prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — de situation uppges vara att enman som har dömts för någon form av Prop. övergreppmot en kvinna återkommande uppehåller sig intill Bil. kvinnans arbetsplats eller bostadsedan han frigivits från fängelsestraffet. kan naturligtvisförfaranden av detta slag vara straffbara som t.ex. ofredande eller hemfridsbrott,men detta är långt ifrån alltid eller ens oftast förhållandet. Hänvändelserfrån kvinnans sida till polisen blir då i allmänhet resultatlösa, eftersominget brott anses ha begåtts. eller förberedelse till ofredandeeller hemfridsbrott är nämligen inte I praktikenkan detta få allvarliga konsekvenser för kvinnan. Hon lever i oro och osäkerhet, tvingas kanske byta bostad och hemlighålla sinadress och söker ibland vidta åtgärder för att "byta identitet". Tilldetta kommer att en del fall är kända dåett sådant beteende från mannens sida slutligen resulterat i attallvarliga misshandelsbroU har begåtts. Dessa problemhar närmare belysts i en inom upprättad promemoria (Ds Ju1987:3) Besöksförbud. I promemorian föreslås att polisen skall kunna meddelasärskilda föreskrifter när någon förföljsav den som gjort sig skyldig till brott mot hans eller hennes hälsa, friheteller frid. Föreskrifterna kan gå ut på förbud för gärningsmannen att underviss tid, högst från det att brottet begicks, utan den drabbades medgivande eller annat godtagbart skälsöka upp honom eller henne, takontakt genom brev eller telefonsamtal eller uppehålla sig i omedelbar närhet av hans ellerhennes bostad eller arbetsplats eller annat sådant förbud. Promemorian har remissbehandlats ochövervägs nu i med sikte på en proposition undervåren 1988. 1 anslutninghärtill vill jag erinra om att antagit prop. 1987/88:41 om sekretesskyddet för vissamyndighetsregister m.m. De nya reglerna, som harträtt i kraft den I januari1988, går bl.a ut på att uppgifter om enskildas personliga förhållanden,t.ex. bostadsadress, skall kunnasekretessbeläggas i vissa myndighetsregister,.om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom ellerhenne lider men om uppgiften röjs. SkadeståndsfrågorRiksdagen har godkänt förslagen i prop. 1987/88:1 om ändring irättegångsbalken beträffande enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång.Ändringarna,,som träder i kraft den 1 ', syftar till attmålsäganden lättare skall kunna få tillstånd en domstolsprövning av sitt anspråk. Åklagarna får sålundaen.vidgad skyldighet att för målsägandenas räkning föra talan om skadestånd i anledning av brott. En konsekvens av dettaförslag blir att polisens skyldighet att underförundersökningen utreda även skadeståndsfrågan ökar. Domstolarna skall istörsta möjliga utsträckning behandla skadeståndsanspråket medbrottmålet. Dessutom får domstolarna vidgade möjligheter att uppskatta mindreskador till skäligt belopp utan attbevisning om skadans exakta storiek behöver föras. Det äremellertid inte bara förfarandereglerna beträffande skadestånd som behöver sesöver utan också materiella frågor. har framhållits att de skadeståndsom döms ut på grund av integritets- Prop. 1987/88:100 kränkningar genom brott i vårt land ligger på en lågnivå om man jämför Bil. 4 medförhållandena i främmande länder. Som har nämnts i avsnitt 2.10 övervägs nu om möjligheterna till ersättning för ideell skada kan förbättras.Det gäller bl.a. frågan om skadestånd för integritetskränkningar på grund avbrott. I dendepartementspromemoria rörande behandlingen av unga lagöverträdare som jag har nämnt i avsnitt 3.5 (Ds Ju1987:11) har tagits upp vissa frågor som berörbrottsoffren. Enligt promemorian bör bl.a. ökade krav ställas på att ungdomarsom har vållat skador genom brott gottgör målsäganden genom egna arbetsinsatsereller på annat sätt. Avsikten är att förslag på grundval av promemorian skallläggas fram i sådan tid att en ny lagstiftning kan träda i kraft den I juli1988. 1 dettasammanhang kan jag slutligen nämna att BRÅ har beslutattillsätta en arbetsgrupp med uppgift att undersöka möjligheterna att utvidgavårdnadshavares ansvar för sina barns brottsliga handlingar. Gruppen skall därvid överväga om detta ansvar bör utökas genom enutvidgning av skadeståndsreglerna ellerpå annat sätt. Chefen för finansdepartementetkommer att föreslå att investeringar m.m. i byggnader redovisas i form av entreårsplan. Härigenom ökar möjligheterna till eU långsiktigt ställningstagande till lokalförsörjningen inom rättsväsendet. Vidare föreslås en ny anslagskonstruktion därinvesteringar i byggnader anvisas under sjunde huvudtiteln, anslaget D2Investeringar m.m. Rättsväsendet,exklusive kriminalvården, disponerar drygt 1,5 milj. kvadratmeter, varav (1) Uppgift saknas För nästabudgetår kommer chefen för att föreslå investeringar ibyggnader om sammanlagt 368 milj. kr., varav för polis-och åklagarväsendet 196 milj. kr., domstolsväsendet 88 milj. kr. ochkrir minalvården 84 milj. kr. Närmare uppgifter om investeringarnaredovisas under littera B, D och E. A.JUSTITIEDEPARTEMENTET M.M. Pmp. 1986/87 Utgift 19 571 113 1987/88 Anslag 18 590 0001988/89 Förslag 19 994 000 Beräknad ändring 1988/89 + 1 419 000 (därav lönekostnader] (16 154 0001 (+ 1 367 0001 + 1 404 000 Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning avutgifterna om som lades fast inför /87 med fördelningen 1,2och för första, andra resp. tredje budgetåret i enlighet med denprincip som tillämpas generellt i årets budgetförslag. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillStatsrådsberedningen för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 34 082 455 1987/88 Anslag 34 771 0001988/89 Förslag 37 916 000 Beräknad ändring 1988/89 + 3 145 000 (därav lönekostnader) (30 995 0001 (+ 2 745 0001 + 3 145 000 Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel för utökat ADB-stöd. Avgiften härför till statskontoret uppgårtill ca . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkti en real minskning avutgifterna om som lades fast inför /87 med fördel- Prop.1987/88:100 ningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillJustitiedepartementet för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 24 501 403 Reservation 1185 1987/88 Anslag 24 400 000(1) 1988/89 Förslag 26 130 000 (l)Tilläggsbudget I . Sex nyakommittéer har tillsatts . Dessa är medborgar-kommissionen för granskning av viss vapenexport,departementshistorie-kommittén, parlamentariska kommissionen medanledning av mordet på , domarutredning, 1987 årsvapenutredning och . Under år 1987har 12 kommittéer avslutat sina uppdrag, nämligen familjelagssakkunniga,rättegångsutredningen, kommittén om ställföreträdareför dödsbo i vissa fall, m.m., utredningen om barnens rätt, yttrandefrihetsutredningen,delegationen för kontraktsvård, utredningen om skydd för företagshemligheter,utredningen om alkoholutandningsprov som bevismedel vid trafiknykterhetsbrott,häktningsutredning, friköpsutredningen, folkstyrelsekommittén ochfranchiseutredningen. Med hänsyn tillden beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till26 . under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtredningar m.m.för /89 anvisa ett reservationsanslag om26 . 1986/87 Utgift 1 300 646 Reservation O1987/88 Anslag 1 200 000 1988/89 Förslag 1 600 000 Anslagsbeloppetbör för nästa budgetår uppgå till . Jag har därvid beräknat medel för kostnader i samband medhögsta domstolens 200-årsjubileum och för det X:e nordiskakriminalistmötet som kommer att anordnas i . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Extrautgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag om I . Information om lagstiftning m.m. Prop. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Anslagsbeloppet bör för nästa budgetårvara oförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInformation om lagstiftning m.m. för /89 anvisa ettreservationsanslag om . Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. 1986/87 Utgift O Reservation O 1987/88 Anslag 8 300 000 1988/89 Förslag 10 300 000 Från anslaget betalas bidrag till den verksamhet som bedrivs av Stiftelsen förframtidsstudier. Stiftelsen skall enligt sina stadgar bl.a. i egen regi elleri samarbete med andra bedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmedsammanhängande verksamhet för att därigenom stimulera till en öppen och bred diskussion om framtida hot ochmöjligheter i samhällsutvecklingen. Stiftelsen föreslår att bidraget höjs med . varav 1 milj. kr. avses bli avsatt till stiftelsensgrundläggande förmögenhet. Denna förmögenhet uppgår därigenom till 2 milj. kr. Jag förordar attanslaget beräknas till . Därvid har jag beräknat att stiftelsensförmögenhet tillförs 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslär att tillFramtidsstudier, långsiktig planering m.m. för /89 anvisaett reservationsanslag om . 1Riktlinjer för resursanvändningen inom polisväsendet I den av antagna prop.1984/85:81 om polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering har förutsatts att statsmakternai samband med budgetprocessen skall ta ställning till hur resurserna inom polisväsendet totaltsett skall användas. Statsmakternas prioriteringsbeslut är avsedda att utgörariktlinjer för den resursanvändning och resursfördelning som i den nyapolisorganisationen beslutas av de regionala och lokala polismyndigheterna. Ettviktigt underlag för statsmakternas ställningstaganden i dessa frågor är deuppgifter om den faktiska och planerade verksamheten inom polisväsendet somredovisas i de planeringsdokument som skall upprättas enligt 4 kap.polisförordningen (1984:730).' Med ledning avdet material som har tagits fram inom polisväsendets planeringssystem och de uppgifter som i övrigt funnits tillgängliga ombrottslighetens omfattning och utveckling har regeringen förordatatt myndigheterna skall sträva mot en särskild hög nivå när det gällerresursinsatserna på områden för narkotikabekämpning, ekonomisk brottslighet och våldsbrottslighet. Vidarehar betonats att detta måste ske som myndigheterna ägnar storuppmärksamhet åt även annan s.k. traditionell brottslighet än våldsbrott. Det materialsom finns tillgängligt ger inte underlag för annan bedömning än attmyndigheterna även det kommande budgetåret bör ägna stor uppmärksamhet åt de nunämnda områdena. Det innebär alltså att myndigheterna också under budgetåret1988/89 skall prioritera bekämpning av narkotikabrottslighet, den ekonoiniskabrottsligheten och våldsbrottsligheten: måste myndigheterna fortsättaden angelägna satsningen på att beivra annan s.k. traditionell brottslighet änvåldsbrott kanske främst genom att utveckla effektiva arbetsmetoder inom dessaverksamhetsområden. Detta gäller som tidigare framhållits i synnerhet sådanbrottslighet som drabbar enskilda människor särskilt hårt och som berör deraspersonliga integritet, t.ex. bostadsinbrotten. Som framhålls i föregående års budgetpropositionbör den nu förordade prioriteringen inte bara gälla för polisensspanings- och utredningsarbete utan också för annan polisverksamhet, såsom denbrottsförebyggande verksamheten och övervakningsverksamheten. Jag vill i dettasammanhang särskilt framhålla vikten av att insatserna mot gatulang-ningen avnarkotika fortsätter med oförminskad styrka och i all den utsträckning som detär möjligt ytterligare intensifieras. Jag kan slutligennämna att det statistiska material som finns tillgäng ligt genom polisväsendets planeringssystem visar att myndigheterna väsentligt har ökat sina resursinsatser för bekämpning av narkotikabrott och våldsbrottslighet under det att insatserna för be kämpning av den ekonomiska brottsligheten i huvudsak har varit oför- a-. Det är självfalletmycket tillfredsställande atl de regiotuihi och Prop. IVH7/XK:I()() lokala myndigheterna i så stor utsträckning i sinaplaneringsheslut kom- Uil. 4 mit fram till dessa prioriteringar i fråga om de två förslnämiida vcrks;ini-helsområdena,vilket naturligtvis har underlättats av de satsningar som fortlöpande har skettfrån statsmakternas sida i fråg;i om ny;i tjänsier för dessa angelägna områden.Samtidigt kräver den uppenbarligen mer försiktiga satsningen pä bekämpning avden ekonomisk;i brollsliglieien altden fortsatta resursutvecklingen på delta område noga följs från siuis-makternas sida. Inom ramen för det forsknings- och utvärderingsprojektom ekonomisk brottslighet som BRÅ bedriver på regeringens uppdrag har polisensekonomiska rotlar utvärderats (BRÅ Forskningsrapport 1986:3). Utvärderingenhar gett vid handen att rotlarna genomsnittligt sett fungerar väl och atteffektiviteten i deras brottsutredande verksamhet är jämförelsevis hög. Jagavser att i ett senare sammanhang återkomma tillregeringen med förslag till ett uppdrag till om alt följaupp denna utvärdering och att ta fram ett underlag för statsmakternas fortsattaöverväganden om hur polisen skall arbeta inom detta område. Jagfinner skäl att också för det kommande budgetåret betona vikten av atl de s.k.asylutredningarna bedrivs i sådan takt att samhällets kostnader förfiyktingverksamheten så långt möjligt begränsas och de asylsökandes berättigadekrav på en snabb handläggning av deras ansökningar tillgodoses. Som enriktlinje för denna verksamhet har tidigare slagits fast att utredningen intefår ta än . Självfallet måste denna målsättning, som i huvudsak harkunnat uppfyllas också det gångna året, även gällaför verksamheten det kommande budgetåret. Som tidigare är torde samtidigtkrävas att statsmakterna och de ansvariga myndigheterna gemensamt strävar molatl förbättra organisationen och arbetsförutsättningarna för denna verksamhet.Jag kan i delta sammanhang hänvisa till den översikt av nu pågåendereformarbete som statsrådet redovisar i sin bilaga till dennabudgetproposition. Bl.a. för atl underlätta de satsningar som jag nu harförordat kommer jag i det följande föreslå att 150 nya tjänster föradministrativ personal inrättas vid de lokala polismyndigheterna. De allmänna principer om en ökad uppmärksamhet åt ungdomsfrågorsom kommer att förordas av statsrådet bör självfalletprägla också polismyndigheternas arbete. Detta kan komma lill uttryck t.ex.genom att myndigheten fördjupar sittsamarbete med skolor och annan ungdomsutbildning, men kanske än viktigare äratt de brottsförebyggande ansträngningarna inriktas på ungdomar i riskzonenför kriminalitet. Viktigt är också att myndigheterna arbetar på ett snabbt ochrationellt sätt när det gäller att utreda ungdomsbrottslighet. I detta sammanhang finns det också skäl att ta uppfrågan om videovåldet. (U 1985:10) har i uppgiftatt överväga behovet av nya eller ändrade regler för all motverkaskadeverkningar av våldsskildringar i rörliga bilderhos framför allt barn ochungdomar. 1987/88:100 Utredningen väntas avlämna sitt betänkandeunder . mening är det viktigt att genomövervakning förbättra efterlevnaden av de bestämmelser som syftar lill atlmotverka spridning av videogram med våldsinslag. Jag hartidigare nämnt att regeringen, efter den för spioneri livstids-dömde StigBerglings avvikande, uppdrog åt dåvarande länspolismästaren, och numerarikspolischefen att gå igenom polisorganisationen och lägga framförslag om de åtgärder som behövs för att verksamheten skall präglas av ansvar,omdöme och initiativförmåga när det gäller att möta oväntade händelser.Uppdraget har redovisats. Jag vill för min del betona att det är ett oeftergivligtkrav att alla myndigheter och all personal inom polisväsendet skallarbeta för att förbättra förmågan att rätt hantera oväntade och extraordinärahändelser och att erforderliga resurser, t.ex. för utbildning och övning,avsätts för att snabbt nå dessa mål. Jagavser att återkomma tillregeringen med de närmare överväganden i dessa frågor som kanföranledas av rapport. Som har redovisatsi föregående års budgetproposition talar slutligen starka skäl för att poliseninom den ram som gäller för trafikövervakningen prioriterar kontroll avfordonshastigheter och av tung trafik. Denna prioritering - som också betonatsav trafiksäkerhetsrådet - bör gälla även för det kommande budgetåret. 1.3 Lokalförsörjningen för polisväsendet m.m. Med anledning av att vidbehandlingen av förra årets budgetproposition gav till känna att enfierärsplan för byggnadsverksamheten beträffandepolisens lokalbehov borde utarbetas vill jag nämna följande. Jag hartidigare redovisat att chefen för föreslår att investeringar m.m. skall redovisas i form aven treårsplan. Härigenom ökar möjligheterna till ett långsiktigt ställningstagande till polisväsendetslokalförsörjning. Vidare föreslås en ny anslagskonstruktion där nyainvesteringar i byggnader för rättsväsendet anvisas under sjunde huvudtiteln,anslaget D 2. är lokalhällare förpolisväsendet och åklagarväsendet.Lokalbeständet uppgår till drygt Imilj. Polisväsendet och åklagarväsendet disponerar underinnevarande budgetår ca 596 milj. kr. för lokalkostnader, vilket motsvarar ca9,av de direkta kostnaderna för polisväsendet och åklagarväsendet. Sedanförstatligandet har i landets 118 polisdistrikt genom om-och tillbyggnadereller nybyggnader iordningställts funktionella lokaler för polisen i 101centralorter. I samband härmed har i flera fall även lokaler iordningställtsför häkte, åklagarmyndighet, lokal skattemyndighet och kronofogdemyndighet. Förnärvarande pågår om- och tillbyggnad av förvaltningsbyggnad i . Projektet avser om- och tillbyggnad avbefintlig förvaltningsbyggnad för polis- och åklagarmyndigheterna samten nybyggnad för Vidare pågår nybyggnad av en förvaltningsbyggnad i . 1987/88:100Orsa. Nybyggnaden avses inrymma lokaler för polismyndigheten, ar- Bil. 4 betsförmedlingen och . Byggnadsstyrelsenhar tillsammans med redovisat en lokalförsörjningsplan förpolis- och åklagarväsendet för den kommande treårsperioden. Enligtrikspolisstyrelsen är förvaltningsbyggnaderna i , ochHuddinge högt prioriterade projekt. Härefter har prioriterats , Malmöetapp 1, Handen, , , och . Byggnadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning redovisat följande projekt som mest angelägna,nämligen förvaltningsbyggnader i , och . Densammanlagda kostnaden uppgår till 389 milj.kr. och hemställer om ett reservationsanslag om 114,3 milj.kr. för /89. har därutöver redovisatett antal byggnadsprojekt med möjlig byggstart under budgetåren 1987/88 och 1988/89 till en sammanlagd kostnad av 597 milj. kr.Byggnadsstyrelsen har i följande ordning prioriterat förvaltningsbyggnader iHuddinge, , , , och och beräknat densammanlagda kostnaden till 357,5 milj.kr. I gällandeinvesteringsplan för polisväsendet finns uppförda kostnadsramar om ca 378 milj. kr. för pågående och redan beslutade projekt. För nästa budgetår föreslår jag för egen del attförvaltningsbyggnaderna i och börjar byggas. Medelför dessa investeringar beräknas under sjunde huvudtiteln, anslaget D 2.Investeringar m.m. Till frågan om förvaltningsbyggnaden i återkommerjag strax. Förvaltningsbyggnad i , kvarteret Regeringen uppdrog ät att projektera nybyggnad i kvarteret i en kostnadsram av 104 milj. kr.i prisläget den vilket motsvarar 110,2 milj. kr. Till detta kommer1,8 milj. kr. som huvudsakligen avser kostnader för ett datoriseratstyr- och bevakningssystem m.m. Projektetär en nybyggnad som skall tillgodose polisens och en del avskatteadministrationens lokalbehov. Förvaltningsbyggnad i , etapp II uppförde och1984 en första etapp av en förvaltningsbyggnad i kvarteret iNyköping med lokaler för tingsrätten, länsrätten och byggnadsstyrelsenslokalkontor i . Regeringen uppdrog åt den 5juni 1986 att inom en kostnadsram av 68,6 milj. kr. i prisläget den 1 januari1985, motsvarande 75,7 milj. kr. iprisläget , projektera etapp II av förvaltningsbyggnaden t.o.m. bygghandlingar. Lokalernaavsågs för polismyndigheten, åklagarmyndigheten och allmänna häktet.Sedan byggnadsprogrammet redovisades har denprogrammerade lokalarean reducerats. Arean uppgår i nuvarande projekt till 9600 m-bruttoarea. Kostnaden har beräknats till73,0 milj. kr. i prisläget den \ . Chefen förfinansdepartementet kommer under sjunde huvudtiteln, . 1987/88:100anslaget D 2. Investeringar m.m. föreslå ändrade bemyndigandegränser Bil. 4för mindre byggprojekt. Förslaget innebär bl.a. att ger regeringenbehörighet att besluta om investeringar upp till50 milj. kr. Genomförs dettaförslag ankommer det på regeringen att fatta beslut om en förvaltningsbyggnad iFinspång med lokaler för polisen. Kostnadenhar beräknats till ca 10,5 milj. kr.i prisläget . Jag räknar med att dennaförvaltningsbyggnad skall kunna uppföras under /89. Till dettakommer kostnader för inredning och utrustning, som har beräknats till 10,2 milj. krför /89. Medel för detta har jag beräknat under anslagetB 5. Utrustning för polisväsendet m.m. Vidare räknarjag med att en förvaltningsbyggnad i kvarteret i , etapp I,med lokaler för polismyndigheten, tingsrätten och allmänna häktet skall kunnabörja byggas under den nämnda treårsperioden.Objektet är kostnadsberäknat till 204 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen att besluta om en lämpligtidpunkt, med hänsyn tillsysselsättningsläget och anslagsbelastningeninom treårsperioden. Med hänsyn till polisens arbetssituation och behovet av häktesplatser skulle det vidare vara önskvärt alt byggande av enförvaltningsbyggnad i kundekomma igång inom treårsperioden. Med hänsyn till sysselsättningsläget iStockholmsregionen är det emellertid inte möjligt alt nu fatta beslut om detta.Jag har emellertid för avsikt att återkomma i denna fråga i 1989 årsbudgetproposition. Planeringen beträffande för- . valtningsbyggnader i övrigtför polisen utgår från den prioriteringsplan som harföreslagit och bör i fiera fall kunna rymmas inom del bemyndigande frånriksdagen som jag har nämnt. Jag hemställer alt regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del avvad jag har anfört under avsnittet 1.3 om lokalförsörjningen för polisväsendetm.m. 1986/87 Utgift 579984 000 1987/88 Anslag 532 529 000 1988/89 Förslag 546749 000 Rikspolisstyrelsenär enligt 7 § polislagen (1984:387) central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet och har tillsyn över detta. den tre avdelningar, en för polisfrågor, en föradministrativa frågor samt en för säkerhetsfrågor. Inom avdelningen för polisfrågor finris tre byråer, två polisbyråer ochregisterbyrån, inom avdelningen för administrativa frågor tre byråer,ekonomi- byrån, personalbyrån och databyrånsamt inom avdelningen för säkerhetsfrågor ett sekretariat och två byråer. Inomden administrativa avdelningen finns vidare en polishögskola. 1987/88:100 Bil.4 138 211 000(1) + 12 993 000 (därav lönekostnader) (107 967 000)(1) {+ 13 243 000) + 3 220 000 Löner och utrustning till 247 296 000(1) + 12 948 000 + 6 427 000 Bidrag till kostnader för m.m. i kv. + 1 237 000 21 605 000(1) - 21 605 000 + 15 220 000 - 2 000 000 - 1 000 000 + 14 220 000 (1) Genom ändring av regleringsbrevet För lades inför budgetåret1986/87 fast ett treårigt huvudförslag med en real minskning avutgifterna om med fördelning 1, 2 och första, andra resp. tredjebudgetåret. Sedan styrelsen i föregåendeårs anslagsframställning redovisat konsekvenserna av det beslutadehuvudförslaget, fann regeringen att det redan under /88 fannsutrymme för att ta ut den dåvarande, resterande medelsminskningen eller 4 %.Enligt budgetpropositionen 1987 (s. 44) innebär detta följaktligen attrikspolisstyrelsen för /89 inte skall vidkännas någonmedelsminskning. föreslår att sammanlagt tolv nya tjänsterinrättas vid styrelsen, nämligen sex tjänster vid databyrån (-1- I 576 000), entjänst vid ekonomibyrån (-1- 227 000), tvåtjänster för intern televisionsverksamhet(-1- 376 000) samt tre tjänster vid registerbyrån (-1-421 000). föreslårvidare att en polischefskurs med 20 aspiranter får anordnas samt attantalet elever (polisaspiranter) i grundutbildningen ökas till 460. Enligt beslut(1986) skall statliga myndigheter betala en avgift för varje anställdtill företagshälsovården. För de anställda som avlönas under anslaget B 1.yrkar styrelsen . ringenden beslutat att en avgift skall erläggas till statens Prop.1987/88:100 löne- och pensionsverk (SPV) för varje anställd som registreras idet Bil. 4 centrala matrikelregistret (MAREG).