prop · GB0380 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:80 om bistånd åt asylsökande, m. m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en särskild lag om bistånd åt asylsökande m, fl, Lagenomfattar asylsökande som är inkvarterade på förläggning eller vistas i enanvisad kommun. Avsikten är att skapa ett mer enhetligt och rättvist biständssystemför dessa personer. Biståndskall kunna lämnas även till andra utlänningar än asylsökande som vistas ilandet i avvaktan på att deras ansökan om uppehällstillstånd behandlas, Lagenberör inte de utlänningar som har fått uppehållstillstånd. Destödformer som regleras i lagen är kostnadsfri bostad, dagbidrag och särskiltbidrag. Den asylsökande skall ha rätt till gratis logi antingen på en statligförläggning eller i en av invandrarverket anvisad kommun. Inkvartering i enkommun skall i första hand ske i genomgångsbostäder. Dagbidraget skall täckautlänningens behov av medel för sin dagliga livsföring. Det särskilda bidragetskall lämnas, om det uppstår akuta behov, exempelvis i samband med sjukdomeller då egna medel saknas för glasögon, spädbarnsutrustning etc. Förslagetberäknas inte leda till ökade totalkostnader. Vissa administrativaförenklingar uppnäs om förslaget genomförs. Ipropositionen föresläs ocksä vissa följdändringar i sekretesslagen (1980:100)och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Lagstiftningen avsesträda i kraft den , 1987/88. 1 Förslag till Prop. Lag om bistånd åt asylsökande m. fl. Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges bestämmelser om rätt till bistånd äten utlänning som söker uppehållstillstånd här i landet och som vistas här ansökan prövas. 2 § Bistånd lämnas till en utlänning som med stöd av 3, 5eller 6 § utlänningslagen (1980:376) söker uppehållstillstånd (asylsökande), om den asylsökande 1, vistas på en statlig förläggning lör asylsökande, 2, vistas i enkommun som har träffat överenskommelse med statens invandrarverk om att ta emotasylsökande och där den asylsökande har anvisats plats av invandrarverket, 3, tillfälligtvistas i en kommun i avvaktan pä att anvisas plats pä en förläggning eller i enannan kommun, eller 4, vistas i en kommunsom den asylsökande har stark familjeanknytning till eller har andra synnerligaskäl ati: vistas i. Rätt till bistånd enligt första stycket har ocksä denasylsökandes medföljande barn , 3 § Biståndlämnas till andra utlänningar som söker uppehållstillstånd i och som avsärskilda skäl får vistas här medan ansökan prövas. Även deras medföljande barnunder har rätt till bistånd. Bistånd lämnas dock inte, om ansökan avserendast en förlängning av ett tidigare tillstånd på i övrigt oförändradevillkor, 4 § Förutlänningar som vistas på en statlig förläggning skall biståndet beslutas ochlämnas av invandrarverket. För andra utlänningar skall biståndet beslutas ochlämnas av socialnämnden i den kommun där han eller hon vistas, 5 § Rättentill bistånd upphör 1, om utlänningen,innan beslut har meddelats i frågan om uppehållstillstånd, inte längre vistasså som sägs i 2 §, 2, näruppehållstillstånd ges, 3, när en ansökanom uppehällstillstånd har avslagits och ett beslut om avvisning eller utvisningskall verkställas; dock kvarstår rätten till bistånd även för den tid som skäligenbehövs för verkställigheten, eller 4, när utlänningenlämnar landet, 6 § Den som håller sig undan så att ett beslut omavvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till bistånd. 7 § Bistånd enligt denna lag lämnas i form av kostnadsfribostad, dagbi drag eller särskilt bidrag. 8 § En asylsökande somhar fått plats på en statlig förläggning har rätt att Prop. 1987/88:80 få tillfälligt logi där. Om den asylsökande har anvisats plats i en kommun, harhan eller hon rätt till tillfälligt logi i en genomgångsbostad i kommunen. Omdet finns synneriiga skäl, har den asylsökande rätt till annat tillfälligt logi. Densom har rätt till bistånd enligt 3 § har rätt att fä tillfälligt logi, om han ellerhon behöver det, 9 §I den mån en utlänning som avses i 2 eller 3 § behöver det, har han eller hon rätt till bistånd för sin dagliga livsföring som tillförsäkrar honom eller henne en skälig levnadsnivå (dagbidrag), 10 §Utöver kostnadsfri bostad och dagbidrag har utlänningen rätt till bistånd för särskilda behov (särskilt bidrag). Sådant bidrag skall lämnas endast om det är nödvändigt för utlänningens livsföring. Särskiltbidrag kan ocksä lämnas för att täcka utlänningens kostnader för resor i vissafall, 11 §Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer grunder för de belopp som dagbidrag och särskilda bidrag utgår med. 12§ En kommun som har lämnat bistånd enligt denna lag har rätt till ersättningfrån staten för biståndet. 13§ Barn som har fyllt 16 är har rätt att själva föra sin talan i mål ellerärenden enligt denna lag. 14§ I mål eller ärenden enligt denna lag får delgivning inte ske med tillämpningav 12 eller 15 § delgivningslagen (1970:428), I mål vid förvaltningsdomstolfår dock delgivning ske enligt 15 § första stycket samma lag, om utlänningenhar lämnat landet. 15§ eller socialnämndens beslut får överklagas hos länsrätten. Invandrarverketsbeslut överklagas hos länsrätten i det län där utlänningen vistades päförläggning när beslutet fattades. Beslutsom meddelats enligt denna lag får överklagas endast av den enskilde. Besluti fräga om bistånd enligt denna lag gäller . Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § sekretesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. Sekretess gäller inom för uppgift omenskilds personliga förhållanden, om det inte står kkirt att uppgiften kanröjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessengäller dock inte beslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke. Inom familjerådgivning gäller sekretess föruppgift som enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i sambandmed rådgivningen. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om värd av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas ocksä verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningenom socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och avmissbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhasav socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighetsom innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn övernämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Medsocialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningarsamt ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. I fräga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft den . Lagen omtryckt 1985:1059, Senaste lydelse 1986:976, Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs att 14 § lagen (1971:289)' om aUmänna förvaltningsdomstolar skallha följande lydelse. 1, mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsför fattningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. målenligt socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om värd av unga, lagen (1981; 1243) om vård av missbrukare i vissa fall, utlännings lagen (1980:376), smittskyddslagen (1968:231), lagen (1970:375) om ut lämning till , , Is land eller för verkställighet av beslut om värd eller behandling och körkortslagen (1977:477) i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 6 kap, 21 § och 21 kap, . 3, mål som avses i 24 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksam het, 4. mål som avses i 6 § första styc ket lagen (1985:206) om viten. 1, mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsför fattningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. målenligt socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1988:000) om bistånd åt asylsö kande m.fl., lagen (1985:568) om särskUda omsorger om psykiskt ut vecklingsstörda m.fl., utlännings lagen (1980:376), smittskyddslagen (1968:231), lagen (1970:375) om ut lämning till , , Is land eller för verkställighet av beslut om värd eller behandling och körkortslagen (1977:477) i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 6 kap, 21 § och 21 kap, , 3, målsom avses i 24 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksam het, 4. mål somavses i 6 § första styc ket lagen (1985:206) om viten. Länsrätten i prövar mål enligt luftfartslagen (1957:297) i den utsträckning som är föreskrivet i denlagen. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1981:1323, Senaste lydelse 1986:169, Prop, 1987/88:80 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , ,S. , , , , , R. , , ,, , , G, , , Proposition om bistånd åt asylsökande, m. m. Den1 infördes ett nytt; system för att ta emot asylsökande och flyktingari (prop, 1983/84; 124, SfU 27, rskr, 295), De i propositionen angivnariktlinjerna för flyktirgmottagningen har i vissa delar ändrats fr. o. m. den 1januari 1986 (prop. 1985/86:25, bU. 5, SfU 7, rskr. inom upprättad promemoria (Ds A 1987; 1) Ettstödsystem för asylsökande föreslås att nuvarande former för bistånd tiUasylsökande och andra ufiänningar som vistas här i landet derasansökan om uppehällstillstånd prövas skall ersättas av ett enhetligt stödsystemgenom att en särskild lag om bistånd ät asylsökande m.fl, införs. Promemorianssammanfattning och lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1 och 2. En förteckning över remissinstanserna bör fogas fillprotokollet som bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena harupprättats inom och finns tillgänglig i ärendet(Dnr R 2638/87), Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag tiUlag om bistånd åt asylsökande m. fl., förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) samt förslag fill lag om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaUningsdomstolar. De lagförslag som remitterades till lagrådetbör fogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagrådetavgav yttrande över förslagen. Yttrandet bör fogas tillprotokollet som bilaga 5. ProtokoUet med beslut om remiss till lagrådetöverensstämmer med vad som kommer att tas upp i det följande, med undantag förvissa särskilt angivna ändringar och tUlägg, I samband med att jag behandlar deolika sakfrågorna och de enskilda paragraferna i mitt förslag kommer jag att gåin på lagrådets synpunkter. Som kommer att framgå instämn-ier jag i vadlagrådet anfört. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionellaändringar i lagtexten. Jaghar i ärendet samrätt med chefen för och chefen försocialdepartementet samt, i fråga om en mindre ändring i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar, med statsrådet . 2 Föredragandens överväganden Prop.1987/88:80 2.1 Allmänna utgångspunkter Den svenska flyktingpolitiken Sverigehar fört en aktiv och generös flyktingpolitik. Den består avflera olika delar; internationellt samarbete för att främja tillämpningen avFörenta Nationernas (FN) flyktingkonvention och åstadkomma enbättre internationell ansvarsfördelning i flyktingarbetet, ekonomiskt stöd tillFN:s flyktingkommissarie () och andra organisationer för flyktingarbeteutanför , mottagande av flykfingar i vårt eget land samt stöd tillflyktingar som vill flytta tillbaka till hemlandet. Flyktingkonventionenoch den svenska utlänningslagen (1980:376) garanterar skydd åt den somriskerar allvarlig förföljelse på grund av sin politiska uppfattning, ras ellerreligion. Även krigsvägrare och personer som, utan att vara flyktingar ienlighet med konventionen, åberopar starka politisk- humanitära skäl för att fåstanna i tas emot här och beviljas uppehållstillstånd. av de flyktingar som kommer till har tagits ut för överföring hitinom ramen för den ärliga s. k. flykfingkvoten. Antalet platser i flyktingkvotenbeslutas av regeringen och är 1 250 per är. Kvotflyktingarna tasut i samarbete med UNHCR. Antaletutlänningar som kommit till pä egen hand och sökt asyl har under senareår varit väsentligt störte än antalet kvotflykfingar. uppgick antaletasylsökande, inberäknat barn, till närmare 15000 personer. Under samma tidbeviljades drygt 13000 vuxna utlänningar uppehållstillstånd som flyktingareller av politisk-humanitära skäl. Med barn och kvotflyktingar inräknade vardet ca 17400 personer som fick fillstånd att stanna . Antaletasylsökande var t.o.m. tredje kvartalet 1987 närmare 13 000 personer,inberäknat barn. beviljades uppehällstillstånd till drygt 14800personer, inklusive kvotflyktingar och barn, Sverigehar tagit emot flera flyktingar per invånareän något annat land i , Enviktig del av flyktingpolitiken är att genom sociala och andra insatser förflyktingarna i det svenska samhället främja deras möjlighet att finna sig tillrätta här. skall åtgärder som syftar till en långsiktig integreringi det svenska samhället inte vidtas innan frågan om uppehållstUlständ äravgjord. Under den fid dä den asylsökande väntar pä beslut i asylärendet färexempelvis arbetstillstånd inte meddelas. Det bör i det sammanhanget påpekasatt det görs stora ansträngningar för att förkortahandläggningstiderna i asylärenden. Deflyktingar som får en i vårt land omfattas av de invandrarpolitiskamålen. Det innebär bl. a, att de har rätt att leva här på i princip samma villkorsom andra invånare och att de har rätt att värna om sitt språk och sin kultur. 2.2Gällande ordning Prop. Mottagandeav asylsökande och flyktingar Detsystem för att ta emot asylsökande och flyktingar i som infördes den 1januari 1985 (jfr prop. 1983/84:124) bygger på samverkan mellan staten,kommunerna och de berörda utlänningarna. är statlig huvudmanför flyktingmottagningen. driver förläggningar och skall träffaöverenskommelser med kommuner om att de skall ta emot asylsökande ochflyktingar mot statlig ersättning. Med flyktingar avses här främst dels de s,k, kvotflyktingarna, dels de utlänningar som getts uppehällstillstånd pägrunder som avses i 3, 5 eller 6 § utlänningslagen eller som eljest fåtttillstånd att stanna på grund av politisk-humanitära skäl. Utlänningarsom söker asyl i samband med inresan skall normalt tas emot i en statligutredningsförläggning medan polisen utreder asylärendet. Därefter anvisas debostad i en kommun som invandrarverket har träffat överenskommelse med. Utlänningarsom inte söker asyl i direkt anslutning till inresan utan först efter en tids vistelsei landet antogs tidigare oftast ha någon form av anknytning ull den ort där devistades och hänvisades normalt inte till en utredningsförläggning. Enligt denya riktlinjerna för flyktingmottagningen som godkändes av den 12december 1985 bör dock asylsökande som inte har någon egen bostad eller närafamiljeanknytning i vistelsekommunen i ökad utsträckning inkvarteras påutredningsförläggning som polisutredningen i asylärendetgenomförs, I de fall asylärendena utreds av polismyndigheten i den kommun därden asylsökande lämnat in sin ansökan svarar kommunen för inkvartering ochsocialt stöd . Denförsta inkvarteringen av asylsökande på föriäggning syftar bl, a, till attpolisens utredningar av asylärenden skall kunna genomföras snabbt och effektivt.Under vistelsen på förläggningen genomgår den asylsökande också enhälsoundersökning. Vidare utreds var det fortsatta mottagandet bör ske medutgångspunkt från de asylsökandes individuella bakgrund och önskemål samt frånkommunernas förutsättningar att ta emot dem. Närpolisens asylutredning och övriga åtgärder är genomförda skall enligt nuvaranderiktlinjer den asylsökande placeras ut i en kommun som harplanerat ett mottagande. Målet är att utplacering i en kommun skall kunna skeefter . Kommunerna upprättar särskilda mottagningsprogram för asylsökandeoch flyktingar och ställer resurser till förfogande i form av bostäder,svenskundervisning för vuxna, skolundervisning för barn, barnomsorg, rådgivningetc. Mottagningsprogrammet syftar till att ge de asylsökande en skäliglevnadsnivå de väntar på beslut i fråga om uppehållstillstånd ochatt ge en bra start och underlätta anpassningen i det svenska samhället för demsom får tillstånd att bosätta sig här. Flyktingarna skall, när de har beviljatsuppehållstillstånd, få en viss positiv särbehandlingjämfört med andra. Ettav syftena med formerna för flyktingmottagningen är att motverka en alltför stor koncentration av asylsökande och flyktingar till vissa stor- j stadsområden.En mycket stark koncentration av asylsökande i ett område kan få olyckliga socialakonsekvenser och försvåra ett senare inlemmande Prop. 1987/88:80 i detsvenska samhället. Det kan t, ex, bli stora svårigheter för barnen att lära sigsvenska på ett tillfredsställande sätt. Ettannat syfte med att sprida flyktingmottagandet till flera kommuner är att öka engagemangetöver hela landet för att genomföra flyktingpolitiken. Bestämmelserom bistånd under förläggningsvistelsen finns endast i invandrarverkets internaförläggningsföreskrifter. Enligt dessa skall principerna för biständsgivningenfölja 6 § socialtjänstlagen (1980:620), Underden tid en asylsökande vistas pä en förläggning beslutar invandrarverket omvilket ekonomiskt och annat stöd som skall utgå. Oavsett den enskildesekonomiska tillgångar tillhandahålls möblerad bostad samt, då egen mathållningförekommer, utrustning för matlagning, I övrigt behovsprövas biståndet. Denasylsökande får enligt föreskrifterna inneha högst utan att rätten tillbistånd påverkas. Ettdagbidrag lämnas för mat och andra levnadskostnader. Det är relaterat iprocent till basbeloppet och beroende av den asylsökandes ålder ochfamiljesammansättning. Bidraget betalas normalt ut . Utöver dagbidragkan en asylsökande vid behov fä bidrag för att komplettera sin basutrustning avkläder och skor. Sädana bidrag får sammanlagt uppgå till högst perperson. Efter särskild prövning kan ocksä extra bidrag lämnas för t, ex,spädbarnsutrustning, glasögon och kosttillskott. Denasylsökande fär akut sjukvård och akut tandvård kostnadsfritt underförläggningsvistelsen. Biståndunder vistelse i kommun Enasylsökande som är inkvarterad i en kommun fär hjälp till sitt uppehälle i formav socialbidrag. Detta utgär enligt samma normer som för andra kommuninnevånareoch är individuellt behovsprövat. Nivånpå socialbidraget skall enligt 6 § socialtjänstlagen vara sådan att denenskilde uppnår en skälig levnadsnivå. Av lagrummet framgår inte vad som avsesmed skälig levnadsnivå. Vid tillkomsten av socialtjänsfiagen uttaladedepartementschefen att det skulle vålla stora svårigheter att i lagtextennärmare söka ange detta, inte minst beroende på att en utgångspunkt mäste varaden tid och de förhållanden under vilka den hjälpsökande lever. Enligtdepartementschefen borde det därför överlämnas åt kommunerna att fastställavilken levnadsnivå som skall anses skälig. Departementschefen uttalade sigockså för det system med basbeloppsreglerade bruttonormer samt ersättning förskäliga boendekostnader som ganska allmänt tillämpades i kommunerna. Hanförordade att efter samråd med skulle utformasina allmänna råd om socialtjänstlagens tillämpning så att de skulle motverkaalltför stora skillnader i normniväerna (prop. 1979/80:1, Del A s. 186 och204-205). anslöt sig till departementschefens uttalanden (SoU 1979/80:44 s, 26), Det harsåledes överiämnats åt kommunerna aU faststäl- Prop, 1987/88:80 la vad somskall anses vara en skälig levnadsnivå inom kommunen. Socialstyrelsenhar enligt 67 § socialtjänstlagen att utfärda allmänna råd till ledning förtillämpningen av lagen. Somett led i denna verksamhet ger ut dels publikationen Allmännaråd frän , dels s, k. Meddelandeblad som riktar sig tillsocialnämnder, sociala distriktsnämnder m. fl. Enligtsocialstyrelsens allmänna råd 1985:1 bör kommunernas socialbidragsnorm varaknuten till det för året gällande basbeloppet. Detta fastställs av regeringenför enligt regler i 1 kap 6 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring,I samma råd hai- en norm beräknats innefattande olika kostnadsposter. Nivån pådessa baserar sig på hushållsbudgetar (i broschyren Hushålletskostnader som utges ärligen och som genom Meddelandeblad 12/82 överiämnats somhjälpmedel vid beräkningar av normerna för socialbidrag). anges tillviss procent av basbeloppet beroende på om den biståndsberättigade ärensamstående eller samboende. för barn varierar beroende på barnetsålder. Bostadskostnader ligger utanför . del kommuner inkvarteras asylsökande i basmöblerade genomgångslägenheter iväntan på beslut i asylärendet. Dessa lägenheter utrustas av kommunen. Om denasylsökande beviljas uppehållstillstånd, fär han eller hon en egen bostad och färdå socialbidrag till utrustningen av denna. Den asylsökande kan också få övertaden basmöblerade lägenheten som sin egen och få socialbidrag tillkompletterande utrustning. asylsökande får redan vid mottagningen i en kommun en egen lägenhet, Isådana fall lämnas socialbidrag till hyra och hemutrustning. Storleken päsocialbidraget till hemutrustning varierar mellan olika kommuner. Om enasylsökande beviljas socialbidrag till hemutrustning, är utrustningen enligtgällande bestämmelser dennes egendom. Även om den asylsökande inte får stanna iSverige, har han eller hon alltså rätt att ta med sig, sälja eller ge bortutrustningen. Socialbidraglämnas förutom till uppehälle, bostad och hemutrustning vid behov också tillannat som t, ex medicin, glasögon och akut tandvård. Kommunernaskostnader för ekonomisk hjälp till utlänningar som väntar på beslut i fråga omuppehållstillstånd och flyktingar ersätts av staten enligt förordningen(1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar. Ersättningen betalas ut av länsstyrelserna kalenderårsvis iefterskott. För kostnader för genomgångsbostäder kan kommunerna få ersättningav invandrarverket i stället för från länsstyrelserna, om bostads- och utrustningskostnadernainte redovisas som socialbidrag individuellt för vaije asylsökande. Utöverden statliga ersättningen för de faktiska kostnaderna för bostad och uppehälle färkommunerna ocksä ett schablonberäknat bidrag för varje asylsökande ellerflykting man tar emot. Detta schablonbidrag är avsett att täcka övrigakommunala kostnader för att ta emot asylsökande och flyktingar.Schablonbidragen betalas ut av invandrarverket. Asylsökandehar rätt till akut sjukvård när de vistas i en kommun. Det ankommer pä vederbörande sjukvårdshuvudman, dvs, landstingskommun 10 eller kommun som inteingår i någon landstingskommun, att erbjuda denna Prop. 1987/88:80 vård.Kostnaderna ersätts av staten enligt riksavtalet för hälso- och sjukvård. Detotala kostnaderna för förläggningsverksamheten var ca 540 milj, kr, budgetåret1986/87, Därav utgjorde ca 330 milj. kr, kostnader för kost, logi, personligutrustning och kontanta bidrag till asylsökande och flyktingar. /87 var de totala statliga kostnaderna för ersättning tillkommuner för flyktingmottagande ca . Därav var 830 milj, kr,ersättning för kostnader för socialbidrag. Ca 50 milj, kr. var ersättning förgenomgångsbostäder. Detär inte möjligt att frän redovisningen fä fram hur stor del av kostnaderna förförläggningar och socialbidrag som faller på asylsökande resp. flyktingar. Vadgäller förläggningskostnaderna torde dock avse asylsökande.Vad gäller kommunernas socialbidragskostnader visade en undersökning är 1980att av de kostnader som ersattes av staten avsåg asylsökande.Andelen torde dock vara mindre eftersom socialbidragskostnaderna för flykfingarnumera ersätts i stället och eftersom asylsökande i ökadutsträckning tas emot på förläggning.