prop · GB0388 · 1987-12-31 00:00:00 — Fakulteten anser det vara positivt att ävenicke-joniserande strålning kommer att omfattas av strålskyddslagstiftningen.Vi anser alt en ny strålskyddslag bör antas och har inga invändningar motföreliggande förslag. 3.7 : Depositiva synpunkterna dominerar: Den nya lagen synes ta väl tillvara vår ökadekunskap, vara generell och smidig. För användaren i forskningen av joniserandeoch icke-joniserande strålning liksom för den industriella Ullämpningen skapasklara, smidiga och nödvändiga regler. 3.8 : Strålskyddsinstitutethälsar det angivna förslaget med stor tillfredsställelse och finner det varaett nödvändigt och väl avvägt anpassande av den nuvarandestrålskyddslagstiftnineen till dagens förhållanden. Strålskyddsinstitutetvill härmed särskilt peka på den föreslagna utvecklingen mot attstrålskyddsinstitutet i sin verksamhet i ökad omfattning skall begagna sig avgenerella tillstånd samt att institutet nu i 3 8 i lagförslaget föreslås fåutfärda generella, sanktionerade föreskrifter vilket förväntas leda till eneffektivisering av tillsynen. Strålskyddsinstitutetser det även som en att den nya lagens tillämpningsområde föreslås omfatta även strålning från naturliga strål källor och att man lämnar begreppet radiologiskt arbete och i stället talar om verksamhet i vilken strålning förekommer. 3.9 : Utredningen föreslår aU strålskydds- Prop. lagstiftningenskall utvidgas till att avse alla effekter av strålning (såväl Bilaga 3joniserande som icke-joniserande) på människor och miljö inklusive långtidseffekterpå människor och hela det ekologiska systemet. anservidare att huvudansvaret för strålskyddet bör samlas hos en central myndighetsom tillförsäkras erforderlig kapacitet att fylla funktionen somstrålskyddsexpert. () föreslås liksom , fungerasom sådan central strålskyddsmyndighet och torde, efter bemyndigande frånregeringen, få vida befogenheter att meddela föreskrifter och allmänna råd tillförebyggande av strålskador i arbetslivet, för den enskilde, liksom till skyddför djurlivet och miljön i övrigt. Föreskrifterna kan innebära krav på särskilttillstånd bl a för installation, användning m. m. av anordningar som kan alstraicke joniserande strålning (optisk strålning, radiofrekvent strålning,lågfrekventa elektriska och magnetiska fält, ultraljud m.m.). Naturvårdsverkettillstyrker utredningens förslag i dessa avseenden. 3.10--------------------- Kemikalieinspektionen: Kemikalieinspektionenhar ingen erin ran mot utredningens förslag. Inspektionenkonstaterar att utredningens redovisning av gränsdragningen mellanstrålskyddslagen och lagen (1985:426) om kemiska produkter bygger på vissauttalanden i lagrådsremissen, prop. 1984/85:118. Uttalandena är emellertidinte aktuella, eftersom den gällande lagtexten fick sin utformning efter ettförslag av lagrådet. 3.11 Arbetarskyddsstyrelsen: Styrelsenanser att utredningens förslag! huvudsak är ägnat att leda till enändamålsenlig samverkan mellan arbetsmiljö- och strålskyddslagstiftningen.Styrelsen delar också utredningens åsikt att strålskyddslagen bör utvidgastill att gälla icke-joniserande strålning och naturliga strålkällor. 3.12 : Motlagens allmänna utformning harkärnkraftinspektionen inga allvarliga invändningar. Inspektionen anser såledesatt en ny moderniserad strälskyddslag kan stiftas i huvudsak i enlighet med detframlagda förslaget. 3.13 Statensmät- och provråd: MPR tillstyrker utredningens förslag. För slaget öppnar enligt MPR:s mening möjligheten för den föreskrivande myndigheten () att i generella föreskrif ter ställa krav på säkerhetsegenskaperna hos strålapparater och utrust ningar. Kraven kan även innefatta hur den tekniska kontrollen skall vara utformad. Övergångentill generella föreskrifter öppnar även för användningen av typprovnings- ochtypkontrollförfaranden. Detta bör kunna ge betydande effektivitetsvinster. MPRvill också i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att det på elsäkerhetsområdet finns förslag (Ds I 1986:1) som innebär att man lämnar den metod med förhandskontroll som ges i förslaget till ny 126 Att metoden behålls på strålskyddsområdet är enligt Prop. 1987/88:88MPR:s uppfattning motiverat då det på detta område är fråga om andra Bilaga3 risker än på elområdet. 3.14--------------- Statskontoret: Statskontoretställer sig i huvudsak bakom ut redningens förslag till ny strålskyddslag och anser framför allt att följande punkter i förslaget leder till ett förenklat och mer effektivt strålskydd. - Att SSI:s verksamhet inriktaspå övergripande frågor eftersom det behövs en samlad bedömning av riskerna medstrålning - Att det direkta ansvaret vilarpå verksamhetshavaren - Att systemet med generellatillstånd vidareutvecklas - Att övergripande kontrollerersätter direkta inspektioner - Att SSI får möjligheter altdelegera tillsynsverksamheten Förslagetom att lagen inte enbart begränsas till skydd för människan utan också reglerareffekten på miljön i övrigt tillstyrks av statskontoret. Vi tillstyrker ävenatt lagen görs generellt tillämplig på alla typer av strålning. 3.15-------------------------- Kammarrätteni : Förslaget till ny strålskyddslag anläggeren bred syn på strålskyddet. Del innebär att man har en ökad uppmärksamhet pålångtidseffekter på människor och överhuvudtaget på det ekologiska systemet.Vidare skall tillståndshavare i större utsträckning än f n själva svara förstrålskyddet och () mer inrikta sin verksamhetpå övergripande frågor. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och att akutastrålskador nu är sällsynta tillstyrker kammartätten att en ny strålskyddslag fåren sådan inriktning. Det är också värdefullt att utredningen föreslår regler omhantering av radioaktivt avfall. 3.16 : Lantbruksuniversitetettillstyrker i allt väsentligt förslaget. 3.17 i län:Erfarenheterna i samband med har i vissa avseenden varitomvälvande. anser att det därför finns skäl atl se över förslagettill ny strålskyddslag också mot bakgrund av dessa erfarenheter. I första handbör då besluts- och tillsynskompetensen ses över. Enligt1 8 gäller lagen skydd av människor och miljö mot skadlig verkan av strålning.Lagen ger således en klar avgränsning och borde ur den synpunkten vara enkelatt tillämpa. Emellertid kan sällan eller aldrig det radioaktiva materialetnyttjas eller hanteras utan att en viss inverkan sker på andra områden såsomekonomiska, psykologiska och sociala. Som exempel på detta kan nämnas frågan omupplagring av radioaktivt avfall med väl kända reaktioner bland befolkningen ide områden där provbort-ning för sådant lager utförts. Ett annat exempel ärbeslut som har tagits i samband med radioaktivt nedfall där resultatet av beslutet kan ge större negativa effekter än den joniserande strålningen. De rekommendationer och anvisningar som utfår- 127 dats till följd avnedfallet från Tjernobyl visar hur angeläget det är att man Prop.1987/88:88 samordnar bedömningar mellan olika specialområden. Strålskyddslagenbör inte i sin tillämpning bli överordnad annan lagstiftning utan måsteintegreras med övrig lagstiftning och med de myndighetsbeslut som tas. Materiasom avger joniserande strålning är ett av många ämnen som kan påverka hälsa ochmiljö. Man kan se på en och samma föroreningsfaktor utifrån olikautgångspunkter och därmed bedöma dess påverkan olika. Exempelvis kontamineradmjölk som livsmedel eller som gödselmedel. Avloppsslam är ett annat exempel påett komplext föroreningsproblem där den radiologiska bedömningen inte bör görasfristående från övrig prövning. Man tenderar till att se joniserande strålningsom ett kvalitativt begrepp utan kvantifiering dvs. utan hänsyn till olikapåverkansgrad på miljön. Det finns inget uttalat skål atl låta radioaktivtmaterial få en exklusiv särställning vare sig i lag eller tillämpning. Detär helt i linje med dessa synpunkter att lägga ett första och tämligenomfattande ansvar på den som bedriver verksamhet i vilken strålning förekommer.Denne bör ha de största förutsättningar att göra den samlade bedömning som ärnödvändig utifrån alla hälso- och miljöskyddsaspekter. 3.18 i län:Länsstyrelsen i lån anser att det nya lagförslaget på ett bättre och mergenomgripande sätt lar hänsyn till olika strålskyddsproblem än vad denbefintliga lagen gör. 3.19 i län:Förslaget år väl genomarbetat och heltäckande. Länsstyrelsensbedömning är att lagen med tillhörande förordning och föreslagna lagändringar iövrig lagstiftning på ett bättre sätt än tidigare värnar om den framtidamiljön. Det är av värde att lagen nu också omfattar växter, djurliv och övrigtskydd av miljön. Lagenmed tillhörande förordning och övriga föreslagna lagändringar innebär också attarbetet med tillsynsverksamheten och tillståndsgivningen förenklas hosmyndigheterna. 3.20-------------------------- Länsstyrelseni : Enligt mening har dennya strålskyddslagen samma grundtanke som 1958-års strålskyddslag dock med ettmer uttalat miljöskydd. Det nya lagförslaget täcker på ett bättre sättstrålskyddet i varje moment av den radioaktiva hanteringen såsom import,transport, förbrukning/användning och avfallshanteringen. haringen erinran mot huvudinriktningen i lagförslaget. 3.21------------------------------- Länsstyrelseni : tillstyrker utredningensförslag till ny strålskyddslag. De ändringar i lagstiftningen som föreslås ärväl motiverade. Detta gäller inte minst utredningens förslag tillrationaliseringar utan alt äventyra strålskyddsintressel. Det är angeläget attmyndigheternas resurser koncentreras till övervakning och tillsyn avmer komplicerade anläggningar och verksamheter och att rutinärenden 128 hanterasmed förenklad byråkrati. 3.22 Kommerskollegium:- Kommerskollegiumhar studerat de för- Prop. slagsom läggs fram i betänkandet i relation till de förpliktelser som följer Bilaga 3 av de internationellaöverenskommelser på handelsområdet som anslutit sig till. Dessaöverenskommelser har tillkommit för att säkerställa alt inte onödiga hinderuppställs för den internationella handeln. villdärför framhålla viklen av atl nya tekniska regler i så nära som möjligtansluter till internationella regler för att motverka uppkomsten av Detåligger bl a kollegiet alt för svenskt vidkommande svara för att information omförslag till nya svenska tekniska regler delges andra länder genom notifieringenligt fastställda procedurer till och . Enligt en särskildrekommendation som antagits av för tekniska handelshinder skallsådan notifiering ske så snart det föreligger ett förslag till komplettregeltext men medan det fortfarande finns möjlighet för andra länder att ändrai förslaget. Kollegiet har vid fullgörandet av denna informationsskyldighethaft att ta ställning till hur det är lämpligast att förfara i fråga om olikatyper av regler. Den vanligaste typen av förslag som inkommer till kollegietför granskning inför eventuell notifiering är förslag till föreskrifter somutfärdas av myndigheter. Förslagen sänds i regel in till kollegiet somde remissbehandlas. Det är då möjligt för kollegiet alt notifiera textenparallellt med den nafionella remissomgången och således på ett stadium då detfortfarande går att göra ändringar. Då det gäller andra författningar (lagaroch förordningar) föregås arbetet med dessa ofta av förslag som läggs fram ioffentliga utredningar och som presenteras i form av förslag tillförfattningstexter. Kollegiet har i de flesta fall då sådana förslag bedömtskunna leda fram till regler som kan skapa tekniska handelshinder notifierat deföreslagna texterna, som ett led i remissbehandlingen. Sådana notifikationerhar i vissa fall föranlett kommentarer från andra länder. Vid konsultationersom med anledning härav ägt rum mellan och ett berört land har dåibland från vederbörande svenska fackdepartements sida hävdats att förslagenendast förekommit i kommittébetänkanden och att statsmakternas slutligaställningstagande väsentligt kan komma alt avvika från vad som föreslagits.Exempel på ett fall där detta problem uppstått är notifieringen av den nyakemilagstiftningen. Ett alternativ till noUfiering av förslag ikommittébetänkanden blir då att notifikation sker pä ett senare stadium.Kollegiet vill dock här framhålla att det när proposiuon läggs sällan finns tidatt genomföra regelmässig notifiering eftersom den normala kommentarstiden förnotifikationer skall vara . Utsikterna att i detta sena läge sökapåverka innehållet i förslagen är inte heller särskilt stora. Det kan således ien del fall vara svårt för kollegiet att bedöma det är mestlämpligt att notifiera förslag som läggs fram i kommittébetänkanden, ---- Dådet gäller betänkandet om en ny strålskyddslag anser kollegiet altde förfatlningsförslag som läggs fram är av sådan karaktär att de kan hänföras till de slag av tekniska regler som har skyldighet att notifiera enligt de förfaranden som etablerats i och , Försla gen rör varors tekniska utformning och beskaffenhet och innehåller regler om märkning, provning och godkännande. I förhällande nu gällande 129 9 1987/88. reglerkan förslagen innebära nya krav på produkter främst i fråga om Prop, 1987/88:88sådana som alstrar icke-joniserande strålning. De varor som berörs före- Bilaga3 kommer i internaUonell handel. Det har även uttryckts i betänkandet attSverige utöver de normer och rekommendationer som utarbetas i internationellasamarbetsorgan har egna och längre gående skyddsregler och även framöver kommeratt ha regler som är strängare än dem som tillämpas i andra länder. Motbakgrund av tidigare erfarenheter anser kollegiet dock att det är lämpligt attavvakta med notifieringen av den föreslagna strålskyddslagstiftningen. Såsnart det föreligger texter till förslag som återspeglar statsmakternasintentioner i vad avser lagen och förordningen om strålskydd bör docknotifiering ske och det bör då beaktas att en kommentarstid om minst 60 dagarskall iakttas. Kollegiet hemställer därför om att få i uppdrag av regeringenatt genomföra notifiering så snart detta bedöms vara lämpligt. De förslag somingår i betänkandet är inte särskilt detaljerade i fråga om de krav som ställspå berörda produkter. Detaljbestämmelser om provning, kontroll, besiktning m mfår i stället efter bemyndigande meddelas av , Ifråga om regler som rör förhandskontroll av produkter föreslås att det skallöverlämnas åt ansvariga myndigheter att närmare bedöma fömtsättningarnahärför. Kollegiet förutsätter därför att de föreskrifter som skall meddelas påmyndighetsnivå senare i vanlig ordning tillställs kollegiet enligt förordningen(1973:233) om skyldighet för myndighet att undertätta kommerskollegium omvissa föreskrifter 3.23 Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut: ---- Sprianser att föreliggande betänkande på ett påtagligt och ambitiöst sättföreslår ändringar i den tidigare strålskyddslagen som därmed anpassas tilldagens teknik, 3.24-------------------- : Enligt nuvarande strålskyddslag ankom mer det på strålskyddsmyndigheten, som är Statens strålskyddsinslitut (SSI), att pröva när tillstånd kan medges till radiologiskt arbete, till inne hav av utrustning med joniserande strålning och till handel med radioakti va ämnen, att ange villkor och övriga fömlsättningar för detta samt att utfärda tillsynsföreskrifter. Enligt utredningens förslag skall motsvarande bestämmelser ingå i den nya strålskyddslagen, som utvidgas till att gene rellt gälla verksamhet i vilken strålning förekommer dvs i stort all hante ring av radioaktivt ämne, Lagen föreslås omfatta effekter också på växter, djur och miljö, inte bara på människor. Det direkta ansvaret för en god strålmiljö och för att effektivt strålskydd upprätthålls och fortlöpande förbättras skall enligt utredningens förslag åvila tillverkare och försäljare av strålningskällor saml den som bedriver strålningsverksamhet. Landstingsförbundetsstyrelse godtar den föreslagna inriktningen av strålskyddsverksamheten. 3.25 : konstaterar med tillfreds ställelse att det föreliggande utredningsförslaget präglas av en realistisk 130 och praktisk syn påstrålskyddslagens syfte och funktion. Vi bedömer att Prop. 1987/88:88 mångaav de föreslagna förändringarna i förhållande till 1958-års lag leder Bilaga 3 till förenkling av såväl handhavandet som kontroll av tekniskaanordningar och material som utsänder joniserande strålning. Somexempel på välkomna förenklingar ser vi förslagen: - att ersätta individuelltillståndsprövning så långt möjligt med provning, typgodkännanden och tekniskaföreskrifter, - att möjliggöra för SSI attfastställa en nedre aktivitetsgräns för strålskyddslagens tillämpningsområde, - atl slopa ett principiellttillslåndskrav för apparater m, m, som avger icke-joniserande strålning, - attslopa kravet på en särskild strålskyddsföreståndare och i stället inriktauppmärksamheten på lämplig delegation av skyddsansvaret. Denföreslagna strålskyddslagen förefaller oss göra det möjligt atl upprätthållaen god strålmiljö och ett effektivt strålskydd utan onödig detaljreglering. Viförutsätter då, att strålskyddsinstitutets tillämpningsföreskrifter får ensådan utformning att lagens praktiska synsätt förverkligas. 3.26 harförklarat sig ha samma uppfattning som . 3.27 : Dennya strålskyddslagen tar enligtakademiens mening väl hänsyn till befintliga och framtida verksamheter där mani laboratorier eller i tekniskt arbete drar nytta av joniserande och icke-joniserandestrålning. Attbegreppet "radiologisk" i uttryck som "radiologisktarbete", "radiologisk föreståndare" och liknande nu försvinnertill förmån för mer generella grepp, både i lagtext och i det sakkunnigastrålskyddsinstilutets (SSI) agerande är uttryck för dessa goda avsikter. Närbegreppet "radiologisk föreståndare" försvinner bör man emellertidha någon garanti för att en godkänd föreståndare ansvarar för verksamheten. 3.28----------------------- Landsorganisationeni (LO): LO anser att del är angelä get alt anpassa strålskyddslagstiftningen till dagens förhållanden. Det för slag till ny strålskyddslag som utredningen föreslår innebär en ökad hel hetssyn på strålskyddsområdet. LO instämmer i huvudsak med utredning ens överväganden och förslag.----- LOtillstyrker betänkandet med följande påpekanden. - Samordning krävs mellanarbetarskyddsstyrelsen och SSI vad avser arbetsmiljöområdel. - Det bör klart framgå att lagensaktsamhetsregel skall vara tillämplig på naturligt förekommande joniserandestrålning som t. ex. radon i gmvor. - Att minderåriga under 16 årinte skall få arbeta där joniserande strålning förekommer. - Att den särskilda semesterlagenför arbetstagare med radiologiskt arbete skall bli tillämplig för gruvarbetaresom utsätts för joniserande strålning. 3.29---------------------------------- : Förbundet kan i allt Prop. väsentligt instämma iutredningens överväganden och förslag. geri huvudsak uttryck för en ökad helhetssyn vad det gäller strålskyddet. Detgäller exempelvis i fråga om att så väl människan och miljön beaktas som attolika strålningsformer likställs i lagstiftningen. Men det gäller också dengmndläggande principen att det är strålningen som sådan och inte utmstningensom skall styra strålskyddet. Förbundet vill här också betona betydelsen avsamverkan mellan SSI och andra berörda myndigheter för att nå ett bättrestrålskydd, 3.30-------------------------------------- (): Förslaget är väl genomarbetatoch synes ge goda möjligheter att skydda både människor och miljö mot skadligverkan av strålning. Det vidgade tillämpningsområdet, som TCO ser medtillfredsställelse, bör också ge tillräckligainstrument att utöva en effektiv Ullsyn. 3.31----------------------------- CentralorganisationenSACO/SR: Med utgångspunkt bl. attantalet människor, arbetstagare, patienter och övriga som utsatts för påverkanav olika strålfaktorer har ökat i dagens samhälle konstaterar /SR att enuppdatering av den gamla strålskyddslagen är angelägen. /SRär posiUv till att de allmänna skyldigheter som behövs i en ny strålskyddslagför strålskyddets iakttagande utformas i nära anknytning till de bestämmelsersom gäller inom arbetsmiljöområdet. 3.32--------------------- : Del nya lagförslaget innebär en uppda tering och anpassning till nu gällande miljömedicinskt tänkande och rådan de arbetsmiljölag. Vi ser mycket positivt på att den nya lagen gäller såväl skydd av människor som skydd av miljö mot strålning samt att strålning innefattar såväl joniserande som icke-joniserande strålning. Vi ser det som betydelsefullt mot bakgrund av den ökade användningen i arbetslivet av apparatur som avger icke-joniserande strålning och då det kommit ett flertal rapporter som indikerar skadeeffekter av dylik strålning. Utredarna har uppenbarligen tagit intryck av den senaste tidens diskussion om eventulla risker i samband med arbete vid t. ex. bildskärmar samt den osäkerhet som kan gälla vid introduktion av nya tekniker; på sjukvårdsom rådet exemplifierat av avbildning med ultraljud eller magnetresonanstek nik. Förövergripande strålskyddsfrågor rörande strålskaderisker, tekniska ochfysikaliska anordningar och apparater samt strålskyddets utformning svarar f.n. Statens strålskyddsinstilul (SSI) och utredningen föreslår att dettaförhållande bör beslå inom hälso- och sjukvårdsområdet även i fortsättningen.Läkarförbundet delar denna uppfattning, liksom uppfattningen att en samverkanmed i dessa frågor bör ske i den mån de berör medicinskaarbetsmetoder eller apparatens utnyttjande. 3.33------------------------------ : Svenska sjukhusfysikerför bundet instämmer med utredningen att de grundläggande utgångspunkter- 132 na för att revideralagstiftningen och för alt anpassa den nya strålskydds- Prop. 1987/88:88 lagen till rådande förhållanden : Bilaga3 a. Lagstiftningenskall vara generellt tillämplig på alla former av strål ning, såväl joniserande som icke-joniserande strålning, inkl. s k parasitär strålning och naturlig strålning och även involvera hantering och omhän dertagande av radioaktivt avfall. b. Lagenskall vara heltäckande för strålskyddet i samhället, dvs inbe gripa människor, djur, effekter på växter och skydd av miljön i övrigt. c. Strålskyddetav patienter inom hälso- och sjukvården intar en särställ ning och utmärks av stor komplexitet. Patienterna utsätts i samband med radiologisk undersökning och behandling för avsiktlig bestrålning. Stråldo serna kan variera avsevärt och en optimering måste därför göras i del enskilda fallet mellan strålningens potentiella risker och det medicinska resultatet. Patientstrålskyddet skall därför införas i den framtida strål skyddslagen mot bakgrund av de motiv utredningen anger. d. Lagstiftningenskall utgå från att det direkta ansvaret för en god strålmiljö och för atl ett effektivt strålskydd upprätthålles och fortlöpande förbättras vilar på den som bestrider strålningsverksamheten samt på tillverkare och försäljare av strålningskällor. Den för strålningsverksamhe ten ansvarige skall i störte omfattning än nu svara för strålskyddet genom egen fortlöpande kontroll av lokaler, apparater och skyddsutrustning som används i strålningsverksamheten. Däri skall även inbegripas skyldighet att tillse att det finns tydliga och förståeliga instruktioner, skyltar och fortbildning av personal. e. Dennya lagstiftningen skall ge utvidgade möjligheter att bevilja gene rella tillstånd för angivna utövaregrupper. Detta bör enligt sjukhusfysiker förbundet med stor fördel kunna lilllämpas på sjukvårdshuvudmännen, som i flertalet fall redan har egen kompetenta lokala strålskyddsorganisa tioner som SSI kommer atl kunna avlastas från byråkratiskt arbete. Den nuvarande lagens krav på en särskild stralskyddsföreståndare, med uppgifter som i sig ingår i tillståndshavarens ansvar, skall också utmönstras enligt utredningen. Det är också sjukhusfysikerförbundets me ning att en sådan föreståndare vore en omodern företeelse i modern slrål skyddslagstiflning, eftersom patienternas och personalens säkerhet också skall regleras av lagens samverkan med hälso- och sjukvårdslagen av 1982 respektive arbetsmiljölagen av 1978.