prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är också viktigt alt de känner till och förslår de regleroch andra åtgärder genom vilka samhället söker minska olycksrisker ochskadeföljder. Basen för kunskapen och förståelsen skapas i skolan och ikörkortsutbildningen. Genom pläderande, atlitydpåverkande, information sker enutveckling och påbyggnad av denna bas. Den pläderande informationen är också myckel viktig då detgällei" atl skapa förutsättningar för andra åtgärder. Erfarenheten visaratt bäst resultat oftast uppnås om nya trafikregler förenas med information.Ett bra exempel på detta är alt man genom en bred information uppnådde en ca35-procentig användning av bilbälte i personbilars framsäte redan innanlagstiftningen infördes. Informationen gav bilisterna de kunskaper om och denförståelse för nyttan av bilbällesanvändning som ledde lill atl den nyalagstiftningen sedan mottogs positivt och ledde till en användning på mellan80 och . Under senare lid har också på del lokala planet medframgång prövats att knyta information till vägtekniska lösningar. Genominformationen har säkerhetseffekten i olika ombyggnadsålgärder kommit allutnyttjas i betydligt högre grad än vad som annars skulle ha blivit fallet. Behovet avinformation har också klart uttalats i trafiksäkerhelsrådels program. Det harockså följts upp i NTF:s anslagsframställning avseende /89. En förstärkning av den pläderande informationen kan sessom elt full- Prop. 1987/88: 50 följande av del arbete som påböriades redan år1982 och som baseras på Bilaga 1 intentionerna i prop. 1981/82:81 om riktlinjerför del framlida trafiksäkerhetsarbelet m. m. 1 propositionen förordades enuppdelning av informationen i pläderande resp. sakinformalion. Den pläderandeinformationen bedömdes bäst kunna ges genom de frivilligatrafiksäkerhetsorganisalio-nerna medan sakinformalionen främsl ansågs vara etlmyndighetsåläggan-de och således en uppgift för TSV. beslöt (/82:19 och 26, rskr. 231) ienlighet med förslaget. Regeringen har därefter genom en omfördelning avinformations-medel från TSV till NTF kraftigt ökat möjligheterna för eneffektiv pläderande trafiksäkerhetsinformation. NTF är en partipolitiskt obunden och på ideell grundverkande förening vars övergripande uppgift är alt arbeta för en ökadtrafiksäkerhet. NTF som riksorganisation verkar som företrädare för ochsamordnare av det frivilliga trafiksäkerhetsarbelet och stöder de regionala ochlokala trafiksäkerhetsorganen. Genom sina medlemmar fungerar föreningen sombas och kraftkälla för del frivilliga irafiksäkerhetsarbetet, som denpå riksplanet agerar i eget namn. Föreningens främsta instrument är informationoch utbildning. Medlemmar i är 73 riksorganisationer, länenstrafiksäkerhetsförbund och trafiksäkerhelsföreningarna i , Göteborgoch . Medlen för verksamhelen utgörs av anslag från staten, bidrag fråntrafikförsäkringsbolagen och intäkter frän den egna förlagsverksamheten. Genom sina medlemmar står NTF på stabil folkrörelsegrund.Huvuddelen av arbetet utförs av medlemsorganisationerna. NTF fungerar här sombasresurs med expertkompetens, som producent av bas- och kampanjmaterial, somorganisatör och samordnare, som aktiv i massmedia och som kontaktorgan medmedlemsorganisationernas centrala kanslier. Lika viktig är rollen sominitiativtagare, pådrivare och stimulalor. Trafiksäkerhetsarbele är till sin karaktär långsiktigt.Därför har NTF i botlen en betydande basverksamhet. Denna verksamhet sker iform av bl. Barnens , verksamhel för barn och ungdom,fortbildning, malerialproduktion och stödet till del regionalatrafiksäkerhetsarbelet. Som komplement till basverksamheten genomför NTFsärskilda aktiviteter och kampanjer. En betydande del av de nuvarande resurserna går lill allstödja den regionala och lokala verksamhelen. NTF arbetar för alt landsting ochkommuner i ökad utsträckning skall engageras i och stödja denna verksamhel. NTF har inom ramen för sin verksamhet en flexibilitet somgör del möjligt atl göra omprioriteringar och möta olika krav som kan komma attställas på organisationen på grund av förändringar iirafiksäkerhelssitualio-nen. Jag har erfarit alt en översyn av NTF:s resursanvändninginletts i syfte atl effektivisera verksamheten. Resultatet av översynen med förslag till åtgärder kommer all behandlas av . Enligt uppgift från försäkringsbolagen kommer dessa atl överväga en 208 höjning avbidragsbeloppet lill NTF när översynen slutförts och nödvändiga åtgärdervidtagits för att effektivisera verksamheten. Härigenom tillförsäkras detfrivilliga trafiksäkerhetsarbelet ökade resurser förirafiksäker-hetsinformalion vilket enligt min mening har stor betydelse för delsamlade trafiksäkerhetsarbelet. Jag återkommer lill denna fråga senare, iavsnitt 18, då jag tar upp anslaget till NTF för /89. Prop.1987/88:50 Bilaga 1 Mittförslag: TSV:s resurser för analysverksamhet skall förslärkas. Ianalysverksamhelen bör prognos- och scenarioverksamhel ingå. Skälen för mitt förslag: Trafiksäkerheten undergårständiga förändringar. Vissa förändringar beror på trafikökning,haslighelsulveckling och ändrad trafiksammansällning och är dessulom beroendeav vidtagna åtgärder. 1 etl mer kortsiktigt perspektiv kan säkerheten varieralill följd av ändringar i väder- och väglagsförhållanden. Del är viktigt attkunna avgöra i vad mån förändringar i olyckstal m. m. är av faktisk ellerslumpmässig karaktär. Elt effektivt trafiksäkerhetsarbele kräver därför envälutvecklad analysverk-samhel. En viktigmen ofta förbisedd funktion i Irafiksäkerhetsarbetet är, som jag tidigare varitinne på, att tillsammans med beräkningar av kostnaderna också mäta effekternaav vidtagna trafiksäkerhetsåtgärder eller andra åtgärder och förhållanden sommer indirekt påverkar säkerheten. Detta är en förutsättning för atl effektivaåtgärder skall kunna väljas och utformas på etl lämpligt sätt. För en effektiv analys- och mätningsverksamhet krävstillgång lill data om olyckor och Irafikexponering. En viss del av verksamhetenkan tillgodoses med data pä övergripande nivå medan andra uppgifter kräver merdetaljerad information. Dessulom krävs system och metoder för en vetenskapligtriktig behandling av tillgängliga data. Som samlande namn på detta har använtsbeteckningen informationssystem. Behovet av ett informationssystem hartidigare behandlats, senast i prop. 1981/82:81 om riktlinjer fördel framtidatrafiksäkerhetsarbelet m. m. (/82:19 och 26. rskr. Regeringen hardärefter uppdragit ål TSV all överväga och utforma ett sädantinformationssystem. I samarbete med TFB och andra berörda myndigheter ochförsäkringsbranschen pågår della arbete inom TSV. Jag har erfarit att en förstaversion av ett informationssystem med den kvalitet som behövs beräknas varaklar . Delta syslem kommer sedan fortlöpande atlförfinas i takt med alt metoder, modeller och dataunderlag utvecklas.Försäkringsbranschen har utfäst sig att ställa sitt omfattandetrafikskadematerial till förfogande i det totala irafiksäkerhetsarbetet.Därmed ges möjlighel atl på ett bättre sätt än vad som varit möjligt hittillsanalysera olika olyckssamband i väsentligt större material. Enligt min mening bör i det framtida analysarbetetinformationssystem-begreppet vidgas till all omfatta även information omtrafikarbetet fördelat efter sådana variabler som har slort förklaringsvärde dädet gäller olyckors 14 1987/88. Genom sädan kunskap kan man lättare och snabbarefölja Prop. 1987/88:50 utvecklingen och också se effekten av vidtagna åtgärder. Jag finner del naturligt alt man i del framtidaanalysarbetet ocksä till-lämpar s. k. lillbudsanalys. Med den teknikutvecklingsom pågår vad gäller trafikregistrering via exempelvis videoteknik ochdatorbaserad bildanalys bör della kunna bli etl verksamt analysinstrument. TSV har i sin anslagsframställning avseende budgelärel1988/89 angivit atl man önskar genomföra en fördjupad olyckssludie för alt fåetl bättre underlag för etl aktivt irafiksäkerhelsarbete i olycksförebyggandesyfte. Kvalificerade undersökningar av detla slag är viktiga och har ocksåtilldragit sig stort internationellt intresse inom exempelvis . Vid sidan av analyser av inträffade olyckor är delnödvändigt alt också öka framförhållningen i irafiksäkerhetsarbetet. Ettprognosarbele med hög kvalitet och detaljeringsgrad med exempelvis tillämpad simuleringav trafik är därvid av största vikt. En strävan i analysarbetet bör vara atlarbeta på detla offensiva sätt. Jag vill i prognosarbetet också lägga inscenarioverksamhel där även olika länkbara framtida åtgärder tas med ibetraktelsen. Trafiksäkerhets-området är enligl min mening ett område somlämpar sig för väl för långsiktigt handlande. Tillgången lill elt bra informationssystem bör kunnamedverka till en totalt sett bättre resursanvändning inomirafiksäkerhetsområdet. Forskningen är en viktig och integrerad del iIrafiksäkerhetsarbetet. TFB som ansvarar för samordningen avtrafiksäkerhelsforskningen har i sina forskningsprogram också gjortprioriteringar som väl överensstämmer med trafiksäkerhelsrådels program. Atlfölja inhemsk och utländsk forskning och tillgodogöra sig resultaten är etleffektivt sätt att ge trafiksäkerhetsarbelet en modern och vetenskapliginriktning. Den vikt som riksdag och regering fäster vid forskningen framgår avden satsning som görs på trafiksäkerhetsforskning över statsbudgeten.Atl en representant för TFB ingår i trafiksäkerhetsrådel får också ses som etttecken på forskningens betydelse. Behovet av en välutvecklad analys- och prognosverksamhetär således myckel slorl. De resurser som TSV disponerar för detta är emellertidotillräckliga. En förstärkning av såväl personella som ekonomiska resurserbehövs. Särskild vikt bör därvid läggas vid frågan hur forskningen och denadministrativa tillämpningen av resultaten starkare skall kunna knytas lillvarandra. Jag bedömer atl två nya tjänster för analys- och utredningsverksamhetbör inrättas. Vidare bör utökade medel för forskningsprojekt och slalistisklmaterial tillföras verket. Den utökade verksamhelen bör ges en ram på 3 milj.kr. Jag återkommer i denna fråga senare, i avsnill 18. då jag lar upp anslagettill TSV för dess verksamhet inom omrädet trafik och administration /89. Jag vill i detla sammanhang också nämna den ökade satsningsom NTF gjort på vetenskaplig grund för arbetets inriktning och bedrivande.Trots all information och fortbildning använts i kampen mottrafikolyckorna är kunskapen begränsad om dessa åtgärders effekter. ärpositivt atl NTF nu när föreningens anslag ökats utvidgat denna del av sinverksamhet. Prop..1987/88: .50 Bilaga 1 Min bedömning och mitt förslag: Informationsinsatser förförbättrad hastighetsanpassning bör genomföras. Trafikpolisen bör inom sitt verksamhetsområde prioriterahaslig-helsövervakningen. För alt ytterligare effektivisera verksamhelen skallextra medel avsällas för anskaffning av modern övervaknings-utrustning. Nya metoder för hastighetsövervakning bör prövas. Den marginal som används vid polisenshaslighetsmätningar bör minskas med hänsyn lill ny teknik inom området. Bötesbeloppen för forlkörning bör höjas och ytterligaredifferentieras. Körkortetbör i större utsträckning kunna omhändertas vid överträdelser avväsentliga trafikregler, bl.a. vid allvarliga hastighelsöverskridanden. Bakgrund till min bedömning och mitt förslag: Alllför högahastigheler har ofta en avgörande betydelse för uppkomsten av trafikolyckor ochderas skadekonsekvenser. Redan en sänkning av medelhastigheten med några fåkm/tim skulle medföra belydande säkerhelsvinster, någol som styrks av ellflertal undersökningar av bl. a. VTI, TSV och . Trafiksäkerhetsrådel föreslår alt åtgärder riktas främslmot den bristande regelefterlevnaden. Detla skall enligt rådet åstadkommasfrämsl genom information, utökad och effektivare övervakning saml påföljder vidöverträdelser. Polisens hastighelsövervakning bör enligl rådet ökas, inleminst den synliga övervakningen. Toleransmarginalerna vidhastighetsöverlrädelser skall sänkas och bötesbeloppen ses över. Informationsinsatserskall genomföras för alt komplettera åtgärderna och för atl påverkabilförarens attityder och beteenden. Ytterligare utredning bör ske rörandeautomatiserad hastighelsövervakning. Åtgärder i vägmiljön för all reducerahastigheterna skall genomföras. Vidare behövs enligt rådet ytterligareforskning kring hastighelsproblemaliken. Fordonenshasligheter har också betydelse för deras avgasutsläpp. Enligt beräkningar somgjorts av skulle utsläppen av kväveoxider minska med ca14000 ton och ca om bilisterna respekterade gällandehastighetsbegränsningar på de vägar som är upplåtna för 70. 90 resp. 110km/lim. Delta motsvarar ca 9 resp. av de beräknade totala kväveoxidulsläppenfrån vägtrafiken. Skälen för min bedömning och mitt förslag:Hastighetsbegränsningar har visat sig vara elt effektivt sätt alt förbättratrafiksäkerheten. Med hastighetsgränser kan man minska såväl de faktiskahaslighelerna som hastig- helsspridningenoch därigenom reducera framför allt de svåraste olyckor- Prop. 1987/88: 50na. De potentiella trafiksäkerhetsvinsler som finns i dagens haslighelsbe- Bilaga 1 gränsningssyslem har emellertid urgröpts alltmer ilakl med att andelen hastighetsöverlrädelser ökal. Mer än hälften av allmotor-fordonstrafik utförs i otillåtna hastigheter. Enligt VTI skulle upp emol 200 personer undgå all dödas itrafiken vae år om nuvarande hastighetsbegränsningar efterlevdes. En bättrehastighetsanpassning kan också bidra till all vi kan uppnå målet atl reducerakväveoxidulsläppen fram lill i enlighet med vad jag tidigareredovisat. Min uppfattning är all del krävs breda och samordnadeinsatser mot för höga hasligheter. Man får därför arbeta med olika slagsåtgärder såsom information lill trafikanterna, skärpt övervakning, skärptastraff saml regler för körkortsåterkallelse m. m. har NTF påböriat en omfattandehaslighelskampanj. Den spänner över och utvärderas fortlöpande.Insatser av della slag måsle vara långsikliga för alt ge effekl. Del är därförför tidigt all avgöra om kampanjen uppnått sill syfte. Erfarenheten visar atl information ofta måsle kompletterasmed annan verksamhel för atl man skall uppnå en mer genomträngande effekl. 1rådels program konstateras atl olycksrisk och upptäcktsrisk har den meslåterhållande effekten på trafikanterna när det gäller all hålla hastigheten.Därav följer atl övervakningen är avgörande om man vill minska hastighetsöverträdelserna. Jag vill här erinra om alt den 15 oklober 1986mol bakgrund av det ökande anlalel trafikolyckor bl.a. uttalat atl den anseratl hastighels-övervakningen bör förslärkas. Enligt min uppfattning skulle en ökadhastighetsövervakning med tillgång till effektiv utrustning verksamt kunnabidra lill att förbättra efterlevnaden av hastighetsgränserna. Ökade medel förmodern övervakningsul-rustning bör därför ställas lill polisens förfogande. Jaganser att etl engångsbelopp på 5 milj. kr. för /89 gör detmöjligt all kraftigt utöka och effektivisera polisens verksamhet på dellaområde. Den ulrusiningsförstärkning del handlar om gällerradarapparaler och s. k. police-pilot för de civila polisbilar där den äldretrafipax-utruslning-en ännu inte ersatts. Vidare bör inom ramen kunna rymmasockså viss utrustning för försöksverksamhet med dokumentering av förseelser medvideoteknik samt annan ny teknik som bedöms kunna öka polisens effektivitet iövervakningen. Med den utökade ulruslningsanskaffningen bedömer jag allhastighels-övervakningen kraftigt kan utökas genom den effektivisering somtillgång till modern utrustning möjliggör. Den aktuella utrustningen börfinansieras från anslag B2. Drift av statliga vägar. Jag återkommer lill dettasenare, i avsnitt 18. Polisens personella insatser för hastighetsövervakningbestäms lokalt. Enligt min mening bör en ökad prioritet av hasiighetsövervakningen kunna genomföras inom nuvarande personella resursramar. Den lid som används för hastighelsövervakning omfattar endasl av den totala .212 Det finns således utrymme för ökade Prop. 1987/88: 50insatser. Denna ökning bör ske som nya metoder prövas och en Bilaga 1 förbättrad utrustning används. Chefen för justitiedepartemenlet delarmin bedömning. Överträdelserav hastighetsgränserna är som jag tidigare redovisat, i avsnitt 9, vanligaförseelser i den tunga trafiken. Delta är allvariigt, inte minsl fråntrafiksäkerhelssynpunkt genom att de tyngre fordonen kraftigt inverkar på denallmänna hastighetsnivån på vägarna. För all öka effektiviteten iövervakningen bör nya former prövas. Hit hör bl. a. utnyttjande avhaslighelsuppgifter från färdskrivardiagram. Färdskrivareär en obligatorisk utrustningsdetalj för de flesta lunga lastbilar och bussar.Skrivaren registrerar bl.a. fordonets hastighet. användsfärdskrivardiagrammet huvudsakligen endasl för all kontrollera huryrkeschaufförerna följer arbetstidsbestämmelserna. Jag anser emellertid atlfärdskrivardiagrammels unika information bör las lill vara på elt betydligtbättre sätt och verkligen utnyttjas för all kontrollera de tunga fordonenshasligheter. För atl klargöra bevisvärdet i färdskrivardiagrammet bör dockdenna fråga utredas. Jag har därför för avsikt att återkomma till regeringenmed förslag om ell uppdrag till TSV atl efter samråd med berörda myndigheteroch ASB samt i kontakt med företrädare för åkeribranschen undersökaförulsällningarna för all använda färdskrivardiagrammet som ett medel ikontrollen av de lunga fordonens hastigheler. Delta är ell exempel på vad nyteknik kan erbjuda för all effektivisera hasiighetsövervakningen. Underförutsättning atl rätlssäkerhetskraven kan tillgodoses ärjag för min delpositiv till atl mer generellt använda ny teknik i detta avseende. Jagvill i delta sammanhang också nämna alt RPS till regeringenredovisat förulsätlningarna för all införa en automatiserad hastighelsövervakning.Frågan bereds inom . Huvuddelenav polisens hastighelsövervakning sker genom radarkon-iroller. Jag vill i dellasammanhang påminna om atl beslutat (prop. 1987/88:49, ,rskr. 90) om förbud mot radarvarnare. Denna åtgärd bör medverka lill all effektiviteteni polisens hastighelsövervakning kommer all öka. Polisentillämpar en marginal /lim vid sinahaslighetsmätningar. Genom all en mer utvecklad mätteknik nu är tillgängligkan marginalen sänkas betydligt. innebär en betydligt mer strikttillämpning av gällande hastighetsgränser och därigenom en bättre efterlevnadav gällande hastighetsbegränsningar. Jag har erfarit all RPS har för avsikt alländra sina föreskrifter i denna riktning. Riksåklagaren fastställdei nya belopp för ordningsbolen vid hastighetsöverlrädelser. Ordningsbolen är vid överträdelser utom tättbebyggt område . vid överträdelse , . vid överträdelse /lim och . vid överträdelse /lim. Inom tättbebyggt område är ordningsbolen . vid överträdelser /lim samt . Maximibeloppet vid hastighetsöverlrädelser som inte utgör vårdslöshet i trafik är I . Ettsätt atl komma lill rätta med de alltför höga haslighelerna är en yllerligarehöjning av bötesbeloppen. är t.ex. inletillräckligt. Vidare bör man överväga om bötesbeloppen kan differentieras mer änhittills. Nuvarande lagstiftning om förhållandet mellan dagsböter ochpenningböter sätter emellertid en gräns för vad som är möjligt på den punkten.Inom pågår emellertid elt arbete med inriktning på atllösa della problem. Iapril 1986 tillkallade jag efter regeringens bemyndigande en särskild utredaremed uppdrag all undersöka förulsätlningarna och formerna för snabbarekörkorlsingripanden mot förare som inte följer väsentliga trafikregler.Utredaren har den 1 oklober 1987 överlämnal betänkandet (SOU 1987:43) Snabbarekörkortsingripanden m. m. lill regeringen. Utredaren har föreslagitall körkortet skall omhändertas på platsen vid överträdelser av väsentligatrafikregler om det föreligger sannolika skäl för atl körkortet kommer atlåterkallas. I praktiken medför delta bl. a. atl ell överskridande med minst 20km/lim där hastighetsbegränsningen är /lim eller med /lim vidövriga hastighetsbegränsningar alt körkortet, med få undantag, återkallas.Omhändertagandet skall enligl förslaget beslutas av den enskilde polismannen.Polismannen skall vidare om del föreligger särskilda skäl och fara förtrafiksäkerheten inte föreligger kunna utfärda ett medgivande alt köra gällandei . Efter del att polismannen omhändertagit körkortet skall haninom lämna över beslutet för prövning hos allmänna ombudet vidlänsstyrelsen. Denne skall därefter skyndsamt antingen, återställa körkorteteller hos länsrälten ansöka om körkorlsingripande. Jag räknar med alt en proposition skallkunna föreläggas . Prop.1987/88:50 Bilaga 1 Minbedömning: Provisoriskt körkort bör införas för nyblivna förare. Om dennyblivna föraren under en tvåårig försöksperiod inle begår några grövretrafikbrott skall han få permanent körkort. Vid grövre brott återkallas detprovisoriska körkortet och föraren får genomgå ny utbildning och nytt prov. Övningskörning börfå påbörjas vid en ålder och 6 månader. Bakgrund till minbedömning: har i sitt program gett en detaljeradredovisning av de nyblivna bilförarnas problem och orsakerna lill dessa. Rådethar mol bakgrund av della föreslagit en ulveckling och förbättring av körkortsutbildningen,utvärdering av trafiklärarul-bildningen saml information om regler ochatlitydpåverkande information. En utredare har påkommunikationsdepartementets uppdrag redovisat en studierörande olika frågor knutna lill körkortsutbildning i två faser. Studien,Nyblivna personbilsförare och åtgärder, genomfördes isyfte att underlätta och förkorta planeringen av en sådanutbildning. Den överlämnades av regeringen lill Prop. 1987/88:50 TSV för attfinnas att tillgå vid verkets arbete med att la fram underlag för Bilaga 1elt regeringsbeslut om reformering av bilförarulbildningen. Förslageni rapporten innebär alt förarutbildningen indelas i tvä skeden. Det förstaskedet omfallar nuvarande grundutbildning med vissa förändringar.Grundutbildningen förstärks genom atl körkortsaspiranten skall gå igenom enmörkerkörningskurs. Den obligatoriska kursen i körning på halt underlag, vilkenredan nu ingår i grundutbildningen, får en ännu mer markerad inriktning på atlhos eleven skapa respekt för svårigheterna atl bemästra olika typer av hallunderlag. Vidare föreslås att det blir möjligt att påböria grundutbildning viden ålder och 3 månader. Delandra skedet omfallar tiden efter grundutbildningen och innebär atl körkortetär provisoriskt i minst I 1/4 och högst I 3/. Den som genomgått utbildningoch prov under en lid eller på ort där kurs i körning på halt underlagoch/eller mörkerkörningskurs inle erbjuds skall komplettera sin grundutbildningmed endera eller båda dessa kurser inom närmaste vinterhalvår. Den nyblivnakörkorlsinnehavaren skall då också genomgå en obligatorisk lilläggsutbildningomfattande totalt åtta limmar. Tilläggsutbildningen är uppdelad på dels enkonkurs i trafik omfattande diagnostisk körning med lärare samt tvåefterföljande trafiklektioner, dels en heldagskurs i körning på hall underlagomfattande fem lektioner interfolierade med träning på egen hand. 1rapporten presenteras också två förslag för att la vara på och stimulera olikaformer av frivillig fortbildning. TSVhar lill regeringen lämnat ell förslag om ändrad åldersgräns förövningskörning med personbil, lung motorcykel och lätt lastbil utan lillkopplattungt släpfordon. Verket föreslår en sänkning av den nuvarande åldersgränsenmed lill . TSVhar inlämnat etl experlförslag lill regeringen rörandeförbättrat system för bilförarulbildningen. Verket förslår förändring avgrundutbildningen, införande av provisorisk körkorisbehörighet under två årefter godkänt första förarprov saml förnyat körprov för erhållande av permanentkörkort. Igrundutbildningen föreslås obligatoriska trafiklärariedda kurser i teori,mörkerkörning och körning på hall underlag. Underden tvååriga period som en person innehar provisorisk körkorts-behörighet skallhan genomgå en obligatorisk lilläggsutbildning i körning på halt underlag. Omhan bryter mot vissa väsentliga trafikregler skall han, enligtverkets förslag, genomgå en rehabiliteringskurs. Deföreslagna förändringarna beräknas medföra en ökad kostnad för varie elev medca .