prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Emellertid förses det med långtgående övergångsbestämmelsertill skydd för i första hand äldre och medelålders kvinnor. Alla kvinnor somvid ikraftträdandet redan uppbär änkepension enligt nuvarande regler behållerdenna rätt ograverad också därefter. Även andra gifta kvinnor som vidikraftträdandet är eller äldre omfattas fullt ut av hitillsvarandeänkepensionering om de blir änkor efter den nya lagstiftningens ikraftträdande.Ett fortsatt skydd enligt den nu gällande änkepensioneringen ges också giftakvinnor som är i ålder när det nya systemet införs. För dessa kvinnorskall dock enligt särskilda regler kunna göras en samordning mellanänkepensionen och egen ålderspension från ATP fr.o.m. . Slutligenfår gifta kvinnor som är och som då omfattasav riskskyddet inom nuvarande änkepensionering behålla den rätt tillänkepension som genom deras män "intjänats" före de nya reglernas ikraftträdande.Dessa kvinnor kan dessutom få pension enligt det nya systemet. En samordninggörs för de här berörda kvinnorna mellan änkepensionen och de nya förmånernasamt dessutom med egen ålderspension från ATP. En motsvarande reformering föresläs äga rum av arbetsskadeförsäkringensefterlevandeförmåner. De särskilda folkpensionsförmånerna hustrutillägg ochbarntillägg föreslås avvecklade efter en övergångstid. Förslag till reformerad efterlevandepensionering Barn, som förlorat en av eller båda sina föräldrar,erhåller barnpension från folk- och tilläggspensioneringen. Pensionsrätt tillkommer liksom den avlidnes biologiska barn och 247 adoptivbarn.Den utvidgningen föreslås av personkretsen att rätt till barnpen- Prop.1987/88:171 sion tillförsäkras även utländska barn som tagits emot i iadoptions- Bilaga 1 syfte om någon av de tilltänkta adoptivföräldrarnaskulle avlida innan adopfionen rättsligt genomförts. Kvalifikationstidenför utländska barns rätt till folkpension i form av barnpension föreslås sänktfrån till sex månaders bosättning i . Engemensam övre åldersgräns föreslås gälla för folkpension och ATP. Somhuvudregel utges barnpension fram t.o.m. den månad då barnet fyller . Ombarnet därefter bedriver studier på grund- eller gymnasieskolenivå utbetalasbarnpension så länge studierna fortgår, dock längst t.o.m. juni månad det år dåbarnet fyller . Inomfolkpensioneringen föreslås nuvarande nivåer i huvudsak oförändrade. Tillföljd av bl.a. de ändrade beräkningsgrunderna för basbeloppet och som enparallell till det fattade beslutet härom när det gällerbidragsförskott föreslås dock en anpassning av procentsatserna för folkpensioni form av barnpension. Barnpension föreslås utgå för barn som förlorat en avsina föräldrar på en grundnivå om av basbeloppet och en garantinivå om av basbeloppet. Liksom görs avräkning krona för krona frångarantinivån ned till som lägst grundnivån mot tilläggspension i form av barnpensiontill barnet. Någon avräkning gentemot efterlevandepension till den kvarlevandeföräldern (som sker med hänsyn till änkepension till kvinna som sammanbormed barnet) föreslås dock inte göras inom ramen för den reformeradeefterlevandepensioneringen. Ärbarnet med barnpension berättigat till bidragsförskott föreslås att garantivniånhöjs från nuvarande till av basbeloppet. Vi föreslår även attbidragsförskottet i dessa fall höjs från till avbasbeloppet. Likaså föreslås att bidragsförskott skall utgöra avbasbeloppet även i fall då det utbetalas i förhållande till båda föräldrarna,dvs. sammanlagt av basbeloppet. Tillbarn som förlorat båda sina föräldrar föreslås att barnpension skall utbetalaspå en grundnivå om av basbelopet. För dessa barn föreslås en höjning avgarantinivån i förhållande till vardera föräldern från till avbasbeloppet. Barnet garanteras alltså härigenom en sammanlagd pension om lägst80 % av basbeloppet. Inomtilläggspensioneringen föreslås barnpensionen för ett barn alltid utgöra 30 %av den avlidnes beräknade pension. Till skillnad från nu bör detta belopp utgesäven om pension utbetalas till en vuxen efterlevande. Om den avlidneefterlämnar flera pensionsberättigade barn, bör barnpensionen öka (motför närvarande ) för varje barn utöver det första och det sammanlagdabarnpensionsbeloppet fördelas lika mellan barnen. Härigenom fillgodoses enönskan att förstärka det ekonomiska stödet för efterlevande barn iflerbarnsfamiljer. Barnsom förlorat båda sina föräldrar föreslås kunna uppbära barnpension fråntilläggspensioneringen efter dem båda (utges enbart den högstapensionen till sådana barn). Nuvaranderegler för beskattning av barnpension föreslås oförändrade. Barnpension böralltså åven fortsättningsvis utgöra skattepliktig inkomst för barnet. Somen nyhet föreslås en särskild begränsningsregel av innebörd att det efter en avliden aldrig skall kunna utbetalastilläggspension i form av Prop. 1987/88:171 barnpension ochefterlevandepension till vuxen med högre sammanlagt Bilaga 1 belopp än vadsom motsvarar den avlidnes egenpension. Förmåner till vuxna efterlevande Till vuxna efterlevande föreslås under särskildaförutsättningar kunna utges efterlevandepension i form av omställningspensionoch särskild efterlevandepension. Dessa utbetalas från både folk- ochtilläggspensioneringen enligt i princip helt överensstämmande regler. Rätt tillpension tillkommer män och kvinnor på identiska villkor. "Den personkrets som ges rätt fillefterlevandepension föreslås i första hand utgöras av efterlevande make. Medmake skall dock likställas sådan man eller kvinna som stadigvarande sammanboddemed den avlidne vid fidpunkten för dödsfallet och som varit gift medeller som har eller har haft eller väntar barn med den avlidne. En allmänförutsättning för rätt till efterlevandepension föreslås vara att parterna -gifta eller ej - stadigvarande sammanbodde med varandra vid fidpunkten fördödsfallet.Generellt föreslås gälla en övre åldersgräns förefterlevandepensionen vid . Om den efterlevande är äldre utges alltså inteomställningspension eller särskild efterlevandepension. Någon nedre åldersgränsfinns däremot inte. Efterlevande män och kvinnor som inte fyllt föreslåsfå rätt till omställningspension under en viss fid efter dödsfallet. För rätttill pensionen föreslås gälla att parterna - förutom att de sammanbodde stadigvarandevid tidpunkten för dödsfallet - hade bott tillsammans oavbrutet avminst fram till dödsfallet eller att de vid dödsfallet stadigvarandesammanbodde med barn som stod under vårdnad av makarna eller enav dem. Omställningspensionen föreslås utgå av ett åromedelbart efter dödsfallet till alla som uppfyller de nämnda villkoren. Om den efterlevande efter ettårsperiodens utgång harvårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn som inte har fyllt , föreslåsomstållningspensionen kunna utbetalas . Den utges dåfortlöpande fram till dess det yngsta barnet fyller . Rätten till omställningspension för föriängd tid föreslåsupphöra om den efterlevande ingår nytt äktenskap eller stadigvarande sammanbormed någon med vilken den efterlevande tidigare varit gift eller har eller harhaft barn. Rätten till den ettåriga omställningspensionen påverkas däremot inteav omgifte e.d. Följande nivåer föreslås för omställningspensionen. Inomfolkpensioneringen utges pensionen med ett årsbelopp motsvarande avbasbeloppet. Den förhöjs i förekommande fall med pensionstillskott om maximalt48 % av basbeloppet för år räknat. Den efterlevande garanteras härigenomomställningspension med av basbeloppet (. och filläggsbeloppet ). samma regler som för ålderspension och nuvarandeänkepension kommunalt Prop. 1987/88:171 bostadstillägg till den som uppbär omställningspension.Vidare föreslås att Bilaga 1 omställningspension skall medföra rätt tillextra avdrag vid inkomstbeskattningen. Inom ATP föreslås omstållningspensionen utgöra av denavlidnes egenpension i de fall då det finns även barnpensionsberättigat barnoch av egenpensionen i andra fall. Dessa nivåer inom folk- och tilläggspensioneringen gällersåväl för den ettåriga pensionen som för pension för förlängd tid.Omställningspensionen påverkas inte av den efterlevandes andra inkomster ellerav sociala förmåner. Efterlevande män och kvinnor som vid makens bortgångsaknar ett förvärvsarbete som ger dem en tillräcklig inkomst bör i principalltid ges möjlighet att genomgå erforderlig utbildning eller få hjälp attkomma in i förvärvslivet - eller utöka sin arbetsinsats - genom åtgärder på detarbetsmarknadspolitiska området. I sådana fall kan den efterlevande på sammavillkor som andra arbetssökande få ekonomiskt stöd i form av t.ex.utbildningsbidrag, vuxenstudiebidrag eller-om villkoren härför är uppfyllda -arbetslöshetsstöd. Emellertid måste man enligt pensionsberedningens meningräkna med att det kommer att finnas en grupp änkor och änklingar för vilkabehovet av ekonomiskt stöd inte blir tillgodosett på dessa vägar. En anledninghärtill kan vara att den efterlevande kommit upp eller att arbetensaknas på bostadsorten. En annan orsak kan vara att den efterlevandeshälsotillstånd är sådant att det - trots att förtidspension inte kan beviljas -är osannolikt att han eller hon skall kunna erhålla ett förvärvsarbete sorriger en tillräcklig inkomst. I fall av detta slag är det påkallat att ansvaretför att tillgodose den efterlevandes behov av ekonomiskt stöd för kortare ellerlängre tid åvilar efterlevandepensioneringen inom den allmänna försäkringen. Sådana efterlevande som inte kan försörja sig genom egetarbete och inte heller har ålderspension, förtidspension eller samhällsstöd iarman form föreslås därför kunna få rätt till fortsatt efterlevandepension iform av särskild efterlevandepension. Sådan pension föreslås kunna utgå förtiden efter det att rätten till omställningspension bortfallit och fram tilldess den efterlevande får en fast fot i förvärvslivet eller uppnår älder. Berättigade till särskild efterlevandepension torde iförsta hand bli änkor och änklingar som varit hemarbetande under en längre tidföre dödsfallet och som har bristande utbildning och yrkesvana. Härtill torde imånga fall komma sådana faktorer som nedsatt hälsa eller högre ålder. Särskildbetydelse torde pensionen komma att få för efterlevande som är bosatta på ortermed få arbetstillfällen och beträffande vilka man - med hänsyn till ålder,bosättningsförhållanden och personliga omständigheter i övrigt - inte skäligenkan ifrågasätta att de skall flytta till annnan ort där arbete kan finnas. Som grundläggande villkor för rätten till särskildefterlevandepension - Den efterlevande mannen eller kvinnan måste Prop. 1987/88:171uppfylla kraven för rätt fill omställningspension, dvs. äktenskapBilaga 1 (eller sammanboende enligt likställighetsregeln) och stadigvarandesammanboende alternativt vård om barn . Vidare måste den efterlevandesmöjligheter att bereda sig inkomst av arbete vara nedsatta med minst hälften.Grunden härtill skall vara arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa ellerannan därmed jämförlig orsak. Bedömningen av förvärvsmöjligheternasnedsättning bör göras under hänsynstagande till den efterlevandes möjligheteratt bereda sig inkomst genom sådant arbete som motsvarar hans eller henneskrafter och färdigheter och som rimligen kan begäras av honom eller henne.Härvid bör beaktas den efterlevandes utbildning och tidigare verksamhet samtålder, bosättningsförhållanden och andra därmed jämförliga omständigheter. Densom har rätt till pensionen bör, i förekommande fall, beredas hjälp i syfte attförbättra försörjningsmöjligheterna. Om skäl föreligger att den efterlevandegenomgår viss utbildning eller deltar i viss arbetsmarknadspolitisk åtgärd,bör - i samarbete med bl.a. arbetsmarknadsmyndigheterna -därför tillses attsådan kommer till stånd. En principiell skyldighet bör finnas för denefterlevande att medverka vid sådana åtgärder som kan vara påkallade för attförbättra förvärvsmöjligheterna. I vilken utsträckning det kan vara aktuelltatt kräva detta får dock givetvis bedömas med beaktande av det meningsfullahäri. Hänsyn bör härvid tas till den efterlevandes personliga förutsättningarsom ålder, fidigare utbildning och verksamhet samt bosättnings- ochfamiljeförhållanden. Särskildefterlevandepension föreslås kunna utges som hel pension eller - i kombinationmed deltidsarbete - som två tredjedels eller halv pension. Hel efterlevandepensionföreslås utgå på samma nivåer som omstållningspensionen, dvs. avbasbeloppet i folkpension, samt kunna förhöjas med pensionstillskott ochkommunalt bostadstillägg och medföra rätt till extra , avdrag vidbeskattningen. Inom ATP utges särskild efterlevandepension med 40 resp. avden avlidnes egenpension. Omden efterlevande och för samma nedsättning avförvärvsmöjligheterna har rätt fill förtidspension eller till sjukpenning elleregenlivränta från arbetsskadeförsäkringen, utges inte särskild efterlevandepension.Är den efterlevande berättigad fill arbetslöshetsstöd, utbildningsbidrag,vuxenstudiebidrag eller delpension, utbetalas den särskilda efterlevandepensionenbara i den mån som den överstiger den andra förmånen. Den som har hel särskildefterlevandepension har inte rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL). Till den som uppbär partiell efterlevandepension kanutbetalas sjukpenning enligt AFL grundad på inkomsterna av deltidsarbete. Pensionendras in vid omgifte e.d. enligt sarnma regler som beträffandeomställningspension för förlängd tid. Särskildefterlevandepension utges inom såväl folk- och tilläggspensioneringen enbarttill efterlevande som är bosatta i . Möjlighet till dispens skall dockfinnas i vissa fall. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Det nya systemet för efterlevandepension föreslås gällasom huvudregel om dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. Har dödsfalletskett tillämpas äldre regler för barn- och änkepension ävenfortsättningsvis. Från denna huvudprincip föreslår pensionsberedningen dockrätt omfattande undantag. I fråga om barnpension föreslås sålunda att de nyaåldersgränserna i princip skall gälla även för barn som beviljats barnpensionföre ikraftträdandet. Också den sänkta kvalifikationstiden för utländska barnsrätt till barnpension från folkpensioneringen vid bosättning i föreslåsbli tillämpad även i situationer då dödsfallet inträffat före ikraftträdandet.Likaså föreslås att de nya nivåerna för barnpension inom folkpensioneringen(och för bidragsförskott) skall gälla även för barn som beviljats sådan pension(resp. bidragsförskott) före . Om änkepension enligthittillsvarande regler utbetalas efter den avlidne, bör dock avräkning frånbarnpensionens garantinivå göras med hänsyn till sådan änkepension även efterikraftträdandet. Beträffande ATP föreslås dock huvudregeln gälla. Dettainnebär att de nya kompensationsgraderna för barnpension bör tillämpas enbart isituationer då dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. Här föreslåsdessutom - för att hindra överkompensation åt en och samma familj - attnuvarande regler skall gälla även i situationer då dödsfallet inträffar efterikraftträdandet om det efter den avlidne utges änkepension enligthittillsvarande bestämmelser med stöd av de övergångsregler som föreslås på detområdet (se nedan). Även för föräldralösa barn bör huvudregeln tillämpas,vilket betyder att de kan uppbära barnpension från ATP efter båda föråldrarnaenbart under förutsättning att en av eller båda föråldrarna avlider efterikraftträdandet. I fråga om vuxna efterlevande föreslås att alla änkor somvid ikraftträdandet har rätl änkepension skall ha kvar rätten härtillockså därefter. Pensionsrätten för dessa änkor följer helt nuvarande reglerfram till dess kvinnan avlider. Någon samordning med egenpension från ATP görsalltså inte. Rätt till änkepension enligt hittillsvarande reglerföreslås tillkomma även kvinnor som bhr änkor först efter ikraftträdandet underförutsättning att de har fyllt före , dvs. år födda år1943 eller tidigare. En ytterligare förutsättning för att dessa kvinnor skallkunna beviljas änkepension föreslås vara att de vid utgången av vargifta med den man som sedermera avlidit (såvitt gäller ATP och folkpension)eller att de då såsom ogifta sammanbodde med mannen under sådana förhållandensom grundar rätt till änkepension från folkpensioneringen (beträffandefolkpension i form av änkepension). Till dessa kvinnor, som alltså är födda ellertidigare, utbetalas/raw tdl dess kvinnan fyller (om hon var yngre viddödsfallet) inom både folk-och tilläggspensioneringen änkepension helt enligtde nuvarande reglerna. I fråga om dessa kvinnors rätt till änkepension från ATPför tiden efter 252 fyllda (dvs. för änkor som vid dödsfallet uppnåttdenna ålder eller som Prop. 1987/88:171 gjort detta efter det attänkepension började utbetalas) förslås i viss Bilaga 1 mån skilda reglerberoende på när kvinnan är född. För kvinnor som är födda eller tidigare, dvs. somär eller äldre vid det nya systemets införande, innebär förslaget attnuvarande regler för änkepension har fortsatt tillämpning i full utsträckningockså efter det att kvinnan uppnått den allmänna pensionsåldern. Dessa kvinnorskall alltså såsom änkor kunna uppbära såväl en ograverad änkepension enligthittillsvarande regler som egen ålderspension från ATP. För kvinnor som är födda under något av ,dvs. som är i åldern vid ikraftträdandet av det reformeraderegelsystemet, föreslås att det fr.o.m. det att kvinnan börjar uppbära egenålderspension från tilläggspensioneringen eller fyller i princip skallske en samordning mellan denna ålderspension och den änkepension från ATP somkan utges till kvinnan efter den avlidne mannen med stöd av de här föreslagnaövergångsbestämmelserna. Denna samordning görs krona för krona och innebär attänkepensionen utbetalas bara i den mån som den beloppsmässigt överstiger egenpensionen.Emellertid garanteras kvinnan alltid en sammanlagd tilläggspension sommotsvarar av summan av den avlidne mannens och kvinnans egenpensioner.Änkepensionen kan dock aldrig utges med högre belopp än vad kvinnan skulle hafått om nuvarande regler hade tillämpats fullt ut (av mannens egenpension,om barnpension inte utges ). För yngre kvinnor, dvs. de som är födda är 1944 ellersenare, liksom för äldre kvinnor utan rätt till ånkepension enligt de ovanföreslagna övergångsreglerna bör det nya regelsystemet tillämpas i situationerdå dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. För kvinnor som vid ikraftträdandet är yngre än 45 årföreslås dessutom särskilda övergångsregler med syfte att ge dem en fortsatträtt till hela eller del av den änkepension från ATP som de skulle ha fått ommannen hade avlidit för ikraftträdandet. Dessa övergångsregleravser alla kvinnor som vid ikraftträdandet är utan någon nedreåldersgräns. En förutsättning är dock att kvinnan vid utgången av årgift och då uppfyller villkoren för rätt till änkepension inom ATP, dvs. attantingen äktenskapet då bestått eller att hon då har barngemensamt med maken. Mannens ålder är däremot utan betydelse i sammanhanget.Den rätt som en kvinna i denna situation tillförsäkras är att hon kan beviljasänkepension från ATP av viss storlek om och när mannen skulle avlida, underförutsättning att äktenskapet då fortfarande består. Denna framtida änkepensionmotsvarar storleksmässigt hela eller viss andel av den änkepension som skulleha utbetalats om mannen hade avlidit vid utgången av . Änkepensionenberäknas- med tillämpning av 30- och 15-årsreglerna - på grundval av de år medpensionspoäng och storleken av dessa som mannen förvärvat förereformens ikraftträdande. Däremot tas inte hänsyn därefter, dvs. några antagandepoångläggs inte till grund för pensionen. För att undvika att alltför små pensionerbetalas ut, krävs med ATP-poäng före ikraftträdandet av reformen. Lägsta belopp som utbetalas blir härigenom 1/10 av enoreducerad änkepen- Prop. 1987/88:171 sion. Denna särskilda övergångsregel inom ATP föreslåskompletterad med en motsvarande övergångsbestämmelse såvitt gällerfolkpensioneringen. Den innebär att kvinnor, som är vidreformens ikraftträdande, under vissa förutsättningar kan ges rätt till även enhel eller del av en hel folkpension i form av änkepension. Folkpensionen utgesi princip med samma andel av oreducerad pension som tilläggspensionen.Förutsättningar härför är att kvinnan vid ikraftträdandet av det nya regelsystmetuppfyller villkoren för rätt till folkpension i form av änkepension, dvs. atthon då antingen fyllt och varit gift med mannen under ellerockså har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn under ålder.Motsvarande rätt föreligger för en kvinna som då såsom ogift stadigvarandesammanbor med en ogift man och som uppfyller villkoren i folkpensioneringenslikställighetsregel och övriga krav för rätt till änkepension. För bl.a. dennakategori finns inte något ATP att anknyta till. I dessa fall får beräkningendärför göras på grundval av en fiktiv tilläggspension i form av änkepension.Folkpensionen utbetalas bara i de fall då mannen avlider innnan kvinnan fyllt65 år och utges längst fram till dess kvinnan uppnår denna ålder. Den kvotdel(i regel 30-delar enligt vad som utges i ATP) med vilken folkpensionenutbetalas beräknas i förhållande till den änkepension från folkpensioneringensom kvinnan skulle ha fått om de nu gällande reglerna hade tillämpats. De kvinnor - födda är 1944 eller senare - som berörs avdessa särskilda övergångsregler torde regelmässigt bli berättigade också tillomställningspension eller och i vissa fall även tillsärskild efterlevandepension, om mannen skulle avlida innan de fyllt . Föratt undvika dubbelkompensation föreslås därför att änkepensionen alltid skallsamordnas krona för krona med omställningspension och särskild efterlevandepension.Även med ålderspension från ATP skall enligt förslaget göras en samordning avsådan änkepension från ATP som här avses. För efterlevande män föreslås huvudregeln gälla att rätttill efterlevandepension förutsätter att dödsfallet inträffar efterikraftträdandet. Har hustrun avlidit utges alltså inga förmåner. Efterlevandeförmånerna inom arbetsskadeförsäkringenföreslås refomerade enligt samma principer som för den allmänna pensioneringen.Detta innebär bl.a. att änkelivräntorna inom arbetsskadeförsäkringen successivt- med motsvarande övergångsregler som för reformeringen av efterlevandepensioneringen- avvecklas och ersätts med omställningslivräntor och särskilda efterlevandelivräntor,som utges på lika villkor till män och kvinnor. Reglerna för dessa nya formerav efterlevandelivränta föreslås utformade efter förebild av motsvarandeförmåner inom den allmänna pensioneringen. Nuvarande ordning med något högrenivåer skall dock kvarstå. barnlivräntorjusteras så att de båttre överensstämmer med det för barnpen- sioneringen föreslagna regelsystemet, bl.a. såvitt gällerpersonkrets, övre Prop. 1987/88:171 åldersgräns och samordning med livränta fill vuxen efterlevande. Nuvarande möjligheter för frånskilda kvinnor och förföräldrar till den avlidne att erhålla efterlevandelivränta föreslås bliavskaffade. Den särskilda folkpensionsförmånen hustrutillägg, som är inkomstprövad,kan utges till kvinna som är gift med en ålders- eller förtidspensionerad manoch som själv - enligt huvudregeln - är i åldern . Denna förmån ärliksom änkepensioneringen uppbyggd med utgångspunkt från en äldre tidsfamiljemönster och arbetsfördelning mellan makar. Behovet av hustrutillägg harockså minskat till följd av införandet av pensionstillskotten, utbyggnaden avbostadsstödet till pensionärer och genomförandet av den allmännatilläggspensioneringen. Mot bakgrund härav föreslås att hustrutillägget successivtskall avvecklas. De kvinnor som vid ikraftträdandet av de nya reglerna den 1januari 1989 redan uppbär hustrutillägg bör dock ha rätt till detta ocksåfortsättningsvis. Vidare föreslås att kvinnor skall kunna nybeviljashustrutillägg också efter ikraftträdandet under förutsättning att de den 1 januari1989 är eller äldre, dvs. födda eller tidigare.