prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Regler om sanktioner mot efterlevande som vägrar attefterkomma de villkor som meddelats med stöd av paragrafen finns i 20 kap. 3 §. I vilken omfattning skall se till atthär berörda åtgärder vidtas och i vad mån villkor skall ställas upp får, somnärmare utvecklats i avsnitt 4.4.2, bedömas utifrån varje enskild efterlevandesförhållanden. Vid denna bedömning får hänsyn tas till en rad olika faktorer,såsom den efterlevandes ålder, tillgången till arbetstillfällen på hemorten,möjligheten att efter flyttning bereda den efterlevande sådant arbete som enviss utbildning tar sikte på m.m. Vilken inverkan sådana faktorer skall ha påbedömningen har utvecklats i motiveringen till 8 kap. 7 och 8 §§. Ändringen i andra stycket är föranledd av förslaget omavveckling av barnfillägget, medan ändringarna i tredje och fjärde styckena harsin grund i att de nya efterlevandeförmånerna enligt mitt förslag skallbenämnas efterlevandepension. Ändringen i sista stycket föranleds till viss del av detförslag till avveckling av barntillägget som redovisats i avsnitt 8. I övrigttar bestämmelsen sikte på det fall att barnpension beviljas retroaktivt och attomställningspension eller särskild efterievandepension har utbetalats efter denavlidne för fiden före barnpensionsbeslutet. I en sådan situafion skall görasavdrag från det retroaktivt utbetalade barnpensionsbeloppet, eftersomomställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen här har utgettsmed av den avlidnes egenpension i stället för som skulle ha skettom barnpensionsbeslutet hade förelegat då pensionen tillden vuxne efterlevande utbetalades. 6 a Prop. Eftersom 3 § i dess förutvarande lydelse upphört att gällamed verkan fr.o.m. (SFS 1983:191), har hänvisningen till denparagrafen tagits bort. I 20 kap. 2 a § finns en generell bestämmelse av ihuvudsak samma innebörd som tidigare i 16 kap. 3 §. Dessutom har i förevarandeparagraf gjorts vissa rent redaktionella ändringar. I paragrafen ges föreskrifter om indragning och nedsättningav särskild efterlevandepension. En omprövning av rätten till sådan pension kanvara påkallad av olika skäl. .'\tt en tidsbegränsad särskildefterlevandepension skall omprövas sedan den för pensionen bestämda tiden löptut följer av 8 kap. 10 § (jfr. 14 kap. 5 §). Likaledes framgår av nämndaparagraf att omprövning skall ske när skäl föreligger till det, dock minst engång . En omprövning skall göras bl.a. då det kommit tillförsäkringskassans kännedom att den efterlevandes försörjningsmöjligheter harförbättrats väsentligt. I den förevarande paragrafen regleras de åtgärder somkassan vid omprövningen kan vidta med en utgående särskild efterlevandepension. Första stycket innehåller regler om definitiv indragningeller minskning av särskild efterlevandepension. Detta skall ske så snart somden efterlevandes förvärvsmöjligheter har förbättrats väsentligt ochförbättringen kan antas bli bestående . För att förbättringenskall anses väsenfiig bör försörjningsmöjligheterna ha blivit sådana att de, omde förelegat redan då ansökan gjordes, hade medfört att pension inte allsskulle ha utgetts eller utgetts med en lägre andel av hel pension än vad somblivit fallet. Indragning eller nedsättning skall ske inte bara om denefterlevande har påbörjat ett förvärvsarbete. Även om änkan eller änklingen harerbjudits ett lämpligt arbete men vägrat att ta detta, skall pensionen kunnadras in eller sättas ned med hänsyn till det anvisade arbetet. Den särskildaefterlevandepensionen har då fyllt sitt syfte, och den efterlevandesförvärvsmöjligheter kan inte längre anses nedsatta i den mening som krävs förrätten till pension. Kan det antas att den inträdda förbättringen inte kommeratt bestå avsevärd tid, varmed bör förstås av , bör intekomma i fråga att definitivt dra in eller sätta ned pensionen. I sådant fallbör pensionen dras in eller minskas endast . Detta bör också görasredan om förbättringen är enbart tillfällig, t.ex. att den efterlevande fåttarbete framöver. härom har tagits in iandrastycket Visar det sig senare att förbättringen är varaktig, skallpensionen definitivt dras in eller minskas vid denna senare tidpunkt. Består åandra sidan förbättringen inte för avsevärd lid, kan pensionen ånyo börja utgespå samma sätt som tidigare så snart försörjningsmöjligheterna åter harförsämrats i sådan grad att förutsättningar härför föreligger. Indragning ellerminskning kan avse en period av högst . Har arbetet inteupphört eller minskat i omfattning under den tiden, får anses attförsörjningsmöjligheterna har förbättrats för avsevärd tid. Skulle denefterlevande därefter bli utan arbete har försörjningssvårigheterna inte längre ett sådantsamband med makens Prop. 1987/88:171 död att särskild efterlevandepensionkan utges på grund därav. I första stycket har markerats att skyldigheten att anmälaförbättring av arbetsförmågan åvilar inte enbart den som uppbär förtidspensionfrån folkpensioneringen utan även den som får sådan pension bara från ATP. Vidare har anmälningsskyldigheten för den som uppbäränkepension ändrats till att avse alla som får efterlevandepension.Skyldigheten omfattar alla former av efterlevandepension, dvs. barnpension,omställningspension och särskild efterlevandepension från både folk- ochtilläggspensioneringen. När det gäller barnpension får bestämmelsen egentligbetydelse endast för studerande som uppbär sådan pension efter fyllda 18 år.Dessa skall vara skyldiga att underråtta om förändringar sominverkar på rätten till barnpension, t.ex. att de studier som utgör grund förförmånen har avbrutits. Motsvarande anmälningsskyldighet åvilar efterlevande somfår omställningspension eller särskild efterlevandepension. Av naturliga skälär det inte möjligt för att i obegränsad omfattning följaeventuella förändringar i varje enskild efterievandes förhållanden. Denefterlevande måste därför själv anmäla till kassan om hans eller hennesförhållanden ändras på sådant sätt att rätten till efterlevandepensionpåverkas. Det skall t.ex. göras om den som uppbär omställningspension förförlängd tid upphör att ha vårdnaden om eller bo stadigvarande samman med barnsom är . Den som erhåller särskild efterlevandepension kan fåmöjligheterna att bereda sig inkomst genom arbete väsentligt förbättrade ellererhålla någon annan förmån som skall samordnas med pensionen. Anmälan skalldessutom göras om en efterlevande med sådan pension eller med omställningspensionför förlängd tid ingår äktenskap eller börjar sammanbo med annan som avses i 8kap. 5 § andra stycket. Underlåts anmälan skall pensionen kunna dras in för visstid eller tills vidare. Den efterlevande kan också med stöd av 20 kap. 4 §åläggas återbetalningsskyldighet för vad som utbetalats för mycket på grund avden underlåtna anmälningen. Tillägget till första meningen har föranletts av förslagettill 8 kap. 4 § andra stycket (jfr. 14 kap. 4 §), som utgör undantag frånregeln i förevarande paragraf att pensionsförmån utgår t.o.m. utgången av denmånad då rätten till förmånen upphört. Den nya tredje meningen grundas på förslaget attomställningspension och särskild efterlevandepension skall kunna utges längst t.o.m.utgången av mänaden före den då den efterlevande fyller . 10 § Prop. Förslaget innebär att ordet familjepension skall bytas utmot efterlevandepension. 1987/88:124 om god man och förvaltare, somännu inte har behandlats av , föreslås vissa andra ändringar iparagrafen. Detsamma gäller beträffande 8 §. Genom paragrafen ges möjlighet att dra in eller sätta nedfamiljepension i vissa situationer då den efterlevande har varit vållande tilldödsfallet. Dessa regler skall avse även de nu föreslagna formerna avefterlevandepension. Eftersom strafflagen ersatts av harhänvisningen till strafflagen ersatts med en hänvisning till motsvarandebestämmelser i . 17 kap. Om sammanträffande av förmåner m.m. Grunden för den föreslagna ändringen är att avdrag skallkunna göras även på efterlevandepension som utbetalas för förfluten tid medhänsyn till socialbidrag som utgått . Paragrafen innehåller regler om samordning mellan pensionenligt AFL och förmåner från äldre lagar om yrkesskadeförsäkring. De föreslagnaändringarna innebär att efterlevandelivränta på grund av yrkesskadeförsäkringskall medföra minskning även av omställningspension och särskild efterlevandepension.För närvarande gäller att folkpension i form av änkepension efter sådansamordning alltid skall utges med minst hälften av vad som annars skulle hautgått. Någon motsvarighet härtill har inte upptagits beträffandeomställningspension och särskild efterlevandepension. Vid samordning enligtparagrafen skall dessa pensioner således i princip kunna helt bortfalla. Ändringen är en konsekvens av förslaget i avsnitt 8 attden särskilda folkpensionsförmånen barntillägg skall avvecklas. 18 kap. Om allmänna försäkringskassor Frågor om rätt till särskild efterlevandepension skallenligt förslaget avgöras av socialförsäkringsnämnd. Detta skall ses mot bakgrund av att ärenden om sådan pension kommer att kräva särskilt kvalificerad handläggning och av att det i vissa fall kan bli aktuellt att pröva förutsättningarna förrätten till förtidspension. Övriga bestämmelser Prop. Idet nya fjärde stycket föreskrivs att, vid tillämpning av bestämmelserna omrätt till barnpension från folk- och filläggspensioneringen, med biologisktbarn till en avliden förälder skall likställas ett utländskt barn som iadoptionssyfte har förts till och med socialnämnds medgivande tagitsemot i ett enskilt hem för vård och fostran i sådant syfte. Regeln grundar sigpå förslag i avsnitt 3.2.2. Den blivande adoptivföräldern måste, innan haneller hon avled, ha tagit emot barnet för vård och fostran här i landet eftermedgivande av socialnämnd enligt 25 § socialtjänstlagen (1980:620). Regelnöverensstämmer väsentligen med vad som gäller för föräldrapenning ochvårdbidrag samt - enligt 4 § andra stycket lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag - även för barnbidrag. Bestämmelsenknyter sålunda an till föreskriften i 25 § socialtjänstlagen, som reglerarfosterhemsplacering. För att rätt fill barnpension skall föreligga efter denpresumtive adoptivföräldern är det inte tillräckligt att barnet är av utländskhärkomst. Har barnet kommit till utan att tanken varit att det skalladopteras här i landet föreligger således inte rätt till barnpension åven om enadoption senare har blivit aktuell. I dessa fall görs alltså ingen skillnadmellan utländska och inhemska barn. Ibarnpensionshänseende anses barnet som efterlevande till den presumtiveadoptivföräldern och får således rätt till barnpension efter denne på sammasätt som om en adoption redan hunnit komma till stånd före dödsfallet. Häravföljer bl.a. att barnet får behålla sin pension om den avlidnes make senareensam fullföljer adoptionen eller gifter om sig. Om barnet däremot adopteras aven annan person, upphör självfallet - på samma sätt som för biologiska barn somadopteras bort - rätten fill barnpension efter den presumtive adoptivföräldern. Rättentill barnpension förutsätter att den blivande adopfivföräldern har tagit emotbarnet här i landet i adoptionssyfte innan han eller hon avled. De barn som härär aktuella saknar regelmässigt svenskt medborgarskap. Bestämmelserna i 5 kap.4 § om utlännings rätt fill barnpension blir således tillämpliga i detta fall.Det betyder att barnet eller den avlidne måste ha uppfylltkvalifikationsvillkoren i nämnda paragraf för att barnpension skall kunnabeviljas. Till följd av bestämmelsen i sista meningen i det nu förevarandestycket skall dock vid tillämpning av 5 kap. 4 § barnet anses såsom bosatt iSverige vid dödsfallet. Adoptionav ett utländskt barn i kommer till stånd genom att svensk domstollämnar tillstånd till adoptionen eller genom att ett i barnets ursprungslandmeddelat adoptionsbeslut godkänns i av statens nämnd förinternationella adoptionsfrågor. Den prövning som därvid görs omförutsättningarna för adopfion enligt svensk lag är för handen kommer avnaturliga skäl inte att kunna göras i det fall att den blivande adoptantenavlider innan ställning hunnit tas i adoptionsärendet. Någon motsvarandeprövning bör inte ske när det gäller att avgöra frågan om barnpension. adoptionsförfarandetframskridit så långt att socialnämndens medgivande ''17 inhämtats och barnet tagits emot i fosterhemmet i adopfionssyftefår, såvitt gäller rätten fill barnpension, tillräckliga garantieranses föreligga för att en Prop. 1987/88:171 adoption skulle ha kommit tillstånd om den tilltänkte adoptivföräldern inte avlidit innan adoptionsärendethunnit prövas. Med den regel som föreslås skulle kunna tänkas uppkommafall där barnet, utöver barnpension enligt AFL efter den presumfiveadoptivföräldern, är berätfigad till barnpension även efter en biologiskförälder enligt ett socialförsäkringssystem i sitt ursprungsland. Man synesdock i praktiken kunna utesluta den möjligheten. Någon särskild reglering försådana fall har jag därför inte funnit motiverad utöver vad som i 17 kap. 5 §och förordningen (1979:131) om beräkning av folkpension i vissa fall föreskrivsom likställande av pension enligt utländsk lagsfiftning med ATP vid beräkningav folkpensionsförmåner. Enligt förslaget skall presumtiva adoptivbarn likställasmed biologiska barn endast i vad avser rätten till barnpension. Däremot skallnågot sådant likställande inte ske då frågan är om rätt för vuxen efterlevandetill omställningspension grundad på barnförekomst. Jag kan alltså inte biträdadet förslag att så bör ske som framförts av statens adopfionsfrågor.Såvitt gäller den förlängda omställningspensionen får detta nämligen inte någonstörre betydelse i nu berört hänseende. Enligt 8 kap. 5 § och 14 kap. 4 § krävssålunda för rätten fill sådan omställningspension att den efterlevande -förutom att han eller hon uppfyller villkoren för rätt till omställningspensionför av - har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med ettbarn, som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Däremot krävsinte att barnet stod under vårdnad av makarna eller endera av dem vidtidpunkten för dödsfallet. Har makarna tagit emot ett barn i sitt hem i adopfionssyfte får detta anses ha stadigvarande vistats hos dem vid dödsfallet. Fullföljerden efterlevande maken ensam adoptionen sedan den andre maken avlidit eller fården efterlevande ändå vårdnaden om barnet, är således förutsättningarna förrätt fill förlängd omställningspension uppfyllda i nu berört hänseende. I paragrafens andra stycke har tagits in en bestämmelse omsanktioner vid åsidosättande av villkor - i fråga om särskildefterlevandepension - som uppställts med stöd av 16 kap. 3 §. Dessa sanktionerkan tillämpas i falldå efterlevande vägrar att följa villkor om utbildning,rehabilitering, antagande av erbjudet arbete m.m. Även sanktionerna iparagrafens första stycke kommer att gälla beträffande de nu föreslagnaformerna av efterlevandepension. En grund för indragning av särskild efterlevandepensionmed stöd av andra stycket är att den efterlevande vägrar att anta ett erbjudetlämpligt arbete. Om det erbjudna arbetet skulle vara på halvtid eller av mindreomfattning, bör pensionen i stället minskas så att den svarar mot dennedsättning av försörjningsmöjligheterna som skulle återstå om den efterlevandehade accepterat det erbjudna arbetet. Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft . Som angetts i avsnitt 2.3.3 och 5.1 föreslär jag den 1 januari1990 som ikraftträdandefidpunkt för den reformerade efterlevandepensioneringen.Enligt vad som angetts i avsnitten 7.3 och 8.2 skall även de föreslagnaavvecklingarna av hustru- och barntilläggen träda i kraft . I denna punkt anges den principiella utgångspunkten förövergångsregleringen. I enlighet med vad som utvecklats i avsnitt 5 skall iprincip äldre bestämmelser fortfarande gälla i de fall rätten tillfamiljepension grundas på dödsfall som har inträffat före ikraftträdandet. Dennya lagsfiftningen skall som huvudregel gälla i situafioner då dödsfalletinträffar eller . Från denna huvudregel föreskrivsdock i de följande punkterna vissa undantag såvitt gäller barnpension(punkterna 3 och 4) och beträffande efterlevandepension till änkor och därmedjämställda kvinnor (punkterna 5-9). Huvudregeln gäller fullt ut i fråga om rätten fillefterlevandepension för män. En förutsättning för att dessa skall kunnabeviljas omställningspension eller särskild efterlevandepension är således attmakan (eller därmed jämställd) avlider efter utgången av . I fråga om efterlevande kvinnor innebär bestämmelsen attfamiljepension utgår i form av änkepension om mannen har avlidit före den 1januari 1990. Beroende på dödsfallet har inträffat utgesänkepensionen enligt nuvarande regler i AFL eller enligt tidigare bestämmelserom änkepension. Har mannen avlidit före bestäms alltsåpensionen fortfarande med tillämpning av 16 § lagen (1962:382) angående införandeav lagen om allmän försäkring, dvs. den är helt eller delvis inkomstprövad. Att pension till en efterlevande kvinna, vars make haravlidit före ikraftträdandet, kan utges endast i form av änkepension innebäratt en sådan kvinnas rätt till efterlevandeförmåner från folk- ochtilläggspensioneringen skall bedömas helt enligt äldre regler. Uppfyllerkvinnan inte förutsättningarna för rätt till änkepension, kan alltså inteheller utgå efterlevandepension enligt de nya bestämmelserna. Detta är falletäven om hon i övrigt skulle uppfylla villkoren för rätt till de nya efterlevandeförmånerna.Exempel på en särskild sådan situation är följande. En icke gift efterlevandekvinna, som sammanbott med en sedermera avliden man under förhällanden somanges i förslaget till 14 kap. 1 § tredje stycket, är enligt dagens regler inteberättigad till änkepension från ATP men väl från folkpensioneringen. Framdelesskall i denna situation kunna utges efterlevandepension i dess nya former ocksåfrån ATP. Eftersom äldre regler skall ha fortsatt tillämpning om dödsfallet harinträffat före ikraftträdandet, föreligger emellertid inte rätt till efterle- vandepension från ATP enligt det nya systemet för enkvinna i denna Prop. 1987/88:171 situation. Rätten till änkepension som med stöd av förevarande punktutges efter ikraftträdandet skall bedömas med tillämpning av nuvarande reglerför änkepension. Även hittillsvarande bestämmelser om beräkning av änkepensionenoch om filläggsförmåner härtill har fortsatt tillämpning. Enligt dessa reglerfår avgöras bl.a. frågan om indragning av en utgående änkepension. Det innebärockså att 8 kap. 3 § andra stycket och 14 kap. 2 § tredje stycket i nuvarandelydelse alltjämt gäller i situafioner då dödsfallet har inträffat före den 1januari 1990. Om sålunda änkepensionen för en kvinna har dragits in exempelvistill följd av att hon ingått äktenskap, skall hon - om det nya äktenskapetefter ikraftträdandet av den reformerade efterlevandepensioneringen upplösesinnan det bestått - kunna återfå änkepensionen efter den förstemannen. Om kvinnan före ikraftträdandet ingått nytt äktenskap med en man som dåfyllt följer av bestämmelsen i punkt 10 i övergångsbestämmelserna att hon- i motsats till vad som gäller enligt nuvarande regler - skall kunna återfåänkepensionen efter den förste mannen åven om det nya äktenskapet varat mer . I fråga om efterlevande kvinnor vars make (eller därmedjämställd) avlider efter utgången av innebär bestämmelserna i punkt 5att avsteg görs från huvudregeln i förevarande punkt när det gäller kvinnor somvid ikraftträdandet har fyllt , dvs. är födda eller tidigare. Tillföljd av den bestämmelsen kommer vissa kvinnor i denna ålderskategori att äveni fortsättningen vara omfattade av hittillsvarande änkepensionering och såledesinte alls beröras av det nya systemet för efterlevandepensionering. Andrakvinnor i den kategorin hänförs dock till det nya regelsystemet. Avgränsningenmellan dessa två grupper görs enligt regeln i punkt 5. Kvinnor som är vid ikraftträdandet omfattasregelmässigt av den reformerade efterlevandepensioneringen. Detta följer avhuvudregeln i denna punkt. Vissa kvinnor tillhörande denna kategori kan dockdessutom få rätt till förmåner från hittillsvarande änkepensionering. Reglerhärför ges i punkt 6. I förevarande punkt föreskrivs såvitt avser rätten tillbarnpension vissa undantag från den i punkt 2 intagna huvudregeln i övergångshänseende. Regleringen grundar sig på de överväganden som redovisats i avsnitt 5.2. Bestämmelsen i första stycket innebär att vissa av förändringarna på barnpensionsområdet skall ha tillämpning fr.o.m. ikraftträdandet även om föräldern eller föräldrarna har avlidit . De nya regler som avses är 5 kap. 4 § första stycket c (sänkt kvalifikationstid för utländska barnsrätt fill folkpension vid bosättning i ), 8 kap. 2 § och 14 kap. 2 § (de nya åldersgränserna för rätt till barnpension från folk- och filläggspensionering en) samt 8 kap. 3 § (nivåerna för barnpension från folkpensioneringen). 1 de två sistnämnda hänseendena har dock föreskrivits vissa begränsningar i andra stycket och i punkt 4. Också de nya bestämmelserna i 16 kap. 8 § och 17 2?0 kap. 1 § angående anmälningsskyldighet resp. avräkning vid retroaktiv Prop.1987/88:171 utbetalning skall gälla beträffande sådan barnpension vartill rättuppkommit före ikraftträdandet. Beträffandeövriga förändringar på barnpensioneringens område följer av huvudregeln i punkt2 att de nya bestämmelserna skall tillämpas endast då dödsfallet inträffarefter ikraftträdandet. Sålunda kan den i 20 kap. 2 § fjärde stycket intagnamöjligheten för utländska barn som förts till i adopfionssyfte att fåbarnpension, om någon av de filltänkta adoptivföräldrarna skulle avlida, görasgällande endast i situafioner då dödsfallet äger rum ellersenare. Detsamma gäller de nya kompensationsgraderna för barnpension från ATP(14 kap. 3 §) liksom möjligheten för föräldralösa barn att erhållatilläggspension i form av barnpension efter båda föräldrarna. Har förälderneller föräldrarna avlidit har äldre regler fortsatt fillämpning.Om ett barn har förlorat en av sina föräldrar före ikraftträdandet och den andreföräldern avlider efter ikraftträdandet, skall dock barnet kunna erhållatilläggspension efter dem båda. I sådant fall beräknas pensionen efter denförste föräldern enligt äldre regler och pensionen efter den sist avlidneföräldern med fillämpning av de nya bestämmelserna. Motiven för detta förslaghar redovisats i avsnitt 5.2. Iandra stycket har såvitt gäller de nya åldersgränserna för rätten tillbarnpension från tilläggspensioneringen (14 kap. 2 §) upptagits en särskildövergångsbestämmelse till förmån för barn som vid ikraftträdandet har fyllt 18men inte , dvs. Om ett sådant barn har rätt tillbarnpension vid utgången av skall pensionen inte dras in medtillämpning av de nya reglerna, oavsett att barnet inte bedriver studier somenligt 14 kap. 2 § i dess nya lydelse berättigar till barnpension från ATPefter fyllda . Till barn i denna situation skall tilläggspensionen kunnafortsätta att utbetalas fram t.o.m. den månad då barnet fyller . 1fråga om all barnpension som belöper på fid gäller äldre reglerfortfarande. Idenna punkt ges vissa särskilda övergångsbestämmelser om samordning mellan barnpension och sådan änkepension som efter ikraftträdandet av det nya regelsystemet utges med stöd av övergångsreglerna i punkt 2 eller 5 eller - såvitt gäller folkpensioneringen - punkt 6. Dessa särskilda övergångs bestämmelser utgör undantag från huvudreglerna på barnpensionsområdet i punkt 2 och punkt 3 första stycket. Mofivering för undantagen har lämnats i avsnitt 5.2. De innebär att inom såväl folk- som tilläggspensioneringen barnpensionen skall samordnas med änkepensionen. Detta gäller oavsett om dödsfallet inträffat före eller efter ikraftträdandet. I dessa fall utges änkepensionen på den nivå som följer av nuvarande regler. Med hänsyn härtill har upptagits bestämmelse om att barnpension som utges efter den avlidne kan reduceras. Självfallet gäller reglerna under förevarande punkt endast under förutsättning att barnpensionen och änkepensionen utges efter en och samma person. Av punkt 3 följer att barnpension från folkpensioneringen skall beräknas