prop · GB0348 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:48 omberäkning av låneunderlag för bostäder m. m. Regeringen förelägger vad som tagits upp ibifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder ochde ändamäl som framgär av föredragandens hemställan. I propositionen behandlas förslag från en arbetsgrupp inomregeringskansliet om ändringar i den schablonmetod som används för all beräknaproduk-Uonskostnader för bostäder m. m. I fräga om byggkostnader och byggherrekostnader m. m.skall förslaget granskas ytterligare inom . I avvaktan pådenna granskning höjs nu gällande schablonbelopp . I fräga om tomt- och gmndberedningskostnader föreslås altdet nuvarande beloppet, som är gemensamt för kommimens och byggherrenskostnader, delas upp sä att kosmadsansvaret blir klarare. De s. k. lägesiilläggen för höga markpriser slopas efteren treårig över-gängsperiod. Regionala kosmadsskillnader i byggandet föresläs beaktaspå ett nytt sätt i schablonmetoden. Vid ombyggnad begränsas den s. k. ingängsvärdebelåningen. Statsfinansielll innebär dessa förslag sammantaget detförsta året att statens utgifter ökar med 75 milj. kr. Slufiigen föreslås att räntebidragen i fråga omunderliggande kredit skall grundas pä att lånet amorteras i en viss bestämdtakt. Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 29 oktober1987 Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , , , , S. ,, , , R. , , , , ,, G. , , Proposition om beräkning av låneunderlag för bostäder m. m. Län och räntebidrag vid ny- och ombyggnad av bostadshusbestäms med utgångspunkt i ett läneunderlag. Räntebidrag lämnas i princip tillkosmadema för ränta på lån inom lånevmderlageL Läneunderlaget, som skall motsvara kosmadema för attuppföra eller bygga om huset, fastställdes vid nybyggnad tidigare helt medutgångspunkt i beräknade kostnader. infördes produktionskostaadsanpassadbelåning (pk-belåning) vid nybyggnad av hyres- och bostadsrältshus som upphandlatsi konkurrens (prop. 1979/80:100 bil. 16, CU 22, rskr 240). Tillämpningsområdethar sedermera vidgats till att gälla även konkurrens-upphandlade säljarbyggdaegnahem. Dessutom godtas numera även vissa förhandlingsentreprenader. Pk-belåningen innebär att låneunderlaget skall motsvarafaktiska produktionskostnader enligt anbud med skäligt tillägg för kostnadersom inte omfattas av anbudet, t. ex. byggherrekosmader, räntor, kostnader för råmarkoch anslutningsavgifter. Ocksä de beräknade kosmadema redovisas i låneärendet,men de användes lill endast som utgångspunkt för länsbostadsnämndens kosmadsprövning.Den innebär i princip atl lån inle får lämnas om den faktiskaproduktionskostnaden är väsenfiigt högre än den beräknade. En redogörelse för nuvarande melod att beräkna produktionskosmadervid nybyggnad bör fogas protokollet i delta ärende som bilaga 1. Pk-belåningen och kostnadsprövningen har modifierats fr.o. m. den 13 febmari 1986 (prop. 1985/86:95, BoU 13, rskr 171). Pk-belåningenkompletterades då med den s.k. ränlebidragstrappan. För hjres- och bostadsrältshusinnebär ändringama att helt räntebidrag numera lämnas för lån inom av deberäknade kostnaderna. För län av de beräknade kostnademalämnas ett reducerat räntebidrag. Låneunderlagel för pk-belånade projekt ärmaximerat till av de beräknade kosmadema. Överskjutande kostnader får fmansieraspå den öppna kredilmarknaden. Vid kostnadsprövningen skall enligt regeringensbestämmelser produktionsförhållandena och projektets kvalitet beaktas. modifieringar av pk-belåningeninnebär bl. a. att metoden för Prop. 1987/88:48 beräkning avproduktionskostnader har fått ökad belydelse för räntebidragens storlek ienskilda låneärenden. En förutsättning för att utformningen av nya hus inteskall styras av beräkningsmetoden är att den på ett rättvisande sätt återsjjeglarkostnadema för olika utföranden. Vidare bör metoden främja ett byggande med högkvalitet En arbetsgmpp inom har i departementspromemorian (DsBo 1987:3) Förenklade metoder att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlagför bostäder redovisat förslag fill förändringar av beräkningsmetoden m. m. Ensammanfattning av promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En sammanstälkiing avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Idet följande kommer jag att ta upp flertalet av de frågor som arbetsgruppenhar behandlat och ge min syn på arbetsgmppens förslag. Det ankommer påregeringen alt besluta om beräkningsmetoden inom ramen för de allmänna gmndersom har fastställt. I huvudsak gäller att metodenskall vara kostnadsanpassad (prop. 1977/78:93, CU 28, rskr 265). Vissa av defrågor som jag tar upp i det följande kräver dock stälhiingslaganden frånriksdagen. Detta gäller de förslag som jag redovisar om regionala kosmadsskillnader(avsnitt 2.4) och om räntebidrag och lån för det s. k. ingångsvärdet vidombyggnad (avsnitt 4). Medanledning av en skrivelse från behandlar jag slutligen fråganom schabloner för amortering av imderliggande kredit vid beräkning avräntebidrag (avsnitt 6). 2 Metoden för beräkning av produktionskostnader förbostäder m. m. Denberäknade byggkosmaden bestäms av grundbelopp per lägenhet ocholika tillägg till gnmdbeloppen. Grundbeloppenfaslslälls av regeringen. I praktiken anger de en kosmads-ram för en uppdelningav grundbeloppen som görs av bosladsslyrelsen. I bostadsstyrelsensvärderingsmetod är grundbeloppet uppdelat i belopp för yta, yttervägg, trappaoch lägenhet. Bosladsslyrelsen kan öka eller minska grundbeloppen omutformningen av elt hus avviker från vissa normala fömtsättningar. Bostadsstyrelsenfår fastställa tillägg tiU grundbelopp för följande ändamål: 2 anläggning för värme ochvarmvatten, 3 engångsavgift för elektriskenergi, 6 balkong och altan, 7 extra värmeisolering. 1 extra ljudisolering, Prop. 2 hobbyrum som inte ingär ivåningsyta, 10 maskinell anordning förventilation, 12 maskinell utrustning förgemensam tvättstuga, 13 lägenhetsutrustning för tvättoch torkning, 14 extra stor kyl och frys, 16 individuell mätning avvarmvatten m. m., 17 åtgärd som minskar husets driftkostaaderoch 18 extra kostnader som beror påatt man bygger i saneringsomräde (sane-ringstiUägg). Beloppenuttrycks i prisläget vid ingången av . De omräknas fill aktuelltprisläge med hjälp av en tidskoefficient. Den fastställs av bostadsstyrelsenpå grundval av stafistiska centralbyråns faktorprisindex för gmpp-byggda småhusexkl. löneglidning och efter avdrag för en beräknad rationalisering motsvarande0,. Arbetsgmppensförslag till metod för beräkning av byggkosmader innehåller ca 30schablonbelopp hänförliga till olika fiinktioner samt till husets stomme inkl.tak och yttervägg: Till dessa belopp kan komma vissa tilläggsbelopp. Förslagetinnebär också bl. a. att kraven på utgångsstandard ställs högre än i dagensmetod. Remissinstansemaär övervägande positiva till förslaget. Reduceringen av antalet schabloneruppfattas i allmänhet som en förenkling. Flera instanser menar att denföreslagna metoden kan medföra kvalitativa förbättringar. En delremissinstanser ger uttryck för önskemål om ytterligare utveckling av utgångsstandarden. Denegativa remissinstansema framhåller däremot att etl färre antal schabloner isig inte ger en enklare melod. Flera remissinstanser anser att förslaget ifråga om låntagarbyggda egnahem iimebär en överkompensation som styr mol storahus. Deprincipiella skillnaderna mellan nuvarande metod och arbetsgmppens förslag börenligt min mening inte överdrivas. I den nuvarande metoden bestäms den heltdominerande delen av de beräknade kosmadema av etl fåtal värdebärare, som iprincip motsvaras av de ca 30 värdebärama i arbetsgmppens förslag. Elt stortantal filläggsschabloner i det nuvarande systemet ersätts enligt arbetsgmppensförslag av ett fritt mvesteringsutrymme pä av beloppen för hus, maric och .byggherrekosmader. Deprinciper arbetsgmppens förslag bygger pä ger enligt min mening god överblickbarhet,fömtsättningar för kosmadsanpassning fill olika utföranden ochkonkurrensneutralitet i fråga om produktval m. m. Vidare kan det stimulera tillgod utformning av bebyggelsen och teknisk utveckling. Jagfäster dock stor vikt vid de synpunkter som remissinstansema har fört fram i fräga om bl. a. urvalet av värdebärare, kostnadsfördelningen mellan vissa värdebärare och valda belopp. Enligt min mening bör ett beslut om förändringar av det nuvarande systemet bygga på ett förslag som i varje fall från tekniska utgångspunkter mer allmänt kan godtas. Remissinstansernas synpunkter bör därför granskas ytterligare inom . harför avsikt ati inbjuda företrädare för bostadsverkel, byggherrar och byggare att följa dennagranskning. Sedan granskningen är avslutad avser Prop. 1987/88:48 jag attåterkomma till regeringen med en redovisning till för de övervägandenoch beslut granskningen kan föranleda. Tills dess bör den nuvarande metoden attberäkna byggkosmader användas. Beloppeni arbetsgmppens förslag är avvägda så att vissa eftersläpningar av nuvarande belopp i förhållande till kostnadema har återhämtats. För att inte byggmarknaden skall störas i avvaktan pä den nämnda granskningen, bör nivån i det nuvarande systemet höjas . Det ankommer på rege ringen att besluta om en sädan höjning. De nya beloppen bör fillämpas i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadsläri meddelas fr. o. m. . De nya beloppen bör få tillämpas även i ärenden i vilka preliminärt beslut meddelas men efter , om lånesökanden godtar att de begränsningar som jag föreslår i det följande i fråga om lägeslillägg (avsnitt 2.2.2) och s. k. ingångsvärde (avsnitt 4) >: 2.2.1 Tomt- och grundberedningskostnader Denberäknade kostnaden för tomt och gnmdberedning uttrycks i tomt-och grundberedningsbelopp (TOG-belopp) som faststäUs av länsbostadsnämndenefter framställnihg från varje kommun. 1 beloppet fär ingå kosmader för , 3 vatten- ochavloppsanläggningar, 6 grovplanering ochgrundberedning, 8 vissa räntor. Kommunensframställning om TOG-belopp skall avse normala kostaader i område ulan samladäldre bebyggelse. Beloppen fastställs för kommunen eller kommundel. Beloppen ärolika för olika typer av hus. TOG-beloppetbör enligt arbetsgmppen delas upp i ett tomtbelopp för. . kommunens kostaader,ett exploateringsbelopp för byggherrens kostaader och ett belopp för vatten ochavlopp, gemensamt för kommunens och byggherrens kostaader. Tomtbeloppet börfastställas av kommim. Övriga belopp bör enligt arbetsgmppenfastställas i låne-' ärendet. Beloppen bör inle få översfiga vissa takbeloppsom fastställs av re- geringen. Takbeloppen bör differentieras efter exploateringsfömtsättning-ama. Förslagetatt dela upp TOG-kostaadema i tre olika delbelopp har till styrkts av flertalet remissinstanser. Flertalet länsbostadsnämnder, planver ket, Svenska kommunförbimdet, , Trähusfa brikers , , och är posifiva lill försla get. Uppdelningen av beloppen renodlar ansvarsfördelningen mellan olika parter i byggprocessen, vilket gör atl man accepterar att systemet äl- 5 minstoneskenbart blir mera komplicerat. Elt par länsbostadsnämnder pä- pekar att förslaget inteinnebär någon förenkling, men att man inte mol- F*rop. 1987/88:48 sättersig att det genomförs. Jaganser i likhet med arbetsgruppen att den nuvarande ordningen medför oklarheteri fråga om kostaadsansvar mellan kommunen och byggherren. Nuvarande TOG-beloppbör därför delas upp i ett tomtbelopp för kommunens kostaader, ettexploateringsbelopp för byggherrens kostoader och ett belopp för vatten ochavlopp, gemensamt för kommimens och byggherrens kostaader. Tomlbelopp börfastställas av länsbostadsnämnden att gälla för hela koinmunen eller del avdenna, övriga belopp bör fastställas i låneärendet. Beloppen bör inte fäöverstiga vissa takbelopp som fastställs av regeringen. Tomtbeloppetbör kunna variera med hänsyn tiU skilda exploaterings-förutsättaingar,olikheter i kommunala ambitioner etc. Beloppet bör fastställas pä samma sättsom nuvarande TOG-belopp med utgångspunkt i en framställning frän varje kommun gmndadpå kalkyler över kommunens kostaader vid nyexploatering med ordinärplanstandard. Tomtbeloppel skall täcka kostaader för råmark och kostaaderutanför kvartersmark för anläggningar som koinmunen enligl lag eller praxisutför. S. k. generalplaneanläggningar får inle ingå. Tomträtt bör behandlas påsamma sätt som i det nuvarande systemet, dvs. någon kostaad för råmark ingårinte i TOG-beloppet. Räntebidrag beräknas dock på gmndval av det belopp medvilket låneunderlaget har minskats med anledning av att marken innehas med tomträtt. Innankommunen gjort framställning om tomtbelopp, dock längst etl år efter det attden nya ordningen har trätt i kraft, bör tillämpas tomlbelopp som for småhusmotsvarar och för flerbostadshus av nuvarande TOG-belopp. Exploateringsbeloppet,som avser kosmader för anläggningar pä kvartersmark, exkl. vatten och avlopp,som byggherren normalt utför, bör ingå i de beräknade markkostaademamed de kostaader länsbostadsnämnden godtar. Kostaadsbedömningen bör göras iläneärendet. Det ställer samma krav på kostaadsredovisning som redan gäller vidpk-belåning. Det är med den föreslagna ordningen naturligt att ta med även kostaaderför fmplanering och lommöiistning i exploateringsbelopjjet. I exploateringsbeloppetkommer då att ingå kostaadema för trafikanläggningar pä kvar-tersmark, el-anläggningarpå kvartersmark, grovplanering och grundberedning samt fmplanering och tomtulrustning. Dekostaader för vatten och avlopp som fmansieras inom TOG-beloppetbestar dels av den anläggningsavgift, som koinmunen tar ut, dels av kostaaderför ledningar från kommunens förbindelsepunkt fram fill huset.Förbindelsepunktens läge varierar med planutformningen. I ett gemensamt beloppför vatten och avlopp bör enligt min mening ingå såväl anläggningsavgift sombyggherrens anläggningskostaader för ledningar på kvartersmark. EnUgtarbetsgmppen bör tak bestämmas för vart och ett av de olika be-lopjjen. Gmppenanser att takbeloppen skall fastställas av regeringen och differentieras medhänsyn tUl terrängföihåUandena i kommunen. Någralänsbostadsnämnder har ifrågasatt om inle takbeloppen kan verka kostaadshöjande i områden där kostaadema ligger på én lägre 6 Enligtmin mening bör sådana effekter av takbeloppen kunna motverkas av länsbostadsnämnderna.Nämnderna bör inle automatiskt acceptera redo- Prop. 1987/88:48 visade kostaaderbara därför alt de ryms inom takbeloppen. Jag vill understryka att ett systemmed takbelopp inte är tänkt att förändra den roll nämnderna redan har när detgäller fastställande av TOG-belopp. Flertaletremissinstanser kräver atl lakbeloppen får en sädan nivå att byggandet inteförsvåras eller omöjliggörs. i har gjortberäkningar hur de föreslagna takbeloppen slår vid jämförelse med gällande TOG-belopp.Beräkningarna visar att särskilt i kan betydande svårigheteruppstå för vissa hustyper. De synpunkter som har framförts bör enligt minmening kunna beaktas när regeringen fastställer takbeloppen. Takbeloppen förexploatering och för vatten och avlopp bör i fortsättaingen justeras med dentidskoefficient som föreskriver. Takbeloppen för tomt börjusteras av regeringen efter framställning av styrelsen. Ocksåenligt min mening bör takbeloppen differentieras efter terrängförhållandena ikommunen. I enlighet med vad har förordat bör differentieringen göras pä gmndvalav om exploaleringsfömtsältningama är lätta, normala eller svåra. Riksbyggenoch HSB anser att det belopp för finplanering som ingår i takbeloppet för exploateringskostaaderär för lågt Flera remissinstanser påtalar risken för att fmplaneringsålgärdemakommer i ett ogynnsamt läge när de skall konkurrera inom takbelopjjet för exploateringskostaader.Man fruktar att resultatet blir en utarmning av den yttre miljön. Föregen del anser jag all takbeloppen bör fastställas så att någon materiellförändring i fråga om fömtsättningama för att finansiera en god utemiljö inteföljer av förslaget i denna del. Arbetsgmppensnu behandlade förslag i fräga om beräkning av markkosi-nader fömtsäller i vissaavseenden all förändringar görs också i fråga om metoden atl beräkna byggkostaader.Som jag har anfört tidigare bör förändringar i fråga om den senare metoden integenomföras . Förslagen i fråga om markkostaader bör dock genomföras den 1juli 1988. Som framgår i det följande (avsnitt 2.3) bör i den beräknade markkostaadeningå även byggherrekostaader. Elt tillägg bör få göras för ränla pä markkostaaderunder byggnadstiden. Detankommer pä regeringen att besluta i de frågor jag nu har redogjort för. Förnärvarande kan lägestiUägg fastställas för bostadsområden som har bättrebostadsläge än andra. Tillägget skall i princip motsvara det högre markpris somär skäligt Arbetsgmppenföreslår att räntebidrag för lägestillägg slopas. Remissinstansemahar olika uppfattningar angående slopande av lägestillägget De stafiiga myndighetemaoch är i stort sett positiva, medan byggherreintressentemaär negativa eUer tveksamma tiU förslaget. Eltgmndläggande motiv för arbetsgmppens förslag är atl subventioner fill ickeproduktiva investeringar kan vara prisdrivande. belägen mark kan alltsåantas vara högre än de skuUe vara om räntebidrag Prop. 1987/88:48 inlelämnades för lägestiUägg. Dethögsta lägestiUägget för flerbostadshus, /m, finns för närvarandei . I övriga landet överstiger lägestiUäggen endastundantagsvis /m. Jagdelar arbetsgmppens uppfattaing att räntebidragen för lägestiUägg kan ha varitprisdrivande. Prismekanismema är emellertid komplicerade. Slopade räntebidragför lägestillägg torde knappast ge omedelbara eller fullständiga priseffekter.Enligt min mening bör lägesfilläggen slopas, men della bör genomföras ietapper. av nuvarande lägestillägg bör få ingå i låneunderlaget i ärendeni vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelas fr. o. m. den 1 januari 1988.Som jag redovisat i avsnitt 2.1 bör detta i vissa fall gälla även i ärenden ivilka preliminärt beslut meddelas men efter den 4 november 1987.Andelen bör sedan sänkas fill är 1989 och till . Lägesfilläggenbör alltså slopas hell fr. o. m. . Med en sådan övergångsperiod börmarknaden ha goda fömtsättningar att anpassa sig successivt. Eventuellaförändringar av kapitalkostaadema utjämnas ocksä. Ivarje låneärende fastställs ett pantvärde som är avgörande för hur säkerhetenför olika lån kan placeras när det gäller fönnänsrätt. Lån med bättre förmänsrättän det stafiiga lånet, underliggande kredit, fär länmas avpantvärdet. Enligt gällande regler om beräkning av pantvärde skall pantvärdetmotsvara låneunderlagel med tillägg för bl. a. sådana värden som , inte beaktasvid beräkning av låneunderlaget Om pantvärdet överstiger läne-imderlaget, kanden underliggande krediten ökas i motsvarande mån. Sådana värden somlägestilläggen skall avse kan ingå i pantvärdet oavsett om särskilda tilläggfastställs eller inte. Möjlighetema att fmansiera sådana värden medunderliggande kredit bör alltså inte försämras om lägestilläggen slopas. Detankommer på regeringen att besluta i de frågor jag nu har redogjort för. 2.3 Byggherrekpstnader och räntor m. m. Förnärvarande är byggherrekostaader, räntor imder byggnadstiden och moms ihuvudsak fördelade pä de oUka belopjjen för bygg- och markkostnader. Enligtarbetsgmppen bör byggheirens egen administration, konsult-kostaader ochavgifter ingå i den beräknade produkfionskostaaden med ett särskilt belopp perytenhet för bosläder. Beloppet minskas för ytor över 5 000 m''. Vidare bör normaUseradekostaader för räntor och moms redovisas separat. Flertalet av deremissinstanser som behandlar förslaget är posifiva till principen. anser dock alt beloppet enbart skall avse kostaader som byggherren själv kan påverka, om beloppet .skall få en åter hållande effekt på kostaadema. Enligt föreningen täcks vidare endasl av byggherrens kostaader, exkl. räntor och moms, av det. HSB anser att ett för lågt satt belopp kan innebära en ofördelaktig styrning vid val av upphandlingsform, viUcet kän leda till 8 Arbetsgmppens förslag om byggherrekostaaderm.m. är kopplat bl. a. tiU dess förslag om beräkning av byggkostaader. Jag hartidigare anfört att förslaget i denna del bör granskas ytterligare.Granskningen bör omfatta även förslaget om,byggherrekostaader. a. är delangeläget att ytterligare pröva storleken på det föreslagna beloppet och atlundanröja farhågor om alt förslaget skulle kunna styra valet avupphandlingsform. tillämpade principer för atl fördela byggherrekostaadersamt kostaader för räntor och moms bör därför gälla tUls vidare. Mittförslag: Det bör ankomma på regeringen att bestämma på vilket sätt regionala kostaadsskiUnaderskaU beaktais vid beräkning av byggkostaader m. m. vid nybyggnad Arbetsgruppen:Arbetsgmppens förslag (alternativ 2) innebär att beräknade byggkostaader och byggherrekostaaderjusteras med hänsyn tiU regionala kostaadsskilhiader med hjälp avortskoefficienter. Kommuner inom samma arbetsmarknadsregion (A-region), avvilka det finns 70 i rUcet, behandlas på ett enhetligt sätt. KostaadsskiUnaderuttrycks i intervall på . Kostaademajusteras i första hand för de A-regioner som har ett påtagligt högre kostaadslägeän genomsnittet Buffertzoner skapas kring högkost-nadsregionema för att inle skillnademai koefficienter mellan angränsande regioner skall bli alltför stora. Remissinstanserna:Remissinstanserna är övervägande positiva tiU att behålla någon form av ortskoefficientsystem.I de flesta fall förordas ett system baserat på A-regioner. Några instanser aiiserdäremot att ortskoeffi-cientema bör slopas. Skälenfor mitt förslag: anpassas de beräknade bygg-kostaadema medhänsyn tUl kostaadsskilhiader mellan olika regioner. DeUa gäller främst i frågaom kostaadsskiUnader för frakter och löner. Anpassningen sker med hjälp av prtskoefficienler(prop. 1977/78:93, CU 28, rskr 265). Koefficienten 1,00 skall avse medelnivånför byggkostaader i landet. fastställer ortskoefficienten förkommun eller län. Koefficienterna får fastställas för högst . Enligtmin mening är de regionala kostaadsskillnadema i bostadsbyggandet så slora allberäknade byggkostaader och byggherrekostaader även behöver justerasmed hänsyn till dem. bör justeringen göras på relativt översikfiiga gmnder.Angränsande områden bör så långt möjligl behandlas så alt inle fömlsältaingamaför likvärdiga upphandlingar mbbas. Arbetsgmppens förslag lill ortskoefficienlermotsvarar väl dessa krav. Förslagels genomförande fömtsätter bedömningar som motiveraratt regeringen fastställer ortskoefficienlema. Regeringenbör inhämta godkännande all regeringen får bestämma på vilket sättregionala kostaadsskiUnader skall beaktas vid beräk- ningav byggkostnader m. m, vid nybyggnad. Under fömtsättning av riks- Prop.1987/88:48 dagens godkännande avser jag att föreslå regeringen vilkaortskoefficienter som skall fastställas. Jag ämnar därvid följa det förslagtill koefficienter för olUca A-regioner som arbetsgmppen har lämnat. bör dock enligt min mening, liksom , ha en högre ortskoefficientän den lägsta i det föreslagna systemet. LUcsom bör länsbostadsnämndemaför vissa inlandskommuner kunna fastställa högre koefficienter i vissa fall.Min avsikt är att nya koefficienter skall kunna tillämpas i ärenden i vilkapreliminärt beslut om bostadslån meddelas fr. o. m. den . Enligtarbetsgmppen bör anknytningen av länsbostadsnämndernas kostnadsprövning tiU des. k. överkostaadema slopas. Flertaletav de remissinstanser som behandlar förslaget är positiva tiU det. Enligt22 § första stycket 1 nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692) skallbostadslån för nybyggnad av hyres- och bostadsrältshus och säljarbyggda egnahemi princip inte lämnas om den faktiska produktionskostaaden väsentligtöverstiger den beräknade. En motsvarande bestämmelse för lån som avser ombyggnadav hyres- och bostadsrättshus finns i 19 § första stycket I ombyggnadslåneförordningenför bostäder (1986:693). Bestämmelsema har till syfte atl motverka onödiga kostaads-ökningar.