prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I bilregistret skall dock alltid finnas ell ordinarieregistreringsnummer som det personliga numret är anknutet till. Verkethar i sin anslagsframställning pekat på en rad områden där rationaliseringarkan göras i kombination med en ökad service för medborgarna. Genom fortsatt rationalisering kan verket ävenframöver bidra till én låg kostnadsutveckling.De förslag som kan bli följden av utredningsarbetet får prövas påsedvanligt sätt. Resultatet för verksamheten inom anslaget beräknasuppvisa en förlust för budgetåren1987/88 och 1988/89. Regeringens tidigare beslut om avgiftshöjningar inom främst körkortsområdetinnebär ett steg mot målet om kostnadsläckningför varje verksamhetsområde, Verkskapitalel beräknas för nämnda budgetår uppvisa en negativ behållning.Detta beror på ändrade redovisningsprinciper. Likviditeten är dock god. har föreslagit att landetsfordonsägare bl. a. erbjudsmöjlighet att som ett särskilt slöd för visst trafiksäkerhetsarbete individuellt välja ett registreringsnummer och betalaett på kommersiella grunderfastställt pris för detta. Inkomsterna skulle enligt verkets förslag föras till en fond och förvaltas av en styrelsemed vid representation. För egen del kan jag i huvudsak ansluta mig tilltrafiksäkerhetsverkets förslag. Genom försäljning avindividuella registreringsnummer kan skapas ekonomiskt utrymme för ny ellerkompletterande verksamhet på trafiksä kerhetsområdet som det förnärvarande inte finns utrymme för. Jag kan i 21 sammanhangeterinra om alt verket enligt sin instruktion på Prop. 1987/88:100 kommersiellagrunder får försälja datatjänster och programvara för auto- Bil. 8 matisk databehandling. Inkomsterna frånförsäljningen av individuellt valda registreringsnummer bör emellertid inte gåtill en fond ulan i stället tillförasanslaget C 3 för att där särredovisas. Det bör sedan ankomma på regeringenatt efter framställning från trafiksäkerhetsverket eller i annat fall beslutaom medlens användning. Om biträder förslaget om försäljning avpersonligt valda registreringsnummerhar jag för avsikt att återkomma lill regeringen med förslag till de författningsändringar som behövs för att åstadkomma detta. 1987/88 milj, kr. 1988/89 milj, kr. 126,5 1,3 6,2 2,6 Fordon Körkort Uppdrag Vägtrafikskatt Yrkesmässig trafik Inleverans () -3,8 -16,4 (bankkonton hos ) Jag anser att verket av tillgängliga likvidamedel bör få anskaffa ett nytt system för registrering av klimat m,m.,ytterligare en dieselgeneralor, utbyte avförsliten utrustning samt ersättningsinvesteringar för kontorsmaskiner m. m,,allt för en sammanlagd kostnad av 3 milj, kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår 1. atttill : Bil- och körkortsregister m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 2. attgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för försäljning av personliga registreringsnummer. 1986/87Utgift 26265000 1987/88Anslag 29100000 1988/89Förslag 29100000' Anslaget kommer senare all behandlasi regeringens proposition om trafikpolitiken inför 1990-lalet. Jag föreslårdärför att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lillBidrag till nationalföreningen för /89 beräkna ett anslag av29 . /88: lOO 8 Regeringensaviserade proposition om trafikpolitiken inför 1990-lalet kommer bl. a. attinnehålla förslag till engenomgripande förändring av anslagskonstruktionenför järnvägsändamål. 1 det följande redovisar jag samtliga anslag som finns upptagna påstatsbudgeten. Förslag till ny anslagsberäkning redovisas för anslaget förförsvarsinvesleringar. I avvaktan på den trafikpolitiska propositionenföreslår jag alt övriga anslag inom området förs upp med oförändradebelopp. Investeringar i järnvägens infrastruktur 1986/87Utgift 1002674000 Reservation 129106000 1987/88Anslag 760000000 1988/89Förslag 760000000' ' Utbrutet anslag. Under anslaget finansieras sådana investeringar ifasta anläggningar som har en direktparallell till samhällets väginvesteringar. Investeringar i det ersättningsberättigade bannätet förs inle tillstatskapitalet. Av resterande investeringar skall föras till statskapitaletoch förtäntas fullt ut. Avkastningskravetär dock villkorligt. För vissa investeringar i i enlighetmed den överenskommelse som träffats mellan de berörda intressenternagäller särskilda förränlningsregler. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Investeringar i järnvägens infrastruktur /89 beräkna ett reservationsanslag av . Ersättning till för köp av vissatjänster 1986/87Utgift 1443 000000 Reservation 16296000 1987/88Anslag 1364000000 1988/89Förslag 1364000000' ' Utbrutet anslag. Från anslaget betalas ersättning till SJ försådana tjänster som är önskvärdafrån samhällsekonomiska utgångspunkter men som inte är företagsekonomisktmotiverade för SJ som affärsverk. Jaghemställer att regeringen föreslår atl,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Ersättning till 24 att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Ersättning till Prop. 1987/88:100statens järnvägar för köp av vissa tjänster för /89 Bil. 8beräkna ett reservationsanslag av , D3.Försvarsinvesteringar i järnvägar' 1986/87Utgift 12587000 Reservation 6594000 1987/88Anslag 28000000 1988/89Förslag 20800000 ' benämnt Försvarsinvesteringar vid statensjärnvägar. Från anslaget betalas investeringar vad gällerförsörjningsberedskapen för totalförsvarets civila del. SJ har beräknatanslagsbehovet för /89 tiH 20,8 milj. kr. Chefen för försvarsdepartementet har tidigare denna daganmält bl.a. programplaner för totalförsvarets civila del och därvid redovisatsin syn på delprogrammet Järnvägstransporter. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementettillstyrker jag medelsberäkningar för näsla budgetår fill 20,8 milj. kr.Beloppet skall inte föras till statskapitalet. Medel under anslaget bör, ommina trafikpolitiska riktlinjer för införandet av en vägtrafikmodell förjärnvägen godtas, disponeras av statens banverk. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Försvarsinvesteringar i järnvägar /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 36106000 Reservation 8894000 1987/88Anslag 100000000 1988/89Förslag lOOOOOOOO' ' Utbrutet anslag. Från anslaget betalas investeringar enligt den nordiskahandlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning påvästkustbanan. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillSärskilda investeringar vid för /89 beräknaett reservationsanslag av lOOOOOOOO kr. Sjöfart Prop.1987/88:100 Sjöfartsverkethar all inom transportsektorn svara för väsentUga delar av sjöfartensinfrastruktur i form av sjövägar och säkerheten i dessa samt all se tillatt sjöfart kan bedrivas i svenska farvatten under säkra och effekfiva former.Därtill har verket alt verka för säkerheten ombord på svenska fartyg oberoende av farvatten. Verksamheten skallhuvudsakligen inriktas på handelssjöfarten, men ävenfritidsbåtstrafikens och fiskets intressen skall beaktas. har statsmakternasuccessivt ändrat principerna försjöfartsverkets betalningsansvar och finansiering i riktning mol en ökad affärsmässighet och marknadsanpassning.Genom beslut (prop, 1986/87:100 bil. 8, , rskr, 178) ombildades från tillaffärsverk. Den tidigare hårda knyt-ningen fill statsbudgeten upphörde ipraktiken . Övergången fill affärsverk innebär bl. - verketfritt disponerar intäkter och ersättningar, - verket disponerar avskrivningsmedlen tillfinansiering av investeringar eller annan intern disposition, - verket får finansiera investeringar genom lån iriksgäldskontoret, - verket fåranvända en rörlig kredit i som likviditets-buffert, - verket får fondera överskott utöver fastställtavkastningskrav, - verkets ackumulerade avskrivningar utöver plan perden , ca 340 milj. kr.,har överförts fill en resultatutjämningsfond, - statskapitalet per , ca 417 milj.kr,, har omvandlats till ett fast statskapital, - verket skall fill statskassan inleverera räntaberäknad på det fasta statskapitalet. Kostnader för verksamhet som inte skall ingå ihandelssjöfartens betalningsskyldighetfinansieras på oförändrat sätt genom anslag över statsbudgeten. Beslutet omövergång till affärsverk innebär vidare alt skall presentera rullande treårsplaner förverksamheten. Syftet är att statsmakternasstyrning skaH bli mer övergripande och ta sikte på atl fastställa ekonomiska mål och servicemål. Fr. o. m. år 1988övergår verket lill kalenderårsredovisning.Medelstilldelningen för den anslagsfinansierade verksamheten förutsätts dock även i fortsättningenske per budgetår. Verksamhetens inriktning m. m. Sjöfartsverketanger i sin första treärsplan för 1988-1990 mål för samtliga verksamhetsgrenar och den planerade inriktningenav verksamheten . Målen förfarleder och utmärkning år alt - skapa förutsättningar för säker vägledning av sjöfarten i omgi- 26 vande farvatten saml attsäkerställa framkomlighet vid svåra passager Prop. 1987/88:100 ochunderlätta intagning av fartyg vid nedsatt sikt och under vintersjö- Bil. med bibehållande av nuvarande servicenivå gentemotsjöfarten vid makthålla och effekfivisera driftfunktionerna i befintliga säkerhetssys tem. Inriktningen av verksamheten går ut på en fortsattrationalisering av fyrdriften och atl skapa utrymme för nödvändiga anpassningarav farleds-utmärkningen med hänsyntill ändrad trafikstruktur och säkerhetsproblem. Programmet för ombyggnad av småfyrar fortsätter. Detta medger samtidigtatt användningen av tjänstefarlygen kan minskas. Ett av tjänstefartygen beräknas kunna tas ur drift vid utgången avår 1988, Från samma tidpunkt avses besättningen på ett gasningsfartyg kunnareduceras. Rationaliseringseffekten beräknas lill ca 4,5 milj. kr. Måletför lotsningen år att alla hamnar av någon betydelse förhandelssjöfarten skall kunna påräk na lotsningsservice. Den planerade inriktningen under treårsperiodeninnebär att del administrativasamordningsarbetet fullföljs. De sjötrafikområden som avses ersättanuvarande lotsplatser och lotsdistrikt syftar till atl skapa förutsättningar för en gemensam och mer slagkraftigorganisation av fältverksamheten inom hela lots- och fyrväsendet. Del tidigareträffade lolsarbelslids-avtalet bedöms kunna medföra en minskning med 21lotsljänster . Inom ramen förnuvarande arbetstidsavtal för bålmännen beräknas att 19 tjänster skall kunnadras in . För att öka utrymmet för rationaliseringar haremellertid förberedelser vidtagits för atl inleda förhandlingar om ett nyttarbetstidsavtal för båtmännen. Ettnytt avtal avses kunna vara klart . Strävan är alt åstadkomma ettflexibelt arbetstidssystem som möjliggör en mer verksam-hetsanpassadpersonaldimensionering. Genom en fortsalt minskning av antalet lotsbåtar,möjliggörs en motsvarande minskning av underhållsbehovet. Måletför isbrytningen år att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på alla väsentliga hamnar. fattades beslut om investering i en nykapacitetsstark isbrytare som skall ersätta de två äldsta enheterna. Dennya isbrytaren beräknas kunna tas i drifthösten 1988. Méd den nya isbrytaren bedöms målsättningen för isbrytningen kunna uppfyllas ävenfortsättningsvis. Verketkonstaterar atl det gått att rationalisera isbrytardriflen med i genomsnitt . Detta har varitmöjligt genom ett bättre utnyttjandeav isbrytarna, en hårdare styrd underhållsplanering och genom att utnyttja egna tjänstefartyg somhjälpisbrytare. Verket bedömer att det gåratt åstadkomma rationaliseringar av samma omfattning även under kommandetreårsperiod. Målenför sjömätning och sjökortsproduktion år alt Prop. - utföra sådana mätningar och undersökningar ifarvatten inom landet och Bil. 8 angränsande havsområden som fordrasför sjöfartens och totalförsvarets behov, - utarbeta och utge eller låta utge allmänna sjökortoch seglingsbeskrivningar samt utarbeta särskilda sjökort ochseglingsbeskrivningar för marinen, - i den måndet är ändamålsenligt för landets sjöfart, utarbeta och utge eller låta utge sjökort och seglingsbeskrivningaräven över områden som ej angränsar till svenska farvatten. Sjömätningarnas resultat från en säsong skallvara utvärderade i djupkartans form nästföljandeår. Den inriktning verket anger innebär bl. a. atl 3-5nya allmänna sjökort i den svenska sjökortsportföljen skall ges ut . upplaga av båtsporlkortseriernabör ges ut . Vidare bör enligt verket minst tväinternationella sjökort ges ut . har vidare i sin treärsplan för1988-1990 redovisat detaljerade mål för fartygstekniska och fartygsoperativafrågor samt för sjöräddning och sjöolycksutredning. Som övergripandeekonomiskt mål för har gällt kravet på fullkostnadsläckning, vilkel innebär att intäkterna skall täcka samtliga kostnader, inkl, avskrivningar, och därutöver lämna enav statsmakterna fastställd avkastning. Övergången fill affärsverk ställer ytterligare krav på drift enligt affärsmässigaprinciper och på tillfredsställandelönsamhet. Viss del av verkels verksamhet skall emellertid inte anses ingå i handelssjöfartens betalningsansvar. För denverksamheten anslås i stället särskilda medel. sätter som mål för sitt ekonomiskaresultat för treårsperioden att klara statsmakternas krav atl inlevereraavkastning pä verkets fastastatskapital enligt fastställd avkastningsranta. Avkastningsräntan utgörför närvarande . resultat har de senaste fem årenöverstigit förräntningskravet.Detta överskott har levererats in lill staten. Som affärsverk får möjlighet alt fonderaöverskottsmedel. Verket framhåller att som affärsverk fordraratt resultatet ger möjlighet tillrimlig konsolidering. Fonderade medel krävs bl, a. som gardering för oförutseddasvängningar i konjunkturen och vidareför att möjliggöra självfinansiering av det nya sjömätningsfartyg som enligtverkets investeringsplan skall beställas , En fondering ärvidare enligt verket viktig för att långsiktigt förstärka det egnakapitalet så alt soliditeten kan hållas uppe. Verket förordar som lämplig konjunklurmarginal ettöverskott i förhållande till omsättningen på 1,efter kapitalkostnader ochavkastningskrav. Beträffandeprissättningen anger att verket sedan början . av 1980-talel har haft som mål atthöjningar av de allmänna sjöfartsavgif terna skall hållas inom inflationsramen och att prissättningen på de pro dukter och tjänster som fillhandahåller skall utgå från full 28 Verketföreslår alt detta skall gälla som mål även under Prop. 1987/88:100 treårsperioden -1990. Inom farlygsverksamhelen motsvarar ca66% av kostnaderna den del av stämpelskatten som eriäggs vid förvärv av registrerings-pliktigafartyg. Resterande del av verkets kostnader täcks genom förrättningsavgifteroch till en mindre del med anslagsmedel. Verket räknar med i stort settoförändrade relationer . Verket anser attavgiftsfinansieringens andel bör öka . Soliditeten beräknad som andelen eget kapital inklusivedel fasta statskapitalet i förhällande till balansomslutningen anges förtreårsperioden till . Av verkskapitalel utgör del fasta statskapitaletmer än . anser dock alt statskapitalet bör betraktas som enlångfristig skuld till staten vid beräkning av soliditeten. Del kapital påvilket soliditeten enligt verket bör beräknas utgörs således av deavsättningar som verket själv genererat genom resullalutjämningsfonden ochfondering av vinstmedel. Soliditeten skulle därigenom hänföras till de poster som påverkas av verketsekonomiska mål. Räknat på del av verket föreslagna sättet ligger soliditetenunder treårsperioden på . Inom enskilda verksamhetsgrenar finns del, enligtverket, i stor utsträckning prestationsmått som kan belysaproduktivitetsförändringar. Problem möter dock vid en sammanvägning avmaterialet för alt visa produktivitetsförändringen i hela verket. Tills vidare anser verket att den sänkning avkostnadsnivån i fast pris som löpande ralionaliseringsåtgärder åstadkommer geren godtagbar bild av produkfivitetsförändringen. Verketsinvesteringsplan för omfattar ett belopp på 252,2milj, kr. enligt följande fördelning. Summa 59,9 63,7 128,6 Investeringar i fyr- och telemateriel, ombyggnad avfyrar och återanskaffning av lotsbåtar utgör dominerande inslag. Den höjningsom föreslås följer bl. a, av att ett nytt sjömätningsfartyg planerasatl anskaffas som ersättare för ett äldre och orationellt fartyg (),31,5 milj, kr. Vidare ingår milj. kr, i investeringar förprov med djupmätning med hjälp av flygburen laser. Finansieringen av investeringarna sker till övervägandedel med avskriv ningsmedel. 1987/88:100 Bil. Totala investeringar Avskrivningsmedel Driftmedel Lånebehov 69,3' 'Lånebehovet kan komma att minska med 21,3 milj. kr. om lar i anspråkfonderade vinstmedel. Verket hemstäHer om bemyndigande att /89 få finansiera investeringar genom marknadsmässig upplåning iriksgäldskontoret inom en ram av 70milj. Läneutrymmet skall ses som en möjlighet ifall finansieringen inte kan genomföras påföreslaget sätt. om godkännande av den i planen föreslagnaallmänna inriktningen och omfattningenav verksamheten samt av föreslagna servicemåloch ekonomiska mål för perioden, att fä disponera eventuell från budgetåret1987/88 kvarstående del av för det budgetåret medgiven ram för upplåning iriksgäldskontoret för finansiering av investeringar, att fill den del löpande utbetalningar inte kanbestridas med löpande inbetalningarunder /89 få disponera en rörlig kredit hos riksgäldskontorelinom en ram av 40 milj, kr, och alt få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto iriksgäldskontoret, att handelsflottans kultur- och fritidsråd försbort från handelsflottans betalningsansvar och fr.o.m. den I juli 1988finansieras över anslag på statsbudgeten. Verket anservidare med hänsyn fill att verket övergått till kalenderår som räkenskapsår att treårsplanen bör prövas avriksdagen och ej i samband med den normala budgetprocessen. Sjöfartsverkethar i en skrivelse redovisat förslag lill en ny organisation av verket. Verkethar i en skrivelse justerat förslaget i vissa delar. Denföreslagna omorganisationen år inte av sådan omfattning att godkännande krävs. Den redovisning som jag lämnar i det följande kan tjänasom information beträffande huvuddra gen. Enligt verkets förslag skall dennuvarande centralförvaltningen ersät tas med ett huvudkontor med sexenheter och tre stabsenheter. I fältorga nisationen ersätts nuvarande lotsdislrikts- och lotsplalsorganisation med sjölrafikområden. Nuvarande sju sjöfartsinspeklionsdistrikl ersätts med tre sjöfartsinspektionsområden. Bakomorganisationsförslagel ligger en strävan att slå vakt om och stärkafältverksamheten och att anpassa organisationen lill de nya förutsättningar som det innebär att verket blivit ett affärsverk. Jag anser att den föreslagna organisafionen kan medföraen rationell och Prop. 1987/88:100 effektiv ledning och administrationav verkets totala verksamhet som i sin Bil. 8 turkan leda till en ökad delegering ut på fäUet. Den nya fältorganisationen börha goda förutsättningar att erbjuda sjötrafiken de tjänster och den service somdet finns behov av längs våra kuster. Organisationen bör kunna göra det på ettrationellt och effektivt sätt så atl den avgiftsbörda som via verkets kostnader tas ut av framför allt handelssjöfarten kanhållas nere. Huvudkontoretsföreslagna organisation förefaller vara väl anpassad till fältorganisationens krav och till verkets nyafunktion som affärsverk. Jag har för avsikt att under innevarande budgetårföreslå regeringen de ytterligareåtgärder som behövs för atl genomföra organisationsförändringen. Jag ser detsom angelägel atl förändringen kan genomföras ulan att det totalt sett ställs anspråk på ökadeadministrativa resurser. Jag har inget att erinra mot de mål för de olikaverksamhetsgrenarna som verketredovisar. Beträffande de fartygslekniska frågorna vill jag erinra om att antagit en ny lag omfartygssäkerheten. I lagen har besiktnings- och certifieringsuppgifternaöverlåtits på internationella klassificeringssällskap, underförutsättning att det föreligger ett avtal om detta mellan staten och sällskapet i fråga. Härigenom kan sällskapen i störreutsträckning än komma attutföra besiktningar och certifiering av svenska fartyg. Ett sådant samarbetemellan verket och sällskapen kan eventuellt påverka verkets behov av egnaresurser för den verksamheten. Jag vill även erinra om de uppgifter verket harangående sjötrafikens påverkan pä miljön. Jag biträder verkets målsättning alt inomoförändrad servicenivå rationaliseravilket tillsammans med vissa organisationsförändringar avses ge enkostnadsbesparing på ca 23 milj. kr, . Jag biträderäven verkets ekonomiska mål och jag vill understryka vikten av att verksamheten bedrivs så all höjningarna avsjöfartsavgiflerna kan hållas på ensådan nivå att näringens konkurrensförmåga inte försvåras. Frågan om lämplig soliditet bör tills vidarebedömas mot bakgrund av nuvarandefinansieringsformer för verkels investeringar. Eftersom statsmakterna tar ställning till investeringsvolymen och finansieringssätt kan del i och för sig inte anses helt nödvändigt attstatsmakterna lägger fast ett specifiktsoliditetsmål för perioden. Jag föreslår ändå alt så sker. Vissa avsjöfartsverket anförda skäl kan tala för att soliditeten beräknas på det sättverket har föreslagit. Jag förordar dock att soliditeten beräknas som andelen eget kapital (verkskapitalel) i förhållandetill hela balansomslutningen. Detta beräkningssätt överensstämmer också med vadsom gäller för andra verk. Beräknadpå del sättet antas soliditeten för verket ligga för treårsperioden. Jag förordar all det också skallvara verkets mål för soliditeten . Verkets planerade investeringar avses genomföras isyfte att modernise ra och effektivisera verksamheten. Jag har inget alt erinra däremot. Vad gäller investeringen i ett nytt sjömätningsfartyg förutsätter jag att verket genomför en grundlig analys av rationaliseringseffekten och behovet av ett nytt fartyg innan beslut fattas ominvesteringen. Jag biträder verkets förslag omnivån för upplåning i riksgåldskontoret Prop. 1987/88:100 och alt verketskall få kunna utnyttja icke ianspräktagen del av bemyndi- Bil. 8 gandetför innevarande budgetår. Jag finner det inle vara lämpligtatt föreslå att verkets treårsplaner behandlas än densom gäller för den sedvanligabudgetbehandlingen. Jag vill därvid bl. a. erinra om att, vid den nuvarande ordningen, Ireårsplanerna kan behandlasi samband med att verkets anslagprövas. Jag kan inle heller biträda verkets förslag till ändrad finansiering av handelsflottans kultur- ochfritidsråds verksamhet. I enlighet med verkets förslag föreslår jag altverket under /89 fårdisponera en rörlig kredit hos på högst 70 milj, kr, och även får sätta in kassamässiglöverskott på det sätt och för de ändamål som verket föreslagit. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen av sjöfartsver kets verksamhet , 2. godkänna atl sjöfartsverketsverksamhet skall inriktas på de resultat- och prisnivåer somjag förordatför , 3. godkänna vad jag anfört omsjöfartsverkets investeringar under perioden1988-1990 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån. Ersättning till för vissa tjänster 1987/88Anslag 101406000 (Nytt anslag) 1988/89Förslag 101471000 För den del av verksamhet som inteskall ingå i handelssjöfartens betalningsansvar anvisas medel över ettsärskilt anslag. harbeslutat alt denna verksamhet även forlsällningsvis skall finansieras genom ett anslag över statsbudgeten (prop.1986/87:100 bil. 8, , rskr. föreslår att somersättning lill verket för vissatjänster avseende farleds- ochfartygsverksamhet anvisas ca 103,6 milj. kr. för /89 i oförändrad pris- och lönenivå. Verkels yrkadeanslag för radiokostnader åtsjöfarten har dock räknats upp i enlighet med offert från . Av sjöfartsverkels yrkande avser ca 98,2 milj,kr, ersättning för tjänster inom farledsverksamheten. Kostnadsposterna består bl, a, av bränslekost nader m. m. för isbrytningen, vissa kostnader för fritidsbåltrafiken och 32 yrkesfisket, sjösäkerhetsrådel,bemanning av fyrar av regionalpolitiska Prop. 1987/88:100 skäl samt vissa kostnader för bemanning avsjömätningsfartyg.