prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — En tillämpning av bestämmelsen i punkt 5 kan bl. a. bli aktuell när 219 rentekonomiska överväganden ger anledning därtill. Om kyrklig jord Prop.1987/88:31 underlängre tidsrymd gett låg avkastning och någon förbättring i delta avseendeinte ens på lång sikt är all vänta kan det finnas anledning att ge ettsådanl tillstånd som avses i bestämmelsen. En förutsättning för detta är dockalt väsentligt bättre avkastning skulle kunna uppnås om jordens värdeplacerades i andra förmögenhelslillgångar. punkten5 bör inte öppna en väg för icke värdebesländiga placeringar, utan endastutgöra elt nödvändigt komplement atl pä bästa säll trygga en sund ochlångsiktig avkastning av kapitalel. enny bestämmelse skulle införas i paragrafen, med innebörd alt kyrklig jord även skulle kunnaöverlåtas när jordens avkastning inle svarar mol vadsom skulle kunna erhållas om dess värde placerades i andra förmögen- hetstillgängar.Med den här redovisade tillämpningen av beslämmelserna i paragrafenframstår den av kyrkokommittén föreslagna nya bestämmelsen En sädan bestämmelse skulle därtill kunna visa sig svår atltillämpa i praktiken. Iandra stycket har uttrycket "marknadsvärde" fält ersätta "värdemed hänsyn till ortens pris och fastighetens avkastning". Bedömningen aven faslighels värde bör vara densamma som i annan lagstiftning. Här kan nämnas4 kap. 1 § expropriationslagen (1972:719, ändrad senasl 1983:659) och 5 kap.fastighelslaxeringslagen (1979: 1152, ändrad senast 1985:1300) samt ävenjordförvärvslagen (1979: 230, ändrad senasl 1982:630). 22§ Frägor enligt 21 § skall prövas av kammarkollegiet eller egendomsnämndenenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Bestämmelsenmotsvarar 25 § lag. Enligl paragrafen ankommer på kammarkollegieteller egendomsnämnden prövningen av frågor enligt 21 §. Regeringen kommersåledes i fortsättningen inte atl ta befallning med dessa förvaltningsärendenannat än vid vissa överklaganden av kammarkollegiets beslut. Det skall däremotvara regeringens uppgift att i förordning närmare bestämma i vilka fallkammarkollegiet respektive egendomsnämnden skall få besluta i dessa ärenden. Omprästlönefonder m. m. 23§ Ersättning för kyrklig jord på grund av försäljning, expropriafion,upplåtelse av naturtillgäng eller liknande skall fonderas. Avkastningen skallanvändas för samma ändamål som jorden har varit avsedd för. Utanhinder av vad som sägs i första stycket skall ersättning som härrör frän löneboställeeller prästlönefondsfastighet användas till betalning av sådant lån urkyrkofonden som upptagits för löneboställel eller präsllöne-fondsfasligheten. Regeringenfår meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten atl fondera medel.Frågor om sådana undanlag prövas efter regeringens bestämmande avkammarkollegiet eller egendomsnämnden. Paragrafenhandlar om skyldigheten atl fondera medel som i vissa fall erhållssom ersättning för kyrklig jord. Regeringen meddelar f. n. med slöd 220 av81-85 §§ förordning om förvaltning av kyrklig jord bestämmel- Prop.1987/88: 31 ser om undantag från denna skyldighet. Bestämmelserna innebär ivissa fall atl regeringen i förordningen generellt bestämt atl ersättning avvisst slag skall användas för särskill ändamål och i andra fall allstiflsnämnden eller annan myndighet fått befogenhet atl under vissa angivnaförutsättningar medge undanlag från fonderingsskyldigheten. I den utsträckningbestämmelserna anger kyrkokommunala befogenheter eller åligganden måste de medhänsyn lill regeringsformens regler om normgivningsmakten ges i lag. Vissabestämmelser i förordningen har därför flyttats över lill denna paragraf Förstastycket motsvarar 26 § första stycket lag. Andrastycket motsvarar 82 § första stycket och 83 § förordning omförvaltning av kyrklig jord. Ersättning som härrör från ell löneboslälle elleren präsfiönefondsfastighel skall användas till betalning av sådanl län urkyrkofonden som har upptagits för fastigheten. Bortsett från denna ovillkorligaskyldighet beträffande användandet av ersättning som härrör från ettlöneboställe eller en prästlönefondsfasfighel får, som framgär av bestämmelseni tredje stycket, kammarkollegiet eller egendomsnämnden medge undantag frånskyldigheten all fondera medel enligl de närmare bestämmelser som meddelas avregeringen. Riksdagenbeslöt Gfr prop. 1986/87:13, KrU 8, rskr. 113) alt i 26 § 1970års lag införa ell nytt stycke med innehåll aU elt pastorat, efter medgivandeav sfiftsnämnden, får använda medel som har erhållits på grund av försäljningav en prästgård eller av elt löneboslälle som varil prästgård, till att anordnany prästgård, ny bostad åt en präst eller nya expeditionslokaler. Bestämmelsen,som inte kan anses vara av grundläggande karaktär, har inte införts i den nyalagen. Med den utformning tredje slyckel fåu torde en bestämmelse med sammasakliga innehåll kunna ges i förordning. 24 §Ersättning som skall fonderas enligl 23 § och som kommer frän ell löneboställe eller en prästgård skall utgöra prästlönefond för pastoratet. Åven annan fond vars avkastning är avsedd för avlöning åt en kyrkoherde eller komminister utgör präsllönefond. Präsllönefondernaskall förvallas av pastoraten. De skall göras räntebärande pä samma säll somföreskrivs om omyndigs medel. Regeringen får meddela föreskrifter om attfondernas tillgängar används på annal säll. Frägor om sädana undantag prövasefter regeringens bestämmande av kammarkollegiet eller egendomsnämnden. Avmedel ur präsfiönefonder från flera pastorat fär prästlönejordsfond bildas förinköp av präsllönefondsfasligheler. Präsllönejordsfonderna skall förvaltas avegendomsnämnderna. Paragrafenmotsvarar de tre första styckena i 27 § 1970 ärs lag. Egendomsnämndernaövertar dock de uppgifter beträffande prästlönefonder och prästlönejordsfondersom enligt gällande ordning ankommer på sliftsnämnderna. 25 §Ersättning som skall fonderas enligt 23 § och som kommer från en präsllönefondsfastighet fär behällas i en prästlönejordsfond i stiftet och 221 användastill köp av fasl egendom, om del kan anlas all köp kan komma lill Prop.1987/88: 31 stånd . Bestämmelser om sådant köp finns i 28§. Iannat fall än som avses i första stycket skall sädan ersättning som anges där filiföraspastoralens prästlönefonder i förhållande till pastoratens andelar ifastigheten. Bestämmelsenmotsvarar 92 § 1971 ärs förordning om förvaltning av kyrklig jord och reglerarbl. a. användandet av ersäUning som härrör från präsllönefondsfastighet.Bestämmelsen har med hänsyn till regeringsformens normgivningsregler förtsöver till lagen. 26 §Ersättning som skall fonderas enligt 23 § och som kommer frän en församlingskyrkas eller en domkyrkas fastighet utgör faslighetsfond för församlingskyrkan respekfive . Ersättningsom skall fonderas enligl 23 § och som kommer från biskopsgärden i Lunds sfiftskall tillföras faslighetsfonden för . Församlingskyrkasfaslighetsfond förvaltas av pastoratet. Domkyrkas faslighetsfond förvallas avden som förvaltar . Enförsamlingskyrkas eller domkyrkas faslighetsfond skall göras räntebärande påsamma säll som föreskrivs om omyndigas medel. Regeringen får meddelaföreskrifter om att fondernas tillgängar används på annal sätt. Frägor omsådana undanlag prövas efter regeringens bestämmande av kammarkollegiet elleregendomsnämnden. Paragrafenmotsvarar i 93 § första och andra styckena, 94 § andra och tredje styckena saml95 § förordning om förvaltning av kyrklig jord. Bestämmelserna har avde skäl som anges vid 23 § tagils in i lagen. Iparagrafens tredje stycke föreskrivs att församlingskyrkas fastighetsfondskall förvaltas av pastoratet i stället för som av församlingen.Ändringen beror av alt pastoralen skall förvalta församlingskyrkasfastighet, med undantag för fastighetens skog. Pastoraten skall även svara förvård och underhäll av församlingskyrkas byggnader och fasta inventarier.Pastoralen skall med hänsyn till ändamålet för församlingskyrkas faslighetsfondsärredovisa fondens medel i förhållande fill pastoratets ekonomiska förvaltningi övrigl. Avfiärde stycket framgår atl församlingskyrkas eller domkyrkas faslighetsfondskall göras räntebärande på samma sätl som föreskrivs om omyndigas medel. får också meddela undantag från denna regel enligl denärmare bestämmelser som meddelas av regeringen. 27 §ErsäUning som avses i 23 § och som kommer från en kyrkofondsfas tighel eller från annan biskopsgärd än biskopsgårdarna i Lunds och skall tillföras, kyrkofonden. Dennaparagraf motsvarar delvis 96 § första punkten förordning om förvaltning av kyrklig jord. Bestämmelsen innebär beträffande bi skopsgård ell åliggande för egendomsnämnden och har därför tagits in i lagen. Belräffande i hänvisas till vad som sägs i kommentaren till 10 §. Köp av fast egendom ellertomträtt Prop. 1987/88: 31 28§ Kammarkollegiet eller egendomsnämnden skall enligl bestämmelser som regeringenmeddelar pröva frågor om köp av fasl egendom eller tomträtt för medel urprästlönefond, prästlönejordsfond eller församlingskyrkas fastighetsfond samlfrägor om ur vilka prästlönefonder medel skall tillskjutas lillpräsfiönejordsfond. Paragrafenmotsvarar delvis 97 § 1971 ärs förordning om förvaltning av kyrklig jord. Tillskillnad mot nu gällande ordning kommer regeringen inle att pröva sädanaärenden som avses i paragrafen annat än efter överklagande av kammarkollegietsbeslut. Regeringen skall närmare bestämma i vilka fall kammarkollegietrespektive egendomsnämnden skall få besluta i ärenden enligt paragrafen. 29§ Pastoratets och egendomsnämndens beslut enligl denna lag får överklagas hoskammarkollegiet. beslut enligt 13 § får endast överklagas avden som förvaltar egendomen. Kammarkollegietfår överlämna ett ärende lill regeringens avgörande, om kollegiet anser altsärskilda skäl motiverar del. Kammarkollegiet skall då bifoga egel yttrande iärendet. Kammarkollegietsbeslul i en dit överklagad fråga får inle överklagas. I övrigt fårkammarkollegiets beslut med undanlag av beslul enligl 7 § fjärde stycketöverklagas hos regeringen. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 31 § lag. Pastoratetsoch egendomsnämndens beslut får enligt/ör.srfl stycket överklagas lillkammarkollegiet. Beslulom arrendevillkor meddelas enligl gällande ordning av boställsnämnderna ochfär överklagas endasl av egendomens förvaltare. Stiflsnämndensbeslul i anledning av sådanl överklagande kan i sin tur inle överklagas. Dä detnu blir egendomsnämnden som lar över boställsnämndernas uppgifter all bestämmaarrendevillkoren bör jordens förvaltare också i fortsättningen kunna överklagabesluten. har gällt att sådana beslut om fördelning av vinst ellerförlust som avses i 19 § har kunnal överklagas lill kammarrätten. Delta gällerinle i fortsättningen. Kammarkollegietfär enligt andra stycket en möjlighet all överlämna ell ärende lill regeringensavgörande om kollegiet anser alt särskilda skäl motiverar del. Sädana särskildaskäl kan vara all del behövs elt vägledande avgörande eller ett politisktgrundat ställningstagande. Kammarkollegietsegna beslul enligl lagen får enligt tredje stycket liksom överklagastill regeringen. I enlighet med den s. k. tvåinstansprincipen får dock talaninle föras mot kollegiets beslut i ärenden som överklagas dit. Paragrafenhar ulformals med hänsyn till terminologin i förvaltningslagen. Pä förslag avkyrkomötet (KL 1987: 5 avsnill 3.5.4) har vissa redaktionel la ändringar gjorts i paragrafen. Denna lag träder i kraft , då lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord skall upphöra all gälla. Stiftsfullmäktige skall föreutgången av juni .1989 välja ledamöler i egendomsnämnden. Valet gäller från ochmed lill dess stiftsfullmäktige förrättar nytt val under nästavalperiod. under dess första verksamhetsår skall utgöras avliden - . Lagenföresläs träda i kraft . Avallmänna regler följer att de ärenden som stiftsnämnderna och boställsnämndernainte avgjort då den nya lagen träder i kraft skall lämnas över fillegendomsnämnden. Ipunkten föreskrivs alt stiftsfullmäktige före utgången av skall väljaledamöler och suppleanter i egendomsnämnden saml atl valet gäller från och medlagens ikrafUrädande till dess att nytt val förrättas under nästa valperiod.Genom atl lagen träder i kraft först är 1989 blir den förstamandatperioden förkortad. Sliflsslyrelsenoch de s. k. fakultativa nämnderna inom stiftssamfälligheten kommer atl ha elträkenskapsår som motsvarar kalenderåret. Stiftsnämndernas räkenskapsår förförvaltningen avpräsllönefondsfasligheter och skogen pä löneboslällena ulgörenligl 42 § förordning om förvaltning av kyrklig jord tiden från ochmed till och med påföljande år. För atl anpassaövergängen av verksamhelen från sliftsnämnderna lill egendomsnämnderna ges ipunkten en bestämmelse om ett första förkortat räkenskapsår föregendomsnämnderna. 6.7 Förslaget till prästanställningslag Avpunkt 9 övergångsbeslämmelserna lill regeringsformen följer atl grundläggandeföreskrifter om präsleriiga tjänster i meddelas i lagen omsvenska kyrkan eller i annan lag, som stiftas av efter yttrande avkyrkomötet. I 11 § lagen (1982:942) om (ändrad senast 1985:868) finns bestämmelser om dels ell allmänl behörighetsvillkor för präster,dels atl regeringen utnämner ärkebiskop eller biskop. Närdet gäller tillsättningen av tjänst som ärkebiskop eller biskop finnsbestämmelser i lagen (1963:633) om biskopsval (ändrad senasl 1983:400) och ibiskopsvalsförordningen (1965: 486, ändrad senasl 1977:935). Tillsättningav tjänster som ordinarie församlingspräst, dvs. kyrkoherde och komminister, regleras i lagen (1957:577) om präst val (ändrad senasl 1985:1016) och i präslvalsförordningen (1958:261, ändrad senasl 224 För andra prästtjänster än de nu nämnda finns bestämmelserom tillsätt- Prop. 1987/88: 31 ningsförfarandet i olika regeringsförfatlningar,bl.a. i förordningen (1965:729) med vissa bestämmelser om anslällning som präst(omtryckt 1976: 1045, ändrad senasl 1987:553). I denna finns föreskrifter somäven rör tillsättningen av de tidigare nämnda prästtjänsterna. Förordningeninnehåller vissa regler som tillhör del primära lagområdet. Genom lagen(1976:610) med bemyndigande atl meddela föreskrifter om anslällning som präst isvenska kyrkan, har dock regeringen fält rätl all utfärda bestämmelser i dessaavseenden, sä länge regleringen i förordningen finns kvar. Den nya prästanslällningslagen omfattar bl.a.grundläggande föreskrifter om statligt reglerade prästtjänster i , också biskopstjänsterna. Den reglerar den präsleriigatjänsteorganisationen i stift och pastoral saml förfarandet vid tillsättningav prästtjänster. Sålunda innehåller lagen bestämmelser om inrättande avprästtjänster och om hur sådana tjänster tillsätts, om behörighet ochbefordringsgrunder samt om anställningsformer m. m. I lagen har även tagits in föreskrifter omdisciplinansvar, avskedande m. m. med avseende på präster. Lagen innehäller också bestämmelser om viss ekonomiskreglering när en präst har tjänstgöring delad mellan olika pastorat ellermellan stiftet och elt pastorat. Vidare har vissa regler om tjänstebosläder förpräster tagils in i lagen. I lagtekniskt hänseende har den nya lagen anpassats tillde regler om tjänstetillsättning, disciplinansvar, avskedande m. m. som finns ilagen (1976:600) om offentlig anslällning (, omtryckt 1986:430, ändrad senasl1987:521) och i den därtill anslutande anställningsförordningen (1965:601;omtryckt 1984: 127, ändrad senasl 1987:552). Dessa gäller andra statligtreglerade tjänster än prästtjänster. Vidare har lagen anpassats lill vissagrundläggande föreskrifter om anställningsformer i lagen (1982:80) omanställningsskydd (ändrad : 1008). Genom den nya lagen kan präslvalslagen ochpräslvalsförordningen upphävas. Lagens tillämpningsområde m. m. 1 § Denna lag är tillämplig pä biskopar och andra prästeri som har anställning i territoriella pastorat ochstiftssamfälligheter. Avlöningsförmånerna i prästernas anställningar faslslällsunder medverkan av regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer(statligt reglerade anställningar). Lagen är bara tillämplig på slalligl regleradeprästtjänster inom . Den omfattar således inte de prästtjänstersom t. ex. finns hos de olika nämnder som lyder under för rikskyrklig verksamhel. Enligt första stycket tillämpas lagen pä biskopar, därmedockså pä ärkebiskopen. Vidare tillämpas den på kyrkoherdar och komministrar i territoriella pastoral. Lagen är även tillämplig på präster i stiftssamfällighe ter, sålunda pä stifts-, kontrakts- och pastorsadjunkter. 15 1987/88. I andra stycket slås fasl alt prästerna har statligtreglerade anställningar. 1987/88: 31 sluts kollektivavtal om lön m. m. förpräster i av slatens arbetsgivarverk (SAV). Detta sker med stödav lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissaavtalsförhandlingar m.m. (slällförelrädariagen, ändrad senasl 1982: 101). Föralt SAV skall få företräda kommunen krävs enligt slällförelrädariagen alt det ien särskild lag eller i ell beslut av beslämts alt deanställningsvillkor det gäller skall fastställas under medverkan av myndighetsom regeringen bestämmer. SAVs nuvarande behörighet grundar sig på ell särskiltbeslut av (prop. 1967: 131, SU 134, rskr. Slällförelrädariagen ger SAV också vissa andrabefogenheter än att sluta kollektivavtal, bl. a. rätt atl företräda denkyrkliga kommunen i tvist om ett kollekfivavlal som SAV har slutit. SAV bör även i fortsättningen sluta kollektivavtal om lönm. m. för präster. Prästtjänsternas antal och fördelning 2 § Regeringen fastställer hur mänga stafiigt regleradeprästtjänster som får finnas inrättade i riket. skall ärligen besluta hurmånga prästtjänster som får finnas inrättade i varje stift. Av första stycket framgär att regeringen avgör det totalaanlalel statligt reglerade prästtjänster som får finnas inrättade i riket. I den allmänna motiveringen (avsnitt 3.4.4) anges hurfördelningen av prästtjänslerna mellan stiften skall gå lill. Genom bestämmelseni andra stycket åläggs att besluta omfördelningen av prästtjänsterna mellan stiften. Inget hindrar givelvis centralstyrelsenatt vid fördelningen underskrida den av regeringen fastställda totalramen. Bl.a. kan del behövas en reserv för särskilda behov. Kyrkomötet (KL 1987: 5 avsnitt 3.4.4) ifrågasätter om inlede beslut som centralstyrelsen skall fatta om prästtjänsternas fördelning ärnormgivning och atl hinder för della då föreligger av konstitulionella skäl.Det är enligt kyrkomötet fräga om beslut som har viss generell räckvidd och somär bindande för sliflsstyrelsen och pastoraten. Som en jämförelse nämns atldomkapitlens beslul om t.ex. kollekler och gudstjänsthållningen i församlingarnahar ansetts som normgivning. Som jag ser saken har centralstyrelsens beslul om hurmänga prästtjänster som får finnas i varje stift karaktär av beslul omresursfördelning i konkreta fall. Sådana beslul kan enligt regeringsformen inlemeddelas i form av normgivning ulan bara som förvaltningsbeslui. 3 § I varje pastorat skall del finnas en tjänst somkyrkoherde. I del pastoral där stiftets domkyrka är belägen skall det i ställetfinnas en tjänst som domprost, om inte regeringen bestämmer annat. Domprostenär kyrkoherde i pastoratet. I ett pastoral får del ocksä finnas tjänster somkomminister. Paragrafens/öwfa stycke gäller kyrkoherdetjänsterna, somdel skall finnas Prop. 1987/88: 31 en av i varje pastorat. Domprosten ärkyrkoherde i det pastorat där stiftets domkyrka är belägen. I varje stift finnsen domkyrka, som är både stiftskyrka och församlingskyrka. Därutöver finnsdomkyrkor i och , men dessa är inle stiflskyrkor ulanförsamlingskyrkor. I finns det inle nägon tjänst som domprost.Därför föreskrivs all regeringen har möjlighet all göra undanlag från regeln omatt tjänst som domprost skall finnas i det pastoral där är belägen. 4 § Tjänster som domprost tillsätts av regeringen. En tjänst som domprost söks hos . Domkapitletskall pröva vilka sökande som är behöriga och ge kyrkoråden i varje församlingi pastoratet tillfälle atl yttra sig över dessa. skall därefter med egel yttrande lämna överhandlingarna avseende behöriga sökande till regeringen. Paragrafens innebörd har kommenterats närmare i denallmänna motiveringen (avsnitt 3.5.1) 5 § Första och andra gängen av tre, när en tjänst somkyrkoherde blir ledig i ell pastorat, tillsätts den i ett enförsamlingspastoratav kyrkorådet och i ett flerförsamlingspastorat av en tillsättningsnämnd, ominte annal följer av 10 eller 12 §. En tjänst som kyrkoherde söks hos . Domkapitletskall pröva vilka sökande som är behöriga och sedan med egel yltrande lämnaöver ansökningshandlingarna från dessa lill kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. eller tillsättningsnämnden skall underrättastiftsstyrelsen om sina lillsällningsbeslut. När elt beslut har vunnit lagakraft, skall stiftsstyrelsen utfärda elt anställningsbevis för den som har fälttjänsten. I första stycket ges regler om all i ettenförsamlingspastorat församlingens kyrkoråd tillsätter tjänsten som kyrkoherdedå den första och av tre blir ledig. I ettflerförsamlingspastorat skall tjänsten tillsättas av en tillsättningsnämnd.Nämnden skall endasl fullgöra vad som ankommer på församlingskyrkorådet i ettenförsamlingspastorat i fräga om prästtill-sältning. Närmare regler om nämndenfinns i 7 §. När en tjänst som kyrkoherde i etl nybildat pastoral skalltillsättas första gången efter bildandel, sker det självklart som enförstagångstillsällning enligt detta stycke, under förutsättning att den integenom förflyttning enligl 10 § skall tillsältas med en präst som redan har entjänst som kyrkoherde i nägon av de församlingar som ingär i det nybildadepastoratet. Den s. k. tredjegängstillsättningen av en kyrkoherdetjänstregleras i 8 §. Av andrastycket framgär att tjänslen får tillsällas endast med en sökan de som vid sin prövning funnit behörig. Till skillnad från 227 gällandeordning vid kyrkoherde val upprättar således inle Prop.1987/88:31 någol förslag men bifogar elt egel yttrande om de olika sökandenassärskilda förutsättningar för tjänsten. Se närmare om detta i den allmännamotiveringen (avsnitt 3.5.1). Om färre än tre har sökt tjänsten finns detsärskilda bestämmelser i 6 §. 6 §Finns del inle tre behöriga sökande till en tjänst som kyrkoherde, fär kyrkorådet eller tillsättningsnämnden filisätta tjänsten eller lämna över tillsältningsärendel till . får därvid tillsätta tjäns len eller besluta alt tjänsten skall hållas vakant, om inte annat följer av 21§ tredje stycket. Innehålleti paragrafen har behandlats närmare i den allmänna motiveringen (avsnitt3.5.2). 7 § I vaije flerförsamlingspastorat skall del finnas en lillsättningsnämnd. i varje församling i pastoratet väljer inom sig ledamöter i nämnden.Anlalet ledamöter och hur många av dem som varje församlingskyrkoråd skallutse bestäms genom överenskommelse mellan kyrkoråden. Varje kyrkoråd skall dockvälja minst en ledamol. Om församlingarna inle kan enas avgörs frågan avsliflsstyrelsen. För ledamölerna i nämnden skall väljas lika mänga suppleanter. Valav ledamöter och suppleanter i nämnden skall ske på samma sätt som val avledamöter i församlingskyrkoråd. Om suppleanterna inle väljs proportionellt,skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas tilltjänstgöring. tillämpas i övrigt beslämmelserna om kyrkoråd i 7 kap. 8§, 9 §, 10 § första stycket tredje meningen, 11-13 §§, 14 § andra slyckel samt21 och 22 §§ församlingslagen (1988:000). Enligtandra stycket skall ledamölerna i fillsältningsnämnden utses av kyrkoråden ipastoratets församlingar. får inle välja ledamöler utanför rådet.Även den självskrivne ledamoten i kyrkorådet är valbar. Bestämmelsenhar utformats efter förebild frän vad som i motsvarande delar gäller förgemensamt kyrkoråd. Det ligger i sakens nalur att det totala anlalet ledamöleroch det antal varje församlingskyrkoråd skall utse bestäms så atlförsamlingskyrkoråden så långl som möjligl blir likvärdigt representerade iförhållande lill antalet röstberättigade medlemmar i varje församling. Varjekyrkoråd väljer inom sig lika mänga suppleanter som ledamöler. Enligttredje stycket skall ledamölerna och suppleanterna i nämnden väljas pä sammasäll som gäller för ledamöter i församlingskyrkoråd.