prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För att ge ungdomsorganisationerna trygghet ochmöjlighet till långsiktig planeringföreslår utredningen att anslagsramarna för det centrala stödet läggsfast i 3-års intervaller. Vidare anser utredningen attungdomsorganisationerna skall undertättas senast före eventuella förändringar av det centrala stödet. Utredningens förhoppning är att statsbidragentill barn- och ungdomsorganisationernasnarast stärks. Utredningen hoppas att lotteriutredningens förslag, även i detta avseende, skall ge utrymmeför ökningar av stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet.Folkrörelseutredningens nästabetänkande kommer även att behandla frågan om statsbidragens innehålloch storlek. Underbilaga 11.5 Prop. 1987/88:100 Bil.11 Sammanställningav remissyttrandena över folkrörelseutredningensbetänkande (SOU 1987:37) Stödet till barn- och ungdomsföreningar Eflerremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , statskontoret,, . , landstingsförbundet, . Föreningen , Ansgars-förbundetinom . Evangeliska fosterlands-stiftelsens ungdom, ,ungdom. ungdom, , kFUK-KFUM:s triangelförbund,. , , förrörelsehindrade barn och ungdomar. , /ungdomsråd. iSverige, i , , ungdom. Förbundetskog och ungdom. Förbundet unga forskare. Förbundet unga,Kontaktnätet-Riksorganisa-Uon föricke kommersiell kultur. H, Svenska blå stjärnans riksungdomsförbund. , fri-märksungdom,, ungdomsbridgeför-bund, unglottor. Unga örnars riksförbund.Elevorganisationen i ,för ungdomsorganisationer. Svenska ungdomsringen för bygdekultur, , . Cykelfrämjandet, , Ridfråmjandets ungdomsnämnd.Svenska pistolskytteförbundel, . Därutöver har yttranden inkommit från ytteriigareett antal organisationer. Många av remissinstanserna har motbakgrund av den korta remisstiden kombinerat med att detta är ettdelbetänkande till folkrörelseulredningen 180 anfört att det varit svårt atl ta ställning till förslagetom ett förändrat Prop. 1987/88:100 bidragssystem. Genomgående har också framförts,vad gäller det centrala Bil. 11 stödet till ungdomsorganisationerna, atlreglerna för delta inte får vara styrande på så sätt att organisationerna genomatt organisatoriskt anpassa sig till bidragsreglerna därmed kan erhålla etthögre bidrag. Socialstyrelsenvill som en allmän synpunkt anföraatt man vid utformningen av ettsystem för bidrag så långt möjligt bör undvika atl systemet redan genom sin konstruktion styr föreningarnas internauppbyggnad. Det är nämligen viktigtatt en förenings organisation utvecklas fritt efter verksamhetens behov. Därför bör enligt socialstyrelsensmening t, ex. utredningens förslagtill ny uppläggning av det centrala stödet övervägas mycket noga. anser att generella stödformer bör utformas så att de så långt möjligt inte innehållereller medför styrande effekter som påverkar hur en ideell organisation väljeratt arbeta eller att bygga upp sininre organisation. En ideell organisations livskraft bygger främst på att en grupp ungdomar vill samlas kring gemensammaidéer och tankar. Organisationernasstrukturer blir sedan en konsekvens av hur målsättningen på bästa sätt skall förverkligas, Bidragsanpassadeorganisationsstrukturer riskeraratt leda till att en organisationsutveckling viker av från organisationens egentliga syfte. Handikapporganisationernakräver att nya bidragsregler utformas för deras grupper och attsamhället tar sitt ansvar för barn och ungdomar med handikapp och medverkar till att de får möjlighet lill enmeningsfull friUd och alt de på sinavillkor kan della i föreningslivet precis som alla andra. FörbundetAktiv ungdom anser att det är ett minimikrav att statens bidrag till föreningslivet och dess riksorganisationerär rättvist och minimerar risken förfiffel och favoriseringar. Organisationer vars idé inte längre bär och där verksamheten minskar i takt med attmedlemmarna flyr skall inle räddasgenom nya bidrag eller genom omkonstmktion av bidragen. Enda mättet pä hur en organisation når ut år ju om manlyckas samla medlemmar till en vettig verksamhet. Den enskilda medlemmens valav organisation är avgörande för folkrörelsernas framtid. 3 Ökad kunskap forskning Utredningensförslag angående ökad forskning har kommenterats i ungefär hälften av deinkomna remissvaren. Endast en av dem som kommenterat frågan ställer sig tveksam till förslaget. Sammanfattningsvis kan man konstatera att del finns ett stort stöd förutredningens förslag angående ökade kunskaper forskning, men att resurser fördetta ej får tas från det nu befintligastatliga centrala stödet till ungdomsorganisationerna. vill förorda atl helaföreningslivet omfattas av forskningsinsatserna, dvs, ävenidé-och intresseföreningar med andra in riktningar än fritid och rekreation, 181 i anser att det ärviktigt att man kontinuerligt Prop. 1987/88:100 utvärderar sinorganisation och dess verksamhet. Interna utredningar be- Bil. 11 hövs för att ungdomsorganisationerna skall kunnautveckla sin verksamhet och växa sigstarka. Organisationen vet av egen erfarenhet atl denna verksamhet, isamma takt som bidragen har urholkats, har prioriterats bort. tror att det finns ett klart samband mellan dennegativa medlemsutvecklingen hos de idéburna organisationerna och avsaknadenav egna organisationsutredningar. vill att möjligheterna attfrigöra resurser till de ungdomsorganisationer som vill genomföra egnautredningar ses över. betonar att det ärviktigt att göra resultaten avforskningen förståeliga och lättillgängliga för föreningsledare. Delta är enmycket svår uppgift som måste beaktas speciellt, I över hälften av de inkomnaremissvaren avstyrks utredningens förslag omatt lägga över det lokala stödet till kommunerna. Det är framför allt kommunerna och organisationer kopplade till denkommunala verksamheten somtillstyrker utredningens förslag. Ett fåtal av de tillfrågade folkrörelsernatillstyrker förslaget. Av dem som avstyrker förslaget har ett antal angett alternativa förslag till utredningen. Engrupp anser atl stödet skall behållas och administreras enligt nuvarandeordning. En annan grupp anser att stödet böromvandlas till centralt stöd, innebärande att varjeriksorganisation själv förfogar över stödet och själv avgör hur man villanvända sig av detta. En tredje grupp anser att stödet skall utformas enligt detförslag som har lagt. Statskontoret Ullstyrker utredningens förslag,men finner det naturligt att man somett alternativ ungdomsrådet överväger möjligheten att uppdra ållänsstyrelserna att fördela det lokala statliga ungdomsstödet till kommunerna. Detta med anledning av de förslag tillsamordnad länsförvaltning som har utarbetats av bl, a. statskontoret och ivilka har behandlats hur länsförvaltningens ansvar för tillsyn av kommunalverksamhet mer generellt kan komma atl utformas inom ramen för huvuduppgiftenatt främja länets utveckling och framtid. framhåller att rådets syn pånuläget stämmer väl överens medutredarnas. anser dock inte att utredningens förslag om attgöra om det lokala bidraget till ett kommunalt bidrag är särskilt välbetänkt. Utredarna har själva pekat pånågra nackdelar. Rådet anserdessutom att det är onödigt atl byråkratisera bidraget på så sätt attytterligare en myndighetsnivå (kommunerna) hanterar bidraget. Särskilt med tanke på att staten i och med detta skulle inrättaett bidrag som man själv inte skullekunna påverka inriktning och användning av. som utredningen påpekar bristerna med nuvarandebidrag menar man att bidraget skulle bli mer ändamålsenligt om det fördeladesav kommunerna. Detta trots att kommunernamer och mer tenderar att lägga ut sitt stöd på just aktivitetsbidrag. Den lokala organisationen är enligt ungdomsrådet basen i ungdomsorga- 182 Det är i första hand där medlemmar engagerar sigoch deltar i Prop. 1987/88:100 olikaverksamheter. Därför skall del statliga lokala bidraget vara lika i hela Bil,-11 landet så att lokalorganisationerna kan bedriva en verksamhet.Bidraget skall också stimulera till atl utökaoch till att i viss mån utveckla verksamheten,ulan att för den skull styra innehållet. har mycket detaljerat angett dekrav man bör ställa påungdomsorganisationer som erhåller det lokala stödet, saml även angett ett antal kriterier som bör gälla för att erhålladetta bidrag. Inom rådet har även prioriteringar mellan olika åldersgrupperdiskuterats. Det kan finnas motiv för att ibland stimulera vissa åldersgrupper.Rådet anser det dock viktigare alt stödet utformas sä att inriktningenfår en mer långsiktig karaktär. Ettgenerellt bidrag bör heller inte vara allt för detalj reglerat. Rådet anser däremot att den nedre åldersgränsenbör sänkas till i likhet med förslaget till åldersintervall för centrala stödet.Prioriteringar av åldersgrupper och kön tror rådet görs bättre avkommunerna som har bättre möjlighet atl tahänsyn till de lokala förhållandena.Sänkningen av nedre åldersgränsenbedömer rådet kunna inrymmas i nuvarande anslagsram med tanke på atl antalet aktiviteter har minskat. Statensungdomsråd föreslår att lokalt bidrag utgår med dels grundbidrag lika för alla lokalavdelningar somgenomfört minst tio sammankomster godkända för statligt lokall bidrag -dels rörligt bidrag - baserat pä antaletgenomförda sammankomster. Inget minimikrav ställs därvid på antaletsammankomster. anser atl det är viktigt attdet centrala stödet kan utgå enligtsamma villkor över hela landet. Om man vill låta folkrörelserna ta ett ökat ansvar och vill visa dem förtroende, är detenligt styrelsens uppfattning bättreatl kanalisera den statliga bidragsgivningen via de centrala organisationerna, något som sker påidrottens område. Svenska kommunförbundets bedömning är att idagslägel bör nuvarande bidragskonstruktioni princip bibehållas. Om ett i och för sig väl motiverat förstärkt statligt slöd aktualiseras kommersamspelet med de lokala politiskaprioriteringarna i ett annat läge. Vid en sådan situation är förbundet berett att diskutera hur ett statligt stöd viakommunerna bör utformas. Föreningen tillstyrker,efter beaktande av redovisade för-och nackdelar, utredningens förslag om utbetalning av det lokala stödet via kommunerna. vill föreningen,mot bakgrund av vad som i utredningenredovisas beträffande urholkningen av det statliga stödet lill barn- ochungdomsorganisaUonerna, betona alt det nu är synnerligen angelägel med en reell förstärkning av detstatliga stödet till lokal barn-och ungdomsverksamhet. Svenska missionsförbundets ungdom anser att detlokala stödet också fortsättningsvisbör utbetalas via de centrala organisationerna. Förbundet anser att det i utredningens förslag dessutom intefinns några garantier för attföreningarna totalt sett får del av det lokala stödet. Risken att bidraget tillföreningarna minskar, både genom att statendrar ned bidraget till kommunerna ochatl kommunerna gör besparingar på den kommunala bidragsdelen, anser manvara uppenbar. anser all del statliga lokala aktivitelsstödet 183 bör fördelas som centraltstatligt stöd. Om detta inte blir aktuellt anser man Prop. 1987/88:100 attförslaget från statens ungdomsråds bidragsgrupp år att föredra framför Bil.11 en utbetalning till kommunerna. vändersig mol utredningens förslag om atlbidraget skall transfereras till kommunerna och därmed kunna användas fritt iresp, kommuns bidragssystem. Förslaget innebär att den lokala organisationen kommer all behandlasolika även när det gäller det statliga stödet. Handikapporganisationerna anser att det lokalaaktivitetsstödet bör ut betalas via organisationerna och inlevia kommunerna på grund av att handikappungdomsrörelsen sällan har direkt verksamhet. Han dikappungdomsföreningar/sektionerbedriver ofta verksamhet i län/re gioner. Ett förhöjt aktivitetsbidrag tillhandikappföreningar/sektioner be hövs på grund av förhöjda kostnader, i föreslår allriksorganisationerna själva skall fåvälja hur man vill ha stödet organiserat. Tekniskt kan man lösa det genom atl föranmäla önskemål tillbidragsgivaren. i Sverigeavstyrker utredningens förslag. Förbundetföreslår alt det ställiga stödet betalas via ungdomsorganisationernas centralainstanser. Förbundet föreslär i enlighet med statens ungdomsråds bidragsgrupp alt det lokala stödet delasi grundbidrag och rörligt bidrag ochatl den nedre åldersgränsen sänks till . Förbundet ungdom delar utredarens åsikt attdet lokala stödet bör handläggas påprimärkommunal nivå. Därigenom avlastas och riksorganisationerna somkontrollfunktionen underlättas.Bidraget bör emellertid betalas ut som tidigare efler antalet aktiviteteri resp, förening och således ej baseras på antalet lokala föreningar somerhåller kommunalt bidrag. i tror alt enbidragskonsiruktion med ett grundbidraglika för alla lokalavdelningar och ett rörligt bidrag baserat på antalet sammankomster skulle leda lill attorganisationer, ledda av ungdomar,i större utsträckning kommer all söka och kunna tillgodogöra sig bidraget, avstyrker bestämtutredningens förslag i vad avserkommunalisering av bidraget liksom föreningsantalet som grund för fördelning av bidraget. Riksidrottsförbundetförklarar sig sarntidigl berett att medverka i ett fortsatt arbete iavsikt att finna konstruktioner av bidraget,som på ett båttre säll än del nuvarande stimulerar tillverksamhet, är lätt atl hantera ochsamtidigt så rättvist som möjligt. är i princip positivt tilltanken atl kommunerna skall ansvara för att bidraget kommer denlokala verksamheten lill del. Främjan det anser vidare i likhet medutredningen att det statliga stödet till barn- och ungdomsverksamhet bör förstärkas.Vidare bör den undre åldersgrän sen för slöd sänkas. Däremotbiträder man inte utredningens förslag om atl bidraget skall ges till kommunernapå basis av antalet bidragsberättigade föreningar i kommunen. Enligt främjandet är aktiviteten den enda riktiga grunden för dimensionering avbidragen. Slutligen vill främjandet starkt stödja förslaget att det statliga stödet öronmärks och att det skallkunna 184 utläsasi den kommande budgeten. Risk föreligger att bidraget i Prop. 1987/88:100 annat stöd för att försvinna. Merpartenav de inkomna remissvaren stöder utredningens förslag om att det centralastödet skall indelas i ett grundstöd och i ett rörligt stöd. Däremot avvisasutredningens förslag om att del rörliga stödet skall baseras på antaletföreningar. Många av remissinstanserna har sneglat på del förslag som statensungdomsråd har avgivit och som innebär att det rörliga stödet baseras dels påantalet medlemmar, dels på antalet föreningar, Nägra remissinstanser har ävenföreslagit andra kriterier. anser att del inte är tillräckligtatt fördela det centrala bidraget enbart utifrån antalet lokalavdelningar.Dels år risken stor att lokalavdelningarna kan komma alt delas utifrånbidragstekniska skäl, dels riskeras att skillnaderna mellan organisationernakan komma atl bli oacceptabelt stora beroende på hur de valt att organiserasig. Enligt rådet skall bidraget göra det möjligt förorganisationen att bedriva en riksomfattande verksamhet. Det skall delsstimulera till atl erbjuda fler barnoch ungdomar att vara med i verksamheten, dels till alt utveckla verksamhetensinnehåll. Bidraget skall också utan att allt för mycket styra organisationenvara kopplat till organisationens storlek. har även här detaljerat angett ett antalkrav som bör ställas på ungdomsorganisationerna för att de skall få bidragetsamt även angett de kriterier som bör gälla för detta bidrag. Ungdomsrådetanser till skillnad från utredningen att bidraget bör fördelas ut pä flerakriterier för att minska organisationernas känslighet vid kraftiga upp- ochnedgångar inom ett kriterium. Rådet föreslår alt centralt bidrag i fortsättningenutgår med dels grundbidrag - lika belopp för alla organisationer - delsrörligt bidrag baserat dels på antalet bidragsgrundande medlemmar, dels påantalet bidragsgrundande lokalavdelningar. avstyrker utredningens förslag idenna del. Däremot är förbundet positivt till förslaget att det centralastödet läggs fast i treårsperioder och att eventuella förändringar skallmeddelas organisationerna minst ell år i förväg. kan inte Ullstyrka att detcentrala stödet helt skall baseras på antalet lokala föreningar.Bidragskonstruklionen skapar stor orättvisa mellan ungdomsorganisationerna. Föreningen finner det positivtatt målet med det centrala stödet är att stödja organisaUoner med aktiva lokalaföreningar. Vissa problem med anknytning till det nuvarande medlemsbegreppetfår även härigenom sin lösning. De tveksamheter som kan finnas med dennaförändrade bidragsgrund anser föreningen motverkas genom föreslagnaövergångsbestämmelser saml systemet med treåriga intervall för anslagsramarna. anser atl det centralastödet även fort sättningsvis bör innehålla ett grundbidrag och ell rörligt bidrag. anser dock att det röriigabidraget skall baseras både pä antalet medlem- Prop. 1987/88:100 mar och antalet lokalavdelningar. anser det fel att heltbortse från medlemskapet sombidragsgrundande faktor. Medlemskapet i en organisation måste anses som något väsentligt, ett ställningstagandeför en idé som man tror pä.Initiativet att bli och att förbli medlem måste premieras. Enligt förbundets mening borde det centrala stödet utgöras delsav ett fast grundbidrag, dels av ett rörligt bidrag som beriiknas både påmedlemstal och antal lokalföreningar. Med tanke på olikheter i kommunernasbidragsregler bör det inte varakommunalt stödda föreningar som är bidragsgmndande vid fördelning avcentralt stöd. Handikapporganisationerna föreslär atlhandikappungdomsrörelsen får ett förhöjt grundbidrag. Vidare föreslärman ett förhöjt rörligt bidrag, baserat päantalet medlemmar i handikappungdomsorganisationer, vilket kan stimulera tillinformationsverksamhet och ferieverksamhet. Ihälften av de inkomna remissvaren stöder man utredningens förslag om att demedel som finns anslagna för alkohol- och narkotikaupplysning lill ungdomsorganisationerna förs över till att ingåsom en förstärkning av det centrala statliga stödet till barn- ochungdomsorganisationerna. Ca en fjärdedel avde inkomna remissvaren anser att projektstöd bör finnas kvar men i begränsadomfattning i linje med utredningens förslag. Några föreslår att ett särskiltutvecklingsbidrag i stället inrättas, medan ett fåtal anser att allt så kallat projektstöd bör föras övertill det centrala stödet. avstyrker förslaget om överföring.Det aktuella beloppet, som endastskulle innebära en ringa förstärkning av det centrala stödet till organisationerna, ingår som ett väsentligt momenti den drogförebyggande verksamheten.Socialstyrelsen har för sin del utgått från att har förvaltat de aktuella medlen på ettrikligt sätt. Skulle det av någotskäl anses att medlen inte längre skall stå till ungdomsrådets disposition för hittillsvarande ändamål, bör de i ställetöverföras lill . anser alt det kan finnasanledning att i vissa fall ha specialriktade bidrag. Rådet anser ilikhet med utredningen att staten måste vara mycket restriktiv med den typen avstöd. Rådet anser det positivt att detspeciella stödet tillferieverksamheten avskaffats för att ge organisationerna större frihet vidanvändandet av statsbidragen. Även det speciella anslaget för droginformationbör avskaffas. Utifrån detta synsätt bör heller inga nya styrdaprojektbidrag inrättas ulan mycket starka motiv. För alt ungdomsorganisationerna skall kunna hävdasig i konkurrensen om ungdomarnas intressen måste de ständigt utveckla ochförnya sig. För att ta till vara alladessa idéer och för att förenkla något för dem som vill söka bidrag föreslår rådet att ett reguljärtutvecklingsbidrag inrättas. instämmer i utredningenssyn att projekt bidrag skall ha karaktären avtidsbegränsade bidrag avsedda för ett speci- 186 ellt ändamål: Projektbidrag som ej fyller de kriterierna bör föras överoch Prop. 1987/88:100 ingå i ordinarie grundslöd. tycker att det ärriktigt att projektstöd utbetalas förprojekt som är klart avgränsade i tiden. Av den anledningen kan man accepteraatt t. ex. De kristna samfundens nykterhetsrörelse inte skulle kunna få pengarregelbundet från som projektbidrag. Men man vill framhålla vikten av att barn- och ungdomsorganisationer arbetar för upplysning om alkohol- ochnarkotikabrukets negativa sidor.Förbundet utgår från att staten kommer att ställa medel till förfogande för ANT-information under andra budgetmbriker iframtiden. ställer sig bakomförslaget att slopa projektstödetför alkohol- och narkotikainformation om pengarna läggs på det centrala stödet. Förbundet anser att ettutvecklingsbidrag, så som statens ungdomsråds bidragsgrupp föreslår, ärav stor vikt, delarutredningens förslag att även stödetför information om alkohol och narkotika förs över till att ingå som enförstärkning av det centrala stödet. stöder utredningensförslag men förutsätter att ungdomsorganisaUonernaefter AN-medlens slopande har möjlighet att söka och erhålla projektstöd frånsocialstyrelsen för AN-upplysningsverk-samhet.Vidare anser man att införandet och permanentandet av ett ut-' vecklingsbidragär mycket viktigt för ungdomsorganisationernas framtid i ettföränderiigt samhälle. Handikapporganisationerna föreslår att ettprojektstöd inrättas där varje organisationhar möjlighet att profilera sig själv och kan utvecklas efter egnaförutsättningar. Projektstödet får inte innebära att staten styr ungdomsorganisationernasverksamhet. 13 13 14 14 Översikt A. m. m. 1 ,/ow/flgÄän/fl 2 Lanlbruksråd,/öw/agi<://7i7flg 3 Utredningar m, m,,reservationsanslag 4 Extra utgifter,reservationsanslag Prop.1987/88:100 Bil. B.Jordbrukets rationalisering m. m. 1 Lanlbmksstyrelsen, rawo/),j/ag 62 102000 2 Lantbruksnämnderna, ;-fl/;!fl«,5/ng 236665 000 3 Bidrag till jordbrukelsrationalisering, m, m,, förslagsanslag 40000000 4 Markförvärv för jordbruketsrationalisering, reservationsanslag 1000 5 Täckande av förluster på grund avstatlig kreditgaranti , förslagsanslag 20000 000 6 Bidrag lill trädgårdsnäringensrationalisering, m, m,, förslagsanslag 1900 000 7 Stöd lill innehavare avfjällägenheter m, m,, reservationsanslag 1700 000 27 8 Särskildaåtgärder för jordbruket i norra , 9 Främjande av rennäringen, re5ervfl//on5anä/ag 25 369000 10 Ersättningar pä grund av radioaktivt nedfall, 31 I Statens jordbrtiksnåmnd,jörslagsanslag 28097000 förslagsanslag 2 681 000 32 3 Prisreglerande åtgärderpåjordbrukets område, förslagsanslag 2 191 671 000 35 4 Inköp av livsmedel m, m, förberedskapslagring, reservationsanslag 8 300 000 35 5 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m, m.,förslagsanslag 143 669000 36 6 Prisstöd till jordbruket i norra , förslagsanslag 525 000 000 37 7 Bidrag till permanentskördeskadeskydd 1000 38 8 Administration av permanentskördeskadeskydd m.m.,förslagsanslag 800000 2 Skogsvårdsstyrelserna,förslagsanslag 3 Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter, förslagsanslag 4 Skogsvårdsstyrelserna: Frö-och plantverksamhet, förslagsanslag 5 Skogsvårdsstyrelserna:Investeringar, reservationsanslag Bidragtill skogsvård m. m., förslagsanslag Stöd till byggande av skogsvågar,förslagsanslag Främjande av skogsvärd m, m,, reservationsanslag Bidrag tilltrygghetsförsäkring för skogsbrukare, reservationsanslag 1987/88:100 Bil. 49 50 51 51 ,förslagsanslag 39 147000 Fiskenämnderna,/ör5/a,ya«i/flg 9583000 Främjandeav fiskerinäringen, reservationsanslag 2 263 000 Bidraglill fiskehamnar m, m., förslagsanslag 4424000 Isbrytarhjälpåt fiskarbefolkningen,/öri/agioni/ag I 000 BidragUll fiskets rationalisering m.m., Låntill fiskerinäringen, reservationsanslag 50000000 Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till fiske,förslagsanslag 1000 Prisreglerandeåtgärder på fiskets område, Ersättningför intrång i enskild fiskerätt m, m,, Bidragtill fiskevård m, m,, reservationsanslag 5 119000 56 F. Livsmedelskontrollm. 56 1 ,/örj/agifl«i/flg 67030000 57 2 Täckande av vissa kostnaderför köttbesiktning m.m,,förslagsanslag 1 000 58 3 Statens veterinärmedicinska anstalt:Uppdrags- verksamhet,/ör5/a,yfl/j5-/og 1000 59 4 Bidrag till statens veterinärmedicinskaanstalt, 59 5 Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet, 60 6 Bidrag till statens utsädeskontroll, 61 7 Bekämpande av växtsjukdomar och smittsamma husdjurssjukdomar,/öw/agiflrts/ög 7 250000 62 8 Lantbrukskemisk laboratorieverksamhet,