prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För att tillgodose de ökandeprogramöverföringsbehoven bör enligt såväl som uppfattning vissareinvesteringsåtgärder i radiolänknätet tidigareläggas. Detta kräveratt investeringsramen höjs med 20 milj, kr.för vart och ett av budgetåren 1990/91 - 1992/93. Vidare har åtgärder planerats inom femårsplanenför att öka flexibiliteten i programförbindelsenätet. För OB-verksamheten behöver antalet förbereddainmatningspunkter i radiolänknätetökas. Även försliten utrustning behöver ersättas. Härvid är ävensatellitteknik aktuell. Utbyggnaden av radiolänklinjer och OB-utrustningberäknas kosta 38,5 milj. kr, under /89, Härav kräverreinvesteringar 24,1 milj, kr. Underinnevarande budgetår påböijas en ombyggnad av Kaknäsanlägg-ningen bl. a, i syfte att anpassa dess kapacitet tilldagens behov och teknik samtåstadkomma rationellare arbetsbetingelser. En mindre tillbyggnad är nödvändigför att undvika allvarliga driftsstörningar . En successiv modernisering av radiodrift- ochrundradiocentralerna behövs och harvad gäller de förstnämnda redan påbörjats. Under /89 krävs 15,6 milj, kr, förmodernisering, huvudsakligen avKaknäs rundradiocentral och de sex radiodriftcentralerna, beslöt vid föregåenderiksmöte (prop, 1986/87:95 bil, 5, FöU 11,rskr. 310) att försvarsberedskapsinvesteringar skall finansieras med rörelsemedel fr. o,m,/88, anvisadessärskilda medel för dessa investeringar över statsbudgeten under ett särskiltanslag under huvudtitel. har i sin treårsplan hemställt att de försvarsinvesteringar som krävs för televisions- ochljudradioverksamhet i likhet medteleverkets övriga utgifter för denna verksamhet skall finansieras med medelur radiofonden och inte med rörelsemedel, 1 denanslagsframställning som avser rundradiorörelsen preciserar televerketkostnaderna fill 4,5 milj. kr, . De investeringar och reinvesteringar som behövergöras hänför sig till utbyggnad av förbindelseanläggningar till lokalradions länsredaktioner, modernisering och komplettering av krigsuppehållsplatserna för rundra- 506 diocentraler ochradiodriftcentraler samt anskaffning av transportabla Prop, 1987/88:100 radiolänkar, FM-sändare, TV-sändare ochtransportabla . /88 har 247,7 milj, kr. anvisats av avgiftsmedel för kostnader för programdistributioninkl. För nästa budgetår beräknas driftskostnadernauppgå till sammanlagt 259,5milj. Utgångspunkten för beräkningarna har varit delsen prisomräkning motsvarande ,dels att en fem-procentig rationalisering skall tas ut /87 - 1988/89 varav under nästabudgetår, och dels en mindre volymökning. Vidare har räknats in ett belopp om1,8 milj, kr. för teknisk ochprogrammässig forskning som skall föras över till samt 0,1 milj. kr. i ökade kostnader förregional-TV-sändningar och 2,1 milj,kr, för driftskostnader för FM 4, 4-sändningar även skall ske nattefidökar driftskostnaderna med 1,0 milj. kr. Förinnevarande budgetår har 84,1 milj. kr, anvisats för kostnader för avgiftsinkassering och avgiftskontroll,Föi" nästa budgetår räknar televerketmed att 87,3 milj. kr, behövs, varav 69,5 milj. kr. avser debitering ochuppbörd och 17,8 milj. kr. Kostnadsförändringen jämfört med föregående år hänför sig dels till en prisomräkning motsvarande , dels en rationalisering motsvarande och dels bl.a,en mindre volymökning. Kostnaderna förporto (29,7 milj. har frånräk-nats vid beräkningen av besparingen. De intensifierade kampanjerna möt avgiftsskolksom har bedrivits harvarit mycket framgångsrika och kommer att fortsätta. Under innevarande budgetårhar 4,0 milj, kr. Resultatet av dessa insatser samtpejlingsverksamheten har varit mycket gott. Uppdraget att göra kontroll med hjälp av pejling gäller t, o,m. utgången av /89. Antalet allmänna mottagaravgifter ökar fortfarandenågot. Andelen registrerade färg-TV-innehavare uppgår fill , medelsbehov Medelsbehovet för /89 Televerkethemställer att 1. till televisions- ochljudradioanläggningar för distribufion av program /89 anvisas investeringsmedel om 141,2 milj.kr., 2. för uppförande avtelevisions- och Ijudradioanlägg- 507 ningarunder /90 för distribution av /88:100 programbeviljasett beställningsbemyndigande om 30 milj. kr.. Bil. 3. vid behov fårutnytfia upp till 5 milj, kr, av nästkommande budgetårs förbrukning av investeringsmedelför att avbalansera det löpandeårets förbrukning samt rätt att intill 5 milj, kr. få utnytfia under ettbudgetår icke ianspråktagna medel det nästkommande budgetåret, 4. för andel irundradiorörelsens driftskostnader av rundradions avgiftsmedel under budgetåret1988/89 få ta i anspråk ett belopp av högst 346,8 milj, kr. Omläggningtill kalenderårsvisamedelsanvisningar m, m. Televerketanför i sin anslagsframställning attom.en förändring görs så att den tidsmässiga föriäggningen av budgetåret förSveriges Radios del överensstämmer med kalenderår är det önskvärt attmotsvarande förändring görs även för del. En sådan indelningtillämpas redan för övriga verksamheter. har därefter inkommit tillutbildningsdepartementet med kompletterande uppgifter som visar hurinvesteringsutgifterna skulle fördelasig över tiden om ett kalenderårssystem införs fr.o. behövs 73,2 milj. kr. har även räknat fram behovet av medelför programdistribution inkl.programinsamling samt avgiftsinkassering och avgiftskontroll. Förverksamheterna med programdistribution behövs 135,1 milj. kr. och för avgiftsuppbörden behövs 38,6 milj. kr. Verkethar därvid utgått från att ett rationaliseringskrav motsvarande 1,7resp, skall tillämpas . anför dock i sin anslagsframställning att detär tveksamt om den rationaliseringspotential som finns svarar mot kraven. har även korrigerat det ianslagsframställningen angivna medelsbehovetför /89, Behovet av medel för programdistribution uppgår till 259,8 milj. kr. Vidare behövs 75,0 milj. kr, föravgiftsuppbörden, varav 17,8 milj,kr. Sänkningen av uppbördskostnaderna är enföljd av att portorutiner har ändrats. Enligtriksdagens beslut vid föregående (prop, 1986/87:100 bil, 10 KrU 11, rskr. 197) skall frånteleverket överta ansvaret för uppbördenav mottagaravgifter inkl, avgiftskontrollen ,Verksamheten skall föriäggas till , har påbörjat förberedelsernaför övertagandet. Överenskommelsehar träffats med om samarbetet . har även i uppdrag att biståvid driftsstarten, I sina anslagsframställningar räknar och med att radiofonden vid ingången av /88 uppvisar ett 508 underskott om ca 100 milj, kr. Under förutsättning attradiofonden inte Prop. belastas av andra kostnadsökningarän de som redovisas i anslagsfram- Bil. ställningarna och om inflationen,som den kommer till uttryck iSveriges Radios kompensationsindex, stannarvid 3,under /88, kanunderskottet minskas till ca 50milj, kr. Om inflationen blir den samma under /89 och mottagaravgiften höjs med 48kr, förbyts enligt underskottet till ett överskottmotsvarande 20 riksdagsbeslut omSveriges Radios verksamhet för tiden fram t,o, m, (prop, 1985/86:99, KrU 21, rskr, 343), vilket sedermera formaliserats i avtal mellan staten och företageninom , harsom en viktig utgångspunkt att programverksamheten skall stå i allmänhetens fiänst. Somjag har framhållit iinledningen är det angeläget att med kraft försvara denna grundidé i medstora förändringar av mediemiljön. Nunär ett växande - och i inte ringa omfattning kommersialiserat ochutslätat - programutbud når oss via satellit och kabel är det viktigt att programföretagen lever upp tillgrundtanken om publicistiskt oberoendeetermedier vilka har som en huvuduppgift att förmedla och levandegörasvensk kultur. De förslag som moderbolaget, ,har lagt fram i sin anslagsframställning avser i första hand det tredjeåret i avtalsperioden, dvs, budgetåret1988/89, Vidare redovisas åtgärder som vidtagits med anledning av nyssnämnda riksdagsbeslut samt enrad studier som genomförts inomkoncernen, 1 det följande kommer jag översiktligt att beröra vissa avdessa även om det enligt min mening inte är erforderligt att bereds tillfälle att yttra sig däröver,I huvudsak kommer jag dock attuppehålla mig vid budgetförslagen för rundradiorörelsen, dvs, Radio-koncernens, radionämndens och televerketsverksamhet. Inledningsvis behandlar jag om kalenderårsvisa medelsanvisningaroch dess betydelse för de olika verksamhetsgrenarna, har med stöd av televerketföreslagit att medel för rundradioverksamheteninte längre skall anvisas per budgetår utan per kalenderår. De skäl för dettasom redovisat anser jag övertygande. Jag tillstyrker därförden förordade förändringen, som innebär kalenderårsvisa medelsanvisningar fr,o, m. , Som en följd härav blir mitt nu aktuella förslag tillmedelsanvisning för verksamhet en övergångslösning. Den avser sammanlagt , dvs, budgetåret1988/89 och , För Radio-koncernens verksamhet anvisasmedel inte bara ur radiofonden utan även överstatsbudgeten, nämligen under anslaget till utlandsprogramverksamheten under tredjehuvudtiteln. Enligt bokförings lagen (1976:125) skall den som ärbokföringsskyldig i fråga om fiera rörel ser använda samma räkenskapsår för dessa. Chefen för utrikesdeparte- '509 mentet har därför, eftersamråd med mig, tidigare denna dag föreslagit att Prop. 1987/88:100 ävenreservationsanslaget Riksradios programverksamhet för ut- Bil. 10landet bör föras upp med ett belopp som avser kostnaderna för verksamhetenunder ett och ett halvt.år. På därom gjord framställning från harregeringen på mitt förslag medgett att bolagsordningarnaför moderbolaget och programföretagen i koncernen får ändras bl, a, så attkalenderåret skall vara räkenskapsår. En förutsättning för beslutet är attriksdagen på regeringens förslag bifaller den av chefen för utrikesdepartementetoch mig förordade övergången tillkalenderårsvisa medelsanvisningar. bör övergångsvis anvisas medel . upprättar den årliga resultaträkningen förrundradiorörelsen och redovisar därvid även radionämndens intäkter, ochutgifter. har för sin del förklarat sig villig att övergå till ett kalenderårssystem om detta införs förövriga verksamheter men har betonat vikten av en enkel ordning iekonomi-administrativt hänseende. Kostnaderna för radionämndens verksamhet är mycket småi jämförelse med de belopp som omsätts i rundradiorörelsen i övrigt.Omräkningen av radionämndens årliga medelsanvisningar (löne- och prisomräkning,hyreskostnadsberäkningar) samt beräkningar av kompensation för kostnadsökningarunder löpande budgetår till följd av löneavtal eller ändrade lokalkostnader,sker enligt samma mönster som för anslagsfinansierade myndigheter, dvs,budgetåret är normalt utgångspunkten. Jag anser därför att den enklastelösningen är att radionämnden även fortsättningsvis anvisas medel för budgetår.För att kunna tillgodose behovet av avstämning även vid kalenderårsskiftena bördet räcka med att nämnden upprättar halvårsbokslut. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga. Genom1986 års riksdagsbeslut om verksamhet lades vissa riktlinjerfast för planeringen inorn koncernen. Moderbolaget har i sinanslagsframställning redovisat de förändringar som vidtagits vad gällerkanalstrukturen i televisionen och en fiärde radiokanal. Sedan anslagsframställningenlämnades har de regionala TV-sändningarna över och , dvs,ABC-nytt, startat och lokalradiostationerna i , , ,och har börjat sända i egen kanal. Vidare har Radio Sjuhäradunder upphört att vara lokalredaktion till Radio ochbörjat sin utbyggnad till den fiugo-femtelokalradiostationen, I moderbolagets anslagsframställning redovisas också deolika former av effektivitetsbefrämjande åtgärder som vidtagits eller planeras. Där redovi sas även en plan för handikappverksamheten. Sedan planen utformades har det särskilda nyhetsprogrammet på teckenspråk börjat sändas. Försö ket är ett samarbete mellan Faludistrikt och , planerar nu också en försöks verksamhet i samarbete med handikappinstitutet med direkttextning ay ett 510 avde längre ordinarie nyhetsprogrammen. Denna möjliggörs bl, a, genom Prop.1987/88:100 att regeringen genom beslut ställde 1,9milj. 10 arvsfondsmedel till insfitutets förfogande. Moderbolaget fick i och med 1986 årsriksdagsbeslut ett samordningsansvarför invandrar- och minoritetsspråksverksamheten. harfastställt särskilda anvisningar för denna verksamhet. I anslagsframställning redogörsockså för den genomlysning avutbildningsradioverksamhetens uppgift och inriktning som programföretageti enlighet med riksdagsbeslut har genomfört, I likhet med moderbolaget har jag inget att erinra mot den beskrivning avföretagets roller som Utbildningsradiohar lämnat. redovisar också attmöjligheterna till självfinansieringgenom ersättning eller komplettering av etersändning med kassettdistribution är begränsade. Det torde inteheller, enligt utbildningsradion,föreligga möjligheter att införa något system enligt vilket de egentliga användarna bidrar till företagets kostnader förutbildningsprogrammen. Däremot serutbildningsradion det som både möjligt och realistiskt attutbildningsmyndigheterna bidrar till programverksamheten med allmänna medel närangelägna utbildningspolitiska behov motiverar det, Samfinan-sieringsprojekt kan även tänkas med andrautbildningsinstanser under förutsättning att utbildningsradions styrelse finnerdem motiverade och att de interubbar företagets integritet eller balansen i utbudet. Jag räknar med att . AB kommer att redovisaytterligare överväganden rörande vilka krav som måste ställas för attutbildningsradion skall få ta emot bidrag från avnämarna. proposition anförde jag att skulle redovisa om denforskningsverksamhet som bedrivs inom koncernen kan delas upp i sådan forskning som är avsedd att fiäna sombeslutsunderlag för koncernen och mera allmän forskning, har efter en analys rörandeverksamheten vid företagets publik-och programforskningsavdelning (PUB) dragit slutsatsen att de egna behoven motiverar en sammanhållenforskningsverksamhet. Omfattningenav den forskning som kan kallas mera allmän är dessutom så liten att det inteheller av det skälet finns anledning att omstrukturera verksamheten. De forskningsbehov som SverigesRadio-företagen har motiverar, enligt moderbolaget, en publik-och programforskning av den omfattning och inriktning som PUB har . Jag avser att och i enlighet med vad jaganfört forskningspolitiskaproposition (prop, 1986/87:80 bil, 6 s, 159) föreslå regeringen direktiv för enutredning med uppdrag att förbereda inrättandet av en forskningsresurs med massmediepolitiskinriktning. Enligt min mening är moderbolagets här redovisadeståndpunkt väl grundad och jag avser därförinte att låta uppdraget omfatta även PUB, Genom riksdagsbeslut lades ocksåplaneringsförutsättningarna i resursmässigt avseende fast för enny sexårig avtalsperiod. Dessa innebär att koncernen under första hälften av avtalsperioden skall kunna räkna med ett årligt reformpåslag om 2,och ettrationaliseringskrav om sammanlagt , Under andra hälften av perioden, dvs. fr.o.m, budget- 511 /90, skall i stället de medel som frigörs genombesparingar i det Prop. 1987/88:100 fortsatta rafionaliseringsarbetet ochgenom de strukturella förändringar Bil. 10 som koncernen kan initiera,tillföras koncernen som reformmedel. Vid mina beräkningar av medelstilldelningen tillSveriges under nästa budgetår har jag utgått från dessaförutsättningar, dvs. jag har räknat med ett reformtillskott och enrationalisering (om ) under nästa budgetår men inte beaktat sådana faktorervid medelsberäkningen för , Jag vill i detta sammanhang erinra om att ilikhet med vad som fidigare gällt börkostnader utöver vad som medelsanvisningen till för programdistribufion avser att täcka, bestridasmed till anvisade medel (jfr, prop, 1981/82:100 bil, 12 s.172), Detsamma gäller kostnader för ytterligare anpassning av sändarnätet pågrund av ändringar i den lokala ellerregionala indelningen och/eller förändring av sändningsom-räden för regional-TV(jfr KrU 1985/86:21 s, 52 - 53), Särskilda medel kan sålunda intepåräknas för dessa ändamål. Byggnadsinvesteringarna enligt deninvesteringsplan som redovisades i 1986års proposition (s, 91) beräknas för nästa budgetår innebära kostnader om 19,5 milj.kr. beräknas investeringarna behöva uppgå till 16,1 milj, kr. Huvuddelen av dessa belopp avserom- och tillbyggnad av radio- och i som beräknaskunna starta först under nästa budgetår. Jaghar vid min medelsberäkning också tagit hänsyn till dels de ändrade planerna för innevarandebudgetår, dels byggkostnadsutfallet under föregående budgetår.Sammanlagt har jag räknat med 21,4 milj.kr. i kapitalkostnader under /89 och 16,6 milj, kr. bör för /89 ochför anvisas2391,2 milj. kr. resp, 1201,5 milj, kr. i 1986/prisläge för koncernensdrifts- och investeringskostnader. Den kompensafion för kostnadsutvecklingen somSveriges ges innebär att av kostnaderna (löner) räknasupp med genom-snittspåslaget enligtslutet avtal för hela SAF/PTK-området medan (priser) räknas upp enligtkonsumentprisindex med effekterna av livsmedels- och boendekostnaderfrånräknade. Under /87 ökade kompensationsindex med 5,33%.Sveriges Radio AB har i anslagsframställningenvisat hur denna kompensationsindex slår. Redogörelsen visar attprisförändringarna i koncernens kostnader inte alltid sammanfaller i tiden med genomslaget i den allmännaprisutvecklingen. En jämförelse bör därför avse änett år. Under budgetåren 1982/83 -1985/86ökade kompensationsindex sammantaget något mer än koncernens faktiskakostnader. Under det fiärde av dessa år har dock förhållandet varit detomvända. Mot denna bakgrund anser jag att kompensation förkostnadsutvecklingen även undernästa budgetår bör ges på samma grunder som , har /71 haftmöjlighet att åriigen i kostnadsutjämnande syfte frånradiofonden rekvirera särskilda medel med skyldighet att under det därpåföljande budgetåret återbetala motsvarande belopp. Denna dragningsrätt, som avsåg 15 milj, kr,, 512 fillkom som en följd av attSveriges Radio bedömt att möjligheterna att Prop. 1987/88:100 ufiämnaskillnader i medelsförbrukningar blivit sämre än tidigare sedan Bil. 10programverksamheten omorganiserats i flera självständiga enheter, I dennuvarande har moderbolaget dragningsrätten som i dagavser 30 milj, kr. Genom riksdagsbeslut fick moderbolagetmöjlighet att finansiera investeringar eller investeringsliknandeanskaffningar genom länefinansiering. Även kostnaderna för vissa andraanskaffningar som t, ex, köp av större programpaket skulle, enligt beslutet,kunna länefinansieras. (Jfr prop. 1985/86:99 s. Den nya möjligheten till lånefinansiering har givitSveriges möjlighet att skaffa sig en slags buffert iutgiftsplaneringen. Jag räknar därför med att moderbolaget inför nästa årsanslagsframställning överväger om dragningsrätten kan avskaffas. I avvaktan påen sådan bedömning från moderbolagets sida bör regeringen, eller efter beslutav regeringen moderbolaget, ges ett bemyndigande att i kostnadsufiämnande syftefrån radiofonden rekvirera högst 30 milj. kr. under /89 ochhögst 15 milj. kr, , Dragningsrätterna skall avsekortare tidsperiod. De medel som erhålls får inte behållas som permanenta låntill koncernen. Moderbolaget har enligt regeringens anvisningarredovisat en verksamhetsplan för perioden /88 - 1991/92 för försvarsberedskap. Planen följer de riktlinjer som angavs iden proposition om säkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop. 1981/82:102,FöU 18, rskr. 374) som, vad beträffar Radio-koncernens verksamhet,antogs av och som allfiämt gäller (jfr. prop, 1986/87:95bil. 7, FöU 11, rskr. 310), I medelsberäkningarna för den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten har hänsyn tagits fill kostnader för beredskapsåtgärder. Vidmin medelsberäkning för radionämndens verksamhet har jag tagit hänsyn tillkända löneökningar och till prisutvecklingen. Huvudförslaget har intetillämpats. Medelsanvisningen för /89 bör därmed uppgå till . Därav utgör medlen för löne- och arvodeskostnader högst ,och medlen för lokalkostnader . I1981 års budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 2 s. 92) angavs en plan förteleverkets investeringar i rundradioanläggningar fram till /86.Denna plan föriängdes genom beslut i anslutning till förslag i 1983års budgetproposifion (prop, 1982/83:100 bil, 10 s. 151 - 152), gjordesrullande och kom att omfatta de fem närmast följande budgetåren. Mitt förslag i det föregående att framgentskall tilldelas medel för kalenderår i stället för budgetår har till följd att investeringsplanen 513 33 1987/88. övergångsvis bör få omfatta femoch i stället , dvs, Prop. 1987/88:100 den bör nu få omfatta perioden /89 - 1993.Mitt förslag till investe- Bil. 10ringsplan innebär att kostnaderna för det fiärde FM-nätet enligt beslut (prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. 343)belastar och att de kostnader för åtgärder förbättre regional-TV-täckning m.m., som beslöt om vid föregåenderiksmöte (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU II, rskr. 197)belastar hela perioden. Jag biträderteleverkets förslag att kostnaderna för verkets försvarsberedskapsåtgärder för rundradions behov fr. o. m.nästa budgetår bör täckas av medelur radiofonden. Enligt min mening är det en fördel att även försvarsberedskapsutgifternakan hållas samman med de övriga utgifter ochintäkter som kan hänföras till rundradioverksamhet på samma sätt som gäller för Radio-koncernens verksamhet. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för försvars-och kommunikationsdepartementen. Jag har också i enlighet med förslagräknat med en höjning av investeringsramenmed 20 milj. kr, fr. o. m. för att kunna tidigarelägga vissa reinvesteringar iradiolänknätet. Härigenom kan manåstadkomma den kapacitetsökning som behövs för att tillgodose Radio-koncernens nu ökandeprogramöverföringsbehov sarriti-digt som överföringskvaliteten kanupprätthållas och även förbättras. Vidare kan frekvensresurser säkras förrundradion, vilket är en vikfig förutsättningför att programdistributionen även i fortsättningen skall kunna ske i ett förradion och televisionen exklusivt nät. Mitt förslag medför inte att den totalainvesteringsnivån behöver höjas eftersom kostnaderna tidsmässigt avlöser detidigare nämnda kostnaderna för utbyggnaden av det fiärde FM-nätet. Investeringsnivån blir därmed 141,2 milj. kr. förnästa budgetår och 73,2 milj. kr, förandra i resp. periods prognostiserade prisläge. Nivån i planen är beräknadi prognostiserade prislägeoch stannar vid 144 milj. kr. för , 144,6 milj. kr. för vart och ett av saml 139,2 milj.kr, för . Jag förordar vidare att regeringen i likhet medtidigare år föreslår attregeringen, eller efter beslut av regeringen , bemyndigas att föra högst 5 milj. kr. av investeringsmedlenmellan perioden - den31 och som skuld resp. tillgodohavande, samt att medge att regeringen lämnar televerketett beställningsbemyndigande om 30 milj. kr, avseende investeringsändamål förår 1990, Vid mina beräkningar av medel för nästa budgetårför driftskostnader harjag när det gäller programdistribution inkl, programinsamling utgått från det treåriga huvudförslag somlades fast inför /87, Jag har således för nästa budgetår räknatmed en rationalisering motsvarande , Jag har vidare räknat med ökade driftskostnader fill följd av fidigare nämnda beslut angåendeutbyggnaden av ett fiärde FM-nät och åtgärder för bättre regional-TV-täckningm. Beträffande medel för avgiftsinkassering ochavgiftskontroll har jag, förutom kompensation förkostnadsökningar, räknat med en en-procentig rationalisering i enlighet medteleverkets förslag. Därigenom kommer även 514 dennaverksamhet att, räknat fr. o. m. föregående budgetår, ha varit underkastad ett rationaliseringskrav motsvarande etttreårigt huvudförslag. Totalt settkan kostnaderna för avgiftsuppbörden sänkas avsevärt till följd av att inte längre står för allmänhetens portokostnader vidbetalning av tele- och TV-avgiftsräkningar via posten. På samma sätt som gäller för Radiosverksamhet bör rundradioverksamhetfr. o. m. /90 befrias från formella rationaliseringskrav. Givetvis bör verket även ifortsättningen söka åstadkomma rationaliseringar men ambitionsnivån fördessa bör alltså inte fixeras till en viss procentsats, I anslagsframställningarnabör redovisas i vilken utsträckningverket har genomfört rationaliseringar i vad avser programdistributionen.