prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — ingår iplaneringsramen och ca 690 milj. kr. utgör kapitalkostnader som beräknasutanför denna ram. Den ekonomiska planeringsramens storlek är styrande förutgifterna inom den civila delen av totalförsvaret. I princip omfattar totalförsvarels civila del allsamhällelig verksamhel som avses fortgå i krig. I budgelsammanhang är dockavgränsningen snävare och avser endast anslag eller delar av anslag som ärdirekt riktade mot beredskapsuppgifter. För den civila delen av totalförsvaret innebärförsvarsbeslutets inriktning bl. a. förstärkningar av uthållighet och kapacitetför hälso- och sjukvården i krig, en forlsall satsning på förbättrad beredskapvid myndigheterna och på psykologiskt försvar samt på elförsörjningen i krig,inkl. Mol bakgrund av de i försvarsbeslutet ändrade imporlanlagandenaunder kriser och i krig skall beredskapslagringen av olja i samhället minskasoch den statliga beredskapslagringen omstruktureras. Inriktningen avbefolkningsskyddet i krig förändras i enlighet med försvarsbeslutet. Detframtida skyddsrumsbyggandet kommer som en följd härav all koncentreras lillsådana områden där mer betydande risker bedöms finnas för civilbefolkningen. Till sin huvuddel omfattar verksamhelen under denna rubrikSveriges medverkan i FN:s fredsbevarande arbete saml ersättningar lillvapenfria tjänsleplikliga. Utgiftsramen är för budgelärel 1988/89 drygt 400milj. En oförändrad verksamhelsnivå har anlagils för resten av perioden somen grund för medelsberäkningen. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 IV Pensioner, sjukförsäkring, m.m. kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 tuell förändring 1982/83-1986/87 förändring 1988/89-1989/90 förändring 1988/89-1992/93 därav Folkpensioner Bidrag till sjukförsäkring* -0,3 63183 54 290 8 893 -225 + 64 -279 + 64 -349 + 61 -0,1 -0,4 + 1.9 -0,3 -0.5 + 1.0 Ändamälsgruppen domineras av utgifter förfolkpensionering, bidrag till sjukförsäkring och statens bidrag till kommunaltbosladslillägg lill folkpension (KBT). Vadavser sjukförsäkringen redovisas av de totalt beräknade kostnaderna iovanstående tabell vilkel är den andel som redovisas som anslag på budgetensutgiftssida. Återstående av kostnaderna redovisas pä budgetens inkomstsida,där de i princip skall täckas av sjukförsäkringsavgifter och egenavgifter tillsjukförsäkringen. Administrationen av socialförsäkringssystemet /89 uppgå lill ca . Adminstrationen redovisaspå samma sätl som sjukförsäkringen uppdelat på statsbudgetens utgiftssida resp.inkomstsida. Därutöver belyses utgiftsutvecklingen för den allmännatilläggspensioneringen (ATP) vars utgifter och inkomster inte redovisas överstatsbudgeten. Bland övriga förmåner inom socialförsäkringssystemet somfinansieras via fonder, och inte redovisas över statsbudgeten, kan nämnasdelpensions- och arbels-skadeförsäkringarna. Folkpensionssystemet omfallar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har liten eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskotten avräknas mol utgåendeATP-pension. Folkpensionerna beräknas kosta ca 1988/89.Bland övriga pensionsförmåner återfinns änkepension, hustrufillägg ochhandikappersällning. Ulgiflsutvecklingen för folkpensionerna styrs i huvudsakav förändring- Prop. 1987/88: 150 ar i befolkningens ålderssammansättning ochden allmänna prisutveckling- Bilaga 1.3 en saml av andelen pensionärer med högATP. Även arbetsmarknadsläget påverkar utgiftsnivån. Utgifterna förstatsbidraget till kommunalt bostadstillägg till folkpensionen (KBT) styrs främslav anlalet personer som med hänsyn lill inkomst och bostadskostnad ärbidragsberättigade men också av hyresnivån i kommunerna och kommunernas egnaambitioner för bostadstilläggen. Statsbidrag utgår av kommunernasstatsbidragsberälligade kostnader för bostadstillägg. Belastningen på statsbudgeten kommer allminska något till följd av att antalet pensionärer med full ATP ökar. Därigenomminskar utgifterna för pensionstillskott och kommunalt bosladslillägg. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras avkollektiva socialavgifter saml genom avkastningen pä fonderade medel. Inkomsteroch utgifter redovisas inte lill någon del över statsbudgeten. Utbetalningarna av ATP ökar dels på grund av atl antaletpensionärer som uppbär ATP ökar, dels på grund av alt den genomsnittligaATP-pen-sionens slorlek ökar. Utgifterna för ATP uppgår för /89 tilldrygt . Försäkringen omfallar ålderspension, förtidspensionoch familjepension. ATP-avgiften har fastställts lill10,resp. . Delpensionsförsäkringen började gälla den . Deninnebär atl förvärvsarbetande har möjlighet alt minska sinarbetstid genom atl gå över till deltidsarbete i kombination med delpension.Delpension utgör av inkomstbortfallet. De utgiftsstyrande faktorerna för delpensionen är bl. a.den genomsnittliga lönenivån hos dem som har delpension samt prisutvecklingen.Pensionsförmånen är knuten lill basbeloppet. Delpensionsförsäkringen finansierasgenom avgifter frän arbetsgivare och egenavgifter om 0,av löneunderlaget.Avgiften förs lill en särskild fond. Sjukförsäkringssystemet omfattar hela befolkningen.Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vid sjukdom avarbetsinkomsten upp lill 7,5 gånger basbeloppet (. är 1988), delsviss ersättning i samband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling,läkemedelsinköp, tandvård, sjukvård samt sjukresor. Kostnaderna för sjukpenningen påverkas av anlaletsjukpenningberälii-gade, löneutvecklingen och ulvecklingen av antalet ersattasjukdagar (sjuktalet). Nägon förändring av antalet personer som är berättigadetill sjukpenning förutses ej . Det genomsnittliga antalet ersattasjukdagar uppgick till 21,5. Detta innebar en fortsatt ökningjämförlmed de senasle åren. beräknas sjuktalet preliminärt till 22,3dagar. i förhållande oförändrat sjuktal ligger lill grund förkostnadsberäkningarna i länglidsbudgeten. En förändring av del genom- 3 1987/88. snillligaanlalet ersatta dagar med motsvarar en kostnadsförändring Prop.1987/88: 150 för sjukförsäkringen med I 100 milj. kr. Genom den s.k. limsjukpenningen, som trädde ikraft den Idecember 1987, har kompensationen från sjukförsäkringen vid kortlidssjukdom förbällrats.Reformen beräknas kosta per är. Fr.o.m. är 1985 gäller ell nytt system för ersättning tillde offentliga sjuvärdshuvudmännen. I princip bygger del nya ersättningssystemetpä enhetliga ersättningar beräknade per invånare. Nivån på ersättningarnafastställs efter förhandlingar mellan slaten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen.Långtidsbudgeten bygger på del avlal som faslstållls ,där ersättningarna beräknas oförändrade i förhällande lill deltaär. Vad gäller läkemedel svarar sjukförsäkringen för kostnadenutöver den avgifl patienten betalar vid inköpstillfället. Denna avgifl föreslåsfr.o.m. den uppgå till den faktiska läkemedelskostnaden, dock högst65 kronor vid varje inköpstillfälle. Kostnaden för läkemedel är beroende delsav volymutvecklingen, dels av prisutvecklingen pä de olika preparaten.Sjukförsäkringens utgifter för läkemedel har ökat kraftigt . Ilångtidsbudgeten beräknas en viss ökning även för den kommande perioden. Försäkringens kostnader för sjukresor har ökal markant desenasle åren. Kostnadsutvecklingen är beroende av den allmänna prisutvecklingenpä resor, antal resor samt den försäkrades självrisk (del s. k.karensbeloppel). I långtidsbudgeten förutses en forlsall volymökning. Tandvårdsförsäkringen ersätter av tandvärdskoslnaderupp till och av kostnaderna därutöver enligl gällande taxa.Utgifterna styrs av palientlillslrömningen, antalet verksamma landläkare somhar räll lill ersättning från försäkringen saml av den ersältningsberälli-gadeläxa som har beslämts för varje behandling. Arbetsskadeförsäkringen omfallar alla förvärvsarbetandesaml personer som genomgår utbildning i den mån utbildningen medför särskildrisk för arbetsskada. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfallfill den som drabbas av skada i sill arbete. Arbetsskadeförsäkringen samordnasunder efter en skada med den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen ligger utanför statsbudgeten ochfinansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. är 1988 0,av löneunderlaget. Utgifterna styrs av antalet som skadas,den ersättning dessa beviljas saml tillämpningen vid prövning om räll lillersättning föreligger. Arbelsskadefonden är f. n. tömd och utgifter ulöveravgiftsinkomster belastar statsbudgeten över inkomsttitel. För innevarandebudgetår beräknas underskottet uppgä till och för år1988/89 lill . v Stöd till barnfamiljer Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå 1987/88: 150 Bilaga 1.3 procen- 1988/89 tuell. förändring 1982/83-1986/87 förändring 1988/89-1989/90 förändring 1988/89-1992/93 Ekonomiskt stöd , till barnfamiljer +4,6 23329 - 15 + 480 -0.5 +4,9 Ändamälsgruppen omfattar inkomstöverföringar till hushälleni form av allmänna barnbidrag och flerbarnstillägg, föräldrapenning, bidragsförskott,statens delfinansiering av bostadsbidrag lill barnfamiljer, barnpension samlvärdbidrag för handikappade barn. Vidare ingår statsbidraget lill barnomsorgenoch den del av statens bidrag lill social hemhjälp som avser hjälp lillbarnfamiljer inom denna ändamålsgrupp. Statsbidraget till kommunernasbarnomsorg slår för den snabbaste utgiftsökningen . Ulgiftsslyrande faktorer för de allmänna barnbidragen årantalet bidragsberättigade barn och bidragets slorlek. beräknas antalet bidragsberättigade barnminska. Bidraget fastställs av statsmakterna i enskilda beslul och uppgår fr.o. Genom föräldraförsäkringen ges föräldrarna rätl tillledighet och ersållning för värd av barn. Till föräldraförsäkringen räknasföräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Utgifterna för föräldrapenning, som kan las ut under barnetsfyra första levnadsår, beror främsl på antalet födda barn saml föräldrarnasförvärvsfrekvens och inkomst. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning är bl. a.beroende av i vilken utsträckning barnen är sjuka. Utgifterna förhavandeskapspenning påverkas av antalet gravida kvinnor, derasförvärvsfrekvens och inkomst samt det antal gravida kvinnor som bedöms ha ellarbete av sådan karaklär att det inverkar menligt på graviditetens ulveckling. beräknas utgifterna förföräldraförsäkringen öka nägot eftersom anlalet födda barn förväntas öka. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet vad gäller såväl finansiering som administration.Kostnaderna belastar således till budgetens utgiftssida och ' budgetensinkomstsida där de finansieras genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. I ovanslående tabell redovisas endast de kostnader som läcksvia anslag pä utgiftssidan. Barn vars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott.Nivån på bidraget motsvarar av basbeloppet. Kostnaderna förbidragsförskottet beror främst på del totala antalet barn, andelen barn somlever skilda frän någon eller båda föräldrarna, de underhällsskyldigaföräldrarnas betalningsförmåga saml hur underhållsbidragets nivå fastställs.Föräldrar till handikappade barn under 16 är kan fä vårdbidrag om barnetbehöver särskild lillsyn eller värd eller om merkostnad uppstår på grund avhandikappet. Till barn där någon eller båda föräldrarna avlidit utgårbarnpension. Kostnaderna för barnpensioner utgår från folkpensioneringen ellertilläggspensioneringen. Utgifterna redovisas i det senare fallet inte överstatsbudgeten ulan finansieras i dess helhet direkt genom ATP-avgiften. Bidrag ges lill kommuner för anordnade avbarnomsorgsverksamhet. beslutade på grundval avpropositionen om förskola för alla barn om vissa principer för kommunalbarnomsorgsverk-samhel. Utöver ovan redovisade utgifter under denna ändamälsgrupputgår stöd lill barnfamiljer och underhållsbidragsskyldiga inom ramen förskallesystemel, vilket påverkar statens inkomster. Skalteborlfallel på grundav dessa skattelättnader kan beräknas uppgå lill totalt ca 900 milj.kr. Delstatliga stödet till den kommunala barnomsorgen beräknas till ca 9,8 miljarderkronor för /89. Statens bidrag lill driften av förskolanoch fritidshem styrs av andelen barn som bereds plats i tillsyn.Beräkningarna i långtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkt i kommunernasbarnomsorgsplaner och med hänsyn till den beräknade utbyggnad som behövs föralt nä målet för behovsläckning senast är 1991. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 VI Hälso-, sjuk- och socialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå -1,1 Ändamälsgruppenomfattar utgifter för statliga oeh statsunderstödda värdområden saml statensutgifter för invandringen m.m. Huvuddelen avser slalsbidrag lill vårdområdenunder kommunall huvudmannaskap, bl. a. delar av den allmännasjukvärdsersällningen (den slörsla delen beta-, las inom sjukförsäkringen).Vidare utgår slalsbidrag lill kommuner och landstingskommuner för drift avsocialtjänstens hem för vård eller boende saml slalsbidrag lill kommunerna förannan hälso- och sjukvård. drag utgår vidare till social hemhjälp och delar avsamhällets åtgärder för Prop. 1987/88: 150 handikappade. Staten och landstingskommunerna har träffat överenskommelseom ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvård för åren 1988och 1989. Den sammanlagda ersättningen beräknas till ca 12,6 miljarder kronorför och ca för är 1989. Den slörsla delen betalasav sjukförsäkringen. Beräkningarna i långtidsbudgeten bygger på elt iförhällande oförändrat belopp. Elt nyll statsbidragssystem för missbrukarvård m.m.infördes den och gäller t.o.m. är 1989. Bidragssystemet innebärall de tidigare bidragen till drift av hem för vård eller boende slagits sammanmed bidragen lill alkoholpolikliniker och värdcentraler för narkotikamissbrukare.Bidragets storlek fastställs genom ärliga överenskommelser mellan kommun- ochlandslingsförbunden och statens förhandlingsnämnd. Samhällets åtgärder för handikappade och äldre omfattarflera områden. Den slörsla delen av utgifterna - t. ex. förtidspension ochhandikappersättningen inom folkpensioneringen, slöd till arbetshandikappade m.m. - redovisas under andra ändamålsgrupper. I denna ändamälsgrupp ingårutgifter för färdtjänst och social hemhjälp saml bidrag lill organisationer m.m. Statsbidraget till den kommunala verksamhelen med socialhemhjälp utgår dels per årsarbetskraft inom den sociala hemhjälpen, dels perålders-och förtidspensionär. Beräkningarna baseras pä elt årsarbetarbidrag om34000 kr. Antalet årsarbetare beräknas öka . Bidraget per ålders-och förtidspensionär uppgår lill . Fr. o. m. /90 baserasberäkningarna pä elt belopp om . Statsbidraget till färdtjänst utgår i princip avkommunernas kostnader för verksamhelen. Kostnadsnivån bestäms av den allmännakostnadsutvecklingen, anlalet förflyttningshandikappade samt de enskildakommunernas utformning av verksamhelen. harantagits en mindre volymökning av statsbidraget. Utgifterna för invandring m. m. avser överföring ochmottagande av flyktingar saml statsbidrag till kommunerna för omhändertagandeav flyktingar. För /89 har föreslagils anslag omsammanlagt ca , varav för överföringoch mottagning av flyktingar och som ersättning lillkommunerna. Kostnadsutvecklingen styrs av i huvudsak tre faktorer, nämligeninströmningen av flyktingar och asylsökande, den lid dessa måsle tillbringa iförläggningar samt den norm enligl vilken slalen ersätter kommunerna för attdessa upplåter bosläder och social service ål flyktingar. De flyktingar som förs hit inom ramen för samarbetet medFN:s flykting-kommissarie, s. k. kvotflyktingar, har under hela åttiotaletlegal på nivån I 250 om ärel. Däremot har antalet personer som själva kommerhit och söker asyl ökat drastiskt, från 3 000 personer lill 18000 personerunder . Del är sannolikt alt ökningen kommer all fortsätta och ligga islorleksordningen I 000 personer ytterligare per är, åtminstone fram lill 37 kr., oförändrad pris- och lönenivå 1987/88: 150 Bilaga 1.3 procen- 1988/89 tuell förändring 1982/83-1986/87 förändring 1988/89-1989/90 förändring 1988/89-1992/93 därav Vägväsende Järnvägar Sjö- och lufttransporter -2,3 10333 + 1660 + 1523 + 22,5 +68,4 + 5,2 + 13,5 Ändamälsgruppen omfattar utgifter för affärsverken(postverket, , , luftfartsverket ochsjöfartsverket) och för järnvägens infrastruktur, vägväsendel inkl.trafiksäkerhet samt kollektivtrafik m. m. Regeringen har förelagt en propositionom trafikpolitiken inför 1990-lalel (prop. 1987/88:50). I propositionenpresenteras förslag till övergripande mäl och riktlinjer för den fortsattatrafikpolitiken saml en rad förslag lill ätgärder inom transportsektorns olikadelar. Bland annat behandlas de framlida invesleringarna i väganläggningar,järnvägar och flygplatser. För vägväsendel innebär den nya trafikpolitiken ensuccessiv förstärkning av anslagen. baseras långtidsbudgetensberäkningar på planeringsförutsättningar som innebär realt oförändrade anslag. En s. k.vägtrafikmodell införs på järnvägsområdet. Del innebär alt del nyinrättadebanverkels investeringar i järnvägens infrastruktur, d.v.s. i huvudsakspåranläggningar, finansieras över statsbudgeten. I länglidsbudgeten beräknasdessa invesleringar ligga på en realt oförändrad nivå efter den nivåhöjning somsker i samband med den nya trafikpolitiken och införandel av väglrafikmodellen.För vissa avlalsbundna investeringar i , liksom föraffärsverket statens järnvägars (SJ) investeringsbehov, skall finansieringenske i första hand med riksgäldsupplåning och med egenfinansiering. Förinvesteringar i länsjärnvägar, d.v.s. banor med i huvudsak lokal och regionalbelydelse, har investeringsmedel inräknats i det nya anslaget förlänstrafikanläggningar under vägväsendel. Kostnaderför drift och underhåll av järnvägens infrastruktur skall vidare enligl dentrafikpolitiska propositionen finansieras överstatsbudgeten. I gengäld skall SJ betala vissa trafikavgifter lill statsverketför utnyttjandet av järnvägsnätet. I belastningen på statsbudgeten ingår vidarevissa ersättningar för statens köp av särskilda trafikljänsler av , postverket, luftfartsverket och finansierar ihuvudsak sina invesleringar utanför statsbudgeten. Verkens investeringar underperioden kommer således inte att påverka långtidsbudgeten. De statliga invesleringarna inom ändamålsgruppenKommunikationer är omfattande. De slörsla insatserna avser vägbyggande samljärnvägs- och teleanläggningar. Dessa svarar för närmare 3/4 av totalutgifternasom kan beräknas till . I diagram I visas ändamålsgruppenstotala invesleringsutgifter samt fördelningen av dessa för /89oberoende av finansieringskälla. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 SJÖFART (0,) VÄGAR H.M, C15,W) tAgtrafik (6,2S) TELE (52,2:) JÄRNVÄGAR (i2-'<:;) POST(8.61) De investeringar i nät och annan utrustning som beräknasinom televerkskoncernen uppgår för /89 till 8,5 miljarderkronor. För de påföljande åren beräknas invesleringarnaligga pä i slorl sell samma nivä. Invesleringarna finansieras hell utanförstatsbudgeten. infrastruktur beräknas invesleringarna uppgä lill ca 2 miljarderkronor under budgelärel 1988/89. Däri ingår bl. a. invesleringar iSlockholmsområdel med ca 700 milj. kr. som finansieras genom upplåning iriksgäldskonloret. För anskaffning av rullande materiel m. m. till statensjärnvägars affärsrörelse beräknas invesleringarna för samma budgetär uppgå lilldrygl I miljard kronor. De beräknade invesleringsulgiflerna för postväsendeluppgår för /89 lill ca varav 573 milj. kr.för byggande av posthus. Investeringarna finansieras med i postverkets rörelsetillgängliga likvida medel. Enligl nuvarande planer kommer nivån pä byggnadsverksamhetenall sjunka nägol framöver. Utgifternaför vägbyggande och investeringar i kollektivtrafikanläggningar i länen kommertotalt för /89 atl uppgå lill ca . Förbudgelärel 1989/90 beräknas invesleringsulgiflerna för dessa ändamål till ca2,. i övrigt beräknasinvesteringarna i vägar och i kolleklivtrafikanlägg-ningar vara oförändradejämfört med budgelärel 1989/90. investeringar beräknas för budgetåret1988/89 uppgå lill ca 775 milj. kr. Budgelärel 1989/90 vänlas invesleringarnasjunka till ca 675 milj. kr. För återstoden av länglidsbudgetperioden beräknasinvesleringarna ligga pä nivån 650 milj. kr. Sjöfartsverketsinvesteringar beräknas uppgå till ca 62 milj. kr. under budgelärel 1988/89. Motmitten av länglidsbudgelperioden beräknas invesleringarna öka lill över 100milj. Därefter beräknas investeringsvolymen åter sjunka. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 VIII Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå 1990/91 1991/92 1992/93 procen- 1988/89 1989/90 tuell förändring 1982/83-1986/87 +398 -0,4 Ändamälsgruppenomfattar skalleutjämningsbidrag till kommuner och landsting, bidrag tillkommuner med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningensaml bidrag lill kommunerna och landstingen med anledning av avskaffandet avden kommunala garanlibeskall-ningen m. m. Detallmänna bidraget utgör elt ekonomiskt stöd lill kommunerna ulan förbehållbelräffande användning och utan koppling till viss verksamhet. Syftet medskalleuljämningsbidragel är att minska de ekonomiska skillnaderna mellankommunerna som uppstår till följd av olika förutsättningar vad avser kostnaderoch skallekraft. Bidraget bör ocksä leda till atl skillnaderna iskatlesalserna utjämnas. Skalleuljämningsbidragelutgår dels som ell ordinarie bidrag, dels som ell extra skalleutjämningsbidrag. Genom delordinarie skaiteutjämningsbidraget garanteras kommunerna ochlandstingskommunerna etl visst skalteunderiag i skallekronor per invånare(skattekraft) i förhållande till riksgenomsnittet. Extraskalleutjämningsbidrag utbetalas till kommuner som av olika skäl har kommit iekonomiska svårigheter. Bidrag ges även lill kommunerna i skogslänen ochGollands kommun som kompensation för atl statsbidraget fill kollektivlandsbygdslrafik avskaffas. särskill slöd kan även utgä inom ramen för extra skalleutjämningsbidrag lill kommunersom vidtar Prop. 1987/88: 150 förebyggande ätgärder mot jordskred m. m.Övergångsvis ges extra skatte- Bilaga 1.3 uljämningsbidrag till kommunerutom skaileuljämningssystemel som får ell påtagligt skalleborlfall till följdav att beskattning i utbokommun slopas. Skatteutjämningsbidragets ulveckling påverkas förutom avskattesatsändringar dels av utvecklingen av det egna skatteunderlaget i denenskilda kommunen eller landstingskommunen i förhållande lill genomsnittet i riket,dels av en förändring av medelskattekraflen. Skatteuljämningsbidragens storlek beräknas utifrån resp.kommuns och landstingskommuns skallesals. Den skallesals som får användas vidberäkning föreslås i årets budgelproposition maximeras till /skr. för landslingen och lill /skr. för dekommuner som inle ingår i landsting. som fastställs i lag. kompletteras medtillägg eller avdrag för kommunernas och landslingens åldersstruktur saml förkommunernas sociala struktur. Tilläggen eller avdragen beräknas ochanges i tiondels procent av medelskattekraflen. 1 årets budgelproposition redovisas elt förslag lillreformering av det nuvarande skaileuljämningssystemel. Syftet är atl ökautjämningseffekten inom systemet och därmed minska skillnaderna i skattesatseri första hand mellan kommunerna och landstingen i den södra och norra delen avlandet. Resurserna omfördelas därför så atl kommunerna och landstingen i denorra delarna av landet får en större andel av skalleuljämningsbidragel. Tillde kommuner som drabbas särskill hårt av ändringarna iskalleutjäm-ningssyslemel, föreslås under första årel (1989) viss kompensationulgå i form av extra skalleutjämningsbidrag. IX Utbildning och forskning Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 forskning m. m. -28,6 -12,7 Ändamålsgruppenomfattar utgifterna för utbildningsväsendet och för den civila grundforskningensom bedrivs av slalen eller ges statligt slöd. I utgifterna ingår bl. a. delobligatoriska skolväsendel (inkl. särskolan, sameskolan och specialskolan),gymnasiala skolor, högre utbildning, studie- 4 1987/88. slöd saml grundforskning. Till högre utbildning ochforskning hänförs bl. a. Prop. 1987/88: 150 högskolan (inkl.lantbruksuniversitetet), de statliga utgifterna för forskning Bilaga 1.3 ochulveckling inom industriområdet.