prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — centra i 30 kommuner underinnevarande budgetår. Jag kommer i del Prop. 1987/88:100 följande att föreslå att invandrarverket får iuppdrag att bedriva en försöks- Bil.12 verksamhet i begränsad omfattning under nästa budgetår, 1 slutet av fick invandrarverket ochrikspolisstyrelsen i uppdrag attföreslå hur inkvarteringen av asylsökande vid skallorganiseras. Förslag lämnades om att inrätta en permanent utredningssluss i Carislund i kommun samt ettutredningsannex i anslutning till utredningsförläggningen i , Den I juli 1987öppnade invandrarverketslussförläggningen i samt utvidgade utredningsförläggningen i Flenmed en utredningssluss. är dimensionerad för 500 asylutredningar och omfattar 300inkvarteringsplatser, Flens kapacitet är 100 inkvarteringsplatser och 300asylutredningar . Frågan omen utredningssluss i bereds i . Under budgetårethar vidare en utredningsföriäggning i Röda korsets regi öppnats i . Förhandlingar pågår mellan invandrarverketoch Röda korset om att öppna ytterligare förläggningar. Kostnaderna för förläggningsverksamheten /89 beräknas till 1,2miljarder kr. Resursbehovet för ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar beräknas tilldrygt . har inkommit regeringen med enutredning om mottagande och omhändertagande av flyktingar under kriser och ikrig. Frågan bereds i . Handläggningenav asylärenden m. ni. Detstora antalet asylsökande har medfört långa handläggningstider i tillståndsärendena. Inte sällan lar del mer än sexmånader från del ansökan görs hospolisen dess invandrarverket fattar beslut. Om beslutet överklagas blir väntetiden från det ansökan görs hospolisen till dess regeringen meddelar sitt beslut ofta inemot , I alltför många fall får desökande vänta mer än tvä är pä ettslutligt beslut. I detla sammanhang bör nämnas att regeringen den inrättade 29 nya polistjänster iStockholm och , vilkaanvänds för alt förstärka utredningskapaciteten vid föriäggningarna i Carislund och . Jag villsamtidigt hänvisa till den förstärkning av den lokala polisorganisationensadministrativa system som chefen förjustitiedepartementet har föreslagit . De långa handläggningstiderna i utlänningsärendenär ett mycket allvar ligt problem. Framför allt medför de stora påfrestningar för dem som söker asyl. Länga handläggningstider medför även betydande kostnader för sam hället. Regeringen och harmot denna bakgrund vidtagit en rad åtgärder. Regeringen tillsatte ifebruari 1987 två utredningar i syfte att kraftigt förkorta handläggningsUdernaför asylärenden. Den ena utredning en (A 1987:01) skall enligtdirektiven (dir. 1987:03) göra en i första hand teknisk.översyn av utlänningslagen.Den andra utredningen (A 1987:02), som antagit namnet ,skall enligt direktiven (dir, 1987:4) se över organisation ochrutiner för handläggningen av utlännings ärenden, 50 Enligt utredningarnas direktiv börmålet för handläggningsliderna vara Prop, 1987/88:100 alt invandrarverketskall avgöra ett asylärende från Bil, och alt regeringen skall avgöraett överklagande . Båda utredningarna skall arbeta snabbi och i närasamarbete. Arbetet kommer att vara slutfört efter årsskiftet1987-1988. har överlämnaten delrapport (Ds A 1987:3) Kortare väntelider i asylärenden. I delrapportenredovisas bl.a. principförslag till ny organisation för handläggning av asylärendenoch mottagande av asylsökande.Utredningen kommer i sitt fortsatta arbete att utveckla dessa principförslagoch avser att i sin slutrapport lämna mer detaljerade förslag tillorganisatoriska och administrativa förändringar med utgångspunkt i principförslagen. grundbemanning utökades fr.o.m,med 44 årsarbetskrafter föratl bl.a, möjliggöra ytteriigareförstärkningar i tillståndsverksamheten.Regeringen har vidare fått bemyndigande alt besluta om nödvändiga åtgärder för att kunnaanpassa invandrarverkets organisaUon till antalet asylsökande. Med stöd av dettabemyndigande har regeringen beslutatall under /88 tillföra verket ytterligare ca 70 årsarbetskrafter, varav ca 30 som entillfällig insatsstyrka för avarbetande av icke avgjordatillständsärenden. Genom beslul har regeringenstartat en översyn av invandrarverketsorganisaUon (A 1987:07). Ett av syftena med denna översyn är alt inom invandrarverket skapa enlämplig organisation för att åstadkomma kortare handläggningstider iutlänningsärenden. En principlösning för organisationen skall redovisas den 1februari 1988. Organisationsöversynen skall vara slutförd vid utgången av junimånad 1988 med sikle på atl den nyaorganisationen skall kunna fungera frän den Ijuli 1989, Regeringen kommer altunder för presentera förslag om riktlinjer för detfortsalla organisationsarbetet. Nyttstödsystem för asylsökande m. fl. Regeringenförbereder ett förslag lill lag om bistånd åt asylsökande m.fl. Lagen skall reglera ett generellt system för dessautlänningars biståndsbehov, varavföljer att rätten till biståndenligt socialtjänstlagen (1980: 620) i principkopplas bort. Vidare skall den nya lagen ersätta bestämmelser iinvandrarverkets interna föreskrifter. Syftet med den nya lagen är bl. a, atlskapa en enhetlig nivå pä biståndet, oberoende av om utlänningen vistas på enförläggning eller i en kommun där han eller hon anvisats plats avinvandrarverket. Bistånd skall enligt förslaget kunna utgå i form av kostnadsfri bostad, dagbidrag saml bidrag försärskilda behov. Avsikten med den nya lagen är också attmöjligheterna all planera mottagandet av asylsökande ochflyktingar skall bli bättre. Lagförslaget är en del av det breda arbete som bedrivs för all anpassa flyktingmollagning- en till den väsentligt ökade strömmen av asylsökande genom bl, a, kortare handläggningstider. Den nya lagen beräknas kunna träda i kraft . Bil.l2 Riktlinjerna för invandrarpolitiken antogs avriksdagen , Målen förpolitiken ligger fast, jämlikhet, valfrihet och samverkan, beslut innebar därutöver att arbetet för att åstadkommaoch befästa goda etniska relationermellan olika befolkningsgrupper skulle intensifieras. Så har ocksåskett. hölls sålunda ett möte med destora folkrörelserna i för att diskutera hur det opinionsbildandearbete som inletts under är 1986 skulle fortsätta. På mitt initiativ beslutademötet alt genomföra en vänskapsveckai , Syftet med veckan var att stimulera till personligakontakter mellan olika invandrar- och flyktinggrupper och infödda svenskar.Under vänskapsveckan ägde en rad arrangemang rum för att närma invandrare och svenskar till varandra. Veckans avslutning sammanföll med ett invandrarrådslag som jag höllmed invandrarorganisatio-nerna i , Jag kan här anmäla att på ett möte med ettsextiotal representanter för folkrörelserna , som ledningsgruppenför vänskapsveckan '87 inbjudit till,beslutades att en vänskapsvecka skall ordnas också , För att diskutera åtgärder för att förbättrarelationerna mellan invandrare och svenskar och i syfte atl åstadkommaförbättringar för invandrarna har jagockså haft andra överläggningar, med arbetsmarknadens parter, ledningen för och saml med folkrörelserna,bl, a, med organisationer verksamma inom skolans område. En enkät har genomförts för alt få en bild avfolkrörelsernas verksamhet påinvandrarområdet. Den visar bl.a, att det finns en potential för ökade insatser omman kan väcka intresset hos medlemmarna och höja invandrarfrågornasstatus i organisationen. Min avsikt är att fortsätta delta viktiga arbetetall förbättra relationerna mellaninvandrare och flyktingar som kommit till vårt land och de infödda svenskarna. Särskilda medel föreslås därför ävenför nästa budgetår för informationoch opinionsbildande verksamhet i flyktingfrågor. Ombudsmannen motetnisk diskriminering har varit i verksamhet under . Enligt vad som har redovisats för mig harhans arbete mötts med stort intresse och ett stort antal ärenden har inkommittill honom. Verksamheten skall utvärderas under /89 och fråganom ombudsmannens verksamhet kommer därefter att underställas . Även andra åtgärder har vidtagits för altförbättra de etniska relationer na. bemyndigaderegeringen mig att tillkalla en kommis sion (A 1987:05) mot rasism och främlingsfientlighet (dir, 1987:40), I kommissionen, som leds avförbundsordförande , ingår representanter för riksdagspartierna. En expertgrupp har knutits lill dele gationen. Den leds avdiskrimineringsornbudsmannen och i den ingår re presentanter för några centralamyndigheter med särskilt ansvar för in vandrarpolitikens genomförande. Genomall anvisat särskilda medel kommer det att finnas godamöjligheter all med ekonomiska bidrag stödja de olika aktiviteter somkommer att initieras av kommissionen, 52 Riksdagsbeslutet om ett nytt system förstatsbidrag till den Prop. 1987/88:100 centrala verksamheten vid invandrarnasriksorganisationer har legat till Bil. 12 grund för beslut avseende tvåbidragsår. Det är ännu alltför tidigt att göra några mer ingående analyser avhur systemet påverkat organisationernas arbetsmöjligheter. pågår inomFolkrörelsekommittén (C 1986:01) en översyn av riktlinjerna för allastatsbidrag till folkrörelseorganisationer.De förändringar som denna översyn kan aktualisera kan komma atl påverka denframtida utformningen åven av stödet tillinvandraror-ganisationerna. beslöt i fråga ominriktningen och om de ekonomiska fömtsättningarna för forsknings- ochutvecklingsarbetet. I regeringens proposition (1986/87:80 bil. 8, s. 18-21) omforskning framhålls några områden som särskilt angelägna när det gällerinvandrarforskningens framtida inriktning: de etniska relationernasutveckling, arbetslivsfrågorna för invandrare, andragenerationsfrägorna samtflyktingpolitiken i hela dess vidd. Regeringen kommer att verka för att dessaprioriteringar kommer till konkreta uttryck i beslut omforskningsfinansiering. Arbetet i delegationen för invandrarforskning blirdärvid av stor vikt. Jag kan vidare nämna den forskning om det svenskaflyklingmottagandet som bedrivs i form av ett flerårigt projekt vid Centrum förinvandringsforskning vid i . En informell arbetsgrupp i arbetsmarknadsdepartementethar gjort en genomgäng av olika återvandrarfrågor i närasamarbete med bl, a, invandrar- och flyktingorganisationer. Gruppensöverväganden ligger till gmnd för det beredningsarbete som pågåri . En ny lag (1986: 159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare trädde i kraft (prop, 1985/86:67,UbU 10, rskr, 143), I lagen stadgas om kommunernas skyldighet att svara för attgmndläggande undervisning anordnas och att nyinflyttade invandrare erbjudsundervisning. Det nya systemet för svenskundervisning för invandrare (sfi) harsåledes tillämpats under relativt kort lid. Mot bakgrund av det första åretserfarenheter har chefen för föreslagitförändringar i statsbidragssystemet, så atl det bättre än för närvarandeanpassas kommunernas aktuella behov av resurser. För den som år anställd gäller en ny lag (1986: 163) omledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare. Invandrare somkommit till före kommer under en övergångslid atterbjudas motsvarande grundläggande svenskundervisning som skall vara genomfördsenast , Utbildningsministern har aviserat en nyutbildning av lärare i hemspråk. Fr, o, m. skall sådanutbildning ordnas inom ramen för grundskollärarlinjen. Efter förslag av invandrarpolitiska kommittén uppdrogregeringen åt en särskild utredare atl se över uppgifter inom ramen för samhällsinformationen till invandrare (dir. 1984:45). Utredarensrapport har överiämnats till mig och remissbe- Frågan beredsför närvarande i . En särproposi- Prop. 1987/88:100 Uon kommer att föreläggas riksdagenunder mars månad 1988. Invandrarnas situaUon på arbetsmarknaden äroroande. Som departementschefen i det föregående har redovisat ärarbetslösheten bland utländska medborgare fortfarande ungefär dubbeltså stor som bland svenskar. Under desenaste åren har inom arbetsmarknadspolitikens ram vidtagits åtgärder som ärbättre anpassade till invandrares situation . Underinnevarande budgetår har extra resurser anvisats för arbetsförmedlingsservice till flyktingar. Chefen för föreslår att resursen får disponeras ävenunder nästa budgetår. Regeringen harvidare tagit initiativ försöksverksamhet i fyra kommuner med kombinationer av utbildningspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärderför vuxna invandrare. Försöksverksamheten har avslutals och håller på att utvärderas av AMS. Denpreliminära analysen visar på behovet av en förbättrad samordning avarbetsmarknads- och utbildnings-politiska insatser. Regeringen har vidare beviljatmedel för olika projekt för attstärka invandrarnas ställning pä arbetsmarknaden i , och . I projektsom genomförts i vissa andra län harsyftet varit att studera de särskilda svårigheter som invandrare kan ha att fäett nytt arbete efter en förelagsnedläggelse eller i samband medpersonalinskränkningar. Sådana projekt har genomförts i , ochÄlvsborgs län. Resultaten har bl, a, visat på behov av bättre språkkunskaperhos en del invandrarkvinnor, vilka trots läng tid i arbetslivet fortfarande saknar kunskaper i svenska.Insatserna för invandrare i arbetslivet kommer att fortsätta ochfördjupas. Invandrarkvinnorna möter särskilda svårigheter ochkan ha behov av särskilt stöd. Inom ramen för de medel somarbetsmarknadsdepartementet disponerarunder /88 för projekt som syftar till att förbättra kvinnornas villkor pä arbetsmarknaden har lämnatsbidrag till vissa projekt som är sårskilt riktade tillinvandrarkvinnor. Regeringen tillsatte en pariamenlariskkommitté (A 1985:01) för att utredafrågan om dubbla medborgarskap. Kommittén har överlämnat betänkandet (Ds A 1986:6)Dubbelt medborgarskap. I detta analyseras följderna i skilda sanamanhang försåväl den enskilde som för staten avdubbla medborgarskap. Olika lösningar för att möjliggöra dubbelt medborgarskapi större utstriickning än redovisas. Betänkandet har remissbehandlats ochremissutfallet är övervägande positivt. Vissa remissinstanser anser dockatt säkerhetsaspekterna och frågan om dubbelrösträtt inte analyserats tillräckligt. Frågan om utredningensfortsatta arbete övervägs . kommerinom ramen för juridiska styrkommitté att verka för tillsättandet av en expertgrupp med uppgift att undersökaom förändringar bör göras iEuroparådets konvention (ETS 43) om begränsning av fall av flerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelseri fall av flerfaldigt medborgarskap. En arbetsgrupp lämnade en rapport(Ds C 1986: 12) om översyn av reglerna om statligt stöd lill invandrarnas trossamfund m. m, 54 Rapporten har remissbehandlats. Vissa förslag i rapportenkan under ka- Prop. 1987/88:100 lenderäret 1988 komma att behandlas isamband med beredningen av de Bil. 12 förslagom statsbidrag tillfolkrörelseorganisationer som lämnats av arbetsgruppen (C 1986:01). 1987/88: lOO Arbetsmarknadsdepartementetdeltar aktivt i det internationella samarbetet påarbetsmarknadsområdet. För att bevakafrågor som rör arbetsmarknads- och verksamhetsområden finns arbetsmarknadsråd vid utlandsmyndigheternai , , och (SFS 1977:575, senast ändrad genom SFS1984:97). Försöksverksamheten med särskildaarbetsmiljöattachéer i och (SFS 1980:616) har fcriängts t.o.m.den 30 juni 1989, En översyn av arbetsmiljöattachéernas verksamhet pägårför närvarande inomarbetsmarknadsdepartementet och beräknas vara slutförd , Avsikten är att ta fram ett underlag förbeslut om verksamheten bör permanentasoch om formerna för den i sä fall bör förändras. Det nära nordiska samarbetet kommer att krävaförstärkta insatser 1988, närSverige enligt det nordiska rotaUonssystemet övertar ordförandeskapet iministerrådet och en rad utskott och arbetsgrupper, I det internationella samarbetet pågår ellintensivt besöks- och informationsutbyte.Bland de länder med vilka departementet har flestkontakter kan nämnas förutom de nordiska länderna, , , och , Frågorrörande internationella arbetsorganisationen () behandlas under ettsärskilt avsnitt, ILO-frågor. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden utgör enviktig del i det samarbete inomarbetsmarknadspolitikens område som pågått i , Den nordiska handlingsplanen för ekonomisk tillväxt och fullsysselsättning gör det möjligt att fördjupa och vidareutveckla detta samarbete. De projekt som ingår i handlingsplanenkommer att fortsätta under är 1988och två av dem är inriktade på långlidsarbetslösas och ungdomars problem. Ett tredje projekt är inriktatpå utbildning inom data-ochrobotteknik och bedrivs vid AMU-center. pågår ett arbete med att ta fram förslag tillåtgärder som skall ingå i en ny ekonomisk handlingsplan för Norden.Denna nya plan beräknas börja vid ingångenav och fortsätta framåt. Inom Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT)bedrivs ytterligare ett antal projekt utöver de som bedrivs inom ramen förhandlingsplanen. Jag tänker särskiltpä den försöksverksamhet som pågår med utbyte av platsinformationmellan de nordiska länderna baserad på ADB. Försöket håller på all utvärderas och under år1988 kommer ställning att tas till eneventuell utvidgning av verksamheten. Vidare har AMU-centerbehandlats i en särskild utredning som efter en nationell remiss kommer att behandlas , Iutredningen finns vissa förslag till ändringar i centretsframtida verksamhet och organisation, Fr.o, m. den trädde en ny reviderad överenskommelse i Prop.1987/88:100 kraft om förmåner vid arbetslöshet. Erfarenheter avöverenskommelsen Bil. 12 kommer att följas av en nordisk ämbetsmannagrupp. I alla de nordiska länderna arbetas det med atlutveckla och effektivisera arbetsförmedlingenoch de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, fortsätter ett intensivt arbete om olikaarbetsmarknadspolitiska frågor ochdessas förbindelse med den ekonomiska politiken. Under flera århar ett arbete pågått om den tekniska utvecklingens betydelse för sysselsättningen. Som ett led i delta har ell arbeteigångsatts om yrkesstmkturensförändring i perspektivet av teknologisk förändring och utveckling. En dokumentation håller på attfärdigställas för senare publicering. Ett arbete harockså inletts om demografiska förändringar i syfte atl belysa tillskottet i arbetskraften i ell längreperspekUv. Inom pågår förberedelser för enarbetsministerkonferens i . Bland depågående projekten inom ram kan nämnas ett som startats om sysselsättning för ungdomar med särskilda problem. Vidare skerförberedelser för ett projekt om arbetsförmedlingsfrågor som bl.a.syftar till atl finna former för att effektivisera den offentliga arbetsförmedlingen. har tvåsamarbetsavtal på arbetsmiljöområdet, varavdet ena har slutits med och det andra med . De bådaavtalen har slutits i form av skriftväxling. Del svenska arbetsmiljösamarbetel medEG-kommissionen koncentreras kring föreskriftsarbete och tekniskahandelshinder, ny teknik och arbetsorganisation, forskning och utveckling,arbetsskadestatistik samt utbildning och information. En stor del av deöverläggningar som hölls mellanrepresententer för och den i , ägnades åtdiskussioner om de handelspolitiska aspekterna av EG:s harmoniseringsarbete. med syftar främst till attöka kunskapsutbytet mellan de bådaländerna vad avser forskning och utveckling, praktisk tillämpning avarbetsmiljöforskning och arbetsskadestaUstik. . Inom en särskild arbetsgruppinom bedrivs även samarbete på arbelslivsområdet, främst avseende frågorsom rör arbetstid, flexibilitet i arbetslivet samt samhällsekonomiskakonsekvenser av kollektivavtalsförhandlingar, strejker etc. Del nordiska samarbetet pä arbetsmiljöområdelstyrs av ett samarbetsprogram, somfastställdes av . Den nya tekniken och dess konsekvenser för arbetsmiljön ivid mening är högt prioriterade frågor i programmet. Del nordiska samarbetet bedrivs huvudsakligen iprojektform. På upp maning av inleddes inom ramen för den 57 nordiska ämbetsmannakommitténför arbetsmiljöfrågor ett arbete i syfte Prop. 1987/88:100 att utreda förutsättningarna för en nordiskarbetsmiljökonvention. 12 tet har redovisats i enrapport, "Förutsätlningarna för en nordisk arbetsmiljökonvention." Rapporten behandlades vid ett mötei med arbetsmiljöministrarna varvid beslöts att rapporten skulle remitteras till berörda nordiska organ. Resultatet avremissomgången kommer att föreläggas 30:e session år1988. tillsatte ämbetsmannakommittén förarbelsmiljöfrågor en arbetsgruppför ett nordiskt samarbete pä området arbetsmiljö, hälsa och ekonomi. Gruppen har avslutat ettarbete med att ta fram en nordiskhandledning för utredningar av arbetsmiljöreglers ekonomiska konsekvenser.Desutom har arbetsgruppen utarbetat en rapport om samhällsekonomiska konsekvenser av arbetsolyckor i , För är 1985 avsatte medel för etttvärsektoriellt arbetstidsprojekt. Projektet har avslutats under år 1987.Resultaten har redovisats i rapporten (NU 1987:15), avskrev vid sin session år 1987sin rekommendation nr 6/1977 om enförkortning av arbetsUden, Rådet föreslog istället i en ny rekommendation nr 15/87 att arbetsUdsfrågornafortsättningsvis skall behandlasinom ramen för samarbetet på arbetslivs- och arbetsrättsomrädel. har även beviljat medel för enkomparativ studie av företagshälsovården i . Avsikten är att ge ensystematisk översikt över företagshälsovårdens innehåll, omfattning ochorganisation i de nordiska länderna.Resultatet kommer att redovisas i en rapport . En nordiskarbetsgrupp under ämbetsmannakommittén har fått i uppdrag atl utreda förutsättningarna för att skapa underlagför likvärdiga ätgärder i syfte altförebygga riskerna för HIV-smitta i arbetslivet. Inom ramen för samarbetet på arbetslivs- ocharbetsrättsområdet, som harorganiserats genom en för ämbetsmannakommittén för arbetsmiljöfrågor ochnordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) gemensam styrgrupp, har under år1986 påbörjats en komparativ studie över arbetsrätten i . En förstajämförande studie över den arbetsrättsliga lagstiftningen i har avslutats , Denna studieskall ligga till gmnd för en andra etapp, under vilka fömtsättningarna fören ökad nordisk harmonisering på området skall utredas. En nordisk projektgrupp har Ullsatis med uppgiftatt undersöka vilka förutsättningar som finns att genom avtal utvecklasamarbetet mellan nordiska koncerner och de fackliga organisationerna inomdessa koncerner. Projektgruppen har år 1987lämnat en lägesrapport. En slutrapport beräknas föreligga , Inom ramen för den nordiska ämbetsmannakommitténför arbetsmiljö frågor och dess tillsynsgmpp bedrivs ett samarbete vid utarbetande av nya föreskriftereller motsvarande, I samband med den nordiska utredningen om en eventuellnordisk arbetsmiljökonvention har frågan om en ytterligare harmonisering av föreskriftsarbetel att ägnas särskild uppmärksamhet, liksom frågan omolika former för teknisk kon- 58 troll och provning. Bl.a. harfrågor som rör ömsesidigt godkännande av Prop. 1987/88:100 provningsinstituUoner ochprovningsprocedurer behandlats. stod som värd för den ll:evärldskongressen om förebyggande avarbetsolycksfall och yrkessjukdorhar. Kongressen ägde rum i och arrangerades isamarbete med och (). I arbetsmarknadsdepartementethandläggs ärenden som rör förhållandet internationella arbetsorganisationen(). För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns entrepartiskt sammansatt . kommitté,(SFS 1977:987; ändrad senast 1987:900). - arbetskonferensen - höll sitt sjuttiotredje möte . deltogi mötet på sedvanligt sätt med entrepartsdelegaUon bestående av två regeringsombud, ett arbets-givar- ochett arbetstagarombud samt experter. uppgift att anta arbetsprogram ochbudget samt att anta konventioneroch rekommendationer. arbetskonferens antog organisationensarbetsprogram och budget , som totalt omspänner nära 325 milj, dollar. För Sverigeinnebär konferensens beslut i denna del att det årliga bidraget utgårmed drygt 2,03 milj. dollar, motsvarande ca 12,2 milj. kr. Vid arbetskonferens slutbehandlades ochantogs inte några instrument somföranleder ratifikation. Däremot antogs utkast till konventions- och rekommendationstexter avseende ämnenasysselsättningsfrämjande åtgärderoch social trygghet samt säkerhet och hälsa inom byggnadsindustrin. Dessa båda ämnen kommer att vara föremål för fortsattbehandling vid arbetskonferens. Dessutom diskuterades som en särskild punkt på dagordningen vid 1987 årsarbetskonferens,