prop · GB03121 · 1987-12-31 00:00:00 — Laboratoriet har tillhuvuduppgift att ulföra undersökningar åt polis- öcn åklagarmyndigheter samldomstolar och att bedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsområde.Chefsmyndighet för laboratoriet är . Denundersökningsverksamhet som statens kriminaltekniska laboratorium bedriverfyller en viktig funktion när det gäller samhällets insatser för att förebyggaoch bekämpa brottsligheten. Sedan mänga år har ocksä efterfrågan på de tjänstersom statens kriminaltekniska laboratorium erbjuder vuxit. Antaletundersökningsärenden hos statens kriminaltekniska laboratorium uppgick underförra budgetåret till närmare 8000. över utfördaundersökningar avger laboratoriet sakkunnigutlåtanden som diarieförsmanuellt. Kopior av utlåtanden samlas seklionsvis i pärmar för alt användas somreferensmalerial i samband med handläggningen av nya ärenden. Rikspolisstyrelsenhemställer i skrivelsen atl regeringen beslutar atl ettdataregister över sakkunnigutlåtanden vid statens kriminaltekniska laboratoriumfär inrättas. Registret är avsett att i förekommande fall innehålla uppgifterom de personer som berörs i utlåtandena. Enligl rikspolisstyrelsenär det med nuvarande system inte möjligt att få en samlad överblicköver materialet och systemet främjar varken snabbhet eller säkerhet vid handhavandetav undersökningsärendena. Rikspolisstyrelsenaktualiserar därför frägan om atl lagra sakkunnigufiå- I ungefär I 500 av de undersökningsärenden som Prop. 1987/88:122årligen handhas vid laboratoriet finns uppgifter om namn och personnummer påenskilda personer. En lagring på ADB-medium av sakkunnigutlåtandena i dessaärenden avses omfatta också personuppgifterna. Den förteckning som de lagradeutlåtandena skulle komma att utgöra blir därmed ett personregister enligtdalalagen. Uppgifterna i utlåtandena är i regel relaterade till misstanke omnågot brott. Även dessa uppgifter avses komma alt bli lagrade och därmedupptagna i registret. 1sin skrivelse framhåller att det enligt styrelsens mening ärangeläget alt de möjligheter som kan stå tillbuds för att rafiona-liseraverksamheten vid del kriminaltekniska laboratoriet tas till vara. Även om maninte får överskatta betydelsen från rationalitetssynpunkt av att utlålanderegisterinrättas, understryker styrelsen atl ett sådant register dock verksamt börkunna bidra till att öka effektiviteten och säkerheten vid handhavandet avundersökningsärendena. Somjag har framhållit finns bestämmelser om personregister i datalagen.Enligt 1 § denna lag försi.ås med personregister register, förteckning ellerandra anteckningar som förs med hjälp av ADB och som innehåller upplysning omenskild person om upplysningen kan förbindas med den som avses med uppgiften.Andra personregister än sådan som en enskild har uteslutande för personligtbruk får enligl 2 och 2 a §§ inte inrättas eller föras utan licens, och i vissafall tillstånd, av datainspektionen. Tillstånd behövs bl. a. för register somskall innehålla sådana uppgifter som anges i 4 § datalagen, såvitt det inte ärfråga om ett personregister vars inrättande har beslutals av ellei"regeringen. Bestämmelsernai 4 § datalagen gäller bl. a. personregister som skall innehålla uppgift om alt någon misstänks eller har dömts eller straffats för brott eller har varit föremål för tvångsingripande enligl någon av de i paragrafen uppräknade författningarriia. Om det inte är fråga om en myn dighet som enligt lag eller annan författning har atl föra förteckning över uppgifter av nämnt slag, krävs för att fillstånd skall få meddelas att synner liga skäl föreligger. ' Avförarbetena (prop. 1973:33 s. 122) framgår att synnerliga skäl för att medge atlett sådant register förs kan vara att det föreligger ett starkt samhälleligteller annat allmänt intresse för registrering och att det finns säkra garantierför alt uppgifterna inte används eller sprids så atl otillbörligt integritelsinlrånguppkommer. Datainspektionenframhåller i sitt remissyttrande att synnerliga skäl i datalagens mening kräver ett starkt samhälleligt intresse. Ett sådant kan enligt inspektionens mening vara atl brottsbekämpningen främjas i avse värd grad eller att rättssäkerheten i myndighetens verksamhet ökar. Förut satt alt de uppgifter som skall registreras omfattas av ett tillfredsställande sekretesskydd har datainspektionen ansett sig i sådana fall kunna ge de tillstånd som begärts. Datainspektionen har vidare uppfattningen all del i detta fall endast åberopats behovet av att kunna rationalisera verksamhe ten vid det kriminaltekniska laboratoriet. Inspektionen anser med hänsyn härtill atl det inte visats att det föreligger ett sä starkt samhällsintresse atl kravet pä synnerliga skäl är uppfyllt. För egen del gör jagföljande överväganden efter att ha tagit del av Prop. 1987/88:122datainspektionens yttrande enligt 2 a § datalagen. Detaktuella registret är avsett,atl innehålla uppgifter om bl. a. personer som kansättas i samband med brott. Som framgått av vad jag sagt inledningsvis finnssärskilda restriktioner vid registrering av uppgifter av sådan känslig natur.Enligt 4 § datalagen skall sålunda synnerliga skäl föreligga för atl någonskall få tillstånd av datainspektionen att registrera bl. a. uppgifter om atlnågon misstänks för brott. Synnerligaskäl att föra register av det slag del här är fråga om kan som framgått ansesföreligga, om del finns ett starkt samhälleligt intresse för att registreringfår ske och det finns garantier för att uppgifterna inte används så attotillbörligt integritetsinträng uppkommer. Enligtmin mening är del uppenbart atl den undersökningsverksamhet som statenskriminaltekniska laboratorium bedriver är av stor betydelse när det gällermöjligheterna alt på ett framgångsrikt sätt utreda och bekämpa brott. Detfinns all anledning att anta atl det arbete laboratoriet utför i takt med denvetenskapliga utvecklingen kommer att spela en allt större roll i olika slag avförundersökningar. Det är vidare för många brottsutredningar av väsentligbetydelse att en snabb, säker och fullständig överblick kan erhållas över demetoder och andra erfarenheter som vunnits genom slutförda undersökningsärendenhos laboratoriet. Jag delar sålunda bedömning att detmåste anses kunna bidra till effektivitet och ökad säkerhet vid handläggande avundersökningsärendena hos laboratoriet, om ett utlätanderegister pä ADB-mediuminrättas där. Effektiviteten i vissa brottsutredningar kan härigenom förbättraspåtagligt. Enligt min mening måste delta anses gagna brottsbekämpningen pä ettsådant sätt att kravet på ett starkt samhälleligt intresse är uppfyllt. Föratt ett register av det aktuella slaget skall få inrättas måste dock krävas attsekretesskyddet blir fullgott så att de registrerade uppgifterna inte kananvändas eller spridas så alt otillbörligt integritetsinträng kan ske. Rikspolisstyrelsenhar till detta syfte föreslagit alt registret förs in under bestämmelserna ipolisregisterlagen; uppgifterna skulle därmed omfattas av den stränga registersekrelessenenligt 7 kap. 17 § skrelesslagen. Densekretess som gäller för polisregister måste utan tvekan sägas uppfylla kravenpä ett tillräckligt skydd mot risk för ett otillbörligt integritetsinträng.Statens kriminaltekniska laboratorium är en myndighet under rikspolisstyrelsen.Syftet med del nu aktuella registret är också brottsbekämpning i något vidmening. Registret kommer att innehålla uppgifter som är nödvändiga för attpolisen skall kunna förebygga och uppdaga brott (se 2 § polisregisterlagenenligt mitt förslag i avsnitt 4). Jag anser därför att registret bör regleras ipolisregisterlagen. Närdet gäller den lagtekniska utformningen förordar jag dock en nägot annanlösning än den som föreslås av . Dataregistrethos laboratoriet kommer att ha till huvudsakligt syfte,att utgöra en kunskapskälla om undersökningsmetoder. Endast i mindre mån kan det sägas slå i överensstämmelse med den definition av polisregister som finns i 1 § polisregisleriagen: atl tjäna till upplysning om brott förvilka någon misstänkts, åtalats eller dömts eller personliga förhållanden i övrigt 29 (seavsnitt 4). En stor del av föreskrifterna om polisregister i polisregister- Prop.1987/88:122 lagstiftningen lämpar sig också mindre väl för elt register avdetta slag. Det gäller exempelvis bestämmelserna när uppgifter skall utgå urregister liksom regler om vilka utomstående som skall få tillgång tilluppgifter ur registret. Enligt min mening bör de nödvändiga bestämmelserna omregistret hos statens kriminaltekniska liiboralorium därför samlas i särskild paragrafEn sådan lösning har redan prövats i fräga om bestämmelser om tullensspaningsregister, vilkel regleras i 10 a § polisregisterlagen. Närdet gäller de frågor som bör tas upp i en sådan bestämmelse kan först nämnasden som rör registrets tillgänglighet utanför laboratoriet. Enligt minuppfattning torde det knappast finnas något behov för andra myndigheter atl fåen ovillkorlig räti: lill uppgifter ur registret. Skulle del i framlidenuppkomma behov av atl ge någon myndighet möjlighet att få upplysningar urregistret bör det ankomma på regeringen att besluta om detta antingen mergenerellt för en viss typ av ärenden eller i ett särskilt fall. Bestämmelsenbör därför innehålla etl bemyndigande för regeringen i dessa avseenden. Likasåbör regeringen ha möjlighet att dispensera från sekretessen i förhällande enskild, om synneriiga skäl till det föreligger (jfr 14 kap. 8 §sekretesslagen). Någon annan föreskrift om utlämnande bör inte finnas. Detär vidare väsentligt atl det finns bestämmelser om hur länge uppgifterna färbevaras i ett register av så känsligt slag. Enligtmin mening bör det varatillräckligt om uppgifterna får lagras . I lagen bör därför tas in enbestämmelse om att uppgifter ur registret skall utgå förflutit fråndet sakkunnigutlåtandet upprättades. Enligt7 kap. 17 § sekretesslagen gäller särskild sekretess i en verksamhet som avserförande av eller uttag ur allmänt kriminalregisler, polisregister eller sådantregister hos någon tullmyndighet, som förs för samma ändamäl som polisregister.Sekretessen gäller för uppgifter som har tillförts registret. Om utlämnande avsådana uppgifter gäller endast vad som är föreskrivet i de särskilda lagarna omdessa register eller förordningar med stöd av dessa lagar. Föreskrifterna i 14kap. sekretesslagen om vissa begränsningar i sekretessen m. m. giiller inte ifråga om sekretessen enligt denna paragraf Registrethos statens kriminaltekniska laboratorium som enligt vad jag har förordatskall bli reglerat i polisregisterlagen bör uppenbarligen i sekretesshänseendenfölja samma regler som de register som har reglerats i den lagen. Med hänsyn lillatt registret - på samma sätt som tullens register - inte formellt börbenämnas polisregister behövs en komplettering i sekretesslagen. Enligl2 a § datalagen har datainspektionens yttrande inhämtats över mitt förslag som det har angetts i det föregående. Inspektionen har i sitt yttrande funnit alt det föreligger synnerliga skäl för atl inrätta registretoch motsätter sig därför inte längre att del inrättas. Enligt inspektionen finns del emellertid inte skäl för att uppgift om brottsmisstanke beträffande de registrerade sparas efter det att misstanken har bortfallit. Om etl bevaran de av undersökningsresultatet anses önskvärt även efter det att den regist rerade är misstänkt för brott, bör enligl inspektionen en aviden- 30 tifiering ske. Del som datainspektionensålunda har anfört om avidentifiering har Prop. 1987/88:122 emellertid intelett till alt jag ändrat uppfattning på denna punkt. Ett bibehållande avpersonuppgifterna framstår som nödvändigt både frän effektivitets- ochsäkerhetssynpunkt, om registret skall fylla den funktion i det brottsbekämpandearbetet som är avsedd. Som jag fidigare har utvecklat kommer vidaresekretesskyddet alt vara sådant att det inte föreligger någon risk för otillböriigtintegritetsinträng. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag fill 1. lag om ändring i lagen(1963:197) om allmänt kriminalregisler, 2. lag om ändring i lagen(1965:94) om polisregister m. m., 3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslagenbör fogas som bilaga 4 till protokollet i detta ärende. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde 198802-19 Närvarande:justitierädet Mannerfelt, regeringsrådet , justitierådet . Enliglprotokoll vid regeringssammanträde den 11 febmari 1988 har regeringen pähemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om ändring i lagen(1963:197) om allmänt kriminalregister, 2. lag om ändring i lagen(1965:94) om polisregister m. m., 3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslagen har inför lagrådet föredragits av departementsrådet föranleder följande yttrande av lagrådet. Förslagettill lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister Remissprotokollelsförslag går ut på att enskilda personer skall ges rätt att ta del av uppgifteri kriminalregistrel som avser dem själva. Lagrådet har inte någon erinran motförslaget i sak. Beträffandeformuleringen av 9 § .ir lagrådet emellertid av den meningen att hänvisningen tillvad som föreskrivs i datalagen bör utgå och att de angivna meningarna i ställetbör skrivas ut i full text i paragrafen. Detta gör paragrafen mer lättläst ochstår i bättre överensstämmelse med andra stycket i samma paragraf som synes hatillkommit i förtydligande syfte för att hjälpa den enskilde med en upplysningom vart han skall vända sig för att få elt utdrag. Underföredragningen i lagrådet har upplysts atl lagstiftningstekniken med enhänvisning till dalalagen har valts bl. a. för att göra klart att datalagen ärtillämplig vid sidan av kriminalregisteriagen. Enligtlagrådels mening uppnås inte det avsedda syftet med den föreslagnaformuleringen. Hänvisningen till datalagen kan knappast ges annat än denbegränsade betydelsen att datalagens materiella bestämmelser i de särskiltangivna meningarna också kommer att tillämpas i kriminalregisterlagen. Eftersomhänvisningen lill dalalagen enligt vad lagrådet anfört gör paragrafen svårlästföresläs att första stycket av 9 § utformas enligt följande: "Enenskild har rätt alt på begäran få utdrag ur registret beträffande sig själv.Sådan begäran skall framställas skriftligen och vara egenhändigt undertecknad.Har utdrag lämnats, behöver utdrag inte lämnas till samme enskilde förrän tolvmånader därefter. Ett utdrag skall lämnas utan kostnad." Förslagenlämnas ulan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , R. , , , , ,, G. , , Proposition om ändringar i kriminal- och polisregisterlagarnam. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande (beslut om lagrädsremissfallat vid regeringssammanträde ) över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister, 2. lag om ändringi lagen (1965:94) om polisregister m. m., 3. lag om ändringi sekretesslagen (1980:100). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Jag kan ansluta mig till lagrådets synpunkt att denföreslagna lydelsen av 9 § kriminalregisteriagen blir mera lättläst, omhänvisningarna i det remit- ' terade förslaget till datalagen ersätts av enfristående lagtext. Denna bör emellertid avfattas nägot annorlunda än vadlagrådet har föreslagit. Vidare bör klart anges atl en enskild som har fått etlutdrag enligt 10 § datalagen inte har rätl alt få etl nytt utdrag inom en tolvmånaderstidmed åberopande av 9 § kriminalregisteriagen. Enligt min mening är det nämligentillräckligt att den enskilde har rätt lill ett utdrag per lolvmånadersperiod,oavsett vilken av de tvä lagarna som hans begäran stöder sig på. Med anknytning till förslaget om alt det ärrikspolisstyrelsen som skall pröva en begäran om utdrag enligt 9 §kriminalregisterlagen vill jag till det som anfördes i remissprotokollet om denpågående översynen av BROTTSRI lägga följande synpunkter. Rutinernai nuvarande BROTTSRI bygger bl. a. på principen att centrala dataregister över påföljder endast skall föras på ett håll. Många organ inom rättsväsendet behöver uppgifter ur sädana register. Efterfrågan är dock ojämförligt störst inom polisväsendet. har ocksä valts som "värd" för PBR. Översynen av PBR och datarutinerna i BROTTSRI bör utgå från att centrala dataregister över påföljder skall föras hos rikspo lisstyrelsen. Den registrering av sådana uppgifter som kan finnas hos exempelvis bör dä begränsas till vad kriminalvär den behöver för verkställighet av kriminalvärdspäföljder. Motsvarande gäller därför ocksä den registrering av påföljder som andra centrala myn- 3 digheterkan anse sig behöva för sin verksamhet. 3 1987/88. Avslutningsvis vill jagnämna att det utöver det förut angivna bör göras Prop. 1987/88:122 vissaredaktionella jämkningar i lagtexten. a. har uttryckligen markerats att såsom uttalats i remissprotokollet och i yttrandet från datainspektionen -registret hos statens kriminaltekniska anstalt får föras med hjälp av ADB. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Förteckning över remissinstanser som avgett yttranden överdepartementspromemorian (Ds Ju 1985:8) Lag om brottsregister m.m. Efterremiss har yttranden över departementspromemorian (Ds Ju 1985:8) avgetls av justitiekanslern(), riksåklagaren (), hovrätten för , kammarrätten iJönköping, , , ,dalainspektionen, och i . Yttranden har vidareavgetts av justitieombudsmannen (JO), , generaltullslyrelsen,statskontoret, , , dala- ochoffentlighetskommittén (Ju 1984:06), . (), (),Centralorganisationen /SR, . Föreningen och Föreningen (de två sistnämnda har tillsammans avgelt ett gemensamt yttrandesom i det fortsatta redovisas som yttrande av Polischefsföreningarna). RÅ har överiämnatyttranden frän överåklagaren i och åklagardistrikt ochöveråklagaren vid regionåklagarmyndigheterna i och Umeå.Rikspolisstyrelsen har överlämnat yttranden frän polismyndigheterna i ,, , , , och . Yttrandenhar dessutom kommit in från polismyndigheten i , professor , kriminalvelenskapligainstitutionen, och från överdirektören , brottsförebygganderådet (BRÅ). 1987/88:122 Bilaga 1 1987/88:122 Polisen Bilaga 2 () 103 33 Inrättande av personregister, m. m. () är svensktcentrallaboratorium för kriminaltekniska undersökningar. SKL har tillhuvuduppgift alt utföra undersökningar åt polis- odi åklagarmyndigheter samldomstolar och alt bedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsområde.Rikspolisstyrelsen är chefsmyndighet för SKL. Den undersökningsverksamhet som SKL bedriver fyller enviktig funktion när det gäller samhällets insatser för alt förebygga ochbekämpa brottsligheten. har efterfrågan på de tjänster som SKLerbjuder vuxit; arbetsbelastningen hos SKL har därför ständigt ökat undersenare är. Antalet undersökningsärenden hos SKL uppgick under förra budgetårettill i det närmaste 8 000. Under en följd av år har personallägel vid SKLkonstaterats vara bekymmersamt (se bl a prop. 1986/87:100, bil. 4, s! Ianslagsframställningen för polisväsendet avseende nästa budgetår lämnas eningående redovisning av ärende-, resurs- och produktivitetsutvecklingen hos skl.Av anslagsframställningen framgår att verksamheten vid SKL bör stödjas genomtillskott av nya resurser. Samfidigt måste fortsatta ansträngningar göras föratt rationalisera verksamheten. En åtgärd i sådan riktning kan vara att lagra SKL:ssakkunnigutlåtanden på ADB-medium. Lagring av sakkunnigutlåtanden på .\DB De sakkunnigutlåtanden över utförda undersökningar somavges vid SKL lagras - fömtom i det diariet - f n. seklionsvis.Lagringen vid sektionerna sker på det sättet all kopior av utlåtandena m msamlas i pärmar. Dessa samlingar med äldre utlåtanden används som referensmateriali samband med handläggningen av nya ärenden. Detta syslem gör det inte möjligtalt få en samlad överblick över materialet, och systemet främjar inte vare sigsnabbheten eller säkerheten vid handhavandet av undersökningsärendena. Inom SKL har därför aktualiserats frägan om att lagrasakkunnig utlåtandena på ADB-medium vari de skall vara sökbara med ett s k IR-system(information retrieval). Härigenom skulle möjligheterna lill informafions-återvinningkomma att förbättras påtagligt, något som skulle öka effektiviteten ochsäkerheten i undersökningsverksamheten. Genom lagringen på ADB-medium skulleockså slalisliska uppgifter kunna sammanställas ur fidigare utlåtanden på etlenklare och mera tillförlitligt sätt än vad som f n är möjligt. Av de uhdersökningsärendensom ärligen handhas vid SKL upptar ca Prop. 1987/88:122 I 500 uppgifter om namnoch personnummer på enskilda personer. En Bilaga 2 lagring på ADB-medium avsakkunnigutlåtandena i dessa ärenden avses omfatta också personuppgifterna. Denförteckning som de lagrade utlåtandena skulle komma att ulgöra blir därmed eltpersonregister enligt datalagen (1973:289). Uppgifterna i utlåtandena är iregel relaterade fill misstanke om nägot brott. Även dessa uppgifter avseskomma atl bli lagrade och därmed upptagna i personregistret. Föratl få inrätta och föra etl personregister som innehåller uppgifter om bl abrottsmisstanke fordras enligt huvudregeln i 2 § datalagen tillstånd av dalainspektionen.Av 4 § samma lag framgär alt tillstånd att inrätta ett sådant personregisterfår endast om synneriiga skäl föreligger meddelas annan än myndighet som enligtnågon författning har alt föra förteckning över uppgifter om atl någon bl amisstänks för brott. SKLhar hos datainspektionen ansökt om tillstånd atl inrätta och föra detpersonregister som de lagrade sakkunnigutlåtandena skulle utgöra. Kopia avansökan fogas som bilaga till denna skrivelse. Inspektionen har under handmeddelat SKL alt tillstånd atl inrätta det avsedda personregistret inte tordekomma atl kunna lämnas, eftersom det är tveksamt om kravet på synnerliga skälkan anses vara uppfyllt. Inspektionen anser också alt sekretesskyddet för det tillämnaderegistret är bristfälligt, och inspektionen förespråkar att etl register päområdet avidenlifieras. EnliglSKL:s uppfattning skulle elt register över sakkunnigutlåtanden som saknadepersonuppgifter delvis bli oanvändbart för informations-återvinning. Att handhaett sådant register skulle dessutom bli kostsamt: den avsedda rationaliseringenskulle inte uppnäs. Idet läge som saken sålunda kommit har SKL under hand anhållit att rikspolisstyrelsenhandhar saken vidare. Medhänsyn till den ökande arbetsbelastningen hos SKL är del enligt styrelsensmening angelägel alt de möjligheter som kan stå till buds för alt rationaliseraverksamheten vid SKL tas lill vara. Även om man inte får överskatta betydelsenfrån ralionaliseringssynpunkl av att elt utlätanderegister inrättas, bör ettsådant register dock verksamt kunna bidra till all öka effektiviteten ochsäkerheten vid handhavandet av undersöknings-ärendena. Styrelsen ställer sigdärför bakom SKL:s önskemål om att få inrätta ett register. För atl ge störstamöjliga användbarhet bör ett register i princip omfatta sakkunnigutlåtandena ifullständigt skick. Registret kommer därmed atl uppta personuppgifter ochuppgifter som relaterar lill misstanke om brott. Som framgär av det somsagts i det föregående torde del inte vara möjligt atl fä tillstånd enligl datalagen att inrätta och föra etl utlålanderegister av aktuellt slag. Skall ett register inrättas återstår i detta läge endastmöjlighe ten atl eller regeringen beslutar att registret skall inrättas. För elt register som statsmakterna beslutat inrätta behövs nämligen enligl 2 a § 37 datalageninte något tillstånd. Ettinrättande av utlåtanderegistrel vid SKL aktualiserar frågan om Prop.1987/88:122 behovet av sekretesskydd för registret och om tillgängligheten tilldelta.