prop · GB03126 · 1987-12-31 00:00:00 — om inriktningen av verksamheten vid statens hundskolam. Regeringen föreslår atl anta de förslag som harlagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel . 1 propositionen läggs fram förslag om den framlidaverksamheten vid statens hundskola. Tjänstehundproduktionen föreslås i förstahand inriktas på polis-och ledarhundar. Skolan föreslås bli en renodladuppdragsmyndighet. Kostnaderna för skolan skall läckas av intäkter frånförsäljningen av produkter och tjänster. För alt underlätta övergången tillavgiftsfinansiering föreslås etl omsiällningsbidrag till skolan . Resurserna inom djursjukvården anpassas fill skolanseget behov, och förhandlingar bör las upp med olika intressenter om ellövertagande av djursjukhuset. För /89 upptas ett 1 000-kronorsanslag förhundskolan i statsbudgeten samt ett omställningsbidrag om . överett särskilt anslag. för täckande av detackumulerade rörelseunderskotlel. I propositionen beräknas vidare medel om 9 115 000 kr.till Synskadades riksförbunds ledarhundsverksamhet /89 underförslagsanslaget Kostnader för viss verksamhet för handikappade. I 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, R. , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist, Proposition om inriktningen av verksamheten vid m.m. Staten har inom en del verksamhetsområden ell behov avtjänstehundar. Framför allt gäller detta polisväsendet och försvaret för bl.a.skydds- och bevakningsändamål saml i begränsad omfattning i jaktenpå narkotika. Även andra sektorer av samhället utnyttjar olika typer avdresserade hundar, främst ledarhundar för synskadade samt i mindre omfattning s.k.sökhundar för lokalisering av röta och mögel i bl.a. byggnader. Hundarna ärmånga gånger en förutsättning för alt kunna upprätthälla viktigasamhällsfunktioner och för atl underiätta levnadsförhållandena för synskadade. Av grundläggande belydelse i all tjänslehundproduktion ären avelsverk-samhel som kan säkra en god och kontinuerlig tillgång påkvalificerade dressyrämnen. Inriktningen av aveln måste därvid anpassas tillhundarnas användningsområden. Självfallet är det också nödvändigt med skickligaoch erfarna dressörer. På högkvalificerade tjänstehundar, såsom polis- och ledarhundar,ställs stora krav på både den fysiska och den mentala statusen. Flertalet avdessa hundar tas fram av statens hundskola. Hundskolan producerar även dresseradehundar för andra ändamål. Hundskolan har alltsedan början av 1970-lalet haftsvårigheter all skapa ekonomisk balans i sin verksamhet. drashundskolan med ell stort ackumulerat rörelseunderskotl. a. mot bakgrund av den negativa resultatutvecklingenuppdrog regeringen ål statskontoret alt göra en översyn avhundskolans verksamhet. Statskontoret överlämnade rapporten(1986:25) Statens hundskola - en översyn. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetls avrikspolisstyrelsen, riksrevisionsverkel, överbefälhavaren, generaltullslyrelsen,, , kommun och . manfattning av rapporten och remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i Prop. 1987/88:126 detta ärende som bilaga 1. Jag återkommer i del följande med de förslag lill åtgärderjag anser nödvändiga atl genomföra för alt på kunna garantera enkvalificerad produktion av ijänslehundar. Genom beslut (prop. 1970:96, SU 1970:202, rskr.1970:419) omorganiserades dåvarande arméns hundskola fr. o. in. den 1 juli 1971lill en självständig myndighet, försvarets hundskola, direkt underställdregeringen. Enligt riksdagsbeslutet skulle hundskolans kostnader i principtäckas av intäkter av sålda produkter och tjänster. För skolans verksamhetupptogs därför ell 1 000-kronorsanslag i statsbudgeten. ökade skolanskostnader, särskilt för administration, i en omfattning som väsentligt översteghöjningen av såväl hundpriser som neltoprisindex. Försäljningspriserna på olikahundly-per täckte inte produktionskostnaderna. Målet om full kostnadstäckninguppnåddes alltså inte, och började alt anvisa årliga bidrag lillskolan. Regeringen tillsalte en arbetsgrupp för alt seöver verksamheten vid försvarets hundskola och för atl förbättrabeslutsunderlaget för dess ekonomi och inriktning. På grundval avarbetsgruppens rapport lade regeringen i propositionen 1976/77:157 fram förslagom den framlida inriktningen och organisationen av hundskolan. I anledning av propositionen beslöt (FöU1977/78:1, rskr. 1977/78:40) alt godkänna de förordade riktlinjerna. Dessainnebar bl.a. all skolan borde dimensioneras för en produktion av omkring 155hundar . Vad gäller finansieringen innebar riksdagsbeslutet all dentidigare gällande principen om full kostnadstäckning frångicks. Vissa kostnadersom inte direkt avsåg hundproduktion, utbildning, veterinärvård o.d. skulledelvis bestridas genom ett anslag (grundbidrag) över statsbudgeten med enfördelning på olika huvudtitlar. Vidare ansågs del nödvändigt all dessutomunder en övergångstid ge skolan etl särskilt driflbidrag. Även delta bidragborde beräknas med hänsyn lill att även andra samhällssektorer än det militäraförsvaret drog nytta av skolans verksamhet. Fr. o. m. tillämpades dessa nya riktlinjeroch skolan döptes om till statens hundskola med oförändrad departementsiillhörighet,alltså försvarsdepartementet. Medelsbehovet för grundbidrag och driftbidragfördelades på andra, fjärde och femte huvudtitlarna i statsbudgeten. Fr. o. /81 överfördes hundskolan lill socialdepartemen tet. minskades försvarsramen med etl belopp motsvarande förs varsdepartementels andel av anslaget till skolan. Därefter har anslaget fördelals på justitie- och socialdepartementen. Någon uppdelning av ansla get i grund- resp. driftbidrag förekommer inte utan det har karaktären av ell mer generellt verksamhetsbidrag. För innevarande budgetår uppgår del totala anslaget lill , varav . beräknats under femte huvudtiteln och . under andra huvudtiteln. 1 * 1987/88. Hundskolan har under den nu beskrivna perioden haftsvårigheter alt Prop. 1987/88:126 uppfylla de produktionsmål som salts uppför verksamheten. Exempelvis har produktionen av ledarhundar oftast legat lägreän av del angivna årliga behovet. Som framgått av tidigare avsnitt har hundskolan alltsedanbörjan av 1970-lalel haft betydande svårigheter atl skapa ekonomisk balans isin verksamhet. har svårigheterna accentuerats ochorsakat ett ackumulerat rörelseunderskott på omkring 12 milj. kr. Även om det skedde en påtaglig förbättring under budgetåret1986/87 efter det alt skolan vidtagit vissa besparingsåtgärder uppgick delårets underskott till 1.3 milj. kr. Ungefär hälften av delta kan förklaras avränteutgifterna på del ackumulerade rörelseunderskottet. Svårigheterna atl få verksamheten självbärande hängerbl.a. samman méd ijänstehundproduktionens känslighet för oförulsebarastörningar, särskilt inom avelsverksamheten. Förändrade krav från skolans storaaviiäinare med åtföljande skiftningar i efterfrågan är en annan omständighetsom påverkat inriktningen och resultatet. Organisationens uppbyggnad ochstruktur har inte anpassats lill sådana förändringar. Vidare har skolan haftambitionen all utveckla och producera hundar för nya användningsområden, därden faktiska efterfrågan på de färdiga produkterna ofta visat sig inte slå irimlig proportion till de avsalta resurserna. Starkt bidragande orsaker lillskolans finansiella situation har också varit brister i den internaekonomiadministrationen och en dålig kostnadsmedvetenhet i organisationen. För innevarande budgetår beräknas de vidtagnabesparingsåtgärderna medföra atl verksamheten - med oförändrade statsbidrag-kan uppnå målet om ekonomisk balans. En förutsättning är därvid att denackumulerade skulden kan regleras, vilken annars drar med sig höga skuldräntor. Hundskolans uppgifter och organisation Hundskolan har lill uppgift atl mot ersättningtillhandahålla dresserade hundar samt meddela utbildning i hundtjänsl. Skolanfår också mot ersättning meddela djursjukvård och tillhandahålla andra med verksamhe-.len förenliga tjänster orn det kan ske utan atl övriga arbetsuppgiftereftersatts. Vidare åligger del skolan bl.a. all efter samråd med Sverigeslantbruksuniversitet bedriva avel och annan anskaffning av hundar. Dessutomskall skolan bedriva uppfödning, dressyr och försäljning av hundar saml anordnakurser i användning, dressyr och vård av hundar. Skolan ansvarar för närvarandeför ultagningen av hundar lill totalförsvaret. Hundskolan leds av en styrelse, som beslår av chefen förskolan och sex av regeringen utsedda ledamöter. Bland dessa ingårrepresentanter för de största avnämarna. Antalet anställda vid hundskolan är ca 85.Enligt instruktionen finns inom skolan fyra enheter, en för förvaltning, enför avel och test, en för dressyr och utbildning och en för djursjukvård. Påförsök prövar Prop. 1987/88:126 skolan en annan indelning, därproduktionsenheten är den personellt största Och omfattar avel, ,marknadsföring och dressyr. Vidare finns en utbildningsenhet, en ekonomienhet,en serviceenhel och en veterinärenhet. Polisväsendet har ett årligt anskaffningsbehov om ca 60-70tjänstehundar. Större delen av dessa har levererats frän hundskolan. Resterandebehov har fitlgodosetts genom inköp från olika privata uppfödare.Rikspolisstyrelsen har för övrigt framhållit att hundar kan inköpas lill enlägre kostnad på den privata marknaden än hos hundskolan. Styrelsen är dockberedd all även fortsättningsvis köpa hundar från skolan om de medel som anslåsöver statsbudgeten beräknas med hänsyn lill hundskolans prissättning. är också beredd alt fortsättningsvisinköpa etl mindre antal (8-9 st.) narkotikahundar från hundskolan omerforderliga medel anvisas. Försvaret har däremot successivt minskal sina inköp frånskolan beroende på ätt den inte kunnat levei-era hundar till konkurrenskraftigapriser. ,har försvarels inköp utgjort endast en liten del avskolans produktion. Försvaret har tecknat ett femårigt avtal med ,vilkel innebär alt försvaret avser alt inte utnyttjahundskolan för leverans av tjänstehundar. Ocksä andra avnämare avhundskolan har blivit allt mer priskänsliga, t.ex. som nuifrågasätter lönsamheten för röthundar med hänsyn till prisutvecklingen ochbefarade kraftiga framtida prishöjningar. Trots denna tveksamhet har verketnyligen tecknat ett ramavtal med hundskolan, vilket innebär alt skolan årligentillförsäkras ell fast belopp för atl kunna upprätthålla beredskapen ochkompetensen för leveransav ca sex sökhundar . Såvitt avser ledarhundar beräknar ()årsbehovet lill omkring 40 hundar. Hundskolans produktion har intekunnat fylla detta behov utan legat kring 30 hundar. För inköp av ledarhundarberäknas medel över statsbudgeten till förbundet baserade på del årliga behovetoch anpassade lill hundskolans prisnivå. I den mån hundskolan inte kan levereraerforderligt antal hundar får förbundet i samråd med skolan anskaffa resterandehundar från annat håll, dock till högst samma kostnad som vid köp frånhundskolan. Verksamheteninriktas på produktion av ledar- och polishundar samt därmed sammanhängande ochförenlig verksamhet. Samarbetet medSveriges bör ökas. Verksamhetenskall drivas utan bidrag över statsbudgeten. Veterinärresursernaanpassas lill verksamhetens eget behov av djursjukvård. Personalresursernaanpassas lill verksamhetsinriktningen. Skälen för mitt förslag: Verksamheten inriktas på produktion av ledar- ochpolishundar samt därmed sammanhängande och förenlig verksamhet. Sedan försvaret beslutat alt inte anlita hundskolan föratt tillgodose sitt behov av Ijänslehundar, är ochSynskadades riksförbund de klart största avnämarna med ell årligt behov av ca60 resp. 40 hundar. Hundskolan har inte till fullo kunnat fylla dettabehov. En orsak har varit skolans ambitioner till utvecklingsarbete inom nyamarknader. Detta har dragit resurser från verksamheten i övrigt. Eftersom dessahundar fyller viktiga samhällsfunktioner, som inte utan betydande insatser kanfullgöras på annat sätt, bör ansträngningarna ökas för atl säkra en tillräckligtillgång. Jag ser det som angeläget alt resurserna inte splittras påför många hundlyper och förordar därför att skolan fortsättningsvis inriktas påproduktion av polis- och ledarhundar, så alt den når de uppställda målen. Ävenmed en sådan inriktning kommer det att bli etl visst antal dressyrämnen sominte passar till polis- eller ledarhundar men som med relativt begränsadeinsatser kan användas som exempelvis bevaknings- eller sökhundar. Om det finnsavsättningsmöjligheter, bör skolan kunna utföra även sådan dressyr, men den färinte inkräkta på den huvudsakliga verksamheten. Enligt min bedömning börhundskolan med denna insnävning av sin verksamhet kunna tillgodose en störredel än av del årliga behovet av polis- och ledarhundar,som avtalet med om röthundar kan fullgöras. Såväl polis- som ledarhundar finansieras över anslag istatsbudgeten. Det ligger naturligtvis i allas intressen att priserna försådana hundar kan hållas på en så låg nivå som möjligt. Såvitt avserpolishundar är hundskolan inte ensam producent, och den måste därför anpassasina kostnader och priser till konkurrenterna på den öppna marknaden. Såvitt avser ledarhundar har regeringen föreskrivit att SRFskall köpa dessa hos eller genom hundskolan. Jag avser atl föreslå regeringenalt denna skyldighet skall upphöra. Syftet med del är all hundskolan skallutsättas för en viss konkurrens, vilket kan medföra positiva effekter påkostnader och effektivitet. Som har framhållits förutsätter tjänslehundproduktionbl. a. en målinriktad och vetenskapligt förankrad avel samt en dressyrverksamhel som inrymmer kompetens och långvarig erfarenhet. Mot denbakgrunden Prop. 1987/88:126 förefaller det naturligt atl huvudavnämarnatillförsäkrar sig långtgående garantier för atl deras framlida behov skallkunna fyllas. Delta skulle exempelvis kunna åstadkommas genom långsikliga leveransavialav ramkaraktär. Enligl vad jag har erfarit pågår överläggningar mellanhundskolan och resp. SRF med den inriktningen. Vid hundskolan bedrivs i dagslägel utbildning ihundtjänst. Utöver den nödvändiga verksamhet som hänger samman med leverans m.m.av utbildade Ijänslehundar, anordnas kurser som riktar sig lill den hundägandeallmänheten. Sädana kurser har motiverats av atl de dels bidrar till en allmänkompetensutveckling för skolans personal, dels ger vissa - men totalt settmarginella - intäkter för skolan. Med den snävare inriktning av hundskolansverksamhet som jag ovan förordat, måste utbildningsresurserna i första handdimensioneras efter huvudavnämarnas behov. Skolan disponerar förläggningsresurser för sinutbildningsverksamhet. Dessa förläggningar, som används företrädesvis avsynskadade, är emellertid otidsenliga och i behov av renovering. Polisväsendethar också en del kurser förlagda till hundskolan men utnyttjar inteförläggningarna. Med tanke på kostnaden för denna ombyggnad och då utnyttjandetär relativt litet anser jag del inte försvarbart att genomföra någon störreupprustning av lokalerna. Så länge förläggningarna tjänar sill ändamål bör dedock kunna behållas. Jag förutsätter därvid att skolan tillsammans med SRFsöker finna andra lösningar för alt tillgodose behovet av utbildning försynskadade i samband med att de erhåller sina ledarhundar. Jag vill här erinraom att riksförbundet får medel över statsbudgeten för att bedriva vissutbildningsverksamhet. Del kan finnas skäl atl samordna skolans ochriksförbundels utbildningsverksamhet på ett bättre sätt än . Jag anser således alt utbildningsverksamheten vid skolanbör anpassas efter vad huvudavnämarna anser vara nödvändigt. Del bör ankomma påskolan att ta upp överläggningar med dessa för att klara ut dennafråga. Samarbetet med bör ökas. En god stam av arbetshundar tryggas genom etl systematisktavelsarbele som bygger på forskning och utvecklingsarbete. bedrivs avelsarbeleav hundskolan men även av andra uppfödare. Eftersom tillgången på godadressyrämnen inte är tillräcklig varken för den produktion som bedrivs avhundskolan eller för andra avnämare måste ansträngningarna öka på detta område. Vad gäller avelsverksamheten besitter hundskolan enobestridlig kompetens och har ett avelsmaterial av hög kvalitet. Kvalitetenbedöms ytterligare kunna förbättras genom en än mer målinriktad avel, sombygger på vetenskaplig grund. En närmare samverkan med Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) måste därför ske. Genom ett intensifierat samarbetebör det vara möjligt att i egen avel la fram samtliga de högkvalificeradedressyrämnen som krävs för främst polisväsendets behov. Del är naturligtvis tillfördel för hundhållningen inom riket om samverkan eller i vart fallerfarenhetsutbyte med andra större uppfödare främst av schäfrar etableras,exempelvis genom Prop. 1987/88:126 Svenska . Under hand har hundskolan påtalat vissa problem som rörhundarnas tjänslbarhel i förhållande lill den fysiska och mentala statusen. Delförekommer atl del hos färdigdresserade tjänstehundar kan påvisas vissa smärredefekter, exempelvis i höft- och armbågsleder. Även om felen enligl hundskolansoch även andras bedömning inte utgör något hinder för hunden att fullgöra sinauppgifter, vägrar avnämaren oftast att ta emot den leveransklara hunden ellergör senare en reklamation med krav på ersällningshund. Delta lederenligt hundskolan lill onödiga kassalioner med kraftiga fördyringar avverksamheten. Avnämarna och hundskolan har trots ingående diskussioner intekunnat finna praktiska lösningar av frågan. Jag är för egen del inte beredd att här ta ställning lillvad som kan anses som berälfigade kvalitetskrav i fråga om olika Ijänslehundar.Jag anser dock atl SLU med sina kunskaper och erfarenheter bör kunna bidra lillall ambitionerna och kvalitetskraven hos hundskolan och dess avnämare kanmötas på en med hänsyn lill den reella tjänstbarheten lämplig nivä. Det börankomma på hundskolan alt efter samråd med de stora avnämarna finna en passandeform för lantbruksuniversitetels medverkan i delta avseende. Verksamheten skall drivas ulan direkta bidrag överstatsbudgeten. Som all annan offentlig verksamhet måste naturligtvishundskolan sträva efter högsta möjliga effektivitet och optimaltresursutnyttjande. Del pågående effekiiviseringsarbelel har verkat positivtpä skolans finansiella situation. Kostnadsmedvetenheten har ökat starkt hosskolans personal och bl.a. har inlernbudgeteringssystem införts för att bättrekunna kontrollera och styra såväl utgifter som inkomster. Den förbättrade ekonomiadministrationeni förening med klarare angivna produktionsmål bör innebära atl möjligheternaökat för atl verksamheten skall kunna drivas utan årliga rörelseunderskott.Skolan har också räknat med att verksamheten för innevarande budgetår skall geett balanserat resultat under förutsättning att det ackumulerade rörelseunderskotlelinkl. upplupen ränta inte belastar resultatet. Hundskolan har inga egentliga myndighetsuppgifter bortsettfrån att den är ultagningsmyndighet för hundar lill totalförsvaret.Överbefälhavaren har föreslagit regeringen att delta ansvar överförs lillchefen för flygvapnet. Etl beslut i den frågan avses att fattas under våren.Verksamheten i övrigt vid skolan är helt inriktad på produktion och alltså avden karaktären att dess kostnader helt bör täckas av intäkterna från vad somproduceras i verksamheten. 1 fortsättningen bör därför inte utgå några driflbidragöver statsbudgeten, ulan verksamheten bör vara självbärande. I valet mellan dealternativa organisations- och driftsformer som kan gälla för en sådanaffärsverksamhet har jag nu stannat för den modell som innebär alt hundskolanblir en renodlad uppdragsmyndighel. I statsbudgeten /89 kommer därför atltill hundskolan las upp etl 1 000-kronorsanslag. Detta fårsjälvfallet inte leda till alltför stora prishöjningar på Ijänslehun dar ulan skolan måste i första hand möta den nya situationen med kostnadsbesparingar. Genom all driflbidragen upphör kommer också de o verkliga kostnaderna för ijänslehundar atl bli synliga påett helt annat sätt än Prop. Detta innebär atl kunderna kan göra bättrebedömningar av dels om det går alt få samma kvalitet till lägre pris hosandra producenter, dels om en hund i relation till de alternativ som kan stå tillbuds är värd sitt För all underlätta denna omställning lill en renodlad uppdragsmyndighelbör del utges etl omsiällningsbidrag lillhundskolan. Bidraget bör stegvis trappas ner. För /89 bör omslällningsbidragetfrån femte huvudtitelns anslag utgå med , ' vilket motsvararsocialdepartementets andel av driftbidraget för innevarande budgetår. Chefenför juslitiedeparlementet har upplyst mig atl del under andra huvudtitelnsanslag B 5. Utrustning m.m. för polisväsendet för /89 finnsmedel tillgängliga för etl bidrag lill hundskolan av samma omfattning som nuvid sidan av de medel som föreslagils för bl.a. hundinköp. Sammantaget /89 kommer hundskolan alt därigenom få elt omsiällningsbidragsom motsvarar det nuvarande drifibid-raget. Jag förordar vidare att det ackumulerade rörelseunderskotlelinte skall belasta hundskolan. För atl läcka detta underskott bör etl särskilt obelecknat anslag föras upp på statsbudgeten. Jag återkommer lill delta vid minbehandling av anslagsfrågan. Veierinärresurserna anpassas fill verksamhetens egetbehov av djursjuk vård. I avelsverksamheten och även under dressyrliden är detnödvändigt med tillgång lill veterinärresurser. Djursjukvården vid hundskolan har dock en omfattning som vida överstiger vad som är motiverat av tjänstehundproduk tionen. Uppgifter från skolan visar alt av verksamheten är inriktad pä externa kunder och då företrädesvis smådjur. På andra håll i landet bedrivs inte sådan verksamhet i statlig regi. Jagseringen anledning till särbehandling av den verksamhet som bedrivs vid hundskolan. Jag förordar därför att veterinärresurserna dimensioneras efter skolans eget behov av djursjukvård. 1 den mån det inom regionen finns behov att hålla i stort sett oförändrad nivå på djursjukvården, kan en fortsatt drift av . djursjukhuset säkras genom att någon intressent,exempelvis de kommuner som ger årliga bidrag för atl skolan skall upprätthållabl.a. en viss jourverksamhet, tar över verksamheten. I så fall kan hundskolanöverväga alt teckna avtal om köp av erforderliga tjänster därifrån. Jag avserall ge etl förhandlingsuppdrag till statens förhandlingsnämnd avseende enöverlåtelse av djursjukhuset. Personalresurserna anpassas tillverksamhetsinriktningen. Den nuvarande personalstyrkan beslår av ca 85 personermotsvarande 82 årsarbetare inkl. elt mindre antal med lönebidräg. Med den föreslagna huvudsakliga inriktningen på polis- ochledarhundar samt med ett produktionsmål på ca 100 högkvalificerade hundar perår bör verksamheten kunna drivas med ett mindre antal anställda. I det pågåenderationaliseringsarbelet vid hundskolan har antalet tjänster redan minskals. och ytterligare personalinskränkningar planeras underinnevarande och Prop. 1987/88:126 nästa budgetår. Efter förhandlingar medde fackliga organisationerna har därför s.k. överlalighetsgrupper bildats förolika urvalsområden inom verksamheten i enlighet med det statligatrygghetsavtalets bestämmelser. Genom mitt förslag att anpassa veterinärresurserna lillverksamhetens eget behov kommer personalstyrkan atl minskas ytterligare med deca 20 personer som sysselsätts vid djursjukhuset. Detta behöverdock inte medföra några negativa effekter på sysselsättningen inom regionen omen fortsatt drift av djursjukhuset kan säkras genom att någon intressent taröver verksamheten och därigenom bereder motsvarande sysselsättning för berördpersonal. Eftersom skolan inte kan räkna med atl, efter en kortareanpassningsperiod, erhålla bidrag till sina kostnader över statsbudgeten,ankommer det på skolans ledning alt inom ramen för sin budget anpassa bl.a.personalresurserna så atl skolan uppfyller såväl produktionsmålen som deekonomiska målen. 1987/88:100 (bil. 7) har regeringen föreslagitriksdagen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill statenshundskola för /89 beräkna ett förslagsanslag av 2 600 000 kr.Jag återkommer till denna anslagsfråga.