prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Övriga kyrkomusiker, t. ex. på sjukhus, var 20. Jämförssiffrorna med dem som utredningen återgell i bilaga 8 till betänkandet,framträder en påtaglig ökning av antalet kyrkokantorer och biträdandekyrkomusiker och en minskning av antalet orgelspelare. Utgångspunkternaför mina överväganden: För atl garantera en god kyrkomusikalisk standard skall det enligt mina förslag även i fortsättningen finnas bestämmelser om särskilda behörighetsvillkor för anställning som kyrkomusiker. Förslagen (avsnitt 2.7) innebär alt det åven fortsättningsvis skall finnas två huvudtyper av kyrkomusiker nämligen organister och kantorer. Därutöver kan i en del fall med medgivande få anlitas orgelspelare. Jag föreslår också (avsnitt 2.6) alt pastoratet för de obligatorisk:! kyrkomusikaliska uppgifterna skall kunna förordna någon 19 sömhar organist- eller kanlorsbehörighet, men som är anställd hos någon Prop.1987/88:144 annan, exempelvis som musiklärare på en skola eller somkyrkomusiker i ell annat pastorat. Medpastoratet som ny indelningsgrund uppkommer i många fall nya möjligheter altanpassa den kyrkomusikaliska organisationen lill de lokala behoven ochförhållandena i övrigt. Avskaffandet av den statliga regleringen gör det ocksåmöjligt att genomföra en lämplig fördelning av arbetsuppgifterna mellan flerakyrkomusiker. För att dessa fördelar skall kunna tas till vara, bör enligt minmening göras sä få ingrepp som möjligt i pastoratets frihet alt anordna en tillde lokala förhållandena anpassad organisation. Regleringens syfte skall endastvara atl garantera en god och sä långt möjligt likvärdig kyrkomusikaliskstandard. Principielltkrav på en organist i varje pastorat: Utredningen har ansett alt del statligainflytandet över organisationen av den kyrkomusikaliska verksamheten främst börbestå i alt efter förslag av pastoraten bestämma dels minimum för verksamhetensomfattning i varje pastorat, dels minimikraven på behörighet för dekyrkomusikertjänsler som inrättas. Av det jag fidigare anfört framgår atl jaganser atl minimikravet på den kyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten böranges direkt i lag. Kvaliteteni organisationen tillgodoses enligl mitt förslag i första hand genom kravet pååtminstone kanlorsbehörighet för att få förordnas för den obligatoriskakyrkomusikaliska verksamheten i pastoratet. Därutöver behövs endast enföreskrift om när organist skall finnas anställd. Enligtkyrkomusikerförordningen avgörs valet mellan organist och kantor av ominvånarantalet i distriktet överstiger 5000 personer. Regeln är enkel, menalltför stel. Detta har åven utredningen konstaterat. I och med atlkyrkomusikerorganisationen skall byggas upp med pastoratet som enhet i ställetför församlingen, passar inte heller konstruktionen. Utgångspunktenbör enligl min mening vara atl det i varje pastorat skall finnas åtminstone enorganist. Då kan elt kvalitativt högtstående utbud av kyrkomusik ställas tillalla församlingarnas förfogande. Möjlighetatt ge dispens: Den understeg folkmängden 4 000 i 559 av landets1 138 pastorat och 6000 i 729 av dem. Det betyder att en stor del av landetspastorat inte har någon organistljänst. Av mindre pastoral däräven de kyrkomusikaliska uppgifterna är av mindre omfattning kan av bl. a.ekonomiska skål oftast inte krävas att de anställer en organist. Del är därförnödvändigt alt undanlag kan göras från del principiella kravet på minst enorganist. Ennaturiig utgångspunkt för bedömningen huruvida det finns underiag för atlanställa en organist är invånarantalet och de regler som är knutna tilldetta. Invånarantalet är dock inte en sådan faktor som ensam kan få fällautslaget. Flera andra faktorer måste också kunna vägas in. Ensådan faktor är antalet kyrkomedlemmar. På orter där många invånare inte ärmedlemmar i kyrkan, kan del vara så alt medlemsantalet bättre än invånarantaletåterspeglar behovet av kyrkomusikaliska insatser. Medlemsantalet är också iviss mån ell uttryck för pastoratets ekonomiska förmåga. Viktigareän antalet kyrkomedlemmar är dock den kyrkliga besöks- 20 frekvensen och det lokalaengagemanget i kyrkans musikliv. En särskilt Prop. 1987/88:144 viktigfaktor utgör körverksamhelen, vilken kan variera högst betydligt, både iomfattning och kvalitet. Det kan röra sig om såväl stora oratoriekörer somkörer med lägre ambitioner. inre delarna av storstäderna bor numera inte sä många, men etl mycket stortantal människor vistas ändå regelbundet där. Detta medför ett krav på resurserför kvalificerad kyrkomusikalisk verksamhet. Andra liknande faktorer kan varaförekomsten av större sjukhus och andra liknande inrättningar. Detkan också, dock mera undantagsvis, vara så alt förhållandena i ett pastoralinte motiverar att en organist anställs, trots all pastoratet är stort. Dekyrkomusikaliska uppgifterna kan fördela sig på elt större antal församlingar,så att de av organisatoriska skäl måste utföras av flera anställda med mindretjänstgöring. Domkapitletmedger undantag från kravet på organist: har föreslagit all delskall ankomma på stiftsslyrelserna att fastställa behörighetskraven förkyrkomusikertjänslerna. Avgörande för utredningens val mellan domkapitel ochstiftsstyrelse har blivit den begränsning av framlida uppgifterfill frägor som rör kyrkans lära och den prästerliga ämbetsförvaltningen, somföreslagits av kyrkokommitté och som återspeglas i propositionen(1987/88:31) om ny organisation pä lokal-och stiftsplanet i svenska kyrkan,m.m. Domkapifien har emellertid lång erfarenhet av kyrkomusikfrågor. I delföljande kommer jag all föreslå att del skall ankomma på domkapitlen attmedverka även vid tillsättningen av kyrkomusiker och vid faslslällandet avreglementen för den kyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten. Därför finnerjag det lämpligast atl domkapitlen handlägger även den här behandlade frägan.Därigenom tillgodoses också etl önskemål från mänga remissinstanser. Jagvill i delta sammanhang understryka, att vad det nu handlar om är en reglering,avsedd all garantera en kvalitafiv minimistandard på den kyrkomusikaliskaverksamheten i pastoraten. I normalfallet bör enligt min bedömningkunna utgå från att det nuvarande antalet inrättade organistljänster i stortsett kan anses motsvara behovet. En minskning av antalet organister strider motsyftet att säkra den höga kvalitet som kännetecknar svensk kyrkomusik.Den pågående verksamhetens omfattning och innehåll bör också varautgångspunkten när pastoraten planerar den kyrkomusikaliska verksamheten iframfiden. Jag utgår frän atl det liksom nu i många pastorat, inte minst istäder, kommer att finnas flera kyrkomusiker med organislbehörighet. Orgelspelare:I etl kyrkomusikerdislrikt, där arbetsuppgifterna är av ringa omfattning ochkantorstjänst av organisatoriska skäl inte lämpligen kan inrättas eller behållas,får i stället efter medgivande av anställas enorgelspelare. Orgelspelare får också anställas för kyrkomusikaliska uppgiftersom avskilts frän en ledig skolkanlorstjänsl som visat sig svårbesätt.Orgelspelare kan ha en högst varierande utbildningsbakgrund. Somjag anfört i det föregående är det angelägel att hålla uppe kvalifika tionerna hos de utövande kyrkomusikerna pä en så hög nivå som möjligt. Detbör vara en strävan hos pastoralen att skapa tjänster med ett sådant Prop.1987/88:144 kyrkomusikaliskl innehåll eller med sådan annan kompletterandemusikalisk tjänstgöring, atl tjänsterna kan besättas med kompetentainnehavare. Den nya organisationen med pastoratet som inddningsenhel skapar förbättrademöjligheter till detta. De lokala förhållandena är emellertid myckelskiftande, och del är inte realistiskt atl bortse från de organisatoriskaproblem som koncentrationen av vikliga kyrkomusikaliska uppgifter till framförallt helgerna på många håll medför. fall där antalet församlingar i vilka gudstjänst firas är stort eller däravstånden mellan församlingarna är stora måste det enligl min mening liksomhittills finnas möjlighet alt förstärka organisationen av utbildadekyrkomusiker med insatser av orgelspelare. Detta är också något som framhållitsav många remissinstanser med erfarenhet av detta problem. Omdet uppstår svårigheter, som inte är endast övergående, att besätta enkyrkomusikerljänsl med någon behörig innehavare måste pastoratet också kunnaanlita någon som saknar full kyrkomusikalisk kompetens. Ienlighet med det sagda, måste orgelspelare finnas kvar för de kyrkomusikaliskauppgifterna i många fall. En förutsättning för att orgelspelare skall fäförordnas bör emellertid vara all det finns särskilda skäl. Etl sådant skäl kanvara atl det är påkallat med hänsyn fill gudstjänstlivets behov. Orgelspelarensuppgift blir därvid som regel endast att medverka vid gudstjänster och kyrkligahandlingar. Övriga obligatoriska kyrkomusikaliska åligganden bör som regeltillgodoses genom utbildade kyrkomusiker, eventuellt genom alt avtal träffasmed etl annat pastorat om fyllnadstjänstgöring för någon där anställd organisteller kantor. Ett annal skäl lill att få förordna en orgelspelare kan, som jagförut har antytt, vara att en behörig kyrkomusiker inte kan rekryteras. Detgäller t.ex. när pastoratet trots utannonsering av ledigheten inte har fåttnågon behörig sökande till tjänsten eller uppdraget. Även för dessa fall börpastoratet få anlita någon som inte är behörig. Föratt få förordna någon som saknar behörighet som kyrkomusiker bör liksom förnärvarande krävas medgivande i särskild ordning. Ett sådant medgivande börkunna begränsas till atl avse en eller flera bestämda gudstjänstlokaler inompastoratet och lill vissa slag av kyrkomusikaliska uppgifter. Medgivandel börgrundas på en bedömning av kvalifikationerna i det särskilda fallet, bl. a. medhänsyn till vad som krävs för alt handha orglarna, öva körerna osv. Eftersomdel enligl mitt förslag skall ankomma på att pröva andrabehörighetsfrågor beträffande kyrkomusiker och bäst kan bedöma vadsom erfordras för gudstjänstlivets behov, bör prövningen även i fortsättningenankomma på . Ingenbegränsning i lag av anställningsskyddet för den som inte är behö rig: Utredningen har föreslagit en särskild lagbestämmelse om att en an ställning av nägon som inte är behörig kyrkomusiker skall ske pä , dock längst . Som utredningen särskilt anmärkt står den föreslagna regeln inte i överensstämmelse med vad som annars gäller för anställning enligl lagen (1982:80) om anställningsskydd (ändrad senast 1984:1008). Utredningens förslag sammanhänger med att den sett anställandet av en 22 orgelspelare endast som entillfällig åtgärd i avvaktan på atl en tjänst tillsätts med behörig innehavare.Som framgått, kan jag liksom många remissinstanser inte till fullo ansluta miglill del synsättet. Enligl min mening bör del fordras starka skäl för attuppställa särskilda regler, som begränsar det lagfästa anställningsskyddet. Jagär därför inte beredd alt föreslå en sådan regel som utredningen förordat.Emellertid vill jag framhålla atl avtal om tidsbegränsad anställning enligl 5S lagen om anställningsskydd får träffas bl. a. i fråga om vikariat. I den måndet finns ett behov av sådana avlal utöver vad som följer av lagen omanställningsskydd kan dessutom avvikelser från dessa regler göras genomkollektivavtal, som slutits med eller godkänts av centralarbetstagarorganisafion. Mittförslag:Del skall finnas möjligheter all i en anställning som kyrkomusiker låtaingå fyllnadstjänstgöring. Den som år anställd som kyrkomusiker i ett pastoratbör vara skyldig att fullgöra fyllnadstjänstgöring hos annan, om en sädanskyldighet avtalals i samband med anställningen. Pastoratet bör också fåanlita en behörig kyrkomusiker som är anställd hos någon annan. I sådant fallinrättar pastoratet ingen tjänst. De nuvarande skolkantorsljänsterna avskaffas. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet av dem som yttrat sig i frågan tillstyrker avskaffandet avskolkantorsljänsterna. Åtskilliga har uppehållit sig vid frågor om hurövergången skall ske. Samtliga som yttrat sig därom ansluter sig lill tanken påkombinalionsljänster, men det framförs många olika uppfattningar om hur sådanatjänster kan utformas. Skälen för mitt förslag Fyllnadstjänstgöring:Målet för framtiden mäste vara atl öka tjänsternas kyrkomusikaliska innehåll.Framför allt förslaget om pastoratet som ny indelningsgrund ger bättreförutsättningar för detta. Trots detta torde de rent kyrkomusikaliskauppgifterna i många fall inte kunna ge underlag för mer än deltidsarbete. Enförutsättning för rekryteringen till kyrkomusiker-yrket är alt man på annatsått kan skapa ett sådant underlag för kyrkomusikertjänslerna, all dessa geren tryggad sysselsättning för innehavarna. Som utredningen konstaterat måstedel därför finnas möjligheter att i en anställning som kyrkomusiker låta ingåfyllnadstjänstgöring. Kombinationsalternativ:Utredningen har undersökt intresset för olika kombinationsallernativ hosyrkesverksamma kyrkokantorer och studerande med inriktning påkyrkokanlorsbehörighet. Alternativen var det allmänna skolväsendel, dvs.kommunal grundskola, gymnasieskola eller vuxenutbildning, den kommunalamusikskolan, annan församlingsvård och kyrk- lig administration samt ifråga om studerandegruppen även annat arbete. 1987/88:144 Del fannsenligt utredningen ett sådant intresse för samtliga alternativ, att inget bordeuteslutas. Alternativen med annan musikverksamhet tilldrog sig dock det störreintresset. Somytterligare kombinalionsalternativ har utredningen särskilt nämntkyrkomusikalisk tjänstgöring inom ett annat pastorat och tjänstgöring somlärare i folkhögskola. Även tjänstgöring i orkester har nämnts. Slutligen harutredningen omnämnt ett uppslag som har kommit från och gäller kombinationstjänster med exempelvis dramaverksamhet,tllm, kulturpedagogik eller kulturadminislraliv verksamhet. Förmin del anser jag det helt givet atl sådana kombinalionsalternativ som innebäratl kyrkomusikertjänslen fylls ul med musikutövning eller undervisning i musikmåste stå i förgrunden. Det är ju för sådan verksamhet kyrkomusikern valt atlskaffa sig utbildning. Detta väger särskilt tungt i fråga om den meralångvariga och rätt krävande organislutbildningen. står del klart atldet i första hand måste ankomma på kyrkan att svara för innehållet ikyrkomusikertjänslen. Flera remissinstanser har också framhållit detta. Avdel anförda följer till en början att alla möjligheter till samverkanmellan pastoraten bör tas väl till vara. Den nuvarande kyrkomusikerorganisationenhar sina rötter i etl äldre samhälle. ligger en sådan samverkan närmarelill hands. Ansvaret ligger i första hand på pastoraten som kyrkomusikernasarbetsgivare, men jag förutsätter alt även kyrkans centrala och regionala organkommer atl sfimulera pastoraten fill ökad samverkan. Samhälletmåste tillhandahålla sådana ulbildningsvägar som kan underlätta inrättandet avkombinationstjänster med annan musikalisk verksamhet än den kyrkomusikaliska.Med hänsyn till kyrkomusikerns yrkesinriktning är det därvid kombinafioner medutbildningsyrken som kommer i förgrunden. Deövriga uppslag utredningen lämnat för olika former av fyllnadstjänstgöringbedömer jag som intressanta alternativ, värda att prövas. Jag vill särskiltpeka på möjligheterna till samverkan med den lokala och regionalamusikproduktionen i övrigt. I likhet med utredningen anscrjag emellertid inteatt del behövs några särskilda ätgärder från samhällets sida. Kombinationermed lärartjänstgöring: Kombinationstjänstgöring som kyrkomusiker och lärare hargammal hävd och förekommer i två former. Påkanlorsnivån finns skolkantorsljänsterna, som är lärartjänster för klass pågrundskolans lågstadium eller på dess mellanstadium, enligt skolförordningen(1971:235, omtryckt 1983:721, ändrad senast 1987:882). För skolkantorernatillkommer utöver lärartjänstgöringen den kyrkomusikaliska. Behörighet för denkyrkomusikaliska tjänstgöringen kan förvärvas av en lärare genom den avMusikaliska anordnade utbildning och examination som beskrivsnärmare i avsnitt 2.11.1. Påorganistnivån fmns möjligheten alt i en organistljänst eller en tjänst 24 som biträdandekyrkomusiker lägga in fyllnadstjänstgöring som lärare i Prop. 1987/88:144musik, anfingen inom det allmänna skolväsendet och vissa övriga statliga ellerstatsunderstödda läroanstalter eller inom musikundervisning. Såsomjag närmare kommer atl beskriva senare (avsnitt 2.11.2) förvärvas behörighetenför fyllnadstjänstgöringen genom det val av fördjupningskurs som sker under denblivande organistens högskoleutbildning. Utredningenföreslår att skolkantorsljänsterna skall avskaffas. I stället bör enligtutredningen ges vissa möjligheter för en musiklärare inom ochgymnasieskolan till fyllnadstjänstgöring som kantor och omvänt för en kantorsom sådan musiklärare. Enligt utredningens förslag skall en blivandemusiklärare kunna förvärva kantorskompetens genom vissa tillvalsalternativ inomhögskoleutbildningen. Däremot skall det enligl utredningens förslag intelängre finnas någon högre kyrkomusikerulbildning som ger förutsättningar föratl kombinera en organistljänst med verksamhet som musiklärare inom detallmänna skolväsendel. Jagkommer längre fram (avsnitt 2.11)all närmare ta upp och ange min syn påutredningens förslag till lösningar i fråga om den framtidakyrkomu-sikerulbildningen. Redan nu kan jag emellertid säga all dessa förslagenligt mitt bedömande kommer all behöva bearbetas ytterligare. I fråga om denhögre kyrkomusikerutbildningen bör emellertid med utgångspunkt i remissutfalletsom målsättning kunna anges alt det även i fortsättningen skall vara möjligtatl kombinera tjänstgöring som organist med verksamhet som lärare inomgrundskola och gymnasieskola. Konstruktionenav en kombinationstjänst: När det gäller saltet att tillskapa enkombinationsljänsl har utredningen ansett alt del inte kan bli fråga om atllägga fram förslag med färdiga konstruktioner. Grunden för sådana tjänster börenligt utredningens förslag i stället utgöras av avtal mellan dem som skallbidra med underlaget för tjänsten. Förslaget bygger på tanken alt kyrkomusikernalltid skall vara anställd av endast den ena avtalsparten. Konstruktionen somsådan har inte rönt kritik under remissbehandlingen. Även jag ansluter mig tillförslaget i denna del. De träffade avtalen bör innehålla överenskommelser omsådana förhållanden av personaladmini-straliv och ekonomisk art som parternabehöver reglera sinsemellan. I skolförfattningarna får regler införas som gör delmöjligt att låta kyrkomusikalisk fyllnadstjänstgöring ingå i de lärartjänstersom blir aktuella. Del ankommer på regeringen atl utfärda närmare föreskrifterom delta. I övrigt behövs det inte något särskilt förfallningsstöd för altavtalen skall kunna träffas. Utredningenhar framhållit alt del finns ell normalavtal, upprättat av , som gäller fyllnadstjänstgöring förkyrkomusiker i musikskola. Avtal av liknande slag kan givetvisunderlätta det lokala arbetet med att åstadkomma kombinalionsljänster. Jagförutsätter all frågan tas upp av pasloralsförbundel. Försådana kombinalionsljänster som har beskrivits bör gés en föreskrift om skyldighet för den som har en tjänst som kyrkomusiker alt fullgöra fyllnadsljänslgöring ät någon annan än pastoratet. En förutsätt ning för atl en sädan skyldighet skall föreligga bör vara atl den avtalas i 25 samband med anställningen.Omfattningen av skyldigheten att fullgöra fyllnadstjänstgöring bör regleras ianställningsavtalet. Skolkantorstjänsteravskaffas: Skolkantorljånsterna har haft stor betydelse . Deframstår emellertid numera som otidsenliga och från administrativ synpunktopraktiska. Nackdelen med arbete på heltid som lärare i skolan och dessutomkyrkomusikalisk tjänstgöring med i vissa fall så myckel som 14-15 veckotimmarär uppenbar. Ett stort och ökande antal skolkantorstjänster är vakanta. Jagdelar därför utredningens och flertalet remissinstansers uppfattning atl dessatjänster bör avskaffas. Genom reformen av kyrkomusikerorganisationen börsåledes tillsättningen av sådana tjänster upphöra. Det ankommer på regeringenatt i förordning meddela sådana bestämmelser som kan behövas för att bereda denuvarande skolkantorer som så önskar möjlighet alt övergå på annan tjänst. Till frägan om deskolkantorer som är förordnade med fullmakt eller konstitutorial och villbehålla sina tjänster återkommer jag (avsnitt 2.12). Mitt förslag: Föratt utföra kyrkomusikaliska uppgifter skall även i fortsättningen normallkrävas behörighet motsvarande dagens högre och lägre kyrkomusikerulbildning. Omdet behövs för alt tillgodose gudstjänstlivets behov, får för vissafall godta lägre kompetens. Allmänna behörighetsvillkor behövs inte. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen har dock som ettallmänt behörighetsvillkor föreslagit alt den sökande skall vara lämplig föranställningen. Remissinstanserna: Dessahar överlag gett sitt stöd ät tanken att tjänsteorganisationen även ifortsättningen skall anknyta lill statligt fastställda examenskrav för en högreoch en lägre kyrkomusikerulbildning. i har krävt enprecisering av kriterierna för att kantorskompe-lensen skall få underskridas. Etl stort antalremissinstanser tar upp frågan om medlemskap i som etl allmäntbehörighetsvillkor. Elt sådant villkor förespråkas av bl. a. domkapitlen iUppsala, , , , , och samt av . och (). EFS framhåller dock atl viktigare ärkyrkomusikerns lojalitet mot kyrkans arbete och grundläggande målsättning. Bl.a. anser att något krav påmedlemskap inte behöver ställas upp. En del remissinstanser, bl. a.kammarrätten i och ochpastoratsförvall-ning, anser alt pastoraten själva bör få avgöra vilkenbetydelse medlemskapet skall ha. En precisering av kravet pä lämplighetefterlyses av i . Skälen för mitt förslag Prop. Utgångspunkter:För kyrkomusikertjänsler gäller dels allmänna behörighetsvillkor, delssärskilda behörighetsvillkor. De allmänna behörig-helsvillkoren avserhälsotillstånd, vandel, vilja alt främja församlingslivet samlundervisningsförmåga m. m. De särskilda behörighetsvillkoren innefattar kravpå avlagda examina eller prov eller annars på genomgången utbildning. I vissafall krävs det också viss praktisk tjänstgöring. Från de särskilda krav somuppställs när fyllnadsljänslgöring ingår i en tjänst bortser jag . Särskildabehörighetskrav: För att garantera en god kyrkomusikalisk standard bör delenligt min mening även i framliden ställas krav på alt kyrkomusiker uppfyllerbestämda kompetenskrav. Liksom utredningen utgår jag från atl kraven föranställning som kyrkomusiker allmänt sett inte i framliden kan vara lägre änvad som gäller för de bägge huvudtyperna av självständiga kyrkomusikaliskatjänster. Kyrkomusikerförordningenssärskilda behörighetsregler, vilka återges i utredningsbetänkandet (s. 161 ff.)är detaljerade och komplicerade. I princip krävs emellertid förbehörighet till organistljänst examen från en fyraårig musikaliskhögskoleutbildning på kyrkomusikerlinje saml viss lids tjänstgöring. Förbehörighet till kantorstjänst krävs antingen viss lärarutbildning jämteorganist- och kantorsexamen eller en två- till treårig utbildning påfolkhögskola eller liknande, varefter avlagts dels organist- och kanlorsexamen,dels pedagogisk examen för kyrkokantorer. Enligtmin mening är del också för framtiden ändamålsenligt all tjänsteorganisationenär principiellt knuten till specificerade kunskapskrav på motsvarande bäggenivåer. Längre fram kommer jag atl behandla utbildningsfrågorna närmare. Jagkan emellertid redan nu säga att jag inte kommer alt förorda någragenomgripande förändringar i fråga om den kyrkomusikaliska utbildningensinnehåll. Mina förslag innebär sålunda i huvud--sak oförändrade särskildabehörighetskrav för organister och kantorer. Dispensfrån särskilda behörighetskrav: gäller att fårmedge en sökande till en organist- eller kanlorstjänst befrielse från bl. a.särskilda behörighetsvillkor, om del finns särskilda skäl (24 S 5 mom. och 26 §3 mom. kyrkomusikerförordningen). Innan sådan befrielse medges skalldomkapitlet inhämta yttranden av kyrkorådet och domkyrko-organislen.