stiftssamfällighetensbeslutande organ skall vara stiftsfullmäktige,som skall bestå av minst 51 ledamöter och suppleanter. Antalet skall fastställas av stiftsfullmäktige. Församlingarna utser före utgångenav november det år då val i hela riket av kyrkofullmäktigeförrättas, alltefter antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i församlingen, 1-12 elektorer för val av stiftsfullmäktige. Varje kontrakt utgöri pincip en valkrets för stiftsfullmäktigevalet. Centrala valmyndigheten skall fastställa det antal ledamöter i stiftsfullmäktige som varje kontrakt skallutse. Stiftsstyrelsen utser valförrättare i kontrakten. Mandatperioden förstiftsfullmäktige skall vara räknat från åretefter kyrkofullmäktigeval i hela riket. Första gången stiftsfullmäktigeskall väljas bestämmer antalet ledamöter och suppleanter samt utser valförrättare. Imotion 1987:40 hemställes att kyrkomötet beslutar att val tillstiftsfullmäktige sker på samma sätt som till kyrkomöte. Imotion 1987:75 yrk. A 8-11 hemställes att kyrkomötet uttalar 8. att stiftet i sin helhet bör utgöravalkrets vid val till stiftssamfällighet, dock med iakttagande av de undantag som idetta avsende tillämpas vid val till kyrkomöte. 9. att val till stiftssamfällighet börsamordnas med val till kyrkomöte med gemensamma elektorer och gemensam valdag. 10. att valperiod för valtill kyrkomöte, stiftsfullmäktige, annan samfällighetoch kyrkofullmäktige bör vara . 11. att det bör uppdrasåtcentralstyreslen att fördela mandat på valkrets. Regeringensförslag i fråga om val tillstiftsfullmäktige ger representativitet förhela stiftet. Utskottet anser att detta främjar demokratin. Detföreslås i motionen bl.a. att valperioden bestämstill . Folkstyrelsekommitténhar bl.a. behandlat frågan om mandatperiodens längd.Utskottet utgår från att samma regler kommer att gällaför kyrkliga organ som förriksdag och kommunala organ. Enligt utskottets mening skulle det vara direkt olämpligtatt ha en separat mandatperiod bara för stiftsfullmäktige.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 1987:40 och 1987:75 yrk.