prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — EG ger samUdigt de icke-EG-länder, däribland ,med vilka EG slutit ramavtal omforskningssamarbete, betydligt ökade möjligheter att delta i EG:sforsknings- och utvecklingsprogram. EUREKA har fått en betydande projektvolym. Iseptember 1987 hade 165samarbetsprojekt startats varav svenska företag deltar i 32. Kostnaden i samband med projektsamarbetet inomEUREKA och med EG förutses bäras ihög grad av företagen själva. När det gäller statligt stöd för att genomföra projekt hänvisas till deexisterande kanalerna för FoU-stöd, t, ex. Industrifonden och styrelsen förteknisk utveckling. Möjligheterna till ett europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete som erbjudsgenom EG och EUREKA bör utnyttjas. För att uppnå detta krävs ett avsevärtsonderings- och förberedelsearbete samt kontaktskapande aktiviteter och resor.Jag beräknar medelsbehovet för denna verksamhet till 1 milj. kr, /89, Jaghemställer att regeringen föreslår att till Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av I OOOOOO kr. Statensprovningsanstalt (SP) är landets centrala myndighet för teknisk utvärdering,mätteknik och provning. På uppdrag av myndigheter och enskilda utförprovningsanstalten undersökningar, provningar och tekniska utvärderingar avmaterial, produkter och system, och därmed förenad verksamhet. Provningsanstalten bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhetsområde,medverkar som teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifter och biträder med expertis inationellt och internalionellt standardiseringsarbete m. m. Provningsanstalten meddelar föreskrifter ianslutning till och övervakar efterlevnaden av lagen (1974:283) om handel medarbeten av guld, silver ellerplatina. Dessa lagstiftningsområden har behandlats av (prop, 1986/87:8, NU 8, rskr. 36), vilket medfört ändring av lagen. Den nya lagen(1986:985) om handel med ädelmetallarbeten träder i kraft den Ijuli 1988. Omräknat till helårstjänster var personalstyrkanvid provningsanstalten 437 . Vid provningsanstalten tillämpasprogrambudgetering med verksamhe ten uppdelad i treproduktionsområden. Produktionsområde I, Externa uppdrag, omfattaruppdrag från närings- Prop. 1987/88:100 liv, förvaltning och enskilda avseende teknisk utvärdering. 14 området ingår även riksprovplalsuppgifler samtriksmälplatsuppdrag frän statens mät- och provråd. Produktionsområde 2, Forskning och utveckling,omfattar den verksamhet som syftar till att utveckla sådana nya och förbättrade provningsmetoder som bedöms angelägna efter samråd medföreskrivande myndigheter och med olika standardiserings- och branschorgan.Vidare omfattas den verksamhet somsyftar till att fortlöpandeupprätthålla provningsanstaltens kompetens som provande organ och som rådgivaretill de föreskrivande myndigheterna i deras arbete, ProdukUonsområde 3, Rådgivning tUl myndigheter m.m., omfattar det arbete som hänför sig tillprovningsanstaltens ställning som expertorgan inom materialprovningens ochmätteknikens område, dvs. kotisultinsatser , och utredningar av teknisk natur åt regeringen eller föreskrivande myndig heter, utarbetande av remisser, delt;igande i nationellt eller internationellt standardiserings-och kommittéarbete m. m. . ;, , Provningsanstaltens verksamhet finansieras genomintäkter av uppdragsverksamhet, genom utvecklingsprojekt åt forskningsrådm.fl. och genom anslag över statsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i princip finansierasmed uppdragsintäkter. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag: Bidrag till statensprovningsanslalt, Anslag I är ettförslagsanslag, som las upp med ett formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamheten.Som inkomst under anslaget redovisas uppburna avgifter och ianspråktagna medelfrån anslag 2. Medel som svarar mot avskrivning och förräntning av delar avutrustningskapitalet omförs till särskild inkomslUlel på statsbudgeten. Anslag 2 är ett reservaUonsanslag över vilketstatens bidrag utgår i första hand till produktionsområdena 2och 3, men även till att täcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ett reservaUonsanslag, som skallfinansiera investeringar i dyrbarare utrustning. Anslag 1 får iprincip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässiga hkviditetsproblem för uppdragsverksamhetenoch föratt tillgodo- -se behovet avrörelsekapital disponerar provningsanstalten en rörlig kredit iriksgäldskontoret på 10 milj. kr, F 8.Statens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under detta anslag redovisas samtliga utgifter ochinkomster av provningsverksamhetenm. m. vid statens provningsanstalt. anslog 21,2milj. för alt täcka kostnaderna i sambandmed avvecklingen ay provningsanstaltens regionala och lokala organisation (prop. 1981/82:121, NU 44, rskr.408), Denna verksamhet särredovisas inom provningsanstalten. Avvecklingen kommeratt slutföras under /88, 1987/88:100 Bil. har' isin anslagsframställning för /88soin huvudalternativ hemställt om ett bidragsanslag av . Provningsanstaltenhar dessutom hemställt om följande medel: . 1,0milj, kr, för att stärka den internationella acceptansen, 0,5milj. för realvärdesskydd av bidragsanslaget. Därutöver har provningsanstalten hemställt om attinvesteringar i utrustning avseddatt användas för FoU-ändamäl skall fä direktavskrivas. Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av den verksamhet som omfattas av programbudgeteringen (1000-talkr,). 1986/87 Ulfall 1987/88 . 1988/89 , Externa uppdrag Intäkter Kostnader Resultat 105 573 72180 33 393 i 1 403 18467 . Indirekta koslnader och intäk ler Total nettokostnad Bidragsanslag Resultat före avsättningar -36547 35747 . -35097 34947 35605 Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 /83 har den externfinansierade verksamheten expanderat. Dessutom har betydande ralionaliseringsåtgärdergenomförts i framför allt denregionala organisationen. /87 har antalet helårstjänster minskatmed 31. För /89 har jag med utgångspunkt iprovningsanstaltens huvudförslag beräknat ett förslagsanslag av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens provningsanslalt:Uppdragsverksamhet för /89 anvisa ett förslagsanslag av1000 kr. F 9.Bidrag till statens provningsanstalt 1986/87Utgift 34266000 ReservaUon 5014000 1987/88Anslag 35747000 1988/89Förslag 35605000 Som har framgått av min redogörelse under anslagettill uppdragsverksamhet föreslårstatens provningsanstalt att bidragsanslaget skall uppgå till . före pris- och löneomräkning. Jagberäknar bidragsanslaget för /89 till , Detla ärberäknat med utgångspunkt i en real minskning . Fr. o. m. /89 upphörtjänstebrevsrätten för statens provningsanstalt. Jag har vid beräkningav bidragsanslaget tagit hänsyn till dettaoch beräknat en kompensaUon för den del av bortfallet av tjänstebrevsrättensom hänför sig tillprovningsanstaltens myndighetsuppgifter med . består till största delen av medel som anvisats för rekonstruktions- ochomställningsändamål. I samband härmed har uppstått ett ökat behov avutrustningsinvesteringar vilka inte ryms inom detordinarie anslaget. Jag föreslår att . av reservaUonen får användastill investeringar i utrustning för forsknings- och utveckhngsän-damäl. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag förordat omanvändningen av reservaUonen på anslaget, 2. till Bidrag tiH statensprovningsanstalt för /89 anvisa ett reservationsanslag av35 . FIO.Statens provningsanstalt: Utrustning Prop. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under dettaanslag anvisas medel för utrustning till statens provningsanstalt. Investeringarnaför /87 har legat på nivån 8,7 milj. kr., dä ,5 milj. kr. av etttidigare anvisat rörelsekapital fält utnyttjas. För /89 beräknas ett investeringsbehov istorleksordningen 15 milj. kr. Provningsanstaltenbedömer det vara av största vikt att finansieringsformerna för investeringarna behandlas isyfte att fastställa en långsiktigutformning. Ett antal olika tänkbara lösningar har granskats. /89 beräknar jag anslaget till 9,5 milj. kr. Anslagsmedlenskall förräntas och amorteras. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Statens provningsanslalt: Utrustning för /89 anvisa eft reservationsanslag av 9500000kr. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag ', avser rådets egen verksamhet. avser anslag förriksmät-platserna varav . enligt rådet är disponibla. Under detta anslag redovisas samtliga inkomsteroch utgifter vid statens mät- ochprovråd. Anslaget är uppbyggt av två poster varav den första är entusenkronorspost för rådets egen verksamhet och den andra posten ett bidrag till verksamheten vid riksmätplatserna(jfr prop. 1979/80:100 bil. 17 s, 282). är sedan den 1 juli 1983central förvaltnings myndighet för teknisk kontroll och mätteknik. Rådet leds av en styrelse. Styrelsens ordförande är chef för myndigheten. Verksamheten är organi serad i tvä enheter, mätcentrum och provcentrum, samt ett kansli. Vid myndigheten finns tvä nämnder, mätnämnden och provnämnden. Dessa får inom sina fackområden fatta beslut istyrelsens ställe, 107 Verksamhetenfinansieras dels med en avgift, motsva- Prop. 1987/88:100 rande 0,av riksprovplatsernas omsättning från obligatorisk kontroll. 14 dels med avgifter från auktoriserade mät-och provplatser, dels med övriga uppdragsintäkler. Utgifter ochinkomster i rådets egen verksamhet framgår av följande sammanställning. Myndighetsverksamhet (därav lönekostnader) Uppdragsverksamhet Resultat 6743000 (3452000)' plalserna Uppdragsintäkler Övriga intäkter Anslag 'Enligl regleringsbrev. Statensmät- och provråd beräknar behovet av medel till myndighetsuppgifterför /89 till 7 2.54 000 kr. Medel för verksamhelen vid riksmätplatsernaanvisas över en särskild anslagspost under detla anslag. För innevarandebudgetår uppgår anslagsposten till . Rådet har i anslagsframställningen anmält behov avökade årliga medel för riksmätplatsverksamheten. Rådet beräknar dettotala behovet till 7,4 milj. kr, varav ca4,8 milj, kr, avser driftskostnader och ca 2,6 milj. kr. avser finansiering avanskaffning av utrustning till riksmätplatserna. Förnästa budgetår bör medel för mät- och proyrådets myndighetsverk samhet beräknas med utgångspunkt i rådets förslag: Jag beräknar kostna derna för denna verksamhet till 7009000kr, - Verksamheten finansieras med en omsättningsavgiflfrån riksprovplat-serna. Storlekenpå denna avgift, för innevarande budgetår 0,av riksprovplatsernas omsättning från obligatoriskkontroll, fastställs av regeringen.Under detta anslag bör medel för myndighetsverksamheten vid rådet såledesendast anvisas som en formell anslagspost av . Riksmätplatsernas verksamhet finansieras genombidragsanslaget, ka- libreringsintäkter hos riksmätplatserna samt genom riksmätplatsernas egna bidrag. Storleken av riksmätplatsernasegna bidrag utgör skillnaden 108 mellan å ena sidan kostnaderna förverksamheten och å andra sidan bi- Prop. 1987/88:100 dragsanslaget samtkalibreringsintäkterna. svarar resp. Bil. 14 finansieringskälla för ca 1/3 av de totalakostnaderna vid riksmätplatserna. Jag har tidigare konstaterat att det finnsanledning att närmare klarlägga dentillämpade finansieringsmodellens bärkraft. Regeringen har därför i enlighet med vad jag förutskickade i föregåendeårs budgetproposition uppdragit åt att göra enöversyn av taxor och avgifter i- . svenskmätplatsorganisation: Enligl rådet föreligger akut behov av medel föranskaffning av utrustning för riksmätplatserna och dessa har svårighet attfinansiera anskaffningen med väsentligt ökade egna bidrag. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringenatt låta rådet av sin reservation utnyttja 2 milj, kr. för anskaffningav utrustning. Medelsbehovet för bidrag till verksamheten vidriksmätplatserna beräknar jag . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1988/89 anvisa ett. F 12.Bidrag till vissa internationella organisationer 1986/87.Utgift 528000 1987/88Anslag 2940000 ' " 1988/89Förslag 2350000 ' Frän detta anslag betalas kostnaderna förSveriges bidrag till Internationella byrån för mått och vikt (BIPM), Internationella organisationenför legal metrologi (OIML) samt /88 Organisationen för intellektuelläganderätt, internationella byrån (/BIRPI). beräknar medelsbehovetlill BIPM och OIML för nästa budgetår till . Jagansluter mig till rådets beräkning. Jag beräknar medelsbehovet för bidrag tillWIPO/BIRPI under nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiH vissa internalioneUaorganisationer för budgetåret1988/89 anvisa eU förslagsanslag av . 1986/87Utgift 4668000 1987/88Anslag 4808000 1988/89Förslag 5950000 () är ett samfundav invalda ledamö ter som är verksamma inom teknik,vetenskap, industriell produktion och 109 9 1987/88. ekonomi, IVA:shuvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stadgar, att . 1987/88:100 samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap ochnäringsliv. 14 inriktas på att följa, analysera och informeraom den tekniska utvecklingen samt att skapa kontakter och initiera samverkaninom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sin nuvarande form utgått /69 (jfr prop.1968:68 s. 57, SU 131, rskr, 304), utgör statens stöd till IVA:s grundläggande verksamhet. Dennaomfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet ochbibliotek, delar av IVÄ:s utrednings- och framUdsstudieverksamhet, samt den utlandsorienterade kontakt- ochinformationsverksamheten. /89 har IVA begärt en uppräkning av bidraget med . för att möjliggöra en utvidgning av akUviteteni ekonomi, företagandets och näringslivets vetenskaper samt iinformationsteknologi. Man vill vidare sträva efter en jämnarefördelning mellan statlig resp. privat finansiering (40:60). Medhänsyn den utvidgning av verksamheten som IVA har för avsikt att genomföra, har jag för kommande budgetårberäknat en höjning av statsbidraget med , dvs. med 1000000 kr.utöver prisomräkningen. Det innebär att anslaget räknas . Jaghemställer alt regeringen föreslår att tillBidrag tiU för /89 anvisa ettanslag av . 1986/87Utgift 13 393000 1987/88Anslag 15253000 1988/89Förslag 15 800000 i ärcentralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten. Kommissionenutarbetar och fastställer svensk standard samt verkar för alt denna användsinom såväl offentlig verksamhet som i näringslivet. Verksamheten finansieras genom statsbidrag,kontantbidrag frän nä ringslivet, ersättning från statliga verk m.fl. samt genom försäljning av standardpublikationer. /83 motsvarar statsbidraget för nästa budgetår av näringslivets kontantbidrag under innevarande budgetår (jfr prop, 1982/83:100 bil.1.4 s. 244, NU 39, rskr. Näringslivets kontanUnsatser till SIS och dessfackorgan under budget- Prop. 1987/88:100 /88 har budgeterats till26574000 kr., vilket motsvarar ett stalsbi- Bil. 14 drag till verksamheten /89 med 60%av detta belopp avrundat till . Vid beräkningarna av statsbidraget för budgetåret1988/89 skall hänsyn också tas tilldet verkliga utfallet av näringslivsbidragen under /87 jämfört med de preliminärt beräknadebidragen från näringslivet. Dessa låg till grund för beräkningen avstatsbidraget för /88. Näringslivets bidrag Ullstandardiseringsverksamheten uppgick /87 till ,vilket belopp understiger det budgeterade beloppet . Det i prop. 186/87:100 bil, 14 preliminärt beräknade statsbidraget översUgersåledes av , dvs149000 kr., det belopp som näringslivets bidrag ger underlag för. SIS föreslär motdenna bakgrund alt bidraget för /89 skall uppgå (15944000-149000=). Vidare föreslårSIS att ytterligare , anvisas för /89 varav . för insatser inom västeuropeiskt harmoniseringsarbete och . för bilateraltexportfrämjande standardiseringssamarbetemed de sovjetiska och kinesiska standardiseringsorganisationerna. Totalt yrkarsåledes SIS ett anslag för /89 av . För nästa budgetår har jagberäknat bidragsanslaget avrundat till . i enlighet med de tillämpade principerna för beräkning av bidraget till SIS. Därvid har frånräknats , en reglering i efterhand av bidraget för /88. Enmotsvarande efterhandsjustering kanbli aktuell även för det nu föreslagna bidraget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till BidragtiU för /89 anvisa ett anslag av . Patent-och registreringsverket (patentverket) handlägger ärenden angående patent, varumärken, mönster, utgivningsbevisför periodisk skrift, namn ochkommunala vapen samt ärenden angående aktiebolag. Patentbesvärsrätten avskiljdes den 1 juli 1987från patentverket och blev en egenmyndighet. Mot kostnadsersättning ger patenlverkel patentbesvärsrätten servicevad gäller bl.a. budgetering, löneutbetalningar, anställningsfrågorsamt anvisningar i fråga om administrativa ärenden. Den uppgick personalstyrkan vidpatentverket till 576 årsar betskrafter. Verksamheten delas Prop.1987/88:100 upp i följande huvudprogram: Bil.14 2, Varumärkes- ochmönsterärenden Uppdragsverksamhet inompatent-, varumärkes- och mönsteromrä-dena 6, Uppdragsverksamhet inombolagsområdet Kostnaderna förpatenlverkets verksamhet läcks av de avgifter som dess kunder eriägger. Ersättning för utförda uppdrag under programmen för uppdragsverksamhet utgår enligl de priser somverket fastställer, medan avgifterför myndighetsuppgifter under övriga program i huvudsak fastställs avregeringen. Medel förprogrammen 1, 2, 3 och 4 anvisas över förslagsanslaget : Immaterialrätt m. m. Programmen 1, 2och .4 redovisas fr.o. m. den 1januari 1987 förslagsvis över tre anslagsposter med vardera ett formelltbelopp på . Jag kommer atl föreslå att ävenprogrammet 3 redovisas på samma sätt fr, o, m. /89, Under posterna redovisas kostnader och intäkterför resp, program. Anslagsposterna får inte belastas. Medel för programmen 5 och 6 anvisas överförslagsanslaget Patent- och registreringsverket:Bolagsärenden, Programmet 6 redovisas förslagsvis över en anslagspost med ett formellt belopp pä . Jag kommer att föreslå atlprogrammet 5 redovisas på samma sätt fr, o, m, / 89,Anslagsposterna får inte belastas. För atl lösa tillfälliga likviditetsproblem samtför att tillgodose behovet av rörelsekapital disponerarpalenlverket en rörligkredit i pä 1milj. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen att höja patentverkets kredit till 3 milj. kr. fr, o ,m. näsla budgetår. Inkomster från verksamhelen under programmenNamnärenden och Bolagsärenden redovisas på statsbudgetens inkomstsida underinkomsttiteln 2529. Avgifter vid patent- och registreringsverket. Regeringen har i bilaga 8 till budgetpropositionen för /89 föreslagit att vissa myndigheterstjänstebrevsrätt skall avskaffas fr. o. m, den , Detta gäller bl, a, för patent- och registreringsverket. Patent-och registreringsverket: Immaterialrätt m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under detta anslag redovisas kostnader ochintäkter för verksamheten under patentverkets program Patentärenden, Varumärkes- och mönster ärenden. Namnärenden samt Uppdragsverksamhet inom patent-, varu märkes- och mönsteromrädena. Följandesammanställning ger en ekono misk översikt av verksamheten, 112 (milj, kr,) 1986/87 Utfall 1987/88 Beräknar -0,9 -0,3 -0,6 Program 1 -4 1987/88:100 Bil. ' Vissaverksamheter överfördes från programmet Uppdragsverksamhet till programmetPatentärenden fr, o, m. 1987/88, Intäktsomslutningen för överförda verksamheteruppgår till 17,3 milj, kr. Patenlverkelframför i sin anslagsframställning att verket är helt avgiftsfi-nansierat och följaktligen inte nettobelastarstatsbudgeten. De avgifter som las ut inom programmetNamnärenden höjdes fr, o, m, den 1april 1987, vilket ledde till enminskning ay antalet ansökningar. Avgifternaär därför inle tillräckliga för alt uppnå full kostnadsläckning, Hiuillsuppkomna underskott har täckts genom atl medel förts över från andra verksamhetsgrenar, Patenlverkel hävdar atten subventionering av namnverksamhelenpå delta sätt är olämplig med hänsyn till verkets nya organisation medseparata resultatansvariga enheter. Medel för programmet Namnärenden bör, enligl verket, anvisas överett förslagsanslag som uppgår till programmets totalakostnadsomslutning. De olika verksamhetsprogrammen är lill alla delar eftetfrägestyrda. I väsentlig månmåste därför kundkraven ligga tillgrund för målsättningarna i fråga om kvalitet och kvantitet i verketsproduktion. Verkets hemställan omfattar medelsyrkande endastför ett budgetär (1988/89). Medhänsyn till altanslagsframställningen utarbetats innan regeringen tagit ställning till verkets framställning angående övergång till 1000- kronorsanslag för programmetBolagsärenden finner verket all särskilda Prop. 1987/88:100 skäl föreligger att inte fastställaresursramar för mer än ett budgetår. Patentverkethemställer i sin anslagsframställning om bl. a. följande: Regeringen godkänner den redovisade inriktningenav verksamheten. Medel anvisas om . underförslagsanslaget F15, : Immaterialrätt m,m. med följande anslagsposter. Anslagspost2 Varumärkes- och mönsterärenden . Anslagspost3 Namnärenden , Anslagspost 4 Uppdragsverksamhet inom patent-, varumärkes-och mönsteromrädena I . Verksamhetenvid patent- och registreringsverket är helt avgiflsfinansierad och avgifternatäcker kostnaderna. Alla verksamhetsgrenar ger överskott utomprogrammet Namnärenden, I syfte atl få en enhetlig anslagsform förpatenlverkel, förordar jag att programmetNamnärenden fr.o.m. nästa budgetår redovisas under en anslagspost på . Jag kommer strax altföreslå att också programmet Bolagsärenden fr, o, m. /89redovisas under en anslagspost på . program Patentärenden, Varumärkes-och mönsterärenden samtUppdragsverksamhet inom patent-, varumärkes- och mönsterområdena redovisassedan den 1 januari 1987 under anslaget med vardera en anslagspost på . Jag förordar alltså att anslaget för näslabudgetär bör föras upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillPatent- och registreringsverket: Immaterialrätt m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av4000 kr, 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under detta anslag anvisas medel för verksamhetenunder patentverkets program Bolagsärenden samt Uppdragsverksamhet inombolagsomrädet. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt avverksamheten. (milj, kr,) Patentverkethemställer i sin anslagsframställning om bl. a. följande. Regeringen godkänner denredovisade inriktningen av verksamheten. Medel anvisas i första hand om , under förslagsanslaget F 16, Patent- och registreringsverket:Bolagsärenden under följande anslagsposter. Anslagspost2 Uppdragsverksamhet inom bolags- En rörlig kredit hos disponerasmed . Verksamhetenvid patent- och registreringsverket är helt avgiflsfinansierad. Avgifterna somverket tar ut vid bolagsavdelningen täcker kostnaderna väl. Mot bakgrund avdetta förordar jag att programmet Bolagsärenden fr. o. m. nästa budgetår redovisas under en anslagspost pä . Ärendemängdenvid bolagsavdelningen har ökat från 99 000 ärenden för /87 till beräknade 140000 ärendenför /89. Enligt min mening bör en stat på . upprättasför programmet Bolagsärenden /89, Mot bakgrund av hur snabbt ärendemängden vid bolagsbyrån ökat bör dockregeringen kunna ändra staten om detunder budgetåret visar sig aft resursbehovet ökar påtagligt. Jag förordar att programmet Bolagsärenden fr.o,m. nästa budgetår redovisas under en anslagspost på . Jag förordar vidare att programmetUppdragsverksamhet inom bolagsområdet redovisas under en anslagspost på1000 kr. Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer atl regeringen föreslår . _ "'' att till Patent- och registeringsverket:Bolagsärenden för /89anvisa eft förslagsanslag av ,. 1987/88Anslag 6805000 1988/89Förslag 6760000 Patentbesvärsrättenär en självständig förvaltningsdomstol och utgör en egen myndighet. Verksamheten regleras genom lagen(1977:729) om patentbesvärsrätten. Patentbesvärsrätten prövar somförvaltningsdomstol överklaganden av beslutav patent- och registreringsverket enligl vad som föreskrivs i patentlagen(1967:837) eller med stöd därav utfärdade bestämmelser samt imönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med vissa bestämmelserpå tryckfrihetsförordningens område.