prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Dentorde således kunna tillämpas på såväl de nya pensionsformerna som deövergångsvis utgivna änkepensionerna. 8 kap. Om efterlevandepension För att markera att det rör sig om en genomgripandereformering av den allmänna försäkringens efterlevandeförmåner harsamlingsbeteckningen för dessa ändrats från familjepension tillefterlevandepension. Rubrikerna till 8 och 14 kap. har ändrats i enlighethärmed. I paragrafens första stycke har tagits in vissa förkapitlet gemensamma bestämmelser. Bl.a. har begreppet efterlevandepensiondefinierats såsom innefattande dels barnpension, dels omställningspension ochsärskild efterievandepension. Vidare har markerats att sådan pension utgesefter dödsfall till efterlevande barn och make. Av 16 kap. 10 § följer attefterlevandepension kan utgå även i vissa fall då någon under resa ellereljest blivit borta och det kan antas att denne har avlidit. Paragrafens andra stycke motsvarar delarav nuvarande 2 §.I detta stycke har tagits in en regel som med efterlevande make likställer densom stadigvarande sammanbodde med en icke gift man eller kvinna vid dennes dödoch som har varit gift med eller har eller har haft eller vid dödsfalletväntade barn med denne. Liksom enligt nuvarande regel krävs att såväl mannen som kvinnan inte var gift med annan vid dödsfallet för att likställighetskall vara för handen. De närmare motiven för denna likställis- 189hetsregel har redovisats i avsnitt 4.2. Med efterlevande make skall enligt förslaget alltsålikställas även icke gift Prop. 1987/88:171 efterlevande som vid dödsfalletväntade barn. Detta skall gälla oavsett om det är mannen eller kvinnan som haravlidit. En förutsättning för att regeln skall tillämpas är att det är ett förden avlidne och den efterlevande gemensamt barn. Naturligtvis kan det dock intekomma i fråga att företa några mer ingående undersökningar huruvida detta villkorär uppfyllt. Om det är kvinnan som avlidit, kan havandeskapet styrkas genomuppgifter från läkare e.d. Endast om särskilda skäl skulle ge anledning därfill,torde böra ifrågasättas att det rört sig om ett gemensamt barn: Är det mannensom avlidit kan det faderskapsrättsliga avgörandet läggas till grund förlikställighetsregelns tillämpning. För likställighet fordras, liksom enligt den nuvaranderegeln i 2 §, att parterna stadigvarande sammanbodde med varandra vidtidpunkten för dödsfallet. Innebörden av detta villkor, som avses gälla även ifråga om gifta, behandlas närmare i kommentaren till 4 §. För att omställningspension och särskildefterlevandepension skall kunna utges fordras i vissa fall att sammanboendetmellan parterna har bestått oavbrutet fram till tidpunkten fördödsfallet. Enligt nuvarande regler för änkepension krävs att det förelegatminst äktenskap, varmed - under särskilda förutsättningar - jämställstid varunder en icke gift kvinna oavbrutet sammanbott med en icke gift man framtill dennes död. I praxis har vid tillämpning av dessa regler inte tagitshänsyn till den tid som en kvinna sammanbott med mannen före äktenskapet, om deunder den fiden inte uppfyllt villkoren för likställighet i nuvarande 8 kap. 2 §. Den nu föreslagna likställighetsregeln innefattar intenågon sådan begränsning. Med hänsyn till att de flesta som gifter sig tidigarehar sammanbott som ogifta , anser jag det nämligen vara rimligtatt man vid tillämpningen av villkoret om fem års oavbrutet sammanboende räknarmed även den tid parterna stadigvarande sammanlevt före giftermålet. Detta böralltså gälla även om parterna då inte hade gemensamt barn eller inte tidigarevarit gifta med varandra. På motsvarande sätt bör sådan tid räknas denefterlevande till godo också om han eller hon aldrig gift sig med den sedermeraavlidne men förhållandet vid dödsfallet år sådant som beskrivs ilikställighetsregeln. Inte heller bör vid denna bedömning tillmätas vikt omnågon av parterna var gift med annan under sammanboendets inledande fas.Däremot krävs att det verkligen rört sig om ett stadigvarande sammanboendeunder hela den aktuella femårsperioden. Paragrafen, som behandlar villkoren för rätt tillbarnpension, motsvarar delvis nuvarande 5 § första stycket. Förutsättningen atten av eller båda barnets föräldrar har avlidit återfinns dock redan i denföreslagna 1 §. För att markera att tyngdpunkten i efterlevandepensioneringenskall ligga på barnpensionerna har reglerna om dessa flyttats fram förebestämmelserna om pension till vuxna efterlevande. Rätten till barnpension tillkommer biologiskt barn ochadoptivbarn fill den avlidne. Att ett utländskt barn som tagits emot här ilandet i adoptionssyfte undervissa förutsättningar också omfattas av barnpensionsrätten följer av Prop.1987/88:171 det nya fjärde stycket i 20 kap. 2 §. T.ex. styvbarn ellerfosterbarn har däremot inte rätt till barnpension. Föratt rätt skall föreligga till barnpension fordras inte att barnet har fötts föreförälderns död. Om barnet föds först därefter, uppkommer rätt till barnpensionfrån födelsen. Blirett barn som uppbär barnpension adopterat av annan än den avlidnes make, upphörrätten till barnpension efter den avlidne föräldern (jfr SOU 1959:32 s. 81 och211). Däremot påverkas inte barnpensionsrätten av att barnet ingår äktenskap(jfr SOU 1959:32 s. 70 och 81), Iförsta stycket av förevarande paragraf upptas som huvudregel att folkpension iform av barnpension - liksom enligt de nu gällande reglerna -utgår till dessbarnet fyller . Av 16 kap. 9 § följer att pensionen utbetalas t.o.m.utgången av den månad varunder barnet uppnår denna ålder. Motsvarande föreslåsi 14 kap. 2 § som huvudregel i fråga om barnpension från filläggspensioneringen. Iavsnitt 3.3 har föreslagits att barnpension från folkpensioneringen - och ATP -under vissa förutsättningar skall kunna utges också till efterlevande barn somär eller äldre. I andra och tredje styckena anges de närmare villkorenhärför. Iandra stycket föreskrivs sålunda att barn som bedriver grundläggande studierefter uppnådda skall kunna fortsätta att uppbära barnpension under studiefiden.Pensionen utges dock längst t.o.m. juni månad det år under vilket barnet fyller20 år. Dé studier som skall kunna berättiga fill barnpension är sådana som gerrätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrageller studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Dessa studiestödutgår i princip för studier på grund- eller gymnasieskolenivå. Deföreslagna reglerna överensstämmer i huvudsak med reglerna för rätt fillförlängt bidragsförskott och till flerbarnstillägg för studerande i åldern16-19 år. 1982/83:88 har lämnats en närmare beskrivning av de olika formerav studier som ger rätt till förlängt barnbidrag och studiehjälp. Det kandärför på denna punkt hänvisas till den propositionen. Föratt rätt till barnpension skall föreligga fordras inte att barnet faktisktuppbär förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Det är tillräckligt att barnetbedriver sådana studier som i sig ger rätt till dessa förmåner. Barnpensionenskall även vid studier efter fyllda utbetalas (16 kap. 4 §) ochalltså inte per läsår eller termin. I princip krävs att barnet går i avseddutbildning under i vart fall någon del av månaden för att det skall varaberättigat till barnpension för den månaden. Omemellertid barnet genomgår en längre sammanhängande utbildning, skall pensionen kunna utges från utbildningens början till dess slut. Av andra stycket följer att tid för sådant uppehåll i utbildning som utgör ferier likställs med studietid. Barnpensionen skall alltså inte dras in . Detta gäller exempelvis sommarlov mellan två årskurser i gymnasieskolan eller mellan grundskola och gymnasieskola. Om barnet t.ex. slutar , påbörjar en tvåårig utbildning och avslutar utbildningen , kan således barnpension 191 utgesoavbrutet under hela fiden fram t.o.m. . Skulle barnet /88:171 emellertid avbryta studierna , dras pensionen in vidutgången av den månad under vilken avbrottet sker. Med tid för studier likställs vidare tid då ett barn somannars bedriver studier på grund av sjukdom är förhindrat att delta iutbildningen. Något krav uppställs inte på att barnet fortlöpandestuderar efter fyllda . Barnpensionen kan utges även efter det att barnetgjort ett avbrott i studierna. I sådana fall börjar pensionen att utgå på nytt fr.o.m.den månad barnet återupptar studier på grund- eller gymnasieskolenivå.Förutsättning för att barnpension skall utges efter ett studieavbrott äremellertid att skolgången återupptas innan barnet fyller . Ett motsvarandevillkor gäller enligt 7 kap. beträffande föräldrarsunderhållsskyldighet mot barn (och även för rätten till förlängtbidragsförskott). Eftersom barnpensionerna bygger på underhållsskyldigheten, ärdet enligt min mening naturligt att för dessa ha samma krav. Det sagda innebäratt jag inte kan biträda ett av RFV framfört förslag att nu inte uppta någotkrav på att en avbruten skolgång skall ha återupptagits innan barnet fyllt 19år. Motsvarande fråga har såvitt gäller och lagen (1984:1095)om förlängt bidragsförskott för studerande aktualiserats i en framställningtill regeringen av RFV och . Denna beredsför närvarande i . Under vissa förutsättningar kan studiehjälp utges förstudier som omfattar än . Vid studier av detta slagutges inte förlängt bidragsförskott och inte heller grundar barnet rått tillflerbarnstillägg. Enligt min mening finns med hänsyn bl.a. härtill inte skälatt då medge den studerande barnpension efter fyllda . En regel härom hartagits in i tredje stycket. Där anges också att inte heller barn, som har återbetalningspliktigastudiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3 kap. 12 § tredje stycketstudiestödslagen, skall kunna uppbära barnpension efter under dentid för vilket barnet uppbär sådana studiemedel. Jag kan alltså inte biträdadet förslag som centrala framfört om att inte uppta en regelav denna innebörd. I fall som här avses har barnet brutit sambandet medföräldrarnas ekonomiska förhållanden och har i stället en självständig ekonomi.Eftersom rätten till barnpension grundas på rätten till underhåll frånföräldrarna, finns enligt min uppfattning inte skäl att i de nu berörda fallenutge barnpension. Detta motsvarar vad som gäller för förlängt bidragsförskottoch flerbarnstillägg. Information om vilka elever som får sådanaåterbetalningspliktiga studiemedel finns samlad i centrala studiestödsnämndensinformationssystem. Det finns därför möjlighet att kontrollera om enstuderande uppbär denna form av studiehjälp. Den föreslagna regeln innebär att barnpensionen skall drasin om barnet börjar uppbära återbetalningspliktiga studiemedel av nu aktuelltslag. Skulle barnet senare sluta att uppbära sådana studiemedel kan dockbarnpension på nytt utgå till barnet. På motsvarande sätt kan ett barn, somuppbär sådana återbetalningspliktiga studiemedel när föräldern avlider, intebeviljas barnpension frän tidpunkten för dödsfallet men väl från en senaretidpunkt då sådana studiemedel inte längre utges till barnet. 1987/88:116 föreslås att återbetalningspliktigastudiemedel av här Prop. 1987/88:171 aktuellt slag fortsättningsvis skallbenämnas studielån. Till följd av anknytningen till studier som berättigartill förlängt barnbidrag eller studiehjälp kommer barnpension efter fyllda 18år i regel att kunna utgå endast till barn som är bosatta i . För atträtt skall föreligga till dessa studiesociala stöd fordras nämligen somhuvudregel att barnet är att betrakta som bosatt här i landet. Under särskildavillkor kan dock studiehjälp utges även till den som bedriver studierutomlands. En utvidgning av rätten till barnpension efter uppnådda tillatt omfatta också barn som är bosatta i annat land skulle kunna komma i frågakonventionsvägen. I konventionsförhandlingar finns möjligheter att iförhållande till det enskilda landet göra en bedömning av det landetsskolsystem och ta ställning till vilka skolformer som kan anses närmasttillgodose kraven. Ett barn som önskar få barnpension efter fyllda böri princip vara skyldigt att göra en särskild ansökan härom tillförsäkringskassan, eftersom den inte automatiskt har tillgång till alla deuppgifter som behövs. Ett sådant register finns emellertid - som påpekats avnämnden under remissbehandlingen - hos centrala . I dettaupptas uppgifter om bl.a. vilka barn som studerar på heltid vid gymnasieskolaeller folkhögskola. Däremot saknas i registret uppgifter om bl.a. elever sombedriver studier på grundskolenivå. I sådana fall behövs särskild ansökan.Däremot kunde krav på ansökan undvaras för vissa andra grupper studerande. Av16 kap. 1 § första stycket följer att det för flertalet pensionsförmåner, bl.a.barnpension, gäller ett krav på ansökan. I frågan om de närmare föreskriftersom behövs till komplettering härav avser jag att senare återkomma tillregeringen. Av en föreslagen ändring i 16 kap. 8 § framgår att detåligger den som uppbär barnpension efter uppnådda att snarastunderrätta om eventuella förändringar som kan påverka rättentill barnpension. Skulle sådan anmälan underlåtas kan komma i fräga att medstöd av 20 kap. 4 § ålägga barnet att betala tillbaka vad som utbetalats förmycket. Paragrafen, som reglerar grund- och garantinivåerna förbarnpension inom folkpensioneringen, motsvarar nuvarande 6 §. Den närmareinnebörden av förslagen i detta hänseende har utvecklats i avsnitt 3.4.1. Barnpensionen reduceras från garantinivån ned tillgrundnivån med hänsyn till den tilläggspension i form av barnpension som utgår fillbarnet. Även i det fall att barnet har förlorat båda sina föräldrar minskasfolkpensionen till barnet från garantinivån om totalt av basbeloppet nedtill grundnivån av basbeloppet med hänsyn till den tilläggspension i formav barnpension som kan tillkomma barnet. Det blir här utan betydelse eftervilken av föräldrarna som barnet erhåller tilläggspension. Någon reducering på grund av efterlevandepension som utgestill vuxen efterlevande till den avlidne föräldern skall inte göras enligt förslaget. Ivissa fall kommer dock övergångsvis att ske en sainordning med änkepension. Regler härför har tagits in i punkt 4 i övergångsbestämmelserna. 13 1987/88. Paragrafenanger förutsättningarna för rätt till folkpension i form av omställningspensionför av efter dödsfallet. Övervägandena härom har redovisats iavsnitt 4.3.2. Rätten till omställningspension från folkpensioneringen förförlängd tid regleras i 5 §. Avgörandeför rätten till omställningspension är hur de i första stycket angivnaförhållandena gestaltade sig då dödsfallet inträffade. Attvillkoren blir uppfyllda därefter utgör inte grund för att då börja betala omstållningspension.På samma sätt blir förändringar som inträffar efter dödsfallet utan betydelseför den fortsatta pensionsrätten. Sålunda skall något krav inte gälla ibarnfallen att den efterlevande fortlöpande sammanbormed barn eller har vårdnaden om det. Inte heller fordras att barnet är . Någotkrav finns inte i barnfallen att det är ett för makarna gemensamt barn elleratt det är ett biologiskt barn eller adoptivbarn till en av dem. Även andrabarn kan, som angetts i avsnitt 4.3.2, grunda rätt till omställningspensionför den efterlevande. Inte heller fordras att barnet är fött vid fidpunkten fördödsfallet. Är det fråga om ett gemensamt barn som föds först därefter får -liksom enligt nuvarande praxis i fråga om rätten till änkepension - villkoretom sammanlevnad med barnet vid dödsfallet anses vara uppfyllt. Rätt bör dåföreligga till omställningspension för den efterlevande från den tidpunkt dåmaken avled. Villkorenom att parterna stadigvarande sammanbodde yid tidpunkten för dödsfallet och att- i icke-barnfallen - sammanboendet varat oavbrutet under tidennärmast före dödsfallet bör inte ges en alltför snäv tolkning. Det förhållandetatt parterna levt på skilda orter -inom eller utom -bör inte alltid få till följd att sammanlevnaden skall anses ha upphört, utanvikt får läggas vid orsaken till detta. Berodde avbrottet i sammanlevnaden påsöndring i äktenskapet, får sammanboendet anses avslutat. Om avbrottet däremothade sin grund i någon av parternas arbetsförhållanden, kan man inte göragällande att sammanlevnaden upphört. Om t.ex. en av parterna till följd avsitt arbete måste vistas på annan ort - i eller utanför -men hade kvar sin egentliga bostad hos den andra maken och upprätthöllsammanlevnaden under veckoslut eller under semestrar och andra längreledigheter, bör detta inte förta förhållandet dess karaktär av oavbrutetsammanboende i nu förevarande mening. Som exempel på här avsedda fall kannämnas de då ena parten arbetar som eller anläggningsarbetare. Sammabedömningsgrunder blir tillämpliga om endera parten tillfälligtvis tas in påsjukhus eller liknande. Vid bedömningen är en faktor som blir av betydelse varparterna varit kyrkobokförda. Om parterna varit kyrkobokförda på skildafastigheter torde man i många fall kunna utgå från att de inte sammanbottstadigvarande. Detsamma gäller om någon av parterna elleren del därav uppburit bostadsbidrag såsom ensamstående. Även taxeringen förinkomstskatt kan bli av betydelse vid avgörandet av om parterna sammanbotteller inte. De angivnabedömningsgrunderna avser fall såväl då parterna var gifta som då de sammanbott utan äktenskap under förhållanden som enligt 1 § j94 andra stycket likställer den efterievande med gift. Förgifta bör emellertid Prop. 1987/88:171 presumtionen vara att det rört sigom ett oavbrutet sammanboende under fiden för äktenskapets bestånd. Först omskäl skulle tala i annan riktning finns anledning att göra en mer ingåendeundersökning. Motsvarande principer bör tillämpas för det i barnfallenuppställda villkoret att den efterlevande (och den sedermera avlidne) viddödsfallet skall ha stadigvarande sammanbott med barnet. I fråga om innebördenav detta krav kan dessutom hånvisas till kommentaren till 5 §. I fall som avses i första stycket b krävs attsammanboendet mellan makarna har bestått oavbrutet av minst femår. Denna tidrymd måste ha infallit i direkt anslutning till dödsfallet. Som angettsi kommentaren till 1 § fordras däremot inte att makarna har varit . gifta eller sammanlevt under förhållanden som enligt 1§ andra stycket likställer icke gifta samboende med gifta. Det är tillräckligtatt detta villkor om äktenskap eller viss kvalificerad samlevnad är uppfylltvid tidpunkten för dödsfallet. Den femårsperiod varunder parterna skall ha sammanbotträknas . Om parterna t.ex. flyttat samman ochdödsfallet inträffar , har sammanboendet inte bestått , och det föreligger alltså inte rätt till omställningspension förden efterlevande. Av naturliga skäl torde dock i många fall uppstå svårigheteratt i efterhand mera exakt fastställa en bestämd dag då parterna börjatsammanbo. Några mer ingående undersökningar om tidpunkten då sammanboendetinletts synes i regel inte vara nödvändiga. Omställningspension enligt 4 § utges till efterlevande somär . Beviljad sådan pension skall alltså dras in vid utgången avmånaden före den varunder den efterlevande fyller . Detta följer av 16kap.- 9 § i dess nya lydelse. Fr.o.m. 65-årsmånaden kan ålderspension utbetalas(16 kap. 5 § första stycket). I andra stycket anges att rätten till omställningspensionenligt förevarande paragraf avser av räknat från tidpunktenför dödsfallet. Av 16 kap. 5 § tredje stycket följer att pensionen utges fr.o.m.ingången av den månad då maken avled eller, om denne vid sin död uppbar ålders-eller förtidspension, fr.o.m. ingången av månaden därefter. Omställningspensionenskall utbetalas under tolv kalendermånader därefter. I dessa fall blir detdärför inte aktuellt att tillämpa huvudregeln i 16 kap. 9 § att en pensionsförmånutges t.o.m. den månad då rätten till förmånen upphör. Regeln i andra stycketfår företräde framför denna bestämmelse (jfr 16 kap. 9 § i dess ändrade lydelse).Om den pensionsberättigade själv skulle avlida före tolvmånadersperiodensutgång, skall dock självfallet 16 kap. 9 § fillämpas och omställningspensionendras in vid utgången av dödsfallsmånaden. Den lolvmånadersperiodvarunder omställningspension sålunda kan utbe talas år den som börjar löpa fr.o.m. den månad som angetts. Om t.ex. dödsfallet inträffar och den avlidne då inte uppbar pensionsförmån, kan alltså omställningspensionen utges fr.o.m. ingången av mars månad det året t.o.m. utgången av februari månad nästföljande år. Uppfyller den efterlevande inte villkoren för pensionsrätt kan han eller hon inte senare börja uppbära pension, även om "5 villkoren då blivit uppfyllda. Rätten till pensionbortfaller definitivt i och med Prop. 1987/88:171 tolvmånadersperiodensutgång. Dock gäller givetvis retroaktivregeln i 16 kap. 5 § femte stycket ocksåför omställningspension. Någon motsvarighet till nuvarande tredje stycke omminskning av änkepension med hänsyn till förtida uttag av ålderspension finnsinte med avseende på de nya formerna av efterlevandepension. I paragrafen ges regler för den i avsnitt 4.3 föreslagnaomställningspensionen för förlängd tid. Denna pension kan utgå som en fortsättningpå omställningspension enligt 4 § under som längst ytterligare ca elva årstid. Första stycket anger förutsättningarna för rätten tillomställningspension för förlängd tid. För att en efterlevande man eller kvinnaskall kunna beviljas sådan pension krävs först och främst att de i 4 § angivnavillkoren för rätt till omställningspension för av är uppfyllda.Den efterlevande måste alltså ha stadigvarande sammanbott med maken (ellerdärmed likställd) då denne avled. Dessutom skall denefterlevande ha oavbrutet sammanbott med maken (eller därmed likställd) underen tid av fram till tidpunkten för dödsfallet eller vid dödsfalletha stadigvarande sammanbott med barn som inte hade fyllt och som stodunder rättslig vårdnad av makarna eller av endera av dem. Däremot fordras inteatt den efterlevande faktiskt uppburit den ettåriga omställningspensionen. Detär tillräckligt att förutsättningarna för rätten därtill är uppfyllda. Ytterligare gäller som villkor för förlängdomställningspension att den efterlevande fortlöpande har den rättsligavårdnaden om och stadigvarande bor samman med ett barn som inte har ålder. Detta barn måste dessutom ha stadigvarande vistats i parternashem för dödsfallet. Finns flera barn än ett, fordras att minstett av barnen som den efterlevande bor samman med stadigvarande vistades ihemmet redan vid dödsfallet och inte har fyllt . Däremot krävs inte attden efterlevande var vårdnadshavare för det barnet fördödsfallet, utan det är tillräckligt att vårdnaden överflyttats till denefterlevande då rätt till pension enligt 4 § förelegat. Inteheller finns något krav på att det är ett för den efterlevande och den avlidne gemensamtbarn eller att barnet är besläktat med den efterlevande. Även ett barn som födsförst efter dödsfallet får, liksom i fråga om omställningspension enligt 4 §,anses ha stadigvarande vistats i parternas hem vid dödsfallet, om det är ettför parterna gemensamt barn. Villkoren om stadigvarande sammanboende och omstadigvarande vistelse bör inte ges en alltför snäv innebörd. Att barnet ellerden efterlevande tillfälligt vistas på annat håll bör således inte påverkarätten till pension. Om t.ex. barnet under ferier o.d. bor i hemmet, bör inteden omständigheten att det under övrig del av året vistas på annan ort förskolgång e.d. anses medföra att kravet på stadigvarande vistelse i hemmet inteär uppfyllt. Är barnet varaktigt omhändertaget för vård på institution eller ifosterhem, kan det däremot inte anses stadigvarande bo samman med denefterlevande. Ett barns tillfälliga vistelse exempelvis på sjukhus eller ienskilt hem bör självfallet inte påverka rätten till omstållningspension.På motsvarande sätt Prop. bör inte heller det förhållandet att den efterlevandemaken tillfälligt måste lämna hemmet på grund av sjukdom eller till följd avarbete eller utbildning medföra att pensionsrätten bortfaller. Vid tillämpningav de nämnda förutsättningarna kan ledning hämtas från den praxis somutbildats för tolkningen av motsvarande villkor beträffande rätten fillänkepension från folkpensioneringen (jfr. SOU 1959:32 och prop.