prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:90 jerna.Således måste de samhälleliga målen angående leveranssäkerhet,beredskapslagring och miljö kunna nås. - Inköp av gas måste ske efterstrikt kommersiella principer. Gasen måste av egen kraft kunna konkurtera påden svenska energimarknaden. De kommersiella förhandlingarna skall genomföraspå förelagsplanet. Kontrakt om gasköp bör innehålla omförhandlingsmöjligheteroch prisin-dexeringsprinciper som är relevanta för konkurrenssituationen på densvenska marknaden. - Densamhälleliga bedömningen av ett nalurgasprojekt görs i samband med tillståndsprövning enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. Vadjag nu har framhållit om betydelsen av en ur samhällsekonomisk synvinkellämplig utbyggnad av ett naturgassystem i landet och ett optimalt tillvaratagandeav naturgasens möjligheter ställer också krav på lokalisering och utformningav nätet som är samordnat med berörda kommuners bebyggelseutveckling. Detkrävs också en energiplanering som innebär alt naturgasen behandlas parallelltmed andra konkurterande energislag. Detta förutsätter i sin lur ettinformaUonsutbyte och en växelverkan mellan centralt och lokalt fattade beslutrörande naturgasnätets utbyggnad och därmed sammanhängande frågor. Enförutsättning för att få kommunerna att engagera sig och att avsätta resursertill att medverka i utarbetandet av sådana planer är givetvis att dessa bedömsvara av väsentlig betydelse för kommunen. Föralt detta allmänna intresse skall kunna resultera i en reell beredskap krävs emellertid dels att olika åtgärder samordnas mot gemensamma mål, dels att de resulterar i konkreta handHngsprogram. "" Enhöjning av kommunernas beredskap att ta emot naturgasen måste därför i,förstahand inriktas på alt öka kunskaperna hos dem som har att förbereda och fatta beslutrörande kommunens översiktliga och strategiska planering avseende energi ochmarkanvändning. Det gäller vidare att finna och la vara sådanaplaneringssituationer, där dessa kunskaper natur-ligen kommer till användning. Jagavser att med berörda parter närmare diskutera vilka åtgärder som bör vidtasför att höja planeringsberedskapen inför eventuella beslut om en ökadnaturgasan vändning i . Riksdagengodkände de riktlinjer för oljepolitiken som regeringen föreslagiti propositionen om vissa oljefrågor (prop. 1983/84:110, NU 43, rskr. Detuttalade målet för den statliga oljepoliUken är att inom ramen för deövergripande energipolitiska rikUinjerna, som bl, a, innebär att minskaberoendet av olja, trygga landets försörjning med råolja och petroleumproduktertill rimliga kostnader för samhället. Detta måste ske med beaktande av de kravpå god miljö som samhället ställer. Arbetetmed alt reducera oljeberoendet har varit framgångsrikt. Jag vill erinra om att av all energi som användes var olja. hade oljeberoendet gått ned till , Strävandena att reducera 62 oljeanvändningenmåste fortsätta, men oljan kommer ändå under över- Prop. 1987/88:90 skadlig tidatl stå för en betydande del av vår energitillförsel, Fömtom de direktaeffekter som detta förhållande kan medföra kan effekter uppkomma även indirektdärigenom atl del internaUonella oljepriset påverkar prisnivån på andrabränslen. Således finns t, ex, kopplingar mellan priset på kol och priset påolja, beroende på alt dessa bränslen är reella alternativ för elproduktion iflera europeiska länder. Kolpriset kan i sin tur inverka på priserna på fastabränslen i vårt land eftersom ett konkurtensförhållan-de finns iuppvärmningsseklorn. Givetvis finns också hela Uden ett kon-kurtensförhållandemellan olja och el för viss del av uppvärmningssektorn. Vid generering av elinom det svenska energisystemet används dessutom i viss utsträckning såväl kolsom lätt och tung eldningsolja. Jagvill med dessa exempel peka på att del finns starka kopplingar mellan densvenska energimarknaden och den internationella oljemarknaden. Detta för ocksåmed sig alt del är vikUgl atl noga följa den internationella utvecklingen. Riksdagenbeslutade (prop. 1983/84:158, NU 44, JoU 28, rskr. 390) om riktlinjerför kolanvändningen fram . Riktlinjerna innebar bl. a. en försiktigintroduktion av kol upp till en årlig användningsnivå om 3-4 milj. ton omkringår 1990. Vidare infördes en energipolitisk prövning av kolanvändning i lagen(1981:599) om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Prövningeninnebär i huvudsak att koleldade anläggningar endast får uppföras när det inteär tekniskt eller ekonomiskt rimligt atl använda inhemska bränslen. Ipropositionen (1983/84:158) om vissa kolfrågor understryks att en fömtsättningför kolinlroduktionen är alt kolanvändningen sker i anläggningar med effekUvamiljöskyddsåtgärder. I sin anmälan (bilaga 2) propositionen informeradechefen för om de riktlinjer som vid prövning enligtmiljöskyddslagen (1969:387) bör Ullämpas för högsta tillåtna svavelulsläpp frånkoleldade anläggningar. Riksdagensenergipoliliska beslut (prop. 1984/85:120, NU 30, rskr. 362) innebar ingenförändring i riktlinjerna för kolintroduktionen. har haft regeringens uppdrag all redovisapågående och planerad kolanvändning i . har därvid kunnatkonstatera att kolanvändningen utvecklas i enlighet med de riktlinjer somriksdagen har ställt upp. I senaste rapport, Kol-87, görsbedömningen alt användningen av energikol kommer att uppgå till ca 3milj. Verket påpekar dock att den årliga användningen av kol kan kommaatl öka med ca 0,4 milj. lon i början av 1990-lalel, om beslutadeanläggningar byggs. År1986 importerades drygt 2,7 milj. ton energikol till . Denna mängd kom så gott som uteslutande från , , , och . tillkom som exportör och svarade för av kolimporten till . Den största enskilda exportören av kol till är , som svarade för av importen. Importav kol från förekommer inte. Jagkan konstatera atl kolintroduktionen har skett i enlighet med uppställdariktlinjer. De miljökrav som har ställts har kunnat uppfyllas. Den teknik somhar kommit till användning har i många fall varit ny-utvecklad och inneburitalt ulslåppen av föroreningar har kunnal minskas avsevärt relalivt äldrekolförbränningsteknik. Enligtmin bedömning behöver dock de totala utsläppen i landet av de försurande ämnenasvavel- och kväveoxider reduceras kraftigt för att man skall kunna komma ned ien nivå som är acceptabel från miljösynpunkt. Jag kommer senare (avsnitt 4.6)att redogöra för behovet av skärpta utsläppskrav för olika typer av bränslen. Försörjningssituationenför kol kan bedömas som god. Priset på kol på världsmarknadenhar sjunkit . Detta är delvis en följd av utvecklingen påoljemarknaden. Ytterligare en orsak till prisfallet är atl nya gruvor haröppnats i flera länder, varför konkurtensen mellan producenterna har ökat.Brytningstekniken effektiviseras också i de nya gruvorna, där utvecklingen gårmot ökad mekanisering och därmed en minskning i behovet av arbetskraft. Ipropositionen om vissa kolfrågor betonade jag att målet för den svenska kolförsörjningenbör vara att inom ramen för de övergripande energipoliliska riktlinjernasträva efter långsikliga engagemang med ett urval av exportländer och därigenomtrygga försörjningen av ett från miljösynpunkt lämpligt kol till rimligapriser. Denna målsättning bör gälla även fortsättningsvis. Jag villunderstryka all.förhållandena på kolmarknaden kan komma alt förändras avfaktorer som vi inte kan förutse. Exempelvis kan efterfrågan på kol påväridsmarknaden komma att öka om oljepriserna återigen ökar. Liksom tidigare ärdel därför angeläget att handlingsfriheten inför framtida energipolitiskabeslut hålls öppen. Del är i det sammanhanget viktigt alt utvärderaerfarenheterna av den nya kolförbränningstekniken. Inhemskabränslen har av tradition spelat en vikUg roll i det svenska energisystemet. svarar dessa bränslen för av den totala energilillförseln.Staten har genom en rad olika stödprogram stimulerat användningen av inhemskabränslen. Användningenav inhemska bränslen har bl. a. till följd av statliga insatser ökat stadigtsedan början av 1980-talet. användes inhemska bränslen med ettenergiinnehåll av , vilket skall jämföras med . Denstörsta delen av de inhemska bränslena utgörs av industriella biproduktersåsom lutar, bark och spån. Sammanlagt svarar dessa för avden totala tillförseln av inhemska bränslen. År1986 var produktionen av energilorv störte än produktionen av odlingstorv. producerades ca energitorv, medan produkUonen endast uppgick till omkring . Till följd av det dåliga vädret blev torvproduktionen återigen 64 genomförde på regeringens uppdrag en torv- Prop. 1987/88:90marksinventering. Inventeringen visar att del inte finns anledning att reviderade tidigare uppskattningarna av landets totala torvtillgångar. Enligt dessa kanmängden torv i teoretiskt sett ersätta den nuvarande oljeförbmkningen ilandet . Av tekniska, ekonomiska, miljömässsiga samt skydds-och nalurvårdsskäl kan emellertid endast begränsade delar av torvförekomsternautnyttjas. Tillgångenpå trädbränsle påverkas av en rad faktorer. Bland dessa kan nämnas skogenslångsiktiga tillväxt, råvaruultagen ur skogen, produktionsmetoderna inomskogsbruket och i den skogsanknutna industrin saml råvamanvändningen inomangränsande sektorer. användes sammanlagt trädbränslen, varavca användes för småskalig eldning i exempelvis hushåll. Förbränningav avfall från hushåll och induslner ger omkring . Iindustriellt avfall ingår då inte t. ex. bark och annat avfall frånskogsindustrin. Avfall produceras ständigt och kan därför betraktas som enförnybar energikälla. har bedömt att förutsättningar finns föratt öka utvinningen av avfallsenergi till omkring . Enförutsättning för att avfall skall kunna utnyttjas som energiresurs är attstränga miljökrav iakttas. I en skrivelse (1986/87:157) till våren1987 har regeringen redovisat sina ställningstaganden till vissa avfallsfrågor.I skrivelsen redogörs bl. a. för riktlinjerna för de miljökrav som skallställas i fråga om utsläppsbegränsningar vid prövningar enligt miljöskyddslagenav anläggningar för avfallsförbränning. Metangas,som utvinns ur soptippar och torvmossar eller framställs genom rötning avorganiskt material, bidrar endast marginellt till energiförsörjningen.Försök med sådana projekt pågår dock på flera håll i landet, delvis med stöd avstaten. Möjlighetenall utnyttja energiskog och andra energigrödor som bränsle studeras förnärvarande i flera länder. Inom det svenska energiforskningsprogrammet påbörjadesforskning och utveckling av energiskog , Underde har nyinvesteringarna inom området inhemska bränslen legatpå en låg nivå. Orsaken till detta är främst det låga oljepriset. Utvecklingenär också en följd av de omstruktureringar som kan inträffa när en branschetableras förhållandevis snabbt. Jagvill dock understryka all det är angeläget alt användningen av inhemskabränslen fortsätter alt öka inom de ramar som anges i gällande lagstiftning. Enligtmin bedömning bör de inhemska bränslenas konkurtenskraft stärkas i ochmed alt elpriserna stiger. För att stärka de inhemska bränslenaskonkurrenskraft är del dessutom viktigt med fortsatt forskning och utveckling:Del ankommer i första hand på statens energiverk att inom ramen förenergiforskningsprogrammet stödja forskning och utveckling avseende olikainhemska energislag. Teknik som möjliggör en ökad användning av inhemskabränslen bör vidare kunna ges stöd ur den fond, energiteknikfonden, som jagstrax (avsnitt 4.5) kommer att föreslå. 5 1987/88. Strängamiljökrav kommer atl ställas inför kommande utbyggnader avelprodukUonsanläggningar. Del finns flera olika utvecklingslinjerav intressant teknik med gynnsamma utsläppsdata som bör prövas ochdemonstreras. Jag anser det vara viktigt att utnyttja den tid som finns tillförfogande för att bygga demonstrationsanläggningar där olika tekniskalösningar prövas. Dessa bör byggas dels för atl klara kommande elbehov, delsför att ge driftserfarenheter och utgöra grund för senare kraflulbyggnader. Enavvägning måste dock ske så att ett övemtbud av el undviks. Utbyggnaderav kraft har långa ledtider, ibland upp till . Ett sätt att minskaledUderna är all i förlid projektera nya anläggningar och i övrigt förbereda enbyggstart så långt som möjligt. a. bör tillståndsprocessen vara färdig såatl lokaliseringsUllstånd föreligger. För atl säkerställa elbehovet när tvåreaktorer las ur drift i mitten av 1990-talel bör kraftföretagen snarastmöjligt fatta beslut om alt planera och projektera nya elproduktionsanläggningar.Jag vill dock betona alt eventuella beslut om atl påbörja upphandling måstevägas emot bedömningar av det framtida elbehovet. Jagvill framhålla all regeringen och berörda myndigheter bör verka för en snabbhandläggning av tillståndsprocessen för nya elproduktions- ochöverföringsanläggningar. Detta förutsätter naturligtvis väl genomarbetadeansökningar. Jaghar haft överläggningar med kraftförelagen om frågan omprojektering och förberedelse saml utbyggnad av ny kraft. Kraftföretagen hardärvid presenterat olika projekt som kan ingå i en utbyggnadsplanering. Riksdagenlade fast en plan för vattenkraftsutbyggnad (prop.1983/84:160, BoU 30, rskr. 364, prop. 1984/85:120, BoU 25, rskr. Planeninnehåller projekt m.m. motsvarande /år i syfte att säkerställa enutbyggnad av vattenkraft omfattande /år till millen av . Isyfte all främja en från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt godhushållning med mark, vatten och övrig fysisk miljö fattade år 1986beslut om en lag om hushållning med naturtesurser (prop. 1985/86:3, BoU1986/87:3, rskr. 34, SFS 1987:12). Beslutet innebär bl. a. alt ett antalälvsträckor har skyddats från vattenkraftsutbyggnad. har genom ett särskilt regeringsuppdrag ett ansvar för atl följagenomförandet av planen. Verket har och augusU 1987 redovisatulbyggnadsläget beträffande planen till regeringen. Energiverkethar i utredningen av två reaktorer bedömt tillskottet av vattenkraft och kommit fram till en sammanlagd produktions förmåga på /år . Bedömningarna bygger huvudsakligen 66 påverkets tidigare redovisade analys av utbyggnadsläget. Med hänsyn till Prop.1987/88:90 den begränsade överföringskapaciteten från Nortland till Mellan- ochSydsverige är det enligt verket speciellt angelägel atl ägna intresse åtmöjligheterna att bygga ut projekt i vattenkraftsplanen som återfinns i södradelen av . Eftersom en stor del av projekten i denna del av landetutgörs av kompletteringar av befintliga kraftverk, finns det enligtenergiverket relativt goda fömlsättningar att planerade och ansökta projektkommer till stånd. Föregen del anser jag att det bör finnas goda möjligheter alt uppnå gällandeutbyggnadsmål om en vallenkraflsutbyggnad motsvarande /år tillmitten av 1990-lalel inom ramen för gällande riktlinjer förvaftenkraftsutbyggnad som lagts fast av . Jag avser aU vid ett senareullfälle återkomma med en mer detaljerad redovisning avplaneringsläget beträffande valtenkraftsutbyggnaden. Denna redovisning tordekomma alt baseras på underlag från statens energiverk. Detär angeläget aU värmeunderiagen i såväl Qärtvärmesystemen som inom industrinutnyttjas för kraftvärmeproduktion så långt som det är ekonomiskt möjligt.Statens energiverk bör fortlöpande följa utvecklingen inom området och föreslååtgärder för att stimulera en kraftvärmeutbygg-nad. Församtliga Ullkommande el- och värmeproducerande anläggningar bör gälla strängamiljökrav. Jag vill dock framhålla att kraftvärmen i sig innebär enmiljömässigt relativt gynnsam elproduktionsform i och med dess godabränsleulnyttjande på . har gemensamt gjort en studie över hur mycketkraflvärme som kan byggas ut till miUen av 1990-talel. Enligt denna studiefinns en potential motsvarande en årsproduktion omfattande el, därelprodukuonskostnaden blir lägre än för kondens-kraft. Statens energiverksprognos till mitten av 1990-lalet pekar endast på ett mindre tillskott avkraftvärme. hävdar dock atl en utbyggnad av omkring el perår bör bli lönsam i millen av vid en avveckling av två reaktorer.Enligt bör de anläggningar för värmeproduktion iQärtvärmesystemen, t.ex. värmepumpar och fast-bränsleeldade hetvattencentraler,som byggdes ha blivit så pass föråldrade omkring år 2000atl tillkommande värmeproduktionsenheter, som nya kraftvärmeverk, värderasavsevärt högre än . Detta torde innebära alt en omfattandekraftvärmeutbyggnad bör kunna komma stånd under den senare delen av1990-talet. Flerakommuner kommer under de närmast följande åren alt ha behov av nyavärmeproduktionsanläggningar i sina Ijärtvärmesyslem. Dessa kommuner kan dåtillgodoräkna sig värdet av värmeproduktionen i nya kraflvärmeanläggningar ochdärmed förbättra lönsamheten. Det är därför ytterst angelägel att möjligheternaaU bygga kraftvärmeverk noga övervägs när ny värmeproduktion behövs. Ienlighet med de övergripande energipolitiska målen bör i första hand 67 användas inhemska,varaktiga, förnybara och miljövänliga energikällor. 1987/88:90Därtill vill jag nämna att naturgas kan utgöra ett intressant alternativ. Genomatt använda naturgas kan teknik som ger ett relaUvt högt elutbyle användas,vilket ytteriigare ökar elprodukUonen från kraftvärmeverk. bedömer den möjliga elprodukUonen från industriell kraftvärme förnärvarande till mellan 4 och el . a. statens energiverkoch Kraftsam är möjligheterna all bygga ut industriell kraftvärme relativtbegränsade. Utbyggnadav kraftvärme berör alltid såväl värme- som elfrågor. Detta fömtsättersamarbete mellan kraftföretag och kommuner resp. tillverkande industrier somär de som har behov av värmeprodukUon för fjärtvärme eller industriellaprocesser. Diskussioner har redan förevarit mellan intressenterna såvälbeträffande generella och principiella frågor som beträffande lokala projekt.Jag fömtsätter att parterna fortsätter och fördjupar dessa diskussioner så atldet faktum att kraftvärme primärt berör mer än en intressent intefortsättningsvis upplevs som ett hinder. följande ger jag en översikt över aktuella kraftvärmeprojekl. Endemonslralionsanläggning för småskalig kraftvärme, baserad på förädladeinhemska bränslen och kol, har byggts i av och togs idrift . kan producera ca 4 MW el och 12 MW värme. Vattenfallkommer att uppföra ett kraftvärmeverk i samarbete med kommun. Även deltaverk är tänkt atl bli en demonslralionsanläggning för alt utnyttja flis, torvoch kol i småskaliga kraftvårmeverk. Storleken anges till 8 MW el och 20 MWvärme och anläggningen planeras tas 1989. Vallenfallhar tillsammans med en processindustri beslutat att uppföra ett nalurgaseldatkombikraftvärmeverk. Värmen från anläggningen är tänkt att utnyttjas somprocessånga. Storieken på anläggningen planeras bh ca 8 MW el och den förväntasvara 1989. Partillekommun och planerar att bygga ett kraftvärmeverk med storleken 8-15MW el som demonslralionsanläggning. Bränslet är tänkt att bli naturgas och denteknik som diskuteras för denna anläggning är dieselkraftvärmeverk ellerkombicykel. Hedemorakommun och undersöker förutsättningarna för all bygga ettdieselkraftvärmeverk mellan 8 och 15 MW el. Denna anläggning är tänkt attbaseras på förgasade biobränslen. SydkraftAB och kommun har i samarbete förprojekleral ett kraftvärmeverk på 7 MWel och 15 MW värme. är tänkt atl bli ägare till dennademonstraUonsanläggning som enligt planerna skall baseras på inhemska bränslensaml kol. SydkraftAB diskuterar möjligheterna att bygga ett nalurgaseldat kraftvärmeverktillsammans med en processindustri i . IStockolm har ett nytt koleldal kraftvårmeverk börjat byggas i Vårtan. a. isyfte att erhålla låga emissionsnivåer kommer en teknik med tryck-saltfluidiserad bädd atl användas. Anläggningen skall kunna producera 130 MW el och210 MW värme och beräknas vara 1991. Karlstadskommun avser atl bygga ett nytt kraftvårmeverk som skall 68 eldas med skogsavfall ochkol. Turbinen till anläggningen, som avses Prop. 1987/88:90 producera 17 MWel, har redan upphandlats. Enligt tidplanen skall verket vara i drift hösten1990, () har beställt en lurbin på 14 MW el för installation i sinsopförbränningsanläggning i östra . produceras endastvärme i verket, men då anläggningen är utmstad med ångpannor kommer den attbyggas om till kraftvärmeproduk-lion. Elproduktionen beräknas till 85 GWh perår bmtto, med start , SydkraftAB och kommun studerar några olika alternativ för ett nytt kraftvärmeverki , förslag är ett koleldal kraftvårmeverk medkondensmöjligheler på maximalt 300 MW el, Energiverk studerar någramindre alternativ, bl, a, sådana som eldas med kol eller naturgas, Norrköpingskommun planerar alt lämna in lokaliserings- och koncessionsansökningar för ettnytt koleldal kraftvårmeverk på Händelö, Göteborgskommun utreder möjlighelema att bygga ett kraftvärmeverk på 300-500 MW elbaserat på kol eller naturgas. Eventuellt skulle anläggningen kunna förses medkondensmöjligheter. Södertäljekommun har förprojekleral ett antal alternativ för kraftvär-meproduklion. Destorlekar som studerats är mellan 40 och 500 MW el. I första hand är kol ellernaturgas tänkta som bränsle. Uppsalakommun och planerar alt .förprojektera en tillbyggnad detbefintliga kraft värme verket. Studien avser en gasturbin med avgaspanna somskall kopplas till den befintliga anläggningen på ca 200 MW el. Bränslet tillgasturbinen kan antingen vara naturgas eller förgasad torv. Maximalt skulle dentotala anläggningen kunna producera ca 370 MW el och ca 400 MW värme. INynäshamn planeras ett industrikombinat som bl. a. skall innefatta ettkraftvärmeverk. Projektets genomförande är bl. a. beroende av Stockholmskommuris köp av fjärrvärme från kombinatet. Anläggningen är tänkt att produceraca 70 MW el netto . Industrikombinalet planeras vara ikommersiell drift . Linköpingskommun utreder möjligheterna alt bygga ett dieselkraftvärmeverk på ca 15 MW eli . Tätorten ligger utanför och har etteget Qärrvärmenät. Vattenfallstuderar möjligheterna alt bygga om en av de befintliga gasturbinerna iStallbacka ett kombikraftvärmeverk. Anläggningen planeras bli på ca 125 MWel och ca 125 MW värme. Möjligheter till avsättning av värme studeras förnärvarande av . Några exempel på andra kommuner som håller på med eller har gjortutredningarom kraftvärme äv , , , och . Denu nämnda exemplen visar på ett intresse att bygga kraftvärmeverk, trots att deekonomiska förutsättningarna inte är speciellt gynnsamma. Iframtiden bör, som jag har påpekat, kraftvärmepo-tentialen utnyttjas iså stor utsträckning som möjligt. OmsamUiga projekt som jag har nämnt skulle realiseras, torde i stor- 69 leksordningen 1 200-2 000MW tillföras elsystemet. Denna ökade kapad- Prop, 1987/88:90 letskulle innebära en energimängd på ungefär el/år. bedömningkommer tillskottet av kraflvärme alt uppgå till omkring el/år vid millen av199()-talet, För atl genomföra de här redovisade utredda och planeradekraftvärmeprojekten kommer alt krävas tillståndsprövning i Utgångspunktenför elförsörjningen i samband med alt kärnkraften avvecklas är att i förstahand effektivisera elanvändningen. Det elbehov som finns därutöver börtillgodoses med miljövänlig elproduktion. Motbakgmnd av de långa projekterings- och byggUder, upp mot , som gäller föruppförande av nya kraftverk och den tid som återstår till dess att kärnkraftenskall vara avvecklad anser jag alt kraftindustrin möjligt bör ta framen projektreserv och vid behov uppföra demonslra-tionsanläggningar. Sistnämndaanläggningar bör utnyttja den bästa teknik, miljö- och verkningsgradsmässigt,som är tillgänglig. DemonstraUonsanläggningar bör byggas för olika bränslen.Jag vill erinra om att det är viktigt att undvika en situation framöver dåföråldrad elproduktionsteknik måste utnyttjas bl. a. med tanke på de negativakonsekvenser för miljön och ekonomin som detta skulle innebära. följd av att kärnkraften skall avvecklas, innebärmöjligheter för svensk industri atl utveckla och sälja nya el- ochvärmeprodukUonsanläggningar. En lång omställningsperiod gynnar därvid svenskaföretags möjligheter atl utveckla effekUv teknik med goda miljödata. Jagvill i det följande kort presentera ett antal projekt som bl. a. kraftindustrinarbetar med. Det skall dock påpekas att dessa anläggningar måsteUllståndsprövas i vanlig ordning.