prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Prisförändringar pä dessatillgångar påverkar emellertid inle hushållens disponibla inkomster och därmedinle heller hushållens sparande enligl de definitioner som används inationalräkenskaperna. Åven om statistiken är osäker förefaller del som om desenaste årens prisstegringar på fastigheter och aktier, trots börsfallet ioktober 1987, med en betydande marginal uppväger den effekt de senasle årensregistrerade negativa sparande har haft pä hushällens förmögenheler. De dominerande nationalekonomiska teorierna förhushällssparandet bygger pä föreställningen all individerna varierar sillsparande för all hålla en jämn konsumlionsslandard över sin livslid. antas de spara pengar som de förbrukar när de blirpensionärer. Dessutom anlas all människor försöker överbrygga fillfälligainkomstsvackor genom ati förbruka en del av sill sparkapital eller skuldsättasig. Till delta konsumtionsuljämnade sparmoliv kommer sannolikt i mänga fall enambition alt bygga upp tillgängar, evenluelll för all föra dem vidare lillnästa generation. Hushållens önskan alt hålla en förmögenhet för att utjämnakonsumtio- Prop. 1987/88: 150 nen beror sannolikt bl. a. på hur väl utbyggtsocialförsäkringssystemet är. Bilaga 1.2 Även möjligheten atl täcka oförutseddautgifter med lån har belydelse för hur slora "buffertar" hushållenbehöver. Eftersom vi i har ell väl utbyggt socialförsäkringssystem ochvi under de senasle åren dessutom fått en avreglering av kredilmarknaden är detinte förvånande atl hushällens sparande fallit. Detta gäller särskilt somskattesystemet i sin nuvarande utformning tenderar alt missgynna sparande. Eventuellt kan de senasle årens registrerade negativahushållssparande förklaras av en omfattande portföljanpassning ihushållssektorn, bl. a. lill följd av avregleringen pä kreditmarknaden. Omdenna hypotes är riklig bör hushällssparandet åter bli positivt näranpassningen är genomförd. Det är dock svårt atl bedöma när delta kan tänkasske. Tabell 5.11 Hushållens inkomstutveckling och sparande19881991. Real timlön exkl. kollektiva avgifter Real lönesumma Real disponibel inkomst Privat konsumtion -3,7 -0,2 0,5 1,1 -4,1 -3,5 -2,6 " Nivån på kvoten mellan nettosparande och disponibelinkomst i procent respektive år. Källa: Finansdepartemenlet. Sammanfattningsvis kan konstaleras att det inte ärsjälvklart hur man skall tolka statistiken över hushållssparandet. Delförefaller dock som om sparandel minskat och del finns flera länkbara ochrimliga förklaringar som kan ha samverkat lill detta. Del verkar klart atl desenasle årens snabba fall i sparandet delvis sammanhänger med atl kreditmarknadsregleringarnatagils bort. Därmed är del troligt all hushällssparandet kommer att öka.Hushällens förbättrade förmögenhetssitutation kan dock innebära att detnegativa hushållssparandel kan bestå under yllerligare etl antal är. Itreårskalkylerna har mot denna bakgrund antagits att hushållens sparkvotförblir negaliv - även om den stiger frän -3,till-2,. förbättras hushållens finansiella sparande från -18miljarderkr. 1988 fill -. Med de.låga nominella löneökningar som krävs för enbalanserad utveckling av ekonomin kommer den reala timlönen att falla 1989 föratl därefter stiga de två följande åren. I genomsnitt beräknas den realatimlö-neökningslakten bli 0,per är. Hushällssektorns reala löneinkomsterkommer alt stiga med i genomsnill 1,till följd avall sysselsättningen beräknas öka. Hushällens reala disponibla inkomster beräknas öka med igenomsnitt 1,. Den främsta orsaken till alt de reala disponibla inkomsterna 52 växer fortare än hushällens löneinkomster är den snabbalillväxlen av pensionsinkomslerna. Skattetrycketi stort sett oförändrat Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Den offentliga sektorn består i nationalräkenskaperna av tredelseklorer: staten, socialförsäkringsseklorn och kommunsektorn. Delsker betydande transfereringar mellan de tre delseklorerna. Om dessa elimineraserhålles en konsoliderad offentlig sektor. De offentliga ulgifierna utgörs lill drygt hälflen avtransfereringar. Resterande del av utgifterna gär i huvudsak lill offentligkonsumtion. En mindre andel utgörs av offentliga invesleringar. Huvuddelen avkonsumtionen och investeringarna, , sker i regi. Transfereringarna gär i huvudsak lill hushållsseklorn.Viktigast bland dessa är folkpensionerna och ATP-pensionerna som fillsammansutgör drygt 1/6 av den offentliga sektorns utgifter. De ojfentliga inkomsterna beslår framför allt av skatteroch arbetsgivaravgifter. Därtill kommer inlevererade överskoll från olikamyndigheters och affärsverks verksamheler, diverse mindre avgiftsinkomster samlde offentliga ränteinkomsterna. Om de offentliga utgifterna reduceras med myndigheternasoch affärsverkens utdelningar, avgiftsinkomster och ränteinkomster erhålls eltmått på den offentliga sektorns återstående finansieringsbehov. Måttet angerstorleken pä skatteuttaget och upplåningen sammanlaget. Delta är av intresseeftersom inle bara skaller ulan även upplåning - via effekter på räntenivå ochinflationstakt - har snedvridande effekter på samhällsekonomin. Del är därmedett på mänga sätl minsl lika intressant begrepp som det totala skatlelryckelmätt som skattens och avgiftens andel av BNP. Som framgär av tabell 5.12 blirdel totala skalleuliagel. definierat på detta sätt. av BNPunder kalkyiperioden. 1 kalkylerna har anlagils att den offentliga konsumtionenoch de offentliga investeringarna utvecklas så all gjorda offentliga åtagandenkan infrias. Hänsyn har i detta sammanhang bl. a. lagils till de ökade utgiftersom kan följa med den demografiska utvecklingen. Sammantaget innebär detta attden offentliga konsumfionen kommer att minska någol räknat somandel av BNP i löpande priser. Tabell 5.12 Konsoliderade offentliga sektorns utgifter ochinkomster. därav: folkpens. inkl. AMU och KAS Källa: Finansdepartemenlet. 5 1987/88. Etl problem vid beräkningen av den offentliga sektorns inkomsterår all skattesystemet för närvaranJe är under utredning och all omfattande förändringarkan komma all genomföras under senare delen av den lidsperiod som studerats. Deberäkningar som här redovisas utgår emellertid frän framskrivningar av nuvarandesyslem. De utgör alltså inle en prognos pä konsekvenserna av etl eventuelltnytt system. ATP-avgifterna antas öka fr. o. m.1989. Därefter förulsälls all avgiftssatserna ligger kvar pä nivå. Tabell 5.13 Skatter och arbetsgivaravgifter.Balansalternativet. Summa skatter och arbetsgivar- ' Exklusive de arbetsgivaravgifter som enligtnationalräkenskaperna klassas som De indirekta skatterna består av moms. ell antalpunktskatter som utgår på förbrukning av olika varor, tullar samtfastighelsskait. Den senare antas vara nominellt oförändrad. Övriga indirektaskaller beräknas utgöra oförändrade andelar av den privala konsumlionen. Dettainnebär att MOMS-skattesalsen är oförändrad som övriga indirektaskatter justeras när prisnivån ändras. Hushällens statliga inkomstskatt år beräknad så att den ärkvar pä 1988 ärs andel av hushållens sammanräknade nettoinkomster. Denkommunala beskattningen av hushållen har beräknats utifrån nu gällande regler.Skattesatsen år kvar pä nivå dvs. Restiltalel är att hushällens inkomstskatt, räknat somandel av BNP. beräknas öka nägol . Visserligen minskar hushållens löne inkomster som andel av BNP. men ökar pensionerna i snabbare takl än BNP. Företagsskatterna har ökat kraftigt och 1987. Dettaförefaller i Prop. 1987/88: 150 huvudsak bero på att företagen tidigare, bl. a.till följd av höga vinstnivåer. Bilaga 1.2 uttömt en slor del av sinamöjligheter lill skattefria avsättningar. De tvingades därför 1986 och 1987redovisa slora skallepliktiga inkomster. Eftersom förelagens vinster även iforlsällningen förväntas vara höga beräknas företagsskallerna ligga kvarungefär på den nivå som uppnåtts de senasle åren. Sammantaget resulterar kalkylen i att skaltetryckel blir istort sett oförändrat jämfört med dagens nivä. Sparandet i socialförsäkringssektorn faller Fördelningen av sparandet mellan staten och kommunerna kanvariera ganska kraftigt mellan enskilda är. Som framgår av tabell 5.10 sker en kraftigökning av kommunernas finansiella sparande 1990 samlidigl som statensfinansiella sparande försämras. Detta är en tillfällig förskjutning som uppslårtill följd av utformningen av reglerna för uppbörden av kommunalskatt ochutbetalningen av denna lill kommunerna. Elt trendmässigl fall sker emellertid isocialförsäkringssektorns finansiella sparande. I denna sektor ingårsjukförsäkringssystemet, arbetslöshetskassorna och AP-fonden. Del äremellertid AP-fondens finansiella sparande som helt dominerar sektornssparande. Trots all del finansiella sparandel i AP-fonden fallernägot är det även 1991 tillräckligt stort för attAP-fondens realvärde skall kunna bibehållas. Delta beror dock pä atlrealräntorna i kalkylen antagits ligga på en relativt hög nivå ända fram lill1991. Fondens avgiftsinkomster är otillräckliga för atl finansieraATP-pensionerna. Den andel av pensionerna som kan finansieras med ATP-avgifterhar varit fallande de senasle åren. beräknas den uppgä lill föratl sedan falla till 1991. Det bör understrykas, att kalkylerna ovan utformatsutifrån anlagandel att lönekostnadsökningen 1989 blir . Efter det attkalkylerna slutförts, har emellertid avtal slutits, enligt vilkalönekoslnadsökningarna i kommuner och landsting kommer alt bli 1989.Detta påverkar naturligtvis direkt del ekonomiska utfallet vad gällerkommunsektorns finansiella sparande. Allt annat lika innebär lönekostnadsökningar pä istället för att konsumtionsutgifterna i kommunsektorn stiger med 3,5miljarder kr. 1990, ulövervad som redovisats ovan. Därmed försämras det finansiella sparandel imotsvarande grad, om inte extra produktiviletshöjande åtgärder vidlas.Försvagningen av del finansiella sparandet motverkas emellertid i praktikennågol av att också kommunernas skatleintäkter 1991 ökar till följd av densnabbare löneutvecklingen. De nya löneavtalen pä den kommunala sidan innebår såledesen försämring av kommunernas finansiella sparande jämfört med kalkylresultatenovan. Skulle lönekoslnadsökningarna ocksä inom resten av ekonomin bli istället för de som antagils , skulle även en rad andra 55 kalkylresullal ändras i riktning mol de ulfall som gällerför alternafivet med högre pris- och lönestegringstakl. 6 Någraalternativa utvecklingsvägar Prop.1987/88:150 Dekalkyler som redovisades i kapitel 5 bygger på ett antal olika förutsäft-ningaroch antaganden. Särskilt centrala är de antaganden som görs rörande deninhemska pris- och löneökningstakten och den internationella utvecklingen. Idetta kapitel redovisas ett par olika känslighetsanalyser. För det förstabelyses konsekvenserna av alt pris- och löneutvecklingen följer historiskamönster. För det andra studeras vad som händer vid en väsentligt sämreinternafionell utveckling. Slutligen kombineras dessa båda altenativ. Denutveckling som beskrivs i kapitel 5 förutsätter alt det fidigare mönstret förpris- och lönebildningen bryts, men vad händer om så inte blir fallet? För altbelysa denna fråga presenteras etl scenario med högre löneökningar. I dettaalternativ beräknas pris- och löneökningarna med beteendesamband som harskattats på historiska data. En fortsatl stram finanspolitik, definierad päsamma vis som i balansalternalivet, inkluderas även i denna ulvecklingsbild. Dehistoriskt rådande pris- och lönesambanden genererar en betydligt snabbareökningstakt än den som är förenlig med en fortsatt väg mot balans för densvenska ekonomin. De ökningstakter för timlöner och konsumentpriser somkänslighelsanalysen bygger på framgår av tabell 6.1. Där anges ocksämotsvarande siffror för balansalternativet. Tabell6.1 Löne- och prisutvecklingen . Alternativ med högre löner Denominella pris- och löneökningslakterna är högre än i balansalterna livet . De faller emellerfid något vilket samman hänger med alt kapacitelsutnyttjandel i ekonomin minskar och atl arbets- 57 löshelen - till följd just av den högre kosinadsslegringen- ökar under Prop. 1987/88: 150 perioden. Konsekvensen av den snabbare pris- och löneslegringstaklenär kraftiga marknadsandelsförlusler för svenskt näringsliv både på hemma- ochexportmarknaden. Atl exporten trots detta ökar något under kalkylperiodenberor på den inlernationella marknadstillväxten. Tabell 6.2 Pris- och marknadsandelsutveckling förbearbetade varor 1988 1991. Alternativ med högre löner. Exportpris Relativpris, export Marknadsandelar -0,8 -1,9 -1,7 " Enligt RNB 1988. Importvolymen växer förhållandevis långsamt lill följd avall den inhemska efterfrågan slagnerar. Inte minst betydelsefull är i dettasammanhang den kraftiga nedgången i industrins investeringar jämfört med i balansalternalivet. Försämringen av bytesbalansen - jämfört medbalansalternativet - är inte särskill slor. Detta beror i förstahand på den stagnerande inhemska efterfrågan och på att importen växerlångsamt. Till detta kommer all del dröjer några är till dess att den totalaeffekten av höjda relativpriser kan observeras pä exporlvolymen. Just del år enrelativpris-ökning inträffar är effekten på bytesbalansen positiv, eftersom denprocentuella minskningen av exportvolymen enligt beräkningarnablir mindre än den procentuella ökningen av relalivprisel. Den försämring av konkurrenskraften som följer av desnabba löneökningarna kan tillsammans med den någol svagare bytesbalansenmedföra atl förtroendet för växelkurspolitiken minskar. Under perioden1976-1982 devalverades ju kronan för alt motverkaeffekterna av en alltför snabb koslnadsstegring. En förutsättning för penningpolitiken är, i likhet med vadsom gäller i balansalternalivet, atl slalen inte neltolånar utomlands. Dellainnebär i della alternativ tillsammans med eventuella förväntningar om växelkursjusteringar- all trycket uppåt pä räntorna kan komma atl öka. Del är mol den bakgrundensom det i denna känslighelsanalys har förutsatts ell någol större räntegap iförhällande till omvärlden än i den tidigare tecknade vägen mol balans. Desvenska marknadsräntorna har antagits vara högre än de inlernationellaräntor analysen bygger på. Tabell 6.3 Försörjningsbalansens utveckling och vissanyckeltal Prop. 1987/88: 150 1991. Alternativ med högre löner. Fasta priser, procentuell förändring Import av varor och Export av varor och Arbetslöshet (procent) Bytesbalans (miljarder kr, offenUig sektor (miljarder kr, löpande pris) " Enligt RNB 1988. '' Andel av föregående ärs BNP. De försämrade förutsättningarna all nä extern och internbalans påverkar också investeringsutvecklingen. När räntorna stiger ochvinsterna faller bör resultatet bli en nedgång i tillverkningsindustrinsinvesleringar. De beräknas i genomsnill minska med 2,per är. De totalabrulloinvesleringarna ökar emellerfid fortfarande, om än med en lägre takl äni balansallernativet. Atl bruttoinvesteringarna forlsäller alt öka beror i förstahand pä bostadsinvesteringarna men även pä de offentliga invesleringarna somförulsälls vara av samma storleksordning som i balansalternalivet. De högre nominella löneökningarna leder, huvudsakligen viaeffekterna pä utrikeshandels- och invesleringsutvecklingen, till attlillvä.xttukten försämras jämfört med förloppet i balansallernalivel. 1genomsnill blir den årliga tillväxten i ekonomin 0,. Enkonsekvens av den låga lillväxlen är all sysselsällningen i ekonomin slagnerar.Därmed ökar arbetslösheten till i slulel av perioden. Uppgången i denöppna arbetslösheten blir troligen i praktiken inte fullt sä slor. Dels kanarbetsutbudet förväntas växa nägol långsammare när efterfrågan på arbetskraftblir lägre, dels är del sannolikt alt antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar. Den reala timlönen beräknas i genomsnill öka perär . Detta är högre än i balansalternalivet. Skillnaden krymper emellertid över liden. När tidsperspektivet utsträcks bortom treårsperioden blir real- löneutvecklingen sämre i alternativet med snabba nominella löneökningar. Åven denreala lönesumman växer något mer i alternafivet med snabba Prop. 1987/88:150 nominella löneökningar. Skillnaden gentemot balansalternalivet är emel- Bilaga 1.2 lertid mindre än när del gäller reallönernas utveckling eftersomsysselsättningen nu växer långsammare. Innebörden är således atl den högrenominella löneökningstakten på kort sikt ger högre reallöner för dem som hararbete men att arbetslösheten samlidigl ökar. Likväl växer hushällens disponibla inkomster långsammareän i balansalternativet. Det beror pä att samma skatteskala förutsatts i bådaalternativen. Eftersom skatterna är progressiva leder större löneökningar tilletl större skatteuttag. Tabell 6.4 Hushållens inkomstutveckling och sparande19881991. Alternativ med högre löner. -3,7 -4,1 -3,5 -2,6 " Nivån på kvoten mellan nettosparande och disponibelinkomst i procent respektive år. Med hänsyn lill den lägre ökningstakten för de disponiblainkomsterna bör ocksä den privala konsumtionen öka långsammare än ibalansallernativet. Erfarenheten från senare delen av 1970-talel talar för atlnedgången i den privala konsumlionen kan bli ännu större; hushällen valde dåall öka sitt sparande när det blev sämre tider. Ä andra sidan pekar ekonomiskteori på motsatsen, dvs. atl hushållen skulle dra ner sitt sparande föratl hålla en jämn konsumlionsnivå. Eftersom osäkerheten när del gäller sparandets ulvecklingär slor har här antagits atl sparandets andel av den disponibla inkomstenutvecklas på samma sätt som i balansallernalivel. innebär alt den privatakonsumtionen i genomsnitt ökar med I % per är, men all ökningen ärkoncentrerad till 1989 och 1990. ökar konsumlionen endast med 0,. Den offentliga konsumlionen har beräknats på samma sätlsom i balansallernativet. Utvecklingstalen utgör därmed inga prognoser; de ärdel direkta resultatet av antaganden om en oförändrad ambitionsnivå i denoffentliga verksamhelen. I alternativet med en snabbare pris- och löneutvecklingblir alltså tillväxten i ekonomin väsentligt lägre än i balansallernalivel.Dessutom sker en förändring i resursanvändningen som inle är önskvärd; nästanhela tillväxten konsumeras. (Se diagram 6.1. Diagram 6:1 Tillväxten och dess användning 19891991, Förändring i procent av BNP föregäende år Årligagenomsnitt. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 Alternativ med högre löner 1balansalternalivet kunde vi konstatera atl det offentliga finansiella sparandetföll någol 1989 för atl därefter öka fram lill 1991. Om relativakostnadsläge försämras gentemot utlandet och detta medför ell högre räntelägeforlsäller nedgången i del offentliga finansiella sparandet trots altskalteinkomsterna ökar. Försämringen är delvis en följd av växandearbetslöshetsunderstöd. Till detta kommer ocksä effekterna av del högaränldägel. Högre räntor påverkar direkt slatens räntekostnader mendessutom driver de upp kostnaderna för bostadssubventionerna. De senare är nämligensä utformade atl slaten får bära hela kostnaden av de räntehöjningar somdrabbar ägare lill subventionerade bostadshus. Hade kalkylen dragils framyllerligare någol år skulle sannolikt ulvecklingen av del offentligafinansiella sparandel förvärras kraftigt eftersom den långsamma tillväxtensuccessivt leder till minskade skatteinkomster. Av tabell 6.5 framgår vidare all socialförsäkringssektornsfinansiella sparande förbättras jämfört med balansalternalivet. Dettasammanhänger med de högre ränteintäkter som AP-fonden kan tillgodoräkna sig.Åven della är emellertid en tillfällig effekt. När lillväxlen ochsysselsällningen i ekonomin blir lägre leder del lill atl AP-fonden får lägreintäkter. dominerar denna effekt över den positiva effekten avhögre räntor. 1 delta alternativ med snabba pris- och löneökningar blirförsämringen av bytesbalansen begränsad jämfört med balansallernalivel. Dellaberor pä att den inhemska efterfrågan - såväl invesleringar som privat konsumfion- växer väsenlligl långsammare, särskill . Eventuellaförsök alt med expansiv finanspolitik kompensera det efterfrågeborlfall S01T1den konkurrensutsatta sektorn drabbas av skulle medföra en 6 1987/88. Tabell6.5 Finansiellt sparande i olika sektorer 19881991. Alternativ med högrelöner. Miljarderkr., löpande priser Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 upprepning av del sena 1970-talels utveckling, då enalllför snabb kostnadsutveckling tilläts generera vidgade finansiellaobalanser. En snabb pris- och lönestegringstakl fär emellertid ändåmyckel allvarliga konsekvenser för den ekonomiska ulvecklingen under denärmaste åren, även vid en relalivi gynnsam internationell ulveckling.Tillväxten och sysselsällningen stagnerar samlidigl som statsskulden fortsätteratl växa till följd av den beslående obalansen i slatens finanser. Samlidigl drabbas slora grupper av arbetslös-hel. Diagram 6.2 Sysselsättning och ekonomisk tillväxt19891991. Index =100 för . En sämre internationell utveckling Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 I kapitel 4 diskuterades den internationella ulvecklingen. de stora obalanserna mellan de tongivande ekonomiernaskapar osäkerhet om exempelvis växelkurser, räntor och aktiekurser. Del finnsdärför all anledning alt närmare diskutera konsekvenserna för den svenska ekonominav en sämre internationell ulveckling. fierlal olika mer negativa ulvecklingsbanor ärnaturligtvis tänkbara. Elt huvuddrag i del alternativ med lägre inlernaliondltillväxt som lagts till grund för beräkningarna i delta avsnill är allbudgetunderskottet i forlsäller all vara av sammaslorieksordning som . Dollarkursen kan då förväntas falla ylleriigare ochhamna pä en nivå klart under den som långsiktigt motsvarar köpkraflsparitet.Del är också troligt atl räntenivån kommer all stiga, till följd av desvårigheter atl finansiera budgetunderskottet som kan uppkomma när förtroendetför den amerikanska ekonomin undermineras. drabbas i etl sådant scenario av all efterfråganfrän Förenia staterna minskar kraffigl både lill följd av dollardeprecieringenoch ränle-uppgången. Däremot kan inflationen komma all reduceras; importprisökningarnablir ju i della fall lägre. Till denna bild hör ocksä all de slora ekonomierna iEuropa kan förväntas föra en stram ekonomisk politik, för all undvika enalllför snabb försämring av sin utrikeshandel med . Konsekvenserna för del blir en långsammarelillväxl pä exportmarknaderna. Tabell 6.6. åskådliggör en sådan länkbarulveckling. Tabell 6.6 Exportmarknadstillväxt och prisökningstakt förbearbetade varor. Lägre internationell tillväxt: Även om löne- och prisutvecklingen i följer denbana som Prop. 1987/88: 150 antagils i del balanserade alternativet, kommerdet efterfrågeborlfall som Bilaga 1.2 blir följden av den lägreexporllillväxien atl medföra en lägre lillväxl i ekonomin. Några nyckeltal iell sådant scenario återfinns i tabell 6.7. Tabell 6.7 Vissa nyckeltal. Alternativ med låg världsmarknadstillväxtoch låga löneökningar. Alternativ med låg väridsmarknadslillväxt Relativpris, export" Arbetslöshet (procent) Finansiellt sparande i offentlig sektor (miljarder kr.) Bytesbalans (miljarder kr.) 1,7 2,7 3,4 0,3 3,0 1,8 4,1 3,4 - 1,0 3,0 0.7 2,9 0,8 3,0 1,3 2,4 3,0 - 0.6 3,0 1,8 4,0 2,7 - 0,8 3,0 " Bearbetade varor. Denna känslighelskalkyl, med lägre internationell tillväxtoch prisökningslakl, är en partiell beräkning av effekterna på den svenskaekonomin. Beräkningarna är gjorda under förutsättning all konsumtions- ochinvesleringsutvecklingen följer samma bana som i balansalternalivet. Delta gernaturiigtvis inte en fullständig bild av vad som inträffar i ell sådant scenario,eftersom hänsyn inle tagits till att bl. a. löne-, pris-, konsumtions- och investeringsbeslutanpassar sig lill förändrade förulsållningar. Kalkylen kan därför ses som ellförsök alt belysa effekternas riktning under förutsällning alt ingen internanpassning sker. Det växande underskottet i utrikeshandeln reflekterar iförsta hand den långsammare utländska eflerfrågelillväxten. Till delta kommeratl de svenska relativpriserna jämfört med balansalternalivet blir nägol högrelill följd av de långsammare prisökningarna i omväriden. / den mån den svenska löneutvecklingen inte överstiger denutländska behöver en viss nedgång i bytesbalansen i och för sig inte varaalarmerande.