prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Inom vissaodlade sandjordsområden i har utlakningen av kväve lett till såhöga nitrathalter i grundvattnet att detta blivit olämpligt som dricksvattenoch för små barn ibland hälsovådligt. Tungmetaller och svårnedbrytbara ämnen med gifteffekter,t, ex. klorerade kolväten, påverkar miljön pä ett mycket allvarligt sätt. Bl,a, kan försurningen leda till utlakning av olika metaller sä att giftverkanuppstår pä organismerna. Tungmetallutsläpp förekommer från främst järn-,stål-och metallverk, gjuterier och ytbehandlingsindustrier. Även vid förbränningav fossila bränslen frigörs stora mängder tungmetaller. Kadmium i gödselmedel, bly i bensin och utsläpp av dioxintill luft är exempel på s,k, diffus spridning som i hög utsträckning påverkarden lokala miljön på många orter. Problemen med tungmetallerna hänger samman med att metallersom kommer in i en organism inte avsöndras tillräckligt effektivt. Ju högre uppi näringskedjan en organism återfinns, desto större är riskerna att en successivlagring leder till koncentrationer som kan medföra nedsatt eller helt avstannadreproduktionsförmåga, sjukdomar och i vissa fall ge direkt dödliga effekter. Påliknande sätt sker anrikningen av klorerade kolväten såsom DDT och PCB, liksomav många andra kemiska ämnen, vars användning ännu inte har reglerats. Anrikningen av tungmetaller och andra svårnedbrytbaraämnen har lett till svartlistning av vissa vattenområden. Utsläppen av PCB ochliknande svårnedbrytbara klortororeningar med stark giftverkan från massaindustrintill är särskilt allvarliga. Fortsatta stora utsläpp med åtföljandeförgiftning av kan fä mycket allvarliga konsekvenser för yrkesfisket.Ett annat väl känt exempel pä miljöförstöringens effekter är den kraftigaminskningen av antalet havsörnar som skedde under 1960-ta-let. Den hastigt ökande användningen av kemiska produkter harorsakat 34 problem i den yttre miljönoch för människornas hälsa. Problem har Prop. 1987/88:85 uppstått både isamband med tillverkningsprocesser och när kemikalierna och produkterna harnått avfallsledet. Utvecklingen och användningen av kemiska produkter måstedärför ske med kraftigt ökad hänsyn till de miljö-och hälsorisker som kanuppkomma. Detsvenska kulturiandskapet har förändrats kraftigt. Genom strukturomvandling ochspecialisering i jordbruket har vissa äldre brukningsformer och miljöer nästanhelt försvunnit. Det tidigare för folkhushållet sä väsentliga ängsbruket är idet närmaste borta. Ängsmarkerna har i regel förts över till åkrar eller tillskogsproduktion. De lövklädda beteshagarna, som många upplever som ett nationelltsärmärke, har blivit alltmer sällsynta beroende pä minskad djurhållning och påatt mjölkkor och köttdjur i större utsträckning hälls inomhus eller fär beta påvallodlingar. Dagens odlingslandskap domineras på mänga håll av stora åkrarsom brukas med rationell odlingsteknik, ofta med omfattande användning avgödsel och kemiska bekämpningsätgärder. Ett flertal växt- och djurarter hotastill följd av förändringarna i odlingslandskapet. Möjligheten att förstå hurdet äldre agrarsamhället fungerade har också minskat. Detmoderna skogsbruket påverkar naturmiljön genom ofta likformiga, högproduktivabestånd av framför allt gran och tall, Pä samma sätt verkar produktionshöjandeåtgärder, säsom utdikning av våtmarker och nyttjande av främmande trädslag som contortatallm, m. Naturtyper som urskogar, ädellövskogar och sumpskogar har minskat i snabbtakt och har i vissa områden redan försvunnit. Jagkommer strax att redogöra för hur jag anser att vi tillsammans med andra länderbör verka för att söka nå en samsyn över nationsgränserna när det gäller dekomplicerade, ofta världsomspännande, system och strukturer som bestämmerutvecklingen sä att hänsyn till miljön tas i ökad utsträckning. Jag kommerocksä att redovisa mina förslag till åtgärder avseende problemområden i vårteget land. Jaggår nu över till att närmare redogöra för min syn pä frågor om mål ocharbetssätt, miljövårdsorganisationen, det internationella miljösamarbetet samtmiljömedvetandets betydelse för en framgångsrik miljöpolitik, Miljöpolitikensyftar till att trygga alla människors rätt till en god livsmiljö nu och iframtiden. Viktiga inslag är att förebygga miljöstörningar och där sådanauppkommer begränsa dem samt att återställa skadad miljö. Varje samhällssektorhar ett ansvar för att förhindra att nya miljöskador uppstår och att lösa deproblem som redan föreligger. Kostnaderna för att minska miljöskadorna och attåtgärda redan uppkomna skador bör bäras av den som har orsakat eller orsakarskadorna. Enaktiv miljöpolitik har en avgörande betydelse för vär samlade väl färd, ekonomi och sysselsättning. Miljöfrågorna har därför en självklar ställning inom välfärdspolitiken. Även kommande generafioner mäste kun na garanteras rätten till en god miljö, vilken är grundläggande för en hög levnadsnivå och god livskvalitet, 35 Miljöpolitiken har ettstarkt komplement i naturresurspolitiken. 1987/88:85naturresurslagens inledande bestämmelser skall sålunda marken, vattnet och denfysiska miljön i övrigt användas sä att en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas. Arbetetmed att förbättra miljön ii arbetslivet är viktigt. En väl fungerandetillsynsverksamhet är därvid av utomordentligt stor betydelse. Miljöpolitikenmåste utifrån en helhetssyn bedrivas sektorövergripande. Ett framgångsriktmiljöarbete förutsätter att miljöhänsynen integreras iutvecklingsplaner för olika samhällsområden. Varje samhällssektor har såledesansvaret för att förhindra att nya miljöskador uppstår och för att lösa deproblem som redan föreligger. Förvissa sektorer har särskilda miljömål för verksamheten ställts upp. Förbiståndspolitiken föreslår regeringen i årets budgetproposition (prop.1987/88:100 bil. 5) att en framsynt hushållning med naturtesurserna ochomsorgen om miljön i mottagarländerna skall tillkomma som mål. Förtrafikpolitiken har regeringen i propositionen 1987/88:50 Trafikpolitikeninför angett att ett av de allra viktigaste målen är att, genomsåväl omedelbara som långsikfiga åtgärder, kraftigt begränsa trafikensmiljöpåverkan. Ett annat viktigt mål är att minska energiförbrukningen inomtransportsektorn. Förjordbruket anges i gällande jordbrukspolitiska riktlinjer (prop, 1984/85; 166,JoU 33, rskr, 393) att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyntill kravet pä en god miljö och till behovet av en långsiktig och planeradhushållning med våra naturresurser. Jordbruket skall i möjlig utsträckninganvända miljövänliga odlingsmetoder och i rimlig utsträckning bedrivas sä attdet bidrar till att bevara genetisk variation och värdefulla delar av floraoch fauna i odlingslandskapet. Förskogsbruket gäller att verksamheten skall bedrivas i överensstämmelse med deövergripande samhällsmålen bl. a. för miljöpolitiken och i samspel med andrasamhällssektorer. Skogsbruket skall bedrivas med hänsyn tagen till skogensbetydelse som livsmiljö för växter och djur, inverkan pä vattenbalansen ochmöjligheterna att utnyttja skogsmarken för friluftsliv och rekreation (prop.1978/79; 110, JoU 30, rskr, 387), Förfiskeripolifiken gäller som utgångspunkt bl, a, en god hushållning och en välavvägd vård och beskattning av fiskbestånden och vård av fiskevattnen (prop,1984/85; 143, JoU 32, rskr, 298), Deövergripande målen för regionalpolitiken är att ge alla människor oavsett varde bor i landet tillgäng till arbete, service och en god miljö. Regeringen harnyligen beslutat om en utredning (Dir, 1987:48 ) rörande regionalpolitikens inriktningm, m,, varvid en viktig uppgift blir att utveckla det mål om en god miljö somanges i regionalpolitiken. Ävenför industripolitiken och näringspolitiken är kopplingen till miljö politiken påtaglig genom de regler för prövning av olika verksamheter som har ställts upp. Jag syftar på den prövning som bl, a. sker enligt miljö skyddslagen och i förekommande fall enligt naturresurslagen. Jag vill i 36 detta sammanhang erinra omatt regeringen beslutat att de Prop. 1987/88:85 allmännainvesteringsfonderna i fortsättningen kan användas för insatser för attförbättra miljön. Utanför.de särskilda stödområdena skall investeringsfondernabara få användas till miljöförbättrande investeringar och insatser. Enligtriktlinjerna för energipolitiken (prop, 1984/85:120, NU 30, rskr, 362) skallsamhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjningtryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. En effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning ochutveckling av all energiteknik. Jagvill också framhålla att kulturpolitiska mål för tillvaratagande avkulturvärden i den yttre miljön kommer att föreslås i en propositionom kulturmiljövård, Imin anmälan till årets budgetproposition har jag framhållit att det församhällssektorer med stor miljöpåverkan kan behöva övervägas ett system medfortlöpande redogörelser för sektorns resursanvändning och inverkan på miljönoch att en sådan ansats är ett sätt att mera konkret finna former för att vägain ekologiska hänsyn i beslutsprocessen. Enförsta ansats bör därvid vara att utredningar som rör verksamheter av betydelseför miljön i sina direktiv regelmässigt åläggs att behandla relevantamiljöaspekter. För att miljöproblemenmera långsiktigt skall kunna angripas på ett framgångsrikt sätt är det viktigt att olika verksamheters resursanvändning och miljöpåverkan analyseras. Härigenom fås förutsättningar för övergri pande beskrivningar av miljöeffekter och resursanvändning - miljökon sekvensbedömningar. Sädana bedömningar bör göras innan större föränd ringar av verksamhetsinriktning eller policy inom en viss sektor beslutas. På så sätt kan de sannolika följderna av en viss aktivitet liksom tänkbara alternativa lösningar åskådliggöras och beaktas i ett tidigt skede av plane ringsprocessen, I viss utsträckning tillämpas redan ett sådant synsätt. Enligt en vidtagen ändring i väglagen (1971 ;948) skall sålunda även miljökonsekvenserna redovisas i arbetsplanerna för vägbyggen. Regering en har också i sin framlagda trafikpolitiska proposition (prop, 1987/88:50) angett att ett motsvarande utvecklingsarbete skall ske i övriga trafikgrenar. Vidare har regeringen i propositionen angett att luftfartsver ket, och bör fä i uppdrag att i samråd med redovisa respektive trafikslags miljöproblem och ge för slag till åtgärder. Jag har erfarit att industriministern har för avsikt att återkomma till regeringen med förslag om att ge industriverket i uppdrag att utreda konsekvenserna för industriföretag och branscher av miljö vårdsarbetet. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) avses få ett motsva rande uppdrag när det gäller förutsättningarna i form av tekniskt kunnande och FoU i miljövårdsarbetet. Resultaten av givna och planerade uppdrag kan ge viktiga praktiska erfarenheter för andra sektorer. Jag vill i detta sammanhang ocksä erinra om verksförordningen (1987:1100) enligt vilken myndighetschefen i sin strävan att se till att verksamheten bedrivs författ- 37 ningsenligt och effektivtbl, a, skall beakta de krav som ställs av hänsyn till Prop. 1987/88:85miljön. Enviktig förutsättning för en långsiktig hushållning med naturresurser och miljöär att kartlägga de totala resurserna samt att planera och följa användningenav dem, Riksskogstaxeringen och s, k, prognosverksamhet ärexempel på detta. Det kan också gälla grundvatten, grusresurser, stränder förfriluftsliv, närrekreationsområden och våtmarker. Det är vidare angeläget attbeakta de för naturvård och friluftsliv särskilt värdefulla mark- ochvattenområden som preciseras i samband med arbetet i anslutning till bl, a.naturresurslagen. Miljöproblemenhar ofta regional karaktär. Som exempel vill jag nämna försurningen av mark ochvatten som särskilt hårt har drabbat södra och sydvästra . Andra exempelär miljön i våra större städer och orter med tung industri, föroreningarna iRingsjön och samt , Enligt min mening kommer i framtidenbehovet av regionala miljöanalyser och program att öka. Det innebär attmiljöfrågorna kommer att fä en ökad vikt i den statliga länsförvaltningen. Detär därför angeläget att länsstyrelserna analyserar och redovisar det regionalamiljötillståndet. Detbör i sammanhanget erinras om att länsstyrelserna förfogar över enårlig rapportkanal när det gäller tillståndet i länet. De länsrapporter som översänds till industridepartementet och som i fiertalet fall begränsastill en redovisning av skilda regionalpolitiska frågor bör enligt min meningkunna fä en något vidgad uppläggning. Vissa länsstyrelser använder redanlänsrapporterna för att även redovisa aktuella miljöfrågor. Detta bör ifortsättningen gälla som en regel. Länsrapporten bör således kunna utgöra eninformationskanal mellan , berörda förvaltningar ochallmänheten. Jagåterkommer senare till de regionala frågorna (avsnitt 8,4), 2.4 Organisationsfrågor m. m. Miljövårdbedrivs av stafiiga myndigheter, landsting, kommuner och företag. Ideellaorganisationer och enskilda medborgare gör också viktiga miljövårdandeinsatser. Organisationsutredningenharmed utgångspunkt i miljöskyddslagssystemet föreslagit förändringar i bl. a,regelsystem, ansvarsfördelning mellan myndigheter samt företagens egenkontroll.Utöver de förslag som utredningen redovisar har jag tagit initiativ till enöversyn av verksamheten vid . Även kemikalieinspektionensverksamhet är föremål för en utvärdering. Jagkommer senare att redovisa mina ställningstaganden till organisa tionsutredningens förslag (avsnitt 10), Jag vill dock redan nu stryka under att det är av avgörande betydelse för en framgångsrik miljöpolitik att det finns en kraftfull organisation med en rationell ansvarsfördelning mellan olika myndigheter med uppgifter inom miljövärden. Vidare vill jag särskilt betona det grundläggande ansvar som vilar på den som bedriver miljöfarlig verksamhet eller hanterar ett.fariigt ämne, 38 Jagvill i detta sammanhang framhålla kommunernas betydelsefulla roll Prop.1987/88:85 för att skapa en god miljö för medborgarna. Jag har i mångasammanhang noterat ett stort intresse för miljöfrågorna i kommunerna och denallt starkare ställning som dessa frågor fär i det lokala samhällslivet. Kommunernakommer genom det förslag som jag snart lägger fram att få en ökad betydelse närdet gäller miljöskyddslagens tillämpning. Jag ser det som mycket positivt attallt fler kommuner nu utarbetar och antar särskilda miljö- och avfallsprogram. Ävendet ökande intresset för miljöfrågorna från företagens och de fackligaorganisationernas sida, vilket bl, a, yttrar sig i utarbetande av särskildamiljöprogram, är glädjande. I dessa frågor är det enligt min mening angelägetmed ett nära samarbete mellan företag och fackliga organisationer samtkommunala och statliga myndigheter, Idetta sammanhang vill jag kort redovisa min syn på användningen av ekonomiskastyrmedel, svenska miljöpolitiken har huvudsakligen utnyttjats administrativastyrmedel såsom tillåtlighetsprövning av miljöfarlig verksamhet, förbud motanvändningen av miljöfarliga produkter samt reglering av markanvändning m. m,i den fysiska planeringen. De administrativa styrmedlen har i viss utsträckningkompletterats med ekonomiska styrmedel. Jag vill som exempel erinra omdifferentieringen av bensinskatten mellan blyfri och blyad bensin, differentieringenav skattesatser på olika energislag till förmån för förnybara inhemskaenergikällor, den lägre bilaccisen för bilar med katalytisk avgasrening samtavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Miljöavgifterkan således under vissa förutsättningar vara ett effektivt komplement tillnuvarande system med reglering av miljöfarlig verksamhet och miljöfarligaprodukter genom administrativa styrmedel. Avgifter ingår därför som ett inslagi de åtgärder som enligt min mening successivt bör prövas för att effektiviseramiljöskyddsarbetet. Jagkommer senare (avsnitt 11) att närmare redovisa mina överväganden i fråga omekonomiska styrmedel. 2.5 Det internationella miljösamarbetet Jaghar starkt markerat det internationella miljösamarbetets vikt. För att nåframgång måste arbetet för en god miljö drivas parallellt på en internationelloch en nationell nivå. Detfinns två huvudmotiv till att bör engagera sig starkt i detinternationella miljösamarbetet. Fördet första förorsakas en rad av miljöproblem i betydande utsträckningav utsläpp utanför våra gränser. För att nå våra nationella miljöpolitiska målräcker det således inte att vidta åtgärder endast i . Vi måste påverkade länder som bidrar till belastningen av vår miljö att vidta åtgärder somminskar denna belastning. För det andra mästeSverige ta sitt ansvar för att tillsammans med andra länder söka bemästra de stora regionala och globala miljöproblemen. dessaproblem inte kan lösas, uppstår allvarliga hinder för en positiv Prop.1987/88:85 ekonomisk och social utveckling i världen. Jag tänker här på problemsom skyddet av ozonlagret, riskerna för omfattande klimatförändringar, bl, a.som en följd av förbränning av fossila bränslen samt den snabba ökenutbredningenoch markförstöringen i de tropiska och subtropiska regionerna. Sverigesdeltagande i detta samarbete är en internationell solidaritetshandling. Vårtdeltagande är en del av vår utrikes- och säkerhetspolitik på samma sätt somvårt deltagande i ansträngningar att få till stånd nedrustning, att verka förfredliga lösningar av internationella konflikter samt att stödja u-ländernasutvecklingsarbete, FN-konferensenom den mänskliga miljön, som hölls i , blev en stor framgångoch bidrog till att ge ett betydande inflytande i 1970- och det tidiga1980-talets internationella miljösamarbete. Detta samarbete inriktades i förstahand pä att utveckla institutionella instrument och normativa principer.Agerandet frän svensk sida gav ett betydande inflytande på dessa institutioneroch principer. Under1980-talet har det internationella förhandlingsarbetet alltmer kommit attinriktas mot att få till stånd bindande avtal om konkreta åtgärder. De avtalsom har uppnätts om minskade utsläpp inom Konventionen för långvägagränsöverskridande luftföroreningar samt inom ochMontrealprotokollet om frysning och successiv avveckling av produktion ochanvändning av CFC är exempel på detta. Även om vi. anser att detvore önskvärt med mer långtgående överenskommelser och kortaregenomförandetider har avtalen som sådana en stor betydelse som genombrott fören arbetsmetod, har varit bland de initiativtagande och ledande iförhandlingsarbetet. Internationellaöverenskommelser om skadeståndsansvar för föroreningar kan också verkaförebyggande, deltar aktivt även på dessa områden. Meddessa allmänna överväganden som utgångspunkt avser jag att här kortfattat angede prioriteringar och inriktningar som jag anser bör gälla under de närmasteåren i det internationella miljösamarbetet, Sverigehar förbundit sig att skydda hotade växter och djur och deras livsmiljöer, bl,a, genom att ansluta sig till ett antal internationella konventioner. Jaganser att det är angeläget att även fortsättningsvis medverkar aktivt idet internationella samarbete som rör naturvården (avsnitt 3), Deninternationella föroreningsandelen är mycket stor för luften. Jag avser därföratt ytterligare öka de svenska ansträngningarna sä att de nationer som står förde största utsläppen tar sin del av ansvaret och minskar sina luftutsläpp avsåväl svavel som kväve (avsnitt4), Allvarligaföroreningar av våra havsområden orsakas av utsläpp av klorerade organiska ämnen, metaller samt näringsämnen. Jag föreslär i det följande (avsnitt 5) en rad nationella åtgärder för att minska utsläppen. Jag anger även hur jag avser att fördjupa arbetet för att förmå övriga stater som förorenar våra havsområden alt minska sina utsläpp, bör därvid bl, a, även öka informationsutbytet med dessa stater om miljöeffekter och tillgänglig renings- och processteknik, 40 Ett intensifieratinternationellt arbete är ocksä nödvändigt när det gäller Prop. 1987/88:85utsläpp av ozonförstörande ämnen (avsnitt 6). Blandövriga angelägna internationella miljöuppgifter vill jag nämna uppföljningen avden s, k, om miljö och utveckling. Jag redogörsenare (avsnitt 9) för hur denna uppföljning enligt min mening bör genomföras idet internationella arbetet. Jag redovisar i det sammanhanget ocksä hur jaganser att det svenska miljösamarbetet med EFTA- och EG-staterna skallintensifieras, liksom samarbetet med våra grannstater. Jag kommer därvid ävenatt utveckla tankegångarna bakom förslaget att inrätta ett och utveckling av ny, mer miljövänlig och resurssnålteknik. Vadgäller uppföljningen av kommissionens rekommendationer i vår nationellamiljöpolitik vill jag redan nu framhålla följande. Den svenska regeringensbeslut att inrätta ett särskilt miljö- och energidepartement med ett akfivtsamordningsansvar för miljöfrågorna är i sig ett sätt att leva upp tillkommissionens intentioner. Jag vill därutöver framhålla att den inriktning avmiljöpolitiken som jag har redogjort för och de förslag till beslut somjag kommer att redovisa i det följande också utgör en konkret redovisning förhur lever upp till kommissionens rekommendationer. Miljövårdsberedningenhar haft en första genomgång av . Inom ramen förberedningens verksamhet bör rapportens rekommendationer och deras förhållandetill svensk nationell politik gås igenom systematiskt. Beredningen kan på dettasätt bl, a, bidra till den genomgång av rapporten som planeras äga rum i Osloår . Denordiska ländernas uppföljningsarbete med anledning av kommissionensrekommendationer kommer att samordnas inom ramen för nordiska ministertådetsverksamhet. 2.6 Ett ökat miljömedvetande Ingenkan i längden förbli oberörd av de skeenden som påverkar vär miljö. I detökande miljömedvetandet ligger en enorm kraft. Aviserade ambitioner påmiljöområdet frän samhällets sida har ofta lett fill att enskilda företag påeget inifiativ har tagit fram produkter och utvecklat produktionsprocesser somsvarar mot högre miljökrav än vad de formellt kan åläggas. Det vittnar enligtmin mening dels om att svenska företag, när det gäller bl, a, teknikutveckling,har en stor potential, dels om att marknaden, bl, a, genom många människorsökande miljömedvetande, värderar miljövänlig produktion och miljövänligaprodukter allt högre. Jagser också med glädje pä de initiativ som tagits av bl. a. kommuner, landstingoch statliga myndigheter när det gäller att använda sin ställning som storakunder fill att stödja miljövänliga alternativ. Ett exempel på den betydelsesom en sådan inriktning kan ha för att påverka produktionen är den övergång iriktning mot oblekt skriv- och kopieringspapper som äger rum i massa- ochpappersindustrin. Jagvill också framhålla betydelsen av ungdomens miljöengagemang. Storagrupper av ungdomar genomför betydande insatser i de olika miljö- Prop.1987/88:85 och naturvårdsorganisationerna. Även inom de övriga ungdomsorganisationerna,t, ex, de religiösa och de politiska ungdomsförbunden, har miljöfrågorna enmycket stark ställning. Miljöfrågorna har blivit en av de viktiga frågor därungdomsorganisationerna över organisationsgränserna har utvecklat ett gottsamarbete. Enökad miljömedvetenhet ställer krav på resurser för information och utbildning,I årets budgetproposition har regeringen föreslagit ökade anslag förmiljöinformation samt att medel avsätts för miljöfostran i barnomsorgen och iskolans utbildningsverksamhet. Även inom högskole- och universitetsutbildningenkommer miljöfrågorna att ges störte utrymme. Jag syftar dä pä bl, a,civilingenjörs- och lärarutbildningarna. Jag återkommer strax till dessafrågor (avsnitt 10), Utredningenom miljövårdens organisation har föreslagit ett miljöinrik-tat konsumentskydd iform av en s, k, positiv miljödeklaration på vissa varor. Jag vill för egen delframhålla det angelägna i att förutsättningarna för ett sådant system här iSverige klargörs närmare. I denna fräga har jag samrått med statsrådetJohansson.