prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — förväntas oljelagren dras ned meddrygt . (priser), vilket medför att importen avpetroleumprodukter kommer att minska även . Industrins lagerstockberäknas totalt sett ligga på föregående års nivå. Inom delar av industrin, somt. ex. Iransporlmedelsindustrin, järn-och stålverken samt massainduslrin,bedöms lagren vara för små. Totalt sett förväntas delta dockmotverkas av atl andra branscher har planer pä att fortsätta atl avvecklalagren. Inom parli-och detaljhandeln förutses en mindre lageravveckling. Inomhela ekonomin beräknas lagren reduceras med . (1980 årspriser), vilkel ger etl positivt BNP-bidrag på . 9 Den offentliga verksamheten 9.1 Den offentliga sektorn och samhällsekonomin Den offentliga sektorns samlade finansiella sparande harsedan 1978 varit negativt, främst beroende pä kraftiga underskott i denstatliga sektorn. minskade emellertid underskotten och 1987 blevsaldot äter positivt, se tabell 9: I. Räknat som andel av BNP, har del finansiella sparandel ökat från -6,3%1982 fill 3,1987. Åven om intäkterna från engångsskatten pålivförsäkringsbolagens förmögenheter exkluderas, förblir sparandet posifivt1987. Denna skall beräknas ha inbringat . År 1988väntas det finansiella sparandel minska, eftersom intäkterna av engångsskattenbortfaller; det underliggande sparandet ökar dock något. Prop.1987/88:150 Bilaga 1.1 Tabell 9:1 Den olTentiiga sektorns inkomster ochutgifter -5,4 -5,0 -5,6 -1,9 -6,7 -0,7 ' 1 investeringar ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringarsamt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Anm.: 1 tabellen har transfereringar (utomräntebetalningar) mellan de tre offentliga delsektorerna eliminerats. Däremothar inte interna skattebetalningar eliminerats. I labdl 9:1 redovisas också skallekvolen, dvs summan av direkta och indirekta skallersamt socialförsäkringsavgifter uttryckt som andel av BNP. Denna kvot beräknasha ökat från 51,1985 lill 54,1987. (inkluderas ej den ovannämnda engångsskatten.) Ökningen förklaras lill slörsladelen av atl skalleiniäklerna ökat som en följd av all löner och pensioner harökat mer än vad som kompenserats för genom de årliga skattesänkningarna och atlskalteunderiagen ökat snabbare än BNP. Innevarande år beräknas den totalaskallekvoten öka marginellt. Tabell 9; 2 Reala förändring offentliga sektorns inkomster och 1987/88: -0,3 -0,2 -1,2 -9,4 -9,9 -3,7 -2,6 Anm.: Förändringstalen för den totala offentliga sektornsinkomster och utgifter redovisas med samtliga interna betalningsströmmareliminerade (liksom i tabell 9:1). Inkomster och transfereringar hardeflalerats med KPI. Offentlig konsumtion och investeringar har deflaterats medrespektive implicitdeflator. Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster har även ifasta priser ökat mer än utgifterna , se tabell 9: 2. Dettasammanhänger främst med den ökade lillväxlen i svensk ekonomi. Utgifterna förtransfereringar har ökat kraftigt, vilket huvudsakligen beror pä delsbeslutade förbättringar av olika bidrag, dels del ökande antalet pensionärer.Trenden mol ökade ränleulgifter bröts 1986 som en följd av lägre räntenivåersaml minskade budgetunderskott. väntas räntebetalningarna minska ivolym. De samlade konsumlionsulgiflernas ökningslakt har minskal påtagligt sedan1970-talet. Invesleringarna inom den offentliga sektorn har sjunkit årligenunder hela decenniet, men vänlas öka innevarande år. Med tabell 9: 2 som grund, kan den offentliga sektornsinverkan pä den övriga ekonomin beräknas. Med anlaganden om marginellakonsumtions-och imporlbenägenheler, kan multiplikatorer räknas fram. De angerhur förändringar av inkomster och utgifter i den offentliga sektorn bidrar tillförändringen av BNP totalt. Eftersom kalkylerna bygger på reala förändringar,inkluderas inte effekter via prisbildning eller kredilmarknad. Beräkningarnavisar atl slalen har bedrivit en kontraktiv finanspolitik under de senaste årenmätt på delta sätl. Kommunernas och socialförsäkringssektorns inverkan påekonomin har varil relativt liten. väntas den offentliga sektorn haen i stort sett neutral inverkan på samhällsekonomin. En åtstramande effektfrån den statliga sektorn molvägs av en någol expansiv effekt frän denkommunala sektorn. Tabell 9: 3 Finanspolitiska effekter Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Staten -1.3 -2,7 -0.7 -1.3 -2.2 -0,4 Socialförsäkringssektorn 0.2 -0.2 0.1 0.2 -0.0 0.1 Kommunerna 0.6 0.5 0,8 0.2 -0.2 0.5 Totala offentliga sektorn -0,5 -2,4 0,2 -0,9 -2,4 0,2 Källa: Finansdepartemenlet. 6 1987/88. 9.2Statsskulden och den offentliga förmögenheten Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.1 Den svenska statsskulden uppgick vid slutet av 1987 till 622 miljarderkr. Med utlandsskulden räknad lill aktuella valutakurser och medde smärre justeringar finansräkenskaperna gör uppgick statsskulden lill 619miljarder kr., se tabell 9:4. Slalen hade 1987, för första gängen ,ett positivt finansiellt sparande. Delta sparande bidrog lill atl statsskuldenminskade , se tabell 9:4. Till minskningen bidrog ocksä all statensutlandsskuld minskade genom dollarkursens nedgång. Tabell9:4 Den offentliga sektorns finansiella nettotillgångar Miljarder kr., löpande priser Statens tillgångar Kommunernas tillgångar, nettoSocialförsäkringens tillgångar, netto tillgångar, nello Summa Offentliga sektorns finansiella nettotillgångar 49 8 Slalen har också omfattande finansiella tillgångar. Dessauppgick vid slutet av 1987 till . Slatens finansiella tillgångarbeslår lill av bostadslån och studielån. Insatskapitalet i statligaaffärsverk och aktier i statliga bolag uppgick till . Skillnaden mellan hela den offentliga sektorns finansiellatillgångar och skulder utvisar den offentliga sektorns finansiellanettoförmögenhet. uppgick nettoförmögenheten till -8 miljarderkr. Det bör noteras, all i denna ingår inle reala tillgångar i form av l.ex.mark, byggnader och maskiner. Socialförsäkringens finansiella tillgångar uppgick till333 miljarder kr. Huvuddelen av denna förmögenhet utgjordes av obligafioner ochutlåning, en mindre del av aktier. AP-fondens och löntagarfondernasaktieinnehav uppgick sammantagna till ca . Riksbankensförmögenhet, vilken i detta sammanhang räknas in i den offentliga sektornsnettoförmögenhet, motsvaras huvudsakligen av valutareserven och uppgick till50 miljarder kr. Kommunerna hade en nettoskuld pä ca . Statsskulden samt den offentliga sektorns förmögenhet i fastapriser framgår av diagram 9:1. Den finansiella förmögenheten ökade successivt främst genom uppbyggnaden av AP-fonden. Därefter minskade den snabbi lill följd av de stigande statliga budgetunderskotten och 1983 uppstod en nettoskuld. har dock försämringen av den offentliga sektorns finansiella ställning dämpats. ökade den finansiella nettoförmögenheten igen. Diagram 9:1 Statsskulden och den offentliga sektorns flnansiella förmögenhet /88: 150 31 december 1970-1987, miljarder kr., priser Den offentliga sektorns ..................................................................... finansiella tillgångar .............................................. .yff -600 -500 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet netto 1 r\r\ --- ,--' 70 72 74 76 78 80 82 84 86 har det skett en kraftig förbättring av slatensbudgetsaldo. har budgelunderskotlel minskat från 83miljarder kr. Som andel av BNP sjönk underskottet från13% lill . Bakomförbättringen av statens finanser ligger dels en kraftig ökning av inkomsterna,dels en återhållsam utgiftsutveckling. ökade statensinkomster med , medan utgifterna steg med drygt 100 miljarderkr. Ökningen av utgifterna har kunnat hållas nere dels genom en strambudgetpolitik, dels genom att det förbättrade ekonomiska läget har medfört atlinsatserna bl. a. inom de arbetsmarknads- och indu-slripolitiska områdena harkunnal minskas. har ränteutgifterna minskal till följd av sänkträntenivå och även genom atl statsskulden minskade. Ar 1988förutses en fortsatl förbättring av budgetsaldol. Det finansiella sparandetförsämras dock jämfört med genom alt engångsskatten pä försäkringsbolagenfaller bort, se tabell 9: 5. Statens inkomster av skatter beräknas öka i väsenlligllångsammare takt 1988 jämfört med . Detgäller både direkta ochindirekta skaller. Belräffande de direkta skatterna genomförs 1988 fleraförändringar i inkomstskattesyslemel för hushåll. Dessa ändringar innebär altgrundavdraget höjs, den s. k. brytpunkten höjs, anlalet skikt i skatteskalanminskas Tabell 9:5 Statens inkomster och utgifter Prop. 1987/88: 150 Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag 1.1 -33,8 Transfereringar lill hushåll Ränteutgifter Övriga transfereringar Konsumtion Invesleringar m. 8,6 -6,5 - 5,6 4,7 5,8 -25,1 Utlåning m. m. Korrigeringspost Budgetsaldo i % av BNP -39,2 -9,7 -1,0 ' I invesleringar ingår även lagerinvesteringar samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: Finansdepartemenlet, konjunkturinslilutet,och . och kvitlningsrälten mellan villaunderskoll och inkomst avkapital slopas. Sammantaget beräknas förändringarna i skattesystemet innebäraetl skattebortfall på ca . jämfört med skatteregler. Inkomsterna från de indirekta skatterna, som svarar förungefär hälften av statens inkomster, beräknas öka med endast . Orsakentill den relativt låga ökningstakten är i huvudsak atl den allmännalöneavgiften, vilken räknas som en indirekt skall, sänks från lill 0,34%.Del beräknas ge ell inkomstbortfall på 7 1/. Genom dennasänkning neutraliseras beslutade höjningar av andra arbetsgivaravgifter, vilkainle klassas som indirekta skatter, så att det totala avgiftsuttaget bliroförändrat . Bensinskatten höjdes med per liter den 1 april1988. höjdes skatten på spritdrycker och starköl. Vid sammalidpunkt slopades skatten på lättöl. I komplelleringspropositionen föreslåsytteriigare vissa höjningar. Sammantagna beräknas dessa förändringar ge slalenen inkomstförstärkning med drygt I miljard kr. Statens övriga inkomster ökade mycket kraftigt genomengångsskatten på försäkringsbolag, som gav . minskarinkomstposten i motsvarande grad. Transfereringarna lill hushåll ökade med 8,fill följdav en rad förbätt ringar av de sociala förmånerna. beräknas ökningen bli ännu kraftigare (9,). Till en del beror den fortsalt starka ökningen på alt en del förbättringar av de sociala förmånerna genomfördes den och fär full årseffekt först . Höjningar sker 1988 av del kontanta arbets- marknadstödel och utbildningsbidragen. Statens utbetalningar av bostads tillägg till folkpensionärer beräknas öka till följd av regeländringar. Statens ränteutgifterminskade från ca . 1985 lill ca 59 Prop. 1987/88: 150 miljarderkr. förutses en fortsatt minskning av ränteutgifter- Bilaga 1.1na till följd av en omläggning i redovisningen av räntor pä slalsskuldväxlar.Omläggningen innebär att ränteutgiflerna avräknas mol budgelen när växlarnabetalas och inle som fidigare när växlarna emitteras. Omläggningen medför enpositiv engängseffekl pä statsbudgeten 1988/89 om ca 71/, varav5 miljarder kr. faller på innevarande kalenderår. Denstatliga konsumtionen har haft en långsam utveckling under 1980-lalet. Nivånhar varit i slort sett oförändrad . Antalet statligt anställda harminskat genom de rationaliserings- och besparingskrav som ställts på statligamyndigheter. väntas en forlsall minskning av sysselsättningen inomstatliga myndigheter, till en del beroende på alt blevaffärsverk den . Genom alt andra delar av konsumtionen, framför alltförsvarels inköp, beräknas öka relativt starkt i volym 1988, antas den totalastatliga konsumtionen öka någol 1988. Socialförsäkringssektornomfattar allmän tilläggspensionering (inkl. löntagarfonderna), allmänsjukförsäkring (inkl. föräldraförsäkring) saml erkända arbetslöshetskassor.Den föreslår en femte AP-fondstyrdse inrättas. Del finansiellasparandel inom socialförsäkringsseklorn beslår i stort sett av ökningen iAP-fonden, då sparandet i de övriga delarna är marginellt. Enliglnationalräkenskaperna uppgick det finansiella sparandet isocialförsäkringssektorn till . 1987, se tabell 9:6. Socialförsäkringssektornsinkomster beräknas ha ökat relalivi kraftigt under föregäende är. Under hela1980-talet har avgiftsinkomslerna vuxit långsammare än transfereringarna tillhushållen - avgiflstäckningen har alltsä minskal. Mot bakgrund av bl. a. dettahöjdes arbetsgivaravgiften lill ATP 1988. Del medför altinkomsterna innevarande är ökar mer än den utbetalda lönesumman. Motsvarandegäller för avgiften fill sjukförsäkringen, som höjdes för atl finansieratimsjukpen- Tabell9:6 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter -4,3 Ränteinkomster m. m. -1,0 Konsumtion m. m. Källor:Finansdepartementet, , och statis tiska centralbyrån. ningreformen.Den allmänna löneavgiften, som sänktes för att motverka Prop. 1987/88: 150dessa höjningar, förs som indirekt skatt lill staten. Sänkningen påverkar Bilaga 1.1 med andra ord inte socialförsäkringssektorns inkomster. Sammantagetväntas avgiftsinkomsterna öka med , medan lönesumman vänlas växamed . Ränteinkomsternabestår till övervägande del av AP-fondens ränteintäkter, vilka uppgick lillknappt . Innevarande år väntas dessa inkomster öka någolmer än , bl. a. som en följd av den slopade placeringspliklen. Deförbåttrade placeringsmöjligheterna vänlas dock inte ge något större genomslagpå ränteintäkterna . Statsbidragentill sektorn ökade kraftigt . Det var framför allt bidragen tillsjukförsäkringen som ökade. 1988 väntas bidragen minska, delvis beroende på altbidragen till arbetslöshetskassorna minskar som följd av den sänktaarbetslöshetsnivån. Skatteintäkterna ökade som väntat kraftigt föregående är. Iår vänlas intäkterna av vinstddningsskalten stiga betydligt, även om ökningenblir mindre än föregäende är. Den skatt som betalas in av företagen överförsmed en viss eftersläpning till AP-fonden. Däsocialförsäkringssektorn lill sin nalur är etl system för inkomslom-förddning,är del följdriktigt alt dess utgifter till övervägande del beslår av utgifterlill hushållen. Dessa ökar trendmässigl eftersom antalet pensionärer ochandelen pensionärer med full ATP ökar.Den höjdes basbeloppet med . extra utöver den årligakompensationen för inflationen. Del bidrar till ökningen avpensionsutbetalningarna bäde 1987 och 1988. Den förbättrade kompensationen vidkortlidsfränvaro, som genomfördes , medför ökade utgifter försjukpenning 1988. Kostnadsökningen för denna reform beräknas lill dryga 3miljarder kr. höjs vidare den högstadagpenningnivån i arbetslöshetsförsäkringen, vilkel beräknas kosta ca 250miljoner kr. Denna höjning uppvägs emellerfid helt av sänkningen avarbetslöshetsnivån. Sedan1985 har den kommunala sektorn, bestående av primär- och landstingskommunersamt församlingar och kommunalförbund, uppvisat negativt finansiellt sparande.Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfallsberäkningar, ökadeinkomsterna kraftigare än utgifterna , varför den kommunala sektornsfinansiella sparandeunderskotl stannade vid ca , se tabell 9:7.Del är en förbättring, jämfört med vad som beräknades i den preliminäranalionalbudgeien, med ca . Skillnaden beror främst på alt deövriga inkomsterna blev ca . högre än beräknat saml statsbidragenca I miljard kr. Av de övriga inkomsterna, minskade de tillräknadepensionsavgifterna inte lika mycket som förväntat. Vidare blev intäkterna avkommunala avgifter samt ränteinkomsterna högre än förutsett. Likviditeteninom den kommunala sektorn är fortfarande ganska hög. Vid slutet av uppgick de likvida medlen lill av utgifterna för primärkommunerna och lill för landslingen. Tabell 9:7 Kommunernas inkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Bidrag från staten och -6,8 Konsumtion m. m. -6,3 -5,4 -2,4 -6,4 ' I investeringar m.m. ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesleringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheteroch mark. Källor:Finansdepartementet, konjunklurinstitulet, och statistiskacentralbyrån. kommunerna är dock stora. Ett par landsting har t. o. m.uppgivit alt de mot slulet av 1987 hade negativt rörelsekapital. I mars i årgjordes de sista utbetalningarna till kommunerna av de medel som 1984 och 1985drogs in föratt motverka överlikviditet inom sektorn. beräknas sparandeunderskotlet öka lill ca 6miljarder kr. Som andel av utgifterna är underskottet fortfarande litet, ,jämfört med vad som var vanligt . Kommunernas inkomster består till av skatter, varförförändringarna i dessa förklarar större delen av de totala inkomsternasförändring. Skatteinkomsterna beräknas öka 1988. Utdebiteringen i kommunernahöjs 1988 med lill i genomsnitt . Bidragen frän staten och socialförsäkringssektorn bestårav generella och specialdeslinerade bidrag. De generella bidragen utgår utankoppling till de olika verksamheter kommunerna utövar, dels somskatleutjämnings-bidrag, dels som kompensation för slopandet avbeskattningsrätt av juridiska personer. Den sistnämnda poslen minskar kraftigt1988, medan den förra är i stort oförändrad. Skalteutjämningssystemetfinansieras delvis genom en avgift, som uppgär till perskattekrona för primärkommunerna och till för landslingen. Hela dennaavgifl frånräknas bidraget i nationalräkenskaperna. Den del av avgiften sombeslutades vären 1987, den s. k. skolavgiften, brutloförs här och har såledesinle avräknats frän statsbidragen utan ingår bland kommunernas utgifter som enövrig transferering till staten. De övriga inkomsternas minskning 1987 förklaras helt avsänkningen av de tillräknade pensionsavgifterna. Dessa räknas framkalkylmässigt av , dä kommunerna som arbetsgivare ejfonderar speciella medel för framlida pensionsutbelalningar. beräknasde övriga inkomsterna öka med . Ränteinkomsterna förväntas minska itakl med en fortsatt minskning av rörelsekapitalet i kommunerna. Utgifterna vänlas 1988 ökasnabbare än , och snabbare än Prop. 1987/88: 150 inkomsterna. Omkringtre femtedelar av ökningen förklaras av ökningen i Bilaga 1.1konsumtionsutgifterna. Den kommunala konsumtionen ökade 1987 enligl deprdiniinära beräkningarna med i fasta priser. Volymökningen bedöms deUaär uppgä lill drygt I %, vilkel är betydligt lägre än den genomsnittligaökningen under 1980-lalel och ännu lägre än under 1970-lalet då denkommunala konsumtionen ökade med i genomsnitt . Omkring trefjärdedelar av konsumlionsulgiflerna består av löner inkl. lönekostnadspälägg.Antalet arbetade timmar väntas öka lika mycket som de samladekonsumtionsutgifterna i volym. Den underliggande ökningen äf dock högre,eftersom antalet personer sysselsatta i beredskapsarbete ocb ungdomslag vänlasfortsälla minska till följd av den väntade nedgången i arbetslösheten. Utgifternaför investeringar m. m. minskade kraftigt föregående år. Delta förklarasdelvis av all begreppet innefattar den finansiella poslen neltoköp av mark ochfastigheter, vilken uppgick till -1987. Den kommunala sektornnetlosålde således mark och fasligheter i ovanligt stor utsträckning . Enannan förklaring är en kraftig minskning av de kommunala invesleringarna med 5%i fasta priser. Invesleringarna har minskat i volym . Molbakgrund av det uppdämda investeringsbehov del gett upphov lill, saml de ökadebosladsinvesteringarna 1987, vilka ger följdinvesteringar inom den kommunalasektorn, bedöms emellertid investeringarna öka delta år. Denna bild bekräftasocksä av de enkäter som gjordes . var den internationellaränteutvecklingen i huvudsak nedåtriktad, se diagram 10: I. I Förenia Staterna sjönk den långaräntan med mellan en halv och en procentenhet från lägel . Bakom denamerikanska ränlenedgången torde i första hand ha legal en förhållandevisstabil dollarkurs saml en låg inflation. Federal Réserve har fört en lämligenläll penningpolitik i syfte alt stödja den ekonomiska tillväxten och skapa lugnpå värdepappersmarknaderna. tenderade dock räntorna att stiga molbakgrund av den relativt starka produktionstillväxten. Åven iJapan har räntan sänkts för alt minska apprecieringstrycket på yenen.Ränlenedgången har emellertid där varit mindre markerad. Del skall ses motbakgrund av en tämligen hög ekonomisk aktivitet i och viss oro förattinfialionen kan komma alt tillta nägot. Penningmängdsökningen har varitkraftig . 1 är den kortaräntan historiskt sett låg. Den länga räntan är däremot fortsall hög varföravkaslningskurvan tenderat atl bli allt brantare. har uttrycktoro för atl penningmängdstillväxlen är för stark. Del inlernationella valuta- och penningpoliliskasamarbetet torde ha haft en stabiliserande inverkan på räntorna . Den amerikanska räntan är alltjämt relativt hög.Ränledifferensen gentemot de Prop.1987/88: bv. Diagram 10:1 Ränteutvecklingen i olika länder II I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I r I i I I I I I I I II I I j I I j j I j j andrastörre industriländerna har visseriigen minskat någol men är fortfarandestörre än under t.ex. 1986. Del återspeglar en kraftigt försvagad valuta ochförväntningar om fortsatl stora underskott i budgeten och bytesbalansen. Denamerikanska ränteutvecklingen förblir av vitall intresse förVästeuropa och inle minst för . Åven om den inlernationella tillväxtenförutses bli relativt god och inflationsutsikterna är dämpade utgör obalansernai utrikeshandeln mellan de tre slörsla industriländerna en betydandeosäkerhetsfaktor. Den amerikanska penningpolitiken mäste gä en svår balansgångmellan behovet all stävja för starka efterfråge- och inflationstendenser och definansiella marknadernas känslighet för en uppdragning av räntenivån. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 10.2 Räntor och valutaflöde i Den inlernationella ränteutvecklingen har fåll ett visstgenomslag på den svenska marknaden, se diagram 10:2. Slalsobligationsräntornasjönk med omkring en halv procent lill mot slutet avfebruari, en nivä som de pä nytt nådde efter en temporärthögre ränta under månaden. I motsatt riktning har verkat att deklareratall den höga privala konsumtionen och stora läneeflerfrågan motiverar enbibehållen hög läng ränta. Räntenivån har ocksä hållits uppe genom atlriksbanken intervenerat i den kortare delen av marknaden. Diagram 10; 2 Ränteutvecklingen i 3-månaders statsskuldväxlar saml statsobligationerförfallande ~]I I I I I 1 I I r -r-1 I 1 I I 1 I I I I I I I 1 I I r rr I r I i~' ' ' Anm.: Effektiv årsränta. De kortarepenningmarknadsräntorna följde därmed inle den internationella trenden underårets början. Den korta räntan har i stället stigil drygt en halv procent . Räntan pä sexmånaders slalsskuldväxlar låg på ca9,. Mätt mot den s.k.korgränlan ökade räntegapel mot utlandet från drygt en till närmare två procenti mars. Det stadigvarande ehuru begränsade valulautflödel under andra hälflenav Qolåret kunde därigenom vändas lill ett mindre inflöde frän mitten avjanuari, se diagram 10: 3. Valutakursindex, som tillåter varierainom en bandbredd av 1,från riktvärdet, låg i stort sett påriktvärdet. Index sjönk emellertid i februarimars, dvs. kronan blev starkare.Det innebär i sig alt incitamenten till utlandsupplåning minskar något. Till bilden hör ocksä atlförelagen tog upp betydande utlandslån med förfallolidom ett är. Bakgrunden var dels en ökad räntedifferens, dels en ändring ivalutaregleringen som innebar att löptiden för finansiella län i utländskvaluta sänktes från tvä lill etl år. Förekomsten av dessa lån föranlederriksbanken att driva upp de kortare svenska räntorna. Det balanseradevalutaflödet har inneburit att likviditetstillskoltet från ufiandet varilbegränsat. Statens lånebehov har kontinuerligt minskat och t. o. m.varit negativt under det senasle året. De stora likvidi-tetstillskotlen iekonomin utgörs i stället av bankernas låneexpansion. Penningmängden inklusiveallemanssparande och statsskuldväxlar har ökat i en förhållandevis stabil taktunder 1987 eller . 1987/88: 150 Bilaga1.1 Diagram10:3 Valutaflöde och kursindex. KURSINDEX RÄNTEDIFFERENS VALUTAFLÖDE.MDR KR Efterden världsomfattande börsnedgången , som resulterade ikursnedgångar på på de flesta större akfiemarknaderna har en vissåterhämtning kommit till stånd. I böljan av hade aktiekursernastigil i majoriteten av de större industriländerna jämfört med den kursnivå sområdde vid inledningen av är 1987.