prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Lokalförsörjningsplanerna bör framgent avseförändringar i det egna fastighetsbeståndet och utgöra underiag för beräkningav erforderliga medel för täckning av kapitalkostnader. För närvarandeförutsätts dock inget nytillskott avlokaler utöver radio- och i som upptagitsi planerna. Planeringen av radioverksamheien de närmaste årendomineras av ut byggnaden av FM 4-nätet som ihuvudsak syftar till att ge ökad flexibilitet 496 Utbyggnaden sker ietapper, den första , den Prop. 1987/88:100 femte och sista . En utgångspunkt för beslut omFM 4-utbyggnaden har varit att dennya kanalen skall kunna tas i anspråk inom oförändrade medelsramar. Om ettrealt tillskott av resurser bedöms erforderligt skall programsättningen i radio i sin helhetunderställas regering och riksdag för prövning. Enligt kommer utvecklingen avradiomediet att studeras noggrant.När FM 4-nätet varit i drift något är kommer slutsatser att dras av deerfarenheter som vunnits. Tillsvidare finansieras verksamheten inom den vanliga medelsramen, I fråga omtelevisionen innebar riksdagsbeslut att en modell med en Stockholmskanal och en rikskanal kan läggasfill grund för fortsatta övervägandenom en förändring av programstrukturen. Om påtagliga vinster kanerhållas som kvalitet och mångfald upprätthålls, bör, enligtbeslutet, modellen genomföras. konstaterade vid sinbehandling av frågan om den nyaorganisationen av televisionen att denna innebar en radikal strukturförändring. Med undantag förnyhetsredaktionerna i upphör iallt väsentligt den dubblering som har gällt sedan tvåkanalssystemetsinförande. Distrikten får sin verksamhet samlad i en kanal. En betydande samordningmellan kanalerna förutsätts äga rum. De krav på ökad rationalitet som ställts somvillkor för en ny kanalstruktur haransetts uppfyllda. En fullt genomförd förändring har uppskattats kunna medföra en årlig kostnadsminskning om 75 -85 milj, kr, , I samband med riksdagsbeslut uttaladeriksdagens kulturutskott (KrU1985/86:21, s, 21 f,) att det fanns skäl att föriägga ledningen för Rikskanalen till en ort utanför samt att i så fall borde tahänsyn till såväl ekonomiska somkulturpolitiska faktorer. Även regionalpolitiskaskäl borde kunna vägas in i sammanhanget. Enligt de studier som har genomförtskulle en förläggning av Rikskanalensledning till en ort utanför leda till en merkostnad av 26 - 30milj, kr. De nya kanalerna startar sina sändningar iseptember 1987, Rikskanalens ledning har förlagts till . Moderbolaget erinrar i sin anslagsframställningom att har genomfört betydande rationaliseringar i syfteatt frigöra ytterligare medel för programverksamheten. Televisionenär den del av koncernens verksamhet där konkurrensen från nya programkälloi: är mest påtaglig. Konkurrensen har inte baraekonomiska konsekvenser för televisionen i form av ökade kostnader för attraktiva program. Den ökade mängden avutländska programkällor genom kabel-och satellit-TV liksom video innebär att det i egentlig mening svenska utbudet blir en allt mindre del av dettotala TV- och videoutbudet, I detta läge är det synneriigen viktigt att detsvenska utbudet förstärks såvälkvalitativt som kvantitativt. Den svenska TV- produktionen måste ökas,bl, a, när det gäller gestaltande program, har som ett förstahandsmål satt upp att den gestal- 497 32 1987/88. tände produktionen skall uppgå till . Måletatt varannan Prop. 1987/88:100 gestaltandeproduktion skall vara svensk kostar enligt SVT 200 - 300 milj. Bil. 10 kr.beroende på val av programmix. 1985/86:99 om verksamhetanfördes att utbildningsradions roller som utbildningsanordnare, som producentav utbildningsmaterial och somdistributör av utbildningsprogram borde bestämmas. Vidare borde det övervägas om utbildningsradions verksamhet kan renodlas, I sin anslagsframställning till moderbolagetframhåller utbildningsradion . att företaget brukar beskriva sina rollersom informatör och rekryterare, somproducent och som distansundervisare. Utbildningsradion konstaterar att dess uppgift inte är att spela ensjälvständig roll inom utbildningsområdet.Dess roll är att bidra till förverkligandet av samhällets utbildningsmål genomatt i samverkan med utbildningssamhället utnytfia rundradiomedierna för att "förstärka, bredda ochkomplettera" den utbildningsverksamhet som bedrivs. Utbildningsradion konstaterar vidare att 1976 årsriksdagsbeslut förutsatte att resurserna skulle fördelas med påförskolan, vardera på ungdomsskolanoch vuxenutbildningen och på högskolan. Denna fördelning består i alltväsentligt. Inom den har vissa förskjutningar skett under den gångnaavtalsperioden. Handikapp- och invandrar-programmen har ökat väsentligt och tar nu vardera av utbildningsradions resurser i anspråk. Den regionalaverksamhetens andel av resurserna har ökat från 7 fill . Prioriteringsunderlaget för inriktningen avverksamheten under innevarande avtalsperiod håller på att tas fram. Formernaför användarnas inflytande påverksamheten utreds . Utbildningsradion avser att tillämpa det system föranvändarkontakter som parterna kan enas om. Moderbolaget ansluter sig till SverigesUtbildningsradios bedömningar i de nämnda avseendena, radioproposition anfördes också attmoderbolaget fortlöpande skulle pröva möjligheterna att göra utbildningsradionsverksamhet självfinansierande,genom bl.a. övergång från etersändning till kassettdistribution av program och genombidrag från avnämarna. I sin anslagsframställning till moderbolaget redovisar utbildningsradion att de självfinansierande verksamheterna i dagmotsvarar av företagets budget och framhåller att de är viktiga ochnödvändiga delar av . Ett bibehållande av den nuvarande nivån är.en realistisk ambition. Självbärandekravet skalltillämpas fullt ut. Några överskotttill den reguljäraprogramverksamheten kommer dock inte att kunna lämnas. De målgrupper som skulle kunna bli aktuella förkassettdistribution är huvudsakligen högstadium och gymnasieskolan. De bespa ringar som kan göras är emellertidmycket marginella, I gengäld skulle utbildningsradions uppgift att"bredda" utbildningsinsatserna omöjliggö ras genom att andra grupper skulle gåmiste om möjligheten att ta del av programmen, 498 Utbildningsradionkonstaterar vidare att det inte torde föreligga möjlig- Prop. 1987/88:100 heteratt införa något system enligt vilket de egentliga användarna bidrar Bil. 10 till företagets kostnader förutbildningsprogrammen. Däremot finner företaget att vissa finansieringsstöd avengångskaraktär kan vara möjliga och realistiska. Sådana finansieringsstöd kanta formen av anslag ur allmänna medelfrån utbildningsmyndigheter på olika nivåer för särskilda insatser. De kan också gälla samverkan i fråga omfinansiering av projekt mellan företagetoch olika utbildningsinstanser. Utbildningsradion framhåller emellertid attsådana finansieringsstöd inte får påverka den ordinarie finansieringengenom avgiftsmedel, ansluter sig fill SverigesUtbildningsradios bedömningar. har godkänt en plan förkoncernens handikappprogramverksamhet. Sammanfattningsvis innebär planen attprogramverksamheten i första hand börinnebära åtgärder som underlättar för de handikappade att ta del av deordinarie programmen. Det finns även motiv för produktion av program med siktepå en speciell målgrupp. Program om de handikappades situation bör liksomnu förekomma inom ramen för denvanliga programverksamheten men utbildningsradions speciella satsningar på program om handikappade börfortsätta. När det gäller pågående verksamheter inomhandikappområdet innebär planen attprogramtextningen av svensktalade program ökar till ca fram fill avtalsperiodensslut inom den ram av pervecka som är tillgänglig för att kunna textas. Planen innebärvidare att antalet informationssidor i text-TV utökas under innevarande och nästa budgetår genom att olika sidor sänds i detvå TV-kanalerna. För att få med lokala nyheter bör text- TV-redaktionen samarbetamed lokalradion. Faludistrikt kommer att drivaen försöksverksamhet med ett särskilt nyhetsprogram på teckenspråk, Text-TV-redaktionen planerar också textsättning avett av de halvtimmeslånga nyhetsprogrammen med start . SverigesUtbildningsradio planerar en programserie med utbildning i ' teckenspråk som kan sändas under budgetåret1988/89.1 företagets planer ingår också ett utvecklingsprojekt under denärmaste två åren med samhällsorienterande program till informationssvaga. Andra projekt gäller åtgärder för de synskadade.Inom ramen för forsknings- och utvecklingsverksamhetsker försök med ny teknik för att gemöjlighet för synskadade att ta del av utländska TV-pro--gram. Vidareunderlättas utgivningen av radioprogram som talböcker. För att förbättra programinformationen försynskadade undersöks möjligheternaatt ge ut Röster i Radio/TV på kassett liksom möjligheterna att geprograminformation via punktskrift och syntetiskt tal, radioproposition angavs vidare attmoderbolaget skulle redo visa om forskningsverksamheten inompublik- och programforskningsav- delningen inom () kunde delas upp i forsk ning som är avsedd att fiäna sombeslutsunderlag för koncernen och mera 499 Enstudie av PUB:s verksamhet har genomförts, Prop. De mål somsatts upp för verksamheten är att öka och sprida kunskapen Bil. 10 om radions och televisionens kända och möjligaverkningssätt med utgångspunkt frånkunskap om masskommunikationsprocessen, att ge underlag för beslut i frågor som rör radio och TVpå policy-, planerings- och produktionsnivåsamt att ge underlag för diskussioner om radion, televisionen ochövriga massmedier inom och utanför företaget. PUB:s verksamhet var fidigare avsevärt meromfattande än . Sedan böljan av har den successivt bantats ner ochhar nu kvantitativt och kvalitativtanpassats till koncernens behov. Omslutningenuppgår till 10,5 milj.kr. Av budgeten täcks av medel från moderbolaget medan 65%motsvaras av beställningar från programföretagen, som t. ex. publikmätningar, och av externa intäkter. Forskningsresultaten har betydelse för såvälkortsiktiga som långsikfiga beslutsprocesser. PUB har lagratuppgifter om radio- och TV-publiken.De utgör underlag för databaser som kontinuerligt uppdateras och byggsut, PUB:s forskningsresurser i form av databaser,intervjuare och forskare är tättintegrerade med varandra. Att skilja dem åt skulle innebära allvarliga olägenheter för verksamheten. Omfattningen avden externa verksamheten är också alltför obetydlig för att motiveraatt PUB:s verksamhet delas upp på allmänresp, koncernanknuten forskningsverksamhet. har mot denna bakgrundfunnit att koncernens egna behov motiverar en fortsatt sammanhållenforskningsverksamhet inom koncernen. Enligt SverigesRadio AB:s uppfattning finns det skäl - bl,a. mot bakgrund av de konsekvenser som medieutvecklingen lett till - att överväga om distributionsnätet börförvaltas i samma former som , dvs, av . Inommoderbolaget pågår olika studier i syfte attge underlag för en noggrann prövning av denna fråga. har för innevarande budgetår för den avgiftsfinansierade verksamheten tilldelats 2221,5 milj,kr, i 1985/prisläge. Dettamotsvarar 2 339,9 milj. kr. i 1986/prisläge. Därtill kommer 25,1 milj, kr, som utgör medel för täckning avkapitalkostnader och 1,3 milj, kr, som är en engångsanvisning för investeringari en TV-redaktion i , I sin planering för verksamheten för budgetåret1987/88 förutsätter moderbolaget ett rationaliseringskrav motsvarande ochett reformtillskott om . Dettamotsvarar för nästa budgetår ett tillskott om 29,9 milj. kr. För /88 har beräknats att 41,3milj, kr, behövs för bygg nadsarbeten. 25,1 milj, kr, haranvisats för kapitalkostnader för investeringar. harefter samråd med 500 nu beräknat att endast26,6 milj. kr, behövs för innevarande budgetår. 1987/88:100 budgetåret1988/89 krävs 19,5 milj, kr, för pågående och planerade bygg- Bil, 10nadsarbeten för radion och televisionen, vilket motsvarar ett behov avytteriigare 3,9 milj, kr,, dvs, sammanlagt 29,0 milj, kr,, för kapitalkostnader.Beloppen avser huvudsakligen en planerad om- och tillbyggnad av radio- ochTV-huset i . Medelsbehovet för nästa budgetår blir därmed 2398,8 milj. kr. i 1986/prisläge. Räkenskapsåretför Radio-koncernens bolag sammanfaller med det statliga budgetåret. Enligt denna ordning ogynnsammakonsekvenser för koncernens verksamhet i olika avseenden. Moderbolaget begär därför, såväl ianslagsframställningen som i en särskildskrivelse till regeringen, attkoncernens medel i fortsättningen skall anvisas per kalenderår och inte perbudgetår. Tidpunkten för ingivande av anslagsframställningarskall dock inte ändras utan vara densamma som . Skälen till denföreslagna ändringen är följande, - Den ökade framförhållningen mellan beslut ommedelstilldelning och aktuellträkenskapsår möjliggör för moderbolaget att fatta beslut om den interna medelsfördelningen , vilketväsentligt underlättar för programföretagen och medverkar till en rationell planering av programverksamheten. Planeringen sker nu under osäkerhet ochstark fidspress. - Koncernbolagens redovisning av uppgifter fillmyndigheter och offentliga organsker normalt kalenderårsvis. Många av de avtal som ingås med utomstående knyts till kalenderåret. En övergång tillkalenderår som räkenskapsår förenklar administrationen och innebärsäkrare prognoser och bokslut, - Koncernbolagens bokslutsarbete förkortastidsmässigt och blir billigare och säkrare när det inte behöver utföras påsommaren med hjälp av övertid ochsommarvikarier. Informationen om koncernens verksamhet kommer att föreliggaväsentligt tidigare efter räkenskapsårets utgång jämfört med nuvarandesystem. Vid en omläggning av räkenskapsåret tillkalenderår kommer det budgetårsvisaräkenskapsåret att behöva förlängas med . har därför begärt medel även förandra , Något särskiltreformtillskott eller ett bestämt rationaliseringskrav är inte aktuellt fr,o,m, , 17,7 milj, kr. behövs för att täcka kapitalkostnaderför bygginvesteringar. Medelsbehovetför blir därmed 1202,6 milj. kr, prisläge. I.företagetför den avgiftsfinansierade verksamheten i genom snittligt prisläge 1986/87 /89 tilldelas 2 , 501 2. företaget för den avgiftsfinansierade verksamheten i genom- Prop.1987/88:100 sniUligt prisläge 1986/87 för tiden den - Bil.10 -under förutsättning av räkenskapsårets omläggning till kalenderår ft.o. m. - tilldelas ,, 3, företaget får rätt att ur rundradiorörelsens fond rekvirera sam manlagt 30 milj. kr. för alt täcka oförutsedda kostnader för den allmänna programverksamheten /89 med skyldighet för företaget att av de medel som kommer att ställas till förfogande under följande budgetår återställa utnytfiade belopp. Medelsanvisningenför radionåmnden för innevarande budgetår uppgår till ,, varavhögst , avser medel för lönekostnader. För /89 harnämnden i likhet med föregående år inte beräknat någon besparing. Nämnden begärdels medel som gör det möjligt att behålla nuvarande personalresurser, delskompensation för höjda nämndarvoden och dels kompensation för prisökningar.Lokalkostnaderna beräknas öka med . samt medel för pris- ochlönekostnadsökningar anvisas för nämndens verksamhet under /89. Dentekniska utvecklingen inom ljudradio- och TV-området innebär dels att man kananvända ny distributionsteknik som exempelvis kabel och satellit, dels att nyafiänster samt förbättrad teknisk kvalitet och driftssäkerhet kan införas ibefintliga distributionsnät. Speciellt intressant är utvecklingen av digitalteknik. Digital teknik kan i TV-sammanhang användasför text-TV-sändningar tillsammans med TV 1- och TV 2-program, för att sändaTV-program med stereoljud och för att möjliggöra att flera språkversioner sändssamtidigt. En nordisk digital; systemstandard, vilken också godkänts avEuropeiska radiounionen (EBU), för TV- sändningar med digitalt ste-reo/flerljudhar antagits. På ljudradioområdet har utvecklats ett s, k,radiodatasystem, RDS, som bl, a, kan användas för att underlätta inställning avmottagare på önskad programkanal eller för att automatiskt koppla på mottagarevid vissa program, t, ex, trafikinformation. Systemet kan även användas försändning av text tillsammans med ett vanligt ljudradioprogram. Vid nya distributionsmetoder, t, ex, direktsändandesatelliter, kan man i större utsträckning använda ny teknik eftersom dessa ändåkräver nya mottagningsutrustningar. Flera olika system för satellitdistributionfinns. Ettintensivt utvecklingsarbete pågår med målsättningen att en interna- 502 tionell standard för s, k, högupplösnings-TV skall kunna antas . 1987/88:100 Bil, 10 Televerketsinvesteringar i rundradioanläggningar avskrivs orhedelbart i För innevarande budgetår har 128,0 milj, kr,anvisats för sådana investeringar. En överförbrukning om 5,0 milj, kr, /87 har balanserats till /88 i enlighet med detbemyndigande givits att föra högst detta belopp mellanbudgetåren som skuld resp. tillgodohavande. För /89 har i likhetmed erhållit ett beställningsbemyndigande om 30 milj, kr. Dispositionen av medlen för /88framgår av tabellen i det följande.Tabellen anger också kostnaderna för beräknade investeringar (utbyggnad ochreinvesteringar) /89-1992/93, Denna motsvarar den av våren 1987godkända planen framräknad med ettår och uppräknad till aktuellkostnadsnivå. 1992/93 (milj, kr,) 1 70 11 UO (milj, kr,. 88/89 89/90 90/91 1987/88 års (1988/kostnadsnivå) 128,0' Inkl, 5,0 milj, kr, somförbrukats under /87, Rundradionätet omfattar nu drygt 50 störreFM/och ca 500 mindre stationer. Också efter ett eventuellt införande av reguljärarundradiosändningar över satellitkommer tyngdpunkten i den svenska rundradiodistributionen att ligga på de nuvarande markbundna näten på grund av att dessa germöjligheter till regionala och lokalasändningar samt mobil mottagning.Näten är även av betydelse från beredskapssynpunkt. studeraremellertid även fortsättningsvis förutsättningarna för satellit-TV-distribution som komplement eller alternativ till marksändningar. Återanskaffningsvärdetför FM-TV-nätens anläggningar beräknas uppgå till ca 3400 milj, kr. Förutom normala underhålls- ochkompletteringsåtgärder avseendetyngre anläggningsdelar behöver vissa kostnadskrävande åtgärder vidtas främst på vissa högmaster. Underden kommande femårsperioden behöver reinvesteringarna i TV I-sändarna slutföras. FM-sändarutrustningarna måste bytas. Ett visstreinvesteringsbehov för Prop. 1987/88:100 TV2-nätet börjar uppkomma , Radiolänknätets modernisering Bil,10 har påbörjats. Härvid sker enövergång till digitala överföringsmetoder för att åstadkomma såväl kvalitets-som kapacitetsökningar för ljud- och bildöverföringar. Enligt såvälSveriges Radios som bedömningar bör denna modernisering skesnabbare än vad som planerats. försvarsberedskapsåtgärder avseenderundradionätet måste fr. o. m. nästabudgetår finansieras med medel ur radiofonden. Sverigehar erhållit frekvenstilldelningar för ett fiärde FM-nät i det nya delbandet100 samt för ett femte kommunuppdelat FM-nät i det nya delbandet . Tilldelningarnaför det femte, kommun-uppdelade FM-nätet kan tas i bruk . De första FM 4-sändarna färdigställs hösten 1987.Utbyggnaden sker i fem etapper framtill slutet av . Driftskostnaderna ökar successivt resp. FM-4-sändare tas i bruk. Omsändningar även skall ske blir driftskostnaderna stöne. Lokalradion bör enligt bedömningi sin helhet ges stereosändningsmöjligheter i permiinent utförande. De områdensom har stereosändningar harfått det med hjälp av i många fall provisoriska åtgärder. Stereomottagningen och bilradiomottagningenbehöver förbättras, varför vissutbyggnad behövs i form av sändareffektökning m, m. Flertalet sandar- ochantennutrustningar är 20 - . Vid planeringen av reinvesteringar prioriteras de stationer därsändareffekten avses öka. Utbyggnads- och reinvesteringsiitgärdernasamordnas i möjligaste mån med FM 4-utbyggnaden vilket medförrationaliseringsvinster. Huvuddelen avreinvesteringarna behöver genomföras . RDS-systemet () har införts i FM3-nätets sändare ,Införande i FM 1-nätet avses ske medan införandet i FM2-nätet kan ske först , 1 FM 4-nätet införs RDS-fiänsten i nära anslutning till starten av nätet, Programrelaterad information kan införas ,Mottagare, till en början främst bilradiomottagare, beräknas vara tillgängliga på marknadenunder , Beträffande sändarstationerna för AM är landetslång- och mellanvågs-stationer numera främst inriktade på att getäckning utanför landet. Den nya stationenSölvesborg MV täcker en stor del av , särskilt under dygnets mörka del. Av de äldre lång- ochmellanvågsstationerna återstår endastMotala LV, som modifierats för att täcka närområdet kring , Förtäckning av områden på större avstånd finns kortvågsstationerna i ochKarlsborg, För del finns ytterligare sexfrekvenstilldelningar (en på lång våg och fem på mellanvåg). Närfrekvensplanen upprättades var avsikten att den skulle möta kraven påfrekvenser , fram tillår 1989, Någon ny planeringskonferens har ännuinte aviserats men starka krav kan uppkomma från andra länder att ta de nu oanvända tilldelningarna i an- 504 språkom de inte avses användas. För utbyggnad under budgetåret1988/89 erfordras 2,8 milj, kr, för för- Prop. 1987/88:100 bättrad täckningi befintliga FM-nät, Reinvesteringar vad gäller FM-an- Bil. 10 ochFM-master kräver 13,2 milj. kr. För den andra etappen i den treårigautbyggnaden av det fiärde FM-nätet erfordras 20,2 milj, kr. Enfortsatt utbyggnad av mindre för förbättrad TV-täckning erfordras.Antalet nya stationer per budgetår måste dock begränsas till mellan 10 och 20under . Den endastörre station som ännu inte försetts med reservsändare för erhåller sådan under nästa budgetår. Dessutomförses i begränsad omfattning vissamindre stationer med sådana reservsändare. Ungefär en tredjedel av befintliga TV I-sändarehar ännu inte bytts mot moderna sådana. Även antennanläggningar behöveråtgärdas. Under femårsperiodenböljar ett visst reinvesteringsbehov uppkomma för TV 2-an-läggningarna.Åtgärder för att minska riskerna för masthaverier måste också vidtas vid vissastationer. Den av vid föregående riksmötebeslutade regional-TV- utbyggnaden avseende dels , delsåtgärder förförbättrad regional-TV-täckning, inleds under innevarande resp, nästabudgetår. och har tillsammans medbl. a. BBC bedrivit ettutvecklingsarbete med digitala system för stereo- och flerljudssänd-ningar, vilka har avsevärt högre kvalitet än detäldre tyska, analoga systemet. Denordiska programföretagen och televerken fattade i böljan av beslut omsystemstandard för nordiska stereo- och flerljudssänd-ningar i televisionen. Standarden har godkänts avEBU. Systemet medger att tre språkversioner sänds elleralternativt att ett program sänds i stereo och mono, och bedömer det somangeläget att genom provsändningarbefästa den nya systemstandarden. Detta kan relativt enkelt ske som enfortsättning på tidigare genomförda testsändningar över sändarna iStockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena med böljan , En fortsatt utbyggnad till övriga delar av landetkräver investeringar till en kostnadav sammanlagt ca 30,0 milj, kr. Utbyggnaden bör i stor utsträckning ske i takt med utbyggnaden av ettdigitalt förbindelsenåt för rundradion,I avvaktan på erfarenheter av de planerade provsändningarna har den nya fiänsten inte tagits med i den nuföreslagna investeringsplanen. För /89 erfordras 6,3 milj. kr,för anskaffning av några mindre TV 2-reservsändare och anläggning av ettfiugotal nya mindre , För reinvesteringar erfordras 33,2milj, kr, för åtgärder avseende TV-antenner, TV 1-sändare eller . Televisionensnya kanalstruktur som bl.a, medför en ökning av program produktionen i de olika TV-distrikten och därmed sammanhängande ök- 505 ning av överföringsbehovet,inrättandet av en fiärde FM-kanal med åt- Prop. 1987/88:100 följande ökadeprogramöverföringsbehov, önskemålet att kunna sända Bil. 10 lokalradio i stereo liksom ett eventuelltinförande av stereo- och fierljuds-såndningari televisionen ställer ökade krav på programöverföringsresur-serna. Vidare måste det nuvarande analogaradiolänknätet, som i huvudsaketablerades under andra delen av 1960- talet, bli föremål för omfattandereinvesteringsåtgärder .