prop · GB0382 · 1987-12-31 00:00:00 — om en ny kontrollordning för elektrisk materiel, m.m. Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder ochde ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. 1 propositionen redovisas en ny kontrollordning förelektrisk materiel samt föreslås vissa därav föranledda ändringar i bl,a, lagen(1902:71 s, I),innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). Förslagen har sin bakgrund dels i den översyn av reglernainom området teknisk provning och kontroll som pågått inomregeringskansliet, dels i den översyn av kontrollordningen för elektriskmateriel som gjorts i syfte att åstadkomma en anpassning till den ordning somtillämpas inom den gemensamma marknaden, EG. Förslagen bygger på förslag somredovisats i betänkandet (Ds I 1986:1) Effektivare kontroll och underlättad handel förslag till nya reglerför kontroll av elektrisk materiel. Enligt nuvarande bestämmelserom kontroll av elektriskmateriel i måste huvuddelen av de elektriska produkter som säljs tillallmänheten vara provade och typgodkända av SEMKO, Svenska Elektriska Materiel-kontrollanstaltenAB, som är riksprovplats för elektriska artiklar. Produkter som godkänts "S-märks", Enligt förslaget öppnas möjlighet för tillverkare ochimportör att - som alternativ till SEMKO-kontroll med åtföljande"S-märkning" utföra motsvarande kontroll vid vissa andra med SEMKOsamarbetande provningsinstitutioner eller att själv utföra denna kontroll, somi så fall övervakas av SEMKO. Kravet på typgodkännande av SEMKO("S-märkning") ersätts med ett krav på registrering föremarknadstillträdet. Kontrollen av de produkter som finns på marknaden kommeratt förstärkas, I propositionen föreslås vissa ändringar i ellagen ianslutning till den nya kontrollordningen. Förslagen innebär bl, a, atttillsynsmyndigheter får ut- 1 1987/88. ökade befogenheter och attregler om registrering som förutsättning för Prop. 1987/88:82 överlåtelse m,m. av elartiklar införs. En sanktionsavgift införs för den som inte följerreglerna om registreringsskyldigheten. Ändringarnai ellagen föreslås Iräda i kraft den , Den nya kontrollordningenplaneras att införas successivt fr, o. m, den , Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde Prop. Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden ,, , , , S, , , ,, , R, Carisson, , , , ,, G, , , Föredragande: statsråden och Proposition om en ny kontrollordning för elektrisk materiel,m.m. Chefen för industridepartementet, statsrådet . Regeringen har i prop, 1987/88:66 formulerat förslag tillvissa riktlinjer för medverkan i det västeuropeiskaintegrationsarbetet. Bl, a, föreslås att regeringen skall medverka i EFTA;s ochEG:s arbete för att skapa ökad rörlighet med varor, tjänster, människor ochkapital i , Med detta för ögonen bör regeringen bl, a, arbeta föratt en gemensam marknad upprättas i , Ett konkret exempel pä strävanden i denna riktning harvarit elomrädet, där EG aktualiserade frågan omEFTA-länderna skulle vara beredda att anpassa sina regler till det s, k, lågspänningsdirektivetsom reglerar kontrollen av elektrisk materiel inom EG, , och har redan beslutat sig föratt i princip göra en sådan anpassning, I har med detta syftelagts fram ett utredningsförslag om ändrade regler, I föranledde EG;s förfrågan att en särskildutredare tillkallades med uppgift att se över det svenska regelsystemet förkontroll av elmate-riel. Översynen skedde också mot bakgrund av den allmännaöversyn av regelsystemet inom området teknisk provning och kontroll som jagsenast redovisat i proposition 1986/87:8 om handel med ädelmetallarbeten och ombestämning av volym och vikt. Utredarens förslag, (Ds I 1986:1) Effektivarekontroll och underlättad handel, har efter remissbehandling överarbetats inomregeringskansliet. Bl, a, har överiäggningar skett med och , vilkaresulterat i att den ordning jag kommer att redovisa i sina huvuddrag ärgemensam för och , Syftet med den kontrollordning jag nu kommer att redovisaär att anpassa kontrollen till den ordning som råder inom EG med bibehållennivå vad gäller elsäkerhet och konsumentskydd. Förslaget innebär en oförändrad kravnivå vad gäller elsäkerhet.Däremot öppnas alternativ till den nuvarande obligatoriska typkontrollen vid SEMKO,, Alternativen bygger i huvudsakpä redan fungerande internationella arrangemang för samarbete mellankontrollorgan i olika länder. Mitt förslag innebär också att statensenergiverks roll som ansvarig myndighet förstärks. Vidare innebär förslaget enutökad kontroll av de produkter som finns på markna- den somsanktionsmöjligheterna mot de tillverkare och importö- Prop, 1987/88:82 rersom bryter mot reglerna förstärks. StatsrådenPeterson och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för industri- resp, miljö- och . StatsrådetPeterson hemställer att regeringen i en proposition förelägger vadhan och statsrådet anfört för de åtgärder och de ändamål som de harhemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena anfört för de åtgärder ochde ändamål som de hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 och 2, 1987/88:82 Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4februari 1988 Föredragande; statsrådet Anmälan till proposition om en ny kontrollordning förelektrisk materiel, m. m. Utredningen om kontroll av elektrisk materiel har ibetänkandet (Ds I 1986:1) Effektivare kontroll och underlättad handelföreslagit nya regler om kontroll av elektrisk materiel. En sammanfattning avbetänkandet liksom utredarens lagförslag bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1:1. Utredningen tillsattes mot bakgrund av handelspolitisktmotiverade strävanden att med bibehållande av de höga svenska säkerhetskravenanpassa och andra EFTA-länders regler om sådan kontroll till denprocedurordning som gäller inom den Europeiska Gemenskapen (EG) enligt det s,k, lågspänningsdirektivet (Low Voltage Directive, LVD), Bakgrunden var enförfrågan från EG till EFTA-länderna inom ramen för det fördjupade ochutvidgade samarbete mellan EG och EFTA som förutsätts i den s, k.Luxemburgdeklarationen , Motsvarande utredningar har skett i övrigaEFTA-länder med kontroll liknande den svenska, , Sveriges Elektroindustriföreningoch har i skrivelse till regeringen tagit uppkonsekvenser för svensk industri av att stå utanför EG:s lågspänningsdirektiv. Översynen av de svenska kontrollreglerna ansluter till deåtgärder för att förenkla och modernisera kontroll genom teknisk provning somhar vidtagits och som bland annat inneburit en ny lagstiftningpå området (prop. 1985/86:27, NU 8, rskr, 96. SFS 1985; 1105), Det förslag till ändrad ordning för kontroll av elektriskmateriel som har utarbetats, efter remissbehandling och efterföljandeberedning, innebär vissa modifieringar av utredningsförslaget men grundar sigpå detta. En förteckning över remissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1:2. Beredningen harskett under medverkan av närmast berörda organ. Också på nordisk nivå har detförekommit överläggningar, som har resulterat i att och har nättsamstämmighet i fråga om ny kontrollordning. Denna innebär ett förenklattillträde till marknaden för elmateriel. Den svenska elsäkerheten bibehålls påen hög nivå. Den förstärkning av kontrollen som sker i en del avseenden börleda till en bättre elsäkerhet. Förslagetinnebären viss modernisering av den svenska kontrollordningen Prop.1987/88:82 som möjligheterna till europeiskt samarbete blir bättre. Innan förslaget presenteras är det lämpligt att placera infrågan i det större sammanhang som EG-EFTA-samarbetet på området kontroll genomteknisk provning utgör. Jag vill därför inledningsvis lämna en kort beskrivningav detta område. 2 Kontroll genom teknisk provning Syftet med statlig produktkontroll är normalt att farligaprodukter inte skall komma till användning. Det bör understrykas alt sådankontroll endast är en av mänga faktorer som påverkar produkternas faktiskasäkerhet. Det grundläggande ansvaret i detta hänseende vilar på tillverkareoch importörer. Inom EG införs nu lagregler om strikt produktansvar. Enlagstiftning om detta övervägs också i , Lämpligt utformade sanktionerär också faktorer av stor betydelse. Att företagen har ett starkt egenintresseav att produkterna är säkra påverkar naturligtvis behovet av och utformningenav den statliga kontrollen. Jag återkommer strax till detta. Produktkrav anges ofta i standarder. Med standard avses enregel som innehåller problemlösningar för återkommande tillämpning och som harutarbetats i samförstånd mellan berörda intressenter och fastställts av etterkänt organ. Även dokumentet som innehåller regeln brukar kallas standard.Organ som fastställer standarder kallas standardiseringsorgan. Standarder ochstandardiseringsorgan finns på såväl nationell som internationell nivå.Standarder är alltid frivilliga överenskommelser och standardiseringsorgan ärsom regel enskilda organ med oberoende ställning. Av särskilt intresse i dettasammanhang är produktstandarder, som innehåller tekniska specifikationer förangivna produkter. En produktstandard kan innehålla såväl krav på egenskaper somprovningsmetoder för att kontrollera att kraven är uppfyllda. Standardiseringsverksamheten tillkom ursprungligen förindustrins behov och har mycket stor betydelse För industri och handel. Dessfunktion har dock efter hand vidgats. Myndigheter anknyter i ökandeutsträckning till standarder i sina bestämmelser om farliga produkter. Mantalar då om hänvisning tiU standard, som kan göras på olika sätt. Standardensom sådan behåller alltid sin karaktär av frivillig överenskommelse. Strävandenaatt harmonisera bestämmelser mellan olika länder har i hög grad ökatstandardiseringens betydelse för myndigheter och andra offentliga organ. Dessadeltar aktivt i både nationellt och internationellt standardiseringsarbete.Inte minst det sistnämnda är viktigt, eftersom nationella standarder i storutsträckning bygger på internationella. En viss provning och kontroll utför tillverkare normaltsjälva frivilligt av kvalitetsskäl. En sådan kontroll brukar kallas egenkontroll.Allt eftersom kvalitetsaspekten har ökat i betydelse har inom industrinavancerade system för kontroll av produktionen byggts upp. ställs kravpå tillverkare att styrka kvaliteten hos sina produkter. Detta kan ske genom s,k. certifieringav överensstämmelse, i fortsättningen kallad certifiering. Där- Prop.1987/88:82 med menas att ett fristående organ efter kontroll intygar attprodukten 1 överensstämmer med standard eller annat regelgivandedokument. Normalt förutsätter detta provning av produkten. Överensstämmelseverifieras med ett intyg eller märke, Certifieringsverksamheten ärprivaträttslig. Tillverkaren kan också själv utfärda ett motsvarandeintyg, som då får innebörd av en garanti. Detta kallas försäkran omöverensstämmelse. En ofta använd term är också tillverkardeklaration. Också tillverkardeklara-tionerförutsätter föregående provning och kontroll, men då av tillverkaren själv.Denne kan givetvis inte garantera att produkten uppfyller kraven i en standardutan att ha genomfört den prcfvning som standarden förutsätter, I förekommer ofta offentligrättslig kontroll av fariigaprodukter. Vilken omfattning och utformning en sådan kontroll får beror påflera faktorer, bland annat hur vanliga och hur farliga produkterna är. Enavvägning måste också göras mellan behovet av kontroll och kostnaderna förkontrollen. Häri ligger att kontrollen bör utformas så rationellt som möjligtoch inte vara mer ingripande än som motiveras av säkerhetsnivån. Det finnsmånga kontrollformer att välja mellan. Inte minst viktigt är att utnyttjaföretagens egenkontroll. Myndighetskontroll kan ofta med fördel ske somövervakning av egenkontroll (jfr prop. 1985/86:27 s, 8), Utvecklingen mot att,där så är möjligt, hellre övervaka tillverkarens egenkontroll ochproduktionsapparat än att i särskild ordning kontrollera de färdiga produkternaär logisk och produktsäkerhetshöjande. Internationellt sker en tydligutveckling i denna riktning. Med provning menar man en undersökning för att bestämma eneller flera egenskaper hos ett objekt. Provning dokumenteras i ett provningsprotokollmed mätdata eller i en provningsrapport, som förutom mätdata innehåller någotutlåtande. Med kontroll avses en undersökning för att undersöka om ett objektbeträffande en eller flera egenskaper fyller ställda krav. Kontrollen utförsofta med hjälp av provning. Resultaten frän provning av en produkt jämförs dåmed de egenskapskrav som gäller, varefter kontrollen mynnar ut i ettställningstagande huruvida produkten uppfyller kraven eller inte. Den kontroll genom teknisk provning som här avses är sådansom staten har bedömt nödvändig på områden där särskilda risker föreligger.Staten ställer dä upp särskilda krav på produkters eller anläggningarsegenskaper och kräver också en kontroll av att egenskaperna är uppfyllda. Statens krav på produkter till skydd för liv, hälsa, miljö,egendom m, m, kommer normalt till uttryck i rättsregler av olika slag. Ofta ställsäven upp krav på en offentligrättslig kontroll genom provning för att produktenskall få användas eller säljas. Det betyder att en myndighet - eller ett annatorgan på statens vägnar - kontrollerar och med ett särskilt beslut verifieraratt produkten uppfyller ställda krav. Man talar dä om myndighetsgodkännande. Offentligrättsligkontroll kan ske innan en produkt tas i bruk eller . sker en återkommande kontroll under användningsfiden, I sådana fall kontrolleras alla exemplar av produkten. För massproducerade artiklar - t, ex, elektrisk materiel - sker kontrollen vanligen som typkontroll av 7 Kontrollen gäller då konstruktionen och garanterar inte Prop.1987/88:82 att produkterna pä marknaden får samma utförande. En typkontrollkomp- Bilaga 1 letteras därför ofta med typefterkontroU. En sådan kan ske isamband med övervakning av tillverkningskontroll eller i samband medmarknadskontroll. Sistnämnda kontroll görs i efterhand på produkter som finnspå marknaden och handhas normalt av en tillsynsmyndighet med befogenhet attingripa i olika avseenden. InomEG kan man se en strävan att begränsa de offentligrättsliga inslagen i sådanprovning och kontroll som föregår marknadsföring av produkter. Det ytterstaansvaret för att inga farliga produkter finns pä marknaden har den enskildastaten, som måste ha medel för att se till detta. Däremot skall statliggenerell "förhandskontroll" innan produkterna förs ut på marknadenundvikas. Det betyder dock inte att provning och kontroll före marknadsföringenkan underlåtas. Tvärtom förutsätter EG:s nya metod, som jag strax återkommer till,att det vid marknadsföringen på visst sätt skall ha verifierats attsäkerhetskraven är uppfyllda. Detta kan ske pä olika sätt och vad som skallgälla för olika produkter bestäms närmare i varje direktiv. Huvudprincipen äratt produkter som inte har tillverkats enligt standard skall ha kontrolleratsav ett utomstående kvalificerat provningsorgan, medan tillverkaren i fråga omprodukter som tillverkats enligt standard skall kunna välja mellan tillverkardeklarationoch certifiering. Jag har tidigare nämnt att den praktiska skillnaden mellanett myndighetsgodkännande och en certifiering inte behöver vara stor. Avgrundläggande betydelse är dock principen att obligatorisk kontroll avutomstående så långt som möjligt bör undvikas och förbehållas högriskprodukter, Tillverkardeklarationskall således vara tillåten i sä många fall som möjligt. En tydlig tendens äremellertid att någon form av insyn hos en tillverkare frän något kontrollorgan,t, ex, i form av övervakning av tillverkarens kvalitetskontroll, ofta kommeratt krävas för att denne skall få utnyttja tillverkardeklaration som verifieringsmetod. Särskiltstor betydelse har standardiseringsverksamheten fått i det europeiska harmoniseringsarbetet.Inom EG har utarbetats en ny metod ("new approach") för harmoniseringav regler inom särskilda produktområden. Karaktäristiskt för den nya metoden äratt som bindande rättsregler gäller tämligen allmänt hållna krav, som presumerasvara uppfyllda om produkten är tillverkad enligt harmoniserad standard, I sakbetyder detta att uppgiften att utarbeta tekniska specifikationer förprodukterna överiämnas till de europeiska standardiseringsorganen (CommitteeEuropéen de Normalisation) och CENELEC (Committee Européen de Normalisation Electrotechnique),med vilka EG har träffat särskilda avtal. I och deltar även Sverigeoch övriga EFTA-länder och EFTA har träffat motsvarande avtal med dessaorgan. Föratt samspelet mellan föreskrifter och standarder skall fungera väl krävs att myndigheternaföljer och i behövlig omfattning ocksä aktivt deltar i standardiseringsarbetet. Myndigheternakan således i sin offentligrättsliga verksamhet på olika sätt utnyttja den privaträttsliga standitrdiseringsverksamheten, bl, a, i syfte att åstadkomma internationellt harmoniserade regler om olika produkter, i På motsvarande sätt kanmyndigheterna utnyttja kontroll som sker i form Prop. 1987/88:82 avprivaträttsliga certifieringar, Certifieringar får därmed särskilda rätts-Bilaga 1 verkningar. Så är fallet när i EG:s nya metod standarder presumerasuppfyllda rättsliga krav. Även staten får därigenom ett direkt intresse av att certifieringsverksamhetenutförs korrekt, Produktcertifiering av masstillverkade artiklar innefattartypkontroll och ofta även tillverkningskontroll och typefterkontroU, Om kraveni en föreskrift är desamma som i en standard - vilket ofta är fallet - blirskillnaden mellan myndighetsgodkännande och certifiering uteslutande formell,eftersom det är precis samma faktiska kontroll som utförs, I många länder, bl,a,och , har certifieringsverksamheten av tradition utnyttjats isamhällets intresse för en stor del av sådan kontroll som i utmynnar iett myndighetsgodkännande. Dens,k, kontrollformsutredningen (1 86:01) har avslutat sitt arbete medatt kartlägga den pågående internationella utvecklingen inom området kontrollgenom teknisk provning och bedömer eventuella konsekvenser av denna utvecklingför del. Utredningen överiämnar sitt betänkande (SOU 1988:6)Provning och kontroll i internationell samverkan. 3 EFTA/EG-samarbete inom området kontroll genom tekniskprovning Sedansamtliga tullar mellan EG- och EFTA-länderna är borta, har ansträngningarna iökad omfattning riktats mot de icke-tariffära handelshindren. Vid ettministermöte drogs riktlinjer upp i den s, k. Luxemburgdeklarationenför fördjupat och utvidgat samarbete inom och vid sidan av frihandelsavtalen.Som särskilt angelägna områden nämndes harmonisering av standarder och tekniskaföreskrifter samt undanröjande av tekniska handelshinder. Betydelsenav dessa riktlinjer underströks ytteriigare vid ett möte mellanstatsministrarna för EFTA-länderna , Där framhölls bl, a, att ettområde som borde ges en bredare omfattning var ömsesidiga godkännanden avprovnings- och certifieringsresultat. Vikten av EG/EFTA-sam-arbete på områdetkontroll genom teknisk provning har understrukits vid fieratillfällen, senast vid ministermötet i , Depolitiska viljeyttringarna har följts upp dels genom regelbundna möten på högtjänstemannanivå mellan EFTA-länderna och , dels genom möten påexpertnivå. Det är i detta sammanhang som EG till EFTA-länderna ställt fråganom de senare skulle vara beredda att anpassa sina regler om kontroll avelektrisk materiel till en procedurordning likartad med den som gäller inom EGenligt det s, k, lågspänningsdirektivet (LVD) , Frän EG framhöllsatt exportvillkoren till EG var förmånligare än till EFTA, eftersom de flestaEFTA-länderna krävde nationella myndighetsgodkännanden före marknadsföringen.Enligt LVD, som tjänade som förebild vid utarbetande av EG;s nya metod, presumeras produkter tillverkade enligt standarder uppfylladirektivets allmänt hållna Prop. 1987/88:82 säkerhetskrav, Verifiering avatt produkten uppfyller kraven i standarden Bilaga 1 kan ske genom certifieringeller tillverkardeklaration. Ett led i arbetet med att möjliggöra ömsesidigagodtaganden av prov- . nings- och kontrollresultat utgörs av att åstadkommaharmoniserade former för hur produktkrav skall verifieras. Om provning ochkontroll måste upprepas när produkter säljs över gränserna försvåras handeln.Därför söker man åstadkomma att provning och kontroll endast behöver ske i ett land,normalt tillverkningslandet. Detta förutsätter att andra länder godtar dennaprovning och kontroll. Det har dock visat sig svårt att skapa fungerandesystem för ömsesidigt godtagande beroende pä att många förutsättningar måstevara uppfyllda för act i ett land företagen provning och kontroll godtas i ettannat land. Som jag kommer att redovisa finns just på elmaterielomrädetexempel på sådana system som är anslutna till. Lättast är att godta varandras provningsresultat. Vad somhär krävs är att man är säker på att provningen uiförs på samma sätt och attprovningsprotokollen innehåller korrekta mätdata. Den grundläggandeförutsättningen är att det finns ett förtroende för provningsresultaten idessa hänseenden. Detta försöker man åstadkomma med olika förtroendeskapandeåtgärder. Ett viktigt instrument är de system för ackreditering av provningslaboratoriersom nu snabbt håller pä att byggas upp i många länder. Inom EG har tagitsfram allmänna kriterier för provningslaboratorier, tillvägagångssättet vidbedömning av laboratorier, ackrediteringsorgan, certifieringsorgan och tillverkardeklarationcr.Dessa kriterier kan väntas bli europeiska standarder. Ett praktiskt samarbeteoch erfarenhetsutbyte mellan berörda organ är också väsentligt. Detkaraktäristiska för de områden där det nu finns fungerande internationellasystem för ömsesidigt godtagande är just att de berörda organen samarbetar påsådant sätt. Svårare är att åstadkomma ömsesidigt godtagande avkontrollresultat. Eftersom provningsresultat i dessa fall ligger till grund förkontrollbeslutet, krävs först och främst förtroende för provningen. Dessutommåste för att en utomlands gjord kontroll av där gällande produktkrav skallmedge marknadstillträde i det egna landet ytterligare förutsättningar varauppfyllda. Produktkraven måste vara harmoniserade så att beslutet innebär attkraven i det egna landet är uppfyllda. Verifikationsreglerna måste varaharmoniserade så att den aktuella verifikationsformen godtas i båda länderna.Förtroende för verifikationerna behövs också så att man är säker på attkontrollen gjorts pä ett objektivt sätt. 4 Teknisk provning och kontroll inom elområdet På elmaterielomrädet har en långtgående harmonisering avproduktkraven skett, Samma regler gäller i stort sett i och övriga EFTA-länder som i EG, Vissa nationella särkrav förekommer dock. Harmoniseringen har skett inom ramen för standardiseringsverksamheten på området, fram för allt spelar det internationella standardiseringsorganet lEC och det 10 europeiska CENELEC enviktig roll. De svenska föreskrifterna om prov- Prop. 1987/88:82 ning avelektrisk materiel anknyter i mycket stor utsträckning till standar- Bilaga1 der. För svenska standarder på elomrädet svarar SEK (Svenska Elektriska Kommissionen),som är medlem i CENELEC och lEC, EG:sförfrågan gäller en harmonisering av verifikationsformerna, där reglerna iSverige och de flesta övriga EFTA-länderna skiljer sig markant från vad somgäller enligt LVD. Påelmaterielomrädet förekommer flera väl fungerande arrangemang för ömsesidigtgodtagande av provnings- och kontrollresultat. Man har då lyckats skapa detnödvändiga förtroendet mellan de berörda organen, Artangemang inom elmaterielomrädethar inom EG utpekats som förebilder för arbetet med att åstadkomma ömsesidigtgodtagande av provnings-och kontrollresultat.