prop · GB034 · 1987-12-31 00:00:00 — om pantsättning av patent Regeringen föreslärriksdagen alt anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föresläs vissa ändringar i patentlagen (1967:837). Syftet medändringarna är att göra det möjligl atl pantsätta patent och patentansökningarmed sakrätlslig verkan gentemot tredje man. Det sakrältsliga skyddet åstadkomsgenom att pantsättningsavtalet registreras hos patent-och registreringsverketgenom ett enkelt och billigt förfarande. . De nya reglerna föreslås träda ikraft . Lagförslageni denna proposition har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 7), lagrådets yttrande (s. 38) ochföredragande statsrådets ställningstaganden lill lagrådets synpunkter (s. 42). Densom vill la del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. 1 1987/88. Lag om ändringi patentlagen (1967:837) Härigenom föreskrivs i fråga om patentlagen (1967:837)'dels alt 64 § skall ha följande lydelse, dels attdel i lagen skall införas ett nytt kapitel, 12 kap., av följande lydelse. Den som vill väcka talan om patents ogillighet, överföring av patent eller meddelande av Ivångsli-cens skall anmäla delta lill patent-myndigheten samt underrätta envar som enligt patentregislrel innehar licens till patentet. Vill licenstagare väcka talan om inträng i patent eller om fastställelse enligt 63 § första slyckel, skall han underrätta pa-tenthavaren härom. Den som vill väcka talan om patents ogillighet,överföring av patent eller meddelande av tvångslicens skall anmäla delta lillpatent-myndigheten samt underrätta envar som enligt patentregislrel inneharlicens lill eller panträtt i patentet. Vill en licenstagare väcka talan om intrårigi patent.eller om fastställelse enligl 63 § första stycket, skall hanunderrätta patenthavaren härom. Detsamma gäller, om en panthavare vill väckatalan med anledning av.intrång i patent. Underrättelseskyldighet enligt första stycket ansesfullgjord, när underrättelse i betald rekommenderad försändelse sänts underden adress som antecknats i patentregislrel. Visas ej, när talan väckes, att anmälan ellerunderrättelse skett enligt föreskrifterna i första stycket, skall kärandengivas tid därtill. Försitter han , mä hans talan icke upptagas lillprövning. 12 kap. Pantsättning 94 § Patent soiri har meddelats eller har verkan här i riketkan pantsättas enligt bestämmelserna i detta kapitel. Pantsättning kan också avse 1. svensk patentahsökan, 2. inlernationellpatentansökan som har fullföljts enligt 31 § eller som har tagits upp tillhandläggning enligt 33 § tredje stvcket eller 38 §, eller 3. europeiskpatentansökan för vilken översättning enligt 88 § har kommit in tillpatentmyndigheten Lagen omtryckt 1983:433. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. eller som har omvandlats enligt 93 §. Panträtt i en patentansökan omfattar också en uppfinningsom blir föremål för delniitg eller utbrytning enligt 11 §. Panträtt i patent eller patent-ansökan uppkommer genomregistrering av elt skriftligt avtal om pantsättning av egendomen. Ansökan omregistrering görs hos patentmyndigheten. Om en registrerad panträtt har övergått på någon annan,skall det på begäran antecknas i patentregistret eller diariet för palentan-sökningar. Har panträtt upplåtits till flera var för sig, har denupplåtelse företräde för vilken ansökan om registrering först inkom tillpatentmyndigheten, om inte annat har avtalats. Görs ansökan om registrering av fleraupplåtelser, har de sinsemellan företräde efter den tidsföljd i vilken de harägt rum, om . inte annat har avtalals. År upplåtelserna samtidiga eller kandet inte utredas i vilken tidsföljd, de har skett, har de lika rätt. Ansökan om registrering enligt 95 § görs av den som harrätt till patentet eller patentansökningen eller av den till vilken panträtthar upplåtits. Sökanden skall styrka upplåtarens rätt till patentet ellerpatentansökningen. Den som i patentregislrel anges som patenthavare skallanses ha rätt till patentet, om inte annat framgår i ärendet. Avser ansökan omregistrering pantsätlning av en patentansökan, skall den sotn har registreratshos patentmyndiglieten som uppfinnare eller dennes rättsinnehavare anses harätt till patentansökningen, om inte annat framgår i ärendet. Ar upplåtaren, när ansökan om Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. registrering görs, på grund av utmätning, konkurs,omyndighet, betalningssäkring, kvarstad eller nå- gon annan anledninginte behörig att förfoga över den pantförskrivna egendomen, får ansökningeninte bifallas. Ett avtal om pantsättning av patent kan registreras närpatent har meddelats eller, om avtalet avser ett europeiskt patent, när dettaenligt 82 § har fått verkan här i riket. Ett avtal om pantsättning av patentansökan kanregistreras när denna har registrerats i patentmyndighetens diarium eller, omavtalet avser en europeisk patentansökan, när kungörelse enligt 88 § harutfärdats. Om en pantsatt patentansökan leder till att patent meddelas,gäller därefter patentet som pantobjekt. Även om registrering har skett, gäller panträtt i denpantsatta egendomen endast om pantavtalet har ingåtts av någon som var rättägare till egendomen och behörig att förfoga över den och om avtalet inteheller av någon annan anledning är ogiltigt. Panträtten är förfallen, om patentet ellerpatentansökningen har överförts på någon annan eller annars på grund avbestämmelserna i denna lag inte vidare skall gälla. Registreringen skalt avföras, om panträtten genom lagakraftvunnendom har förklarats ogiltig eller om panträtten har förfallit eller annarsupphört alt gälla. Pantsättning av patent eller patentansökan gäller fråntiden för ansökan om registrering enligt 95 § mot den som senare förvärvar Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. äganderätt eller annan rätt till egendomen: Ett licensavtal gäller mot panthavaren, om avtalet harslutits före ansökan om registrering av pantavtalet. Bestämmelser i annan lag om handpanträtt vid utmätningeller i konkurs gäller också för panträtt i patent eller patentansökan. Näransökan om registrering enligt 95 § inkommer till patentmyndigheten medför detsamma rättsverkningar som när en panthavare tar en lös sak i besittning. Säljs pantsatt patent eller patentansökan vid utmätningeller i konkurs, består sådana licensavtal som avses i 101 § andra stycket. Pantborgenären får sälja panten och ta ut sin fordran urköpeskillingen endast om han har underrättat gäldenären och andrakända sakägare om försäljningen och dessa har erhållit skäligt rådrum attbevaka sin rätt. Vid försäljning enligt denna paragraf består sådanalicensavtal som avses i 101 § andra stycket. Den som ansöker om registrering enligt detta kapitel skallbetala en avgift. Regeringen bestämmer avgiftens storlek. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 4, 5 och 16 §§ lagen (1977:729)om patentbesvärsrätten skall ha följande lydelse. Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Fler änfyra fär ej i annat fall än som sägs 15 § sitta i rätten. I patentmål skall minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i ratten och skall en ledamot vara lagfaren, om ej rätlen finner atl medverkan av lagfaren ledamot icke är behövlig. I patentmål som inte gäller pantsättning av patent ellerpatentansökningar skall minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätlen ochskall en ledamot vara lagfaren, om ej rätten finner all medverkan av lagfarenledamot icke är behövlig. / mål om pantsättning av patent ellerpatentansökningar skall minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. I mål om mönster, varumärke, namn eller ulgivningsbevisför periodisk skrift skall minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. Åtgärd somavser måls beredande fär i den omfattning domstolen bestämmer vidtagas avledamot i domstolen eller av annan Qänslemän hos denna. Finner avdelningen vid överläggning till avgörande avpatentmål alt målet eller viss fräga är ay särskild betydelse från principiellsynpunkt, fär avdelningen förordna att målet eller, om det kan ske, den särskildafrågan skall avgöras av domstolen i dess helhet. I mäl om mönster, varumärke,namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarande fallavdelningen förordna atl domstolens samtliga lagfarna ledamöter skall jämteavdelningen deltaga i avgörandet. 16 Bestämmelserna i 39, 40 och 42-53 §§ förvaltningsprocesslagen(1971:291) äger motsvarande tilllämpning vid handläggning enligl denna lag. Finneravdelningen vid överläggning lill avgörande av patentmål som inte gällerpantsättning av patent eller palentansökningar alt , målet eller viss fråga ärav särskild belydelse frän principiell synpunkt, fär avdelningen förordna atlmålet eller, om det kan ske, den särskilda frågan skall avgöras av domstolen idess helhet. I.mål om pantsättning av patent eller patentansökningar, mönster,varumärke, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarandefall avdelningen förordna atl domstolens samtliga lagfarna ledamöter skalljämte avdelningen deltaga i avgörandet. Bestämmelserna i 39 och 42-53 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291)äger motsvarande tilllämpning vid handläggning enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1977:1021. - Senaste lydelse 1977:1021. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , S. , , , , ,, , , , Hulterström, G. Lagrådsremiss om pantsättning av patent 1 Inledning Medanledning av en motion fill 1980/81,års (mol: 1980/81:688) uttaladeriksdagen alt de närmare förutsättningarna för en lagsliflriing om pantsätlningav patent med verkan mot tredje man borde utredas i lämpligt sammanhang (LU1981/82:6, rskr. 1mars 1983 tillkallades en särskild utredare (f d. justitierädet )med uppdrag atl utreda fömlsällningarna för en lagstiftning om-pantsätlning avpatent och palentansökningar. Utredaren, som har bedrivit sitt arbete under namnetutredningen om pantsätlning av patent och palentansökningar, lämnade i maj1985 belänkandet (SOU 1985:10) Pantsätlning av patent. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts ijustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr153285). Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av belänkandetsom bilaga 1, dels utredningens lagförslag som bilaga 2 , dels en förteckningöver remissinstanserna som bilaga 3 . Underlagstiftningsärendets beredning i har överläggningarhållits med företrädare för . Första ,utvecklingsfonden i , styrelsen för leknisk ulveckling.Småföretagens riksorganisation, . 2 Allmän motivering 2.1 Reformbehovet Gällandelagstiftning innehäller inte nägra särskilda bestämmelser öm pantsätlning avpatent. Del är också oklart om sådan pantsätlning över huvud tagel kan ske enliglsvensk rätl. och rättspraxis på områdetger inte något säkert underlag för ett best'ämt Prop. Den genomgång och analys som utredningen har gjort av rättslägetvisar dock atl avlal om pantsätlning av patent enligl gällande rätt i varje fallinte har nägon sakrättslig verkan, dvs. gentemot tredje man. Fören mer ingående redovisning av utredningens analys hänvisas lillbetänkandet (s. 37-58). Attett patent inte med sakrättslig verkan kan ulnyftjas som kreditunderlag genom pantsätlningmåsle enligl min mening betecknas som en brisl. Det är i regel dyrbart atlutveckla en uppfinning från en idé om en teknisk lösning lill en praktisktanvändbar produkt eller produktionsmetod. Etl patent kan ofta representera ellbetydande ekonomiskt värde, och det skulle ulan tvivel underlättafinansierandet av utvecklingskostnaderna om patentet kunde ulnyftjas somsäkerhet för lån. Statsmakternagör visserligen väsentliga insatser för att främja uppfinnarverksamheten, t.ex. i form av stöd i olika former lill enskilda uppfinnare. Jag kan bl. a.peka pä de insatser som görs genom styrelsen för teknisk utveckling och deolika regionala utvecklingsfonderna. Dessa organ kan emellertid inte stödjavarje projekt. I åtskilliga fall får därför den enskilde uppfinnaren självförsöka atl finansiera sin innovationsverksamhel. Delta kan mänga gånger visasig vara svårt. Underlagstiftningsärendets gång har del ocksä, bl.a. genom kontakter med olika kredifinstitutoch organisationer som företräder uppfinnarna, visat sig föreligga eltbetydande intresse för att genom pantsätlning kunna UlnylQa patent som kreditsäkerhetsunderlag.Härigenom och genom de undersökningar som utredningen låtit göra (sebetänkandet s. 6977) kan man sålunda slå fast - altpatent torde vara användbara som kredilobjekl även i konkurrens med andra säkerheter, bl. a. förelagshypotek, attpatent frän olika håll bedömts ha etl påtagligt värde som kredilunder-lag, atlkreditvärderingen inte synes erbjuda några oöverkomliga svårigheter, - ålminslone från affärsbankernas sida har bedömt alt möjlighe terna alt ge kredit för innovationsändamål skulle avsevärt förbättras om patent kunde användas som säkerhet. Motden bakgrund som jag här i korthet'har skisserat anscrjag alt uttryckligaregler som gör del möjligt alt pantsätta patent nu bör införas ilagstiftningen. Del gär visserligen inle atl dra några bestämda slutsatser om ivilken utsträckning patent verkligen kommer alt användas som kreditunderlag iframliden. Det positiva bemötande som utredningens förslag har fält underremissbehandlingen och resultatet av de överläggningar som därefter har hållitsunder beredningen av lagstiftningsärendet (se avsnill 1) har emellertid övertygatmig om att en lagstiftning om pantsätlning av patent fyller ell viktigtpraktiskt behov. Jagavser atl längre fram (avsnitt 2.3) särskilt beröra frågan om även palentansökningarbör kunna bli föremål för pantsätlning. följande avsnitten kommer jag vidare att behandla frågor som rör publicitetsverkangenom offentlig registrering m. m. i avsnitt 2.2, pantobjekleni avsnitt 2.3, godtrosförvärv och legitimation i avsnitt 2.4, förhållandetmellan panträtt och andra begränsade sakrälter i avsnitt 2.5, vissa processuellaregler i avsnitt 2.6, kostnader i avsnitt 2.7 och ikraftträdande m. m. iavsnitt 2.8. Mina kommentarer till deenskilda lagbestämmelserna återfinns i specialmötiveringen (avsnitt 4). 2.2 Publicitets verkan genom offentlig registrering m.m. Mittförslag: Etl avlal om pantsätlning av ett patent skall fä sakrätlslig verkan -publicitet - genom offentlig registrering. Pantsäll-ningsordningen skall varaenkel och billig. skall svara för registreringav panlsältningsavlal. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt (se betänkandet s. 81 -84 och 146-149). Remissinstanserna:Alla remissinstanser tillstyrker att publicitetsverkan skall uppnäs genomoffentlig registrering. Samtliga remissinstanser utom en tillstyrker ocksäutredningens förslag om en enkel pantsätlningsord-ning. Ingenremissinstans har haft invändningar mot förslaget atl patent- ochregistreringsverket skall handlägga frägor om registrering av päntavlal. Skälenför mitt förslag: Som jag har framhållit i föregående avsnitt är det förnärvarande inle möjligl att pantsätta patent med sakrätlslig verkan gentemottredje man. Skälet härtill är atl svensk rätt såvitt avser lös egendom iallmänhet kräver iakttagande av ett sakrättsligt moment -någon form avpublicitet - för alt etl avtal om pantsättning skall tillerkännas sakrättsligverkan. Närdetgäller lösöre uppnås publicitetsverkan vanligen genom tradition, dvs. attegendomen övergår i panthavarens besittning, eller genom offentligregistrering av nägot slag. Ytterligare en form för publicitet är denuntiation,som används t.ex. vid pantsätlning av egendom som befinner sig i tredje mansbesittning. Denuntiationen fullgörs genom att panlsätlaren lämnar etlmeddelande om pantsätlningen lill den som har godset i sin besittning. Vidpantsättning av patent kan inte tradition komma i fräga, eftersom patenträttensom sådan inte kan överlämnas i panthavarens besittning pä samma säll som enlös sak. är inte heller nägot värdepapper som är bärare avpatenträtten. Det i doktrinen diskuterade alternativet att uppnå sakrätlsligverkan genom tradition av själva patentbrevet måsle således ocksä tillbakavisasQfr betänkandet s. 47-48). Denunliationsmöj-lighelen stär inte heller tillbuds, eftersom man svårligen kan tänka sig någon tredje man som skulle varabehörig alt ta emot en underrättelse om pantsältningen. Del är alltså inte praktiskt möjligt all åsladkomma någol sakrättsligt, Prop. 1987/88:4 moment i form av tradition eller denuntiation vid pantsätlningav patent. Min slutsats blir därför alt del är en primär uppgift att skapa ellsystem där publiciletsverkan uppnås genom en offentlig registrering. Detta ärockså den slutsals som utredningen liksom samtliga remissinstanser har kommitfram till. En ordning där pantsältning av patent grundas påinskrivning i elt offenfiigt register kan utformas på flera sätt. En givenutgångspunkt är emellerfid atl förfarandet skall vara både enkelt och billigt, samlidiglsom del ger en sådan grad av säkerhet alt det blir allmänt accepterat av.kreditinstituten. I direktiven för utredningens arbete framhölls reglerna om fastighelspantoch reglerna i lösöreköpsförordningen söm tvä ytterligheter beträffande fräganhur etl registreringssystem skulle kunna utformas. I första fallet rör del sigom etl syslem, präglat av noggranna och utförliga regler som är avsedda alttillgodose högt ställda krav pä säkerhet. I del andra fallet utgörs regleringeni princip av endast en enkel regislreringsbeslämmelse. Utredningen har utförligt diskuterat tvä alternativamodeller, en s.k. registreringsmodell och en s.k. panlbrevsmodell Qfrbetänkandet s. 81-84). För egen del menar jag atl redan kravet pä atl systemetskall vara enkelt och billigt utesluter det alternativ som innebär atljordabalkens reglerom fastighelspant väljs som förebild. I jämförelse med oriisättningenpä fastighetsmarknaden kan patent antas få endast en relativt begränsad betydelsesom kredilunderlag. Frän den synpunkten finns det således inte någol behov aven speciellt utförlig reglering.,Det finns inte heller nägol behov av att pantsätlningskall kunna ske för etl bestämt belopp. I likhet med utredningen anscrjag således att regler ompantsättning av patent bör grundas på ett okomplicerat regislreringförfarande en registreringsmodell med utredningens terminologi. Denna ståndpunkt harockså med någol undanlag vunnit anslutning hos remissinslanserna. Ett patent bör alltså kunna pantsältas genom inskrivning ielt offentligt register. Själva registreringen blir då del sakrättsliga moment varigenom , Nägot "pantbrev" som Qänarsom bevis om pantsätlningen skall, som jag angav, inte utfärdas. Med dettasyslem kan man visserligen inte genom inteckning bryta ul och pantsätta tillbeloppet bestämda delar av panlobjektet. Endasl hela patentet kan pantsättas.Delta behöver dock inte - som jag kommer att utveckla närmare i specialmotiveringen-utesluta att patenthavaren utnylQar patentet som säkerhet hos flerakreditgivare . Möjligheten lill sädan pantsätlning fär anses önskvärdmed hänsyn lill de olika stöd- och läneformer som finns för uppfinnare. Utredningen har enligt sina direktiv haft altförutsättningslöst pröva vilken myndighet som skall vara registreringsmyndighet ochhandlägga frägor om registrering av avtal om pantsättning av patent m. m. Ilikhet med utred- 10 ningenanser jag atl denna uppgift bör ankomma på patent- och registreringsverket (ifortsättningen benämnt pateniverket). Skälen till denna uppfattning är främstföljande. Pateniverketför etl patentregister. Detta register skall enligl mitt förslag UtnylQas i denpantsällningsordning som jag förordar. Som kommerall framgå i avsnitt 2.4, där jag behandlar vissa frågor om godtrosförvärv ochlegitimation, är det nödvändigt atl regislreringsmyndigheten har tillgång lilluppgifter om vem som är registrerad som uppfinnare eller patenthavare. Deuppgifter som erfordras för att myndigheten skall kunna kontrollera altsökanden i etl ärende om pantsätlning är behörig finns hos pateniverket.Uppgiften att registrera pantavtal torde ocksä, enligl vad utredningen harfunnit, ulan svårigheter kunna anpassas till de registreringsmliner somtillämpas inom pateniverket. Med hänsyntill del sagda framstår det som mesl rationellt att uppgiften atl vara regislreringsmyndighetläggs pä pateniverket. Mitt förslag: Samtliga patent som är registrerade iSverige skall kunna pantsättas. Detsamma skall gälla svenska nationella patentansökningar.Vidare skall den nya registreringsordningen omfatta internationellapatentansökningar som under den s. k. nationella fasen handläggs vid detsvenska patentverket. Också sädana europeiska patentansökningar för vilkaöversättning av patentkraven har getts in till och registrerats vid det svenskapateniverket skall kunna pantsättas här. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt (betänkandets. Remissinstanserna: Remissutfallet är inte helt entydigt.Flertalet remissorgan har tillstyrkt eller i övrigt ställt sig positiva tillutredningens förslag. Därvid har de dock inle uttalat sig särskilt i frägan om eripantsällningsordning bör omfatta, förutom patent, även patentansökningar.Endast tvä remissinstanser, SHIO-Familjeföretagen (numera ) och , har uttryckligen understmkitvärdet av att pantsätlning kan ske redan pä ansökningsstadiel och inte förstnär patent har beviljats. Mot utredningens förslag atl även patentansökningarskall kunna pantsältas har kritik framförts främst av och patentbesvärsrätten.Deras kritik är av både praktisk och principiell natur. Skälen för mitt förslag: Innan jag gär närmare in på mina överväganden av frågan omden föreslagna panlsältningsordningen. bör omfatta även palentansökningar villjag framhällaalt valet av pantobjekt har belydelse inle bara i materiellt avse- Prop.1987/88:4 ende. Det påverkar också den lagtekniska utformningen och omfallningenav de bestämmelser i patentlagen som skall reglera del nya panlsältnings-inslilutel. Om man stannar för alternativet att endast beviljadepatent skall kunna pantsättas, skulle regleringen kunna göras tämligen enkeloch bara behöva omfatta ett fätal grundläggande regler. Väljer man å andrasidan all utforma lagstiftningen sä atl den möjliggör pantsätlning även av palentansökningar,måsle regleringen göras mer omfattande. Lagbestämmelserna blir fler än i detförsta fallet, en konsekvens som har kritiserats under remissbehandlingen ochsom sagts böra leda till alt delta alternativ inte genomförs. Enligt min mening kan dock inte lagtekniska skäl i sigtilläggas avgörande belydelse för valet av de pantobjekl som skall ingå i dennya panlsältningsordningen. Finns det elt påtagligt behov av att kunnapantsätta även patentansökningar, bör dessa givelvis omfattas av regleringen.Om å andra sidan patentansökningarna endast i mindre utsträckning kan förväntaskomma atl ulnyftjas som kredilobjekl, kan man överväga atl lämna ansökningarnautanför regleringen, som dä ocksä blir lagtekniskt enklare. Behovsfaktorn börsåledes tillmätas avgörande vikt i det ställningstagande som måste göras. Eftersom utfallet av remissbehandlingen inle gav någotentydigt underlag för att bedöma patentansökningarnas betydelse i dettasammanhang, har under beredningen i departementet överiäggningar hållils ifrågan med främst företrädare för kredilinslilulen och uppfinnarinlressena (seavsnitt Vid dessa överläggningar rådde enighet om all en pantsällningsordningsom lämnar patenlansökningarna utanför regleringen skulle vara av mycketbegränsat värde, om man önskar underlätta finansieringsmöjligheterna föruppfinnarna. Detta gäller särskilt för sådana uppfinnare som driyer sinverksamhet i liten eller medelstor skala. Behovet av finansiering framhöllsvara som störst i liden närmast efter det att. en uppfinning har gjorts och ansökningsstadiellar vid. Väntetiden pä att fä ett patent beviljat kan ofta uppgä till ca femär. Om finansieringen av ett projekt inte är löst, har därförmöjligheten atl ulnylQa elt patent som kredilunderlag elt mycket begränsatvärde.