prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessa frågor behandlas bl, a, i den inomjusliUedepartemenlet upprättade promemorian (Ds Ju 1987:11) om ändrade reglerom åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdarem, m. Enligt vad jag har erfarit bereds frågan inomjustitiedepartementet med inriktning på att nya regler skall kunna trädai kraft . Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 1987/88:100 Bil. har till uppgift att inom ramen för samhällets fritids-och kulturpolitik främja verksamhet bland barn ochungdomar. Rådet handlägger frågor om samhällets stöd lillungdomsorganisaUonerna och skall verka för en samordning av statliga insatsersom avser verksamhet bland barn och ungdom. organisation m.m, framgår av förordningen(1976:527) med instruktion för . Från anslagetbestrids kostnader även för ungdomsrådets utrednings-ochinformationsverksamhet. Medutgångspunkt i de förslag som lagts fram av en särskild arbetsgrupp som settöver rådets verksamhet föreslår ungdomsrådet atl medel anvisas för bl, a, sju nya tjänster vid rådet (+ I 875 000kr,). Därvid kan en intensifieringske främst av utrednings- och informationsverksamheten. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Jag lar först upp den översyn av statens ungdomsråds verksamhet som genomförts av en inom iapril 1986 tillsatt arbetsgrupp BUS(Barn-Ungdom-Samordning) och som redovisats i promemorian nuläge samt övervägandenoch förslag. Till protokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av promemorian som underbilaga11.2 och en sammanställning av remissyttrandena som underbUaga 11.3. Enligtarbetsgruppen är det framför allt två väsentliga områden som ungdomsrådet bör koncentrera sina arbetsuppgifterpå, nämligen barn- och ungdomsorganisationernasvillkor saml kommunernas arbete med ungdomsfrågor. Det är enligtarbetsgruppen viktigt atl entydigt slå fast att är en myndighet. En viktig uppgift är att bevaka föreningslivetsvillkor från samhälleliga utgångspunkter. emot i fortsättningen inle ha enså markerad övergripande ungdomspolitisk Prop. 1987/88:100 roll som instruktionenantyder. Däremot bör ungdomsrådet ha som uppgift Bil. 11 att följa, bistå och iviss mån samordna statliga myndigheters insatser riktade till barn och ungdom.Ett ökat inflytande över den statliga bidragshanteringen bör ungdomsrådet, enligt promemorian, också få. bör vidare aktivt stödja och bistå barn- ochungdomsorganisationerna med råd ocherfarenheter i frågor som rör t. ex, verksamhetsutveckling, informationm.m, I promemorianframhålls att arbelet med kommunala ungdomsplaner bör stödjas. är enligt arbetsgruppen en lämplig myndighetför detta. Arbetsgruppen föreslår därvid alt från skall överta den samordnanderollen för samverkan mellan skolan,den sociala sektorn och polisen saml fritids- och kultursektorerna, 1 en tidigare promemoria hararbetsgruppen förordat att även viss verksamhet och vissa resurser frånbrottsförebyggande rådet som rör barns ochungdomars verksamhet skall överföras till ungdomsrådet. Enligt arbetsgruppen bör ungdomsrådet inte bedriva någonegen forskningsverksamhet men däremot informera om aktuell forskning liksom omannan verksamhet inom barn- och ungdomsområdet. Arbetsgruppenföreslår att ungdomsrådet tillförs tre nya tjänster förutom de resurser somföreslås bli överförda från andra -myndigheter. Vidare föreslås en omorganisation av kansliet samt en utökning avantalet styrelseledamöter med bl. a.representanter från vissa andra myndigheter. Slutligen föreslås att ändrar namn lillstatens ungdoms- och frilidsstyrelse. Remissinstansernahar i betydande utsträckning instämt i arbetsgruppens synpunkter när det gäller inriktningen av ungdomsrådetsverksamhet. har emellertid motsatt sig förslagen ifråga om kommunala ungdomsplaner.Vidare har pekat på det ansvar för barn- och ungdomsfrågor somstyrelsen har enligt socialtjänstlagen. Jag delar arbetsgruppens av remissinstansernastödda uppfattning atl ungdomsrådels verksamhet börkoncentreras till sådana uppgifter som är väsentliga med hänsyn till rådetsroll som central myndighel för ungdoms frågor. Rådet bör därvid ha ansvaretför fördelningen av det statliga stödet ungdomsorganisationerna. Jag villockså framhålla vikten av att rådet kan följa och redovisa utvecklingennär del gäller barns och ungdomars villkor i samhället liksom i frågaom ungdomsorganisationernas verksam het. Rådet bör därför ha resurser förutrednings- och informationsverk samhet. Det är vidare av vikt alt rådet har en samordnande roll när det gäller ungdomsfrågor. Rådet bör självfallet inte ta över arbetsuppgifter som naturligen hör lill annan myndighets ansvarsområde. Jag vill tvärtom understryka betydelsen av atl olikaberörda myndigheter, var och en inom sitt verksamhetsområde, akUvl bevakar och arbetar med frågor som rör ungdomars villkor. På ungdomsrådet bör bl. a. ankomma att genom infor mationsinsatser av olika slag, konferensverksamhet m. m. sprida kunska per och erfarenheter om förungdomsgruppen vikliga frågor och om olika möjligheter till samverkan för att lösa de problem som kanföreligga. Behovetav en samlad bedömning av ungdomsfrågorna är stort också i Prop. 1987/88:100 kommunerna.Många ungdomsfrågor berör olika nämnders områden och Bil. 11 ibland också statliga myndigheters arbete. Det ärdå yiktigl med samarbete över nämnd-och myndighetsgränserna. Jag kan instämma i arbelsgmppens bedömning att samlade insatser av det slagjag här berört ofta kräver en nogaplanerad verksamhet. Jag är dock inte beredd atl föreslå att kommunernaobligatoriskt skall lämna in särskilda ungdomsplaner. Enligt min mening är det nödvändigt att statensungdomsråds administrativaorganisation anpassas till de arbetsuppgifter för rådet somjag ovan redovisat. Jag är inte nu beredd att föreslå personellaförstärkningar av ungdomsrådets kansli. Liksom bör det ankomma påregeringen att besluta om styrelsens storlek och sammansättning. Anslaget till bör beräknas utanreduktion enligt huvudförslaget. Medhänvisning till sammanställningen och till vad jag har anfört i övrigt hemställerjag att regeringen föreslår att tillStatens ungdom.sråd för /89 anvisa ett förslagsanslag av4 , Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. 1986/87Utgift 46277687 1987/88Anslag 59016000 1988/89Förslag 62196000 Från anslaget utgår bidrag till den centralaverksamheten inom ungdomsorganisationer som regeringen förklarat berättigade tillstatsbidrag enligt förordningen(1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt 1981:502). Vidare utgår bidrag Ullvissa samarbetsorgan samt bidrag isärskild ordning till den centralaverksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag lill central verksamhet utgår enligtnyssnämnda förordning till organisationer som bedriververksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom och som har minst 3 000 medlemmar i åldern samt lokal avdelningar i minst hälften avlandels landstingskommuner. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag ochrörligt bidrag. Vid beräkningen av bidraget till vissa organisationer medverksamhet bland handikappade barn och ungdomar gäller atl bidrag utgår omorganisationen har mer än 500 med lemmar i åldern . Förorganisationer som första gången erhåller bidrag lill central verksamhet samlför organisationer som inte längre uppfyller villkoren i fråga omantalet medlemmar och lokalavdelningar gäller särskilda bestämmelser omstatsbidragets storlek, 109 Ungdomsrådetanser att många av de mål som låg till grund för inrättandet av nuvarande bidragsgivning till ungdomsorganisationerna fortfarande ej äruppfyllda. Idébärande organisationer och organisaUoner med en bred verksamhet har svårt att hävda sig medanorganisationer inriktade på en enda aktivitet hävdat sig bra. har sedan någol år arbetat med enöversyn av statsbidragen lillungdomsorganisationerna. Detta arbete har under slutskedet skett parallellt med folkrörelseutredningensbidragsöversyn. Rådets förslag till bidragsreglerinnebär att ett centralt bidrag i likhet med dagens regler skall utgå tillungdomsorganisaUonernas centrala verksamhet. Bidraget föreslås utgå i form av ett grundbidrag och ell rörligtbidrag baserat på antalet medlemmar och antalet lokalavdelningar iorganisationen. Vidare föreslår ungdomsrådet attutvecklingsbidrag skall kunna utgå till projekt som utvecklar föreningarnas verksamhet. Både de etablerade ungdomsorganisationerna och nya ungdomsrörelserskall kunna söka dessa bidrag. Ingaövriga projektbidrag bör utgå, varför det särskilda bidraget ungdomsorganisationernas droginformation föreslåsavskaffas. anser att statsbidragen tillungdomsorganisationerna bör höjas kraftigt. Ambitionen bör vara att inom fem åruppnå den bidragsnivå somstatsbidragen till ungdomsorganisationernahade omräknat penningvärde. Ung i kör. och Sveriges ekonomföreningars riksorganisation (SERO) har ansöktom att bli berättigade tillstatsbidrag som ungdomsorganisationer. föreslår alt beviljas statligt stödsom fr. o. /89. Första året föreslås ett halvt grundbidrag utgå tilldenna organisation. föreslår vidare alt ett särskilt bidragi likhet med tidigare valår skall utgå till de partipolitiska skolan inför riksdagsvalet. har i sin anslagsframställning, iavvaktan på förslag från folkrörelseutredningen,avstått från att precisera sitt äskande för de olika bidragsanslagen. För budgelårel 1988/89 föreslårrådet en total ökning av de anslag som utgår lill delsungdomsorganisationernas centrala verksamhet, dels ungdomsorganisationernaslokala verksamhet och delsungdomsorganisaUonernas droginformation. förslag innebär ett sammanlagt belopp av 176 milj.kr, för statsbidrag till ungdomsorganisationerna. Jagtar här först upp folkrörelseutredningens belänkande (SOU 1987:37) Slödel barn- och ungdomsföreningar. Belänkandet har remissbehand lats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av utredningens förslag som underbUaga 11.4, dels en kort sammanställning av remissyttrandena som underbUaga11.5. Enligt utredningen är den kunskapsom finns om barn- och ungdoms- Prop. 1987/88:100 föreningar intetillräcklig för atl ge en samlad bild av föreningslivets ut- Bil. Utredningen föreslår därför ökade forskningsinsatser inom områdetfritid och rekreation. Del lokalastödet är det enda generella statliga bidrag som utbetalas direkt till de lokala föreningarnasbarn- och ungdomsverksamhet.Utredningen föreslår alt det lokala stödet i fortsättningen betalas ut tillkommunerna på grundval av antalet lokala föreningar som erhåller kommunalt bidrag till barn- och ungdomsverksamhet i resp. kommun. Motivet till förslaget är att kommunerna står för merparten av det samlade stödet till föreningarna och har väl uppbyggdarutiner för fördelning av bidrag på nivå. Det centrala slödel till barn- och ungdomsorganisationer utbetalas medmedlemslalel som grund. Utredningen anser atl grunden för del centrala stödet till barn- och ungdomsorganisationerna bör vara den lokala föreningen. Stödets storlek föreslås därföravgöras efter hur många lokala föreningar,bidragsberättigade inom resp, kommun, det finns inom organisationen. Projektbidrag har enligt utredningen för mångaorganisationer fått prägeln avregelbundenhet och räknas ofta som en årlig och fast intäkt. Utredningen föreslår därför att bidraget tillungdomsorganisationernas droginformationomvandlas till centralt stöd. Vidareanser utredningen att om projektbidragskall förekomma bör sådana bidrag begränsas till atl omfattahögst två eller . Remissinstanserna är överlag kritiska tillutredningens förslag om att lägga över det lokala stödet till kommunerna. och en stor majoritet av organisationerna avstyrkerförslaget. Endast några enskildakommuner och organisationer med anknytning till den kommunala verksamheten tillstyrker förslaget. Av dem somavstyrker förslaget har ett antal angett alternativa förslag. En grupp anseratt stödet skall behållas och administrerasenligt nuvarande ordning. En annan grupp anser att slödel bör omvandlastill centralt stöd, innebärande att varje riksorganisation själv förfogar över stödet och själv avgör hur manvill använda sig av detta. En tredje grupp anser att stödet skallutformas enligt det förslag som har lagt fram. Når det gäller det centrala stödet avvisarremissinstanserna i allmänhet utredningensförslag att stödet skall baseras på antalet lokala föreningar som fårkommunalt bidrag. Många remissinstanser är positiva till det förslag somstatens ungdomsråd redovisat vilket innebär att det rörliga stödet baseras dels på antalet medlemmar, dels påantalet lokalavdelningar. Några remissinstanser har även föreslagitandra kriterier. Flertalet av deremissinstanser som kommenterat utredningens förslag alt medel för ungdomsorganisationernas droginformation försöver lill det centrala statliga stödet till barn- och ungdomsorganisationerna är positiva. För egen del vill jag understryka viklen av attsamhället ger ungdomsor ganisationerna möjligheter att utveckla sin verksamhet. Dessa organisatio ner har en betydelsefull uppgift ivårt samhälle, 1 föreningarna träffas barn och ungdomar och kan under demokraUska former utveckla den verksam- 111 1 föreningarna får barn och ungdomar möjlig- Prop. 1987/88:100 hetatt lära sig att ta ansvar och att samarbeta samt att förslå värdet av Bil.11 solidaritet och hänsynstagande. infördes ett reguljärt statligt slöd tillungdomsorganisationernas verksamhet. Inriktningen av delta stöd harunder årens lopp förändrats och det direktacentrala stödet har kompletterats med stöd lill särskild verksamhet, exempelvisdet lokala aktivitetsstödet och stöd för alkohol-ochnarkotikaupplysning. Erfarenheterna visar att ett bidragssystemfortlöpande behöver ses över och utvecklas. Med utgångspunkt i de övergripandesyften som stödet har behövs en granskning av att bidragsgivningen har en sådanutformning att dessa syftentillgodoses. När det gäller det staUiga stödet till barn- och ungdomsorganisationerna bör enligt min meningviktiga utgångspunkter förbidragsgivningen bl. a. vara att antalet stödformer begränsas, att administrationenav stödet är så enkel som möjligt och att organisationerna ges största möjliga frihet vid användningen avbidragsmedlen. Det är viktigt att bidragssystemetanpassas till organisationernas verksamhet i stället för tvärtom. Systemet bör vara så flexibelt att nyaorganisationer eller rörelser inte utestängs från möjligheter till slöd. Detövergripande syftet med stödet lill ungdomsorganisationerna bör vara att dels främja en demokratisk fostran genombarns och ungdomars engagemang i föreningar,dels medverka lill en meningsfull fritid för barn och ungdomar. Stödet bör underlätta förföreningarna att utveckla sin verksamhet och att ta sig an bl. a, frågor somledarutbildning, information och opinionsbildning saml rekrytering av s, k. föreningslösaungdomar. Erfarenheten visar atlmånga ungdomar lämnar föreningslivet när de kommer upp i de övre tonåren.Särskilda insatser kan därför behövas för denna åldersgrupp. förslag innebär bl, a.att det statliga lokala ak-tivitelsstödet i fortsättningen skall utbetalasgenom kommunerna. Förslaget innebär vidare alt också del centrala stödet skallulgå från hur många lokalaföreningar som erhållit bidrag i resp, kommun. Utredningens förslag har i dessa delar mött stark kritik vidremissbehandlingen. För egen del är jag inte heller beredd att förändrabidragssystemet på det sätt utredningen föreslagit. När det gäller stödet tiU ungdomsorganisationernascentrala verksamhet innebär detnuvarande bidragssystemet alt tar ställning dels till detaljerade förslag som reglerarfördelningen av anslagen, dels till vilka organisationer som skall få bidragoch hur slora bidrag olika organisationer skall få. administrerar sedan bidragsgivningen och betalarut bidragen. Enligt min mening bör ansvaret för fördelningenav bidragen i fortsättningen i högre grad kunna anförtros ål statensungdomsråd. Det bör därvid ankomma pårådet atl inom ramen för de allmänna riktlinjer som och regeringenanger och de medel som anvisas besluta om bidragen till de enskildaorganisationerna. Med en sådan utformning bör bidragssystemet kunna blismidigare och mera flexibelt än . När det gäller utformningen av det centrala stödet anser jag i likhetmed 112 altfördelningen av medlen bör grundas på såväl Prop. 1987/88:100 antaletföreningar som på antalet medlemmar i åldern . Det bör Bil. 11ankomma på att föreslå regeringen de närmare bestämmelsersom bör ligga till grund för stödels fördelning. bör vid förslag till disposition av anslaget också beaktabehovet av medel för särskilda insatser för vissa organisationer, som är svåraalt anpassa till ett generellt bidragssystem. Detta kan t.ex. gälla vissahandikapp- och invandrarorganisaUoner. Prövningen av vilka organisationer som skall erhållabidrag bör i fortsättningen göras av . I enlighet med vad jag tidigare angivit anser jag attdet är särskilt angeläget atl stödja sådana organisationer och rörelser somsträvar efler att utveckla sin verksamhet så atl den kan nå också deungdomsgrupper som står utanför föreningslivet. Det projektstöd sombeviljas med medel från allmänna arvsfonden används bl.a. för detta ändamål. Jag anser emellertid att det ärangelägel alt det också inom ramen för bidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet finns möjlighet atl stödja sådant utvecklingsarbete som jagnu berört. En mindre del av anslaget bör därför av ungdomsrådet kunna användasför att bl, a, tillgodose nu angivna syften. Sådant särskilt stöd bör därvidkunna utgå både till de organisationer som får bidrag och Ullnya rörelser som kanske ännu inte uppfyller de formella kraven för vanligtbidrag. Med den inriktning av bidragsprövningen somjag här harförordat bör stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetfortsättningsvis anvisas över ett reservationsanslag. Det bör ankomma påungdomsrådet alt med utgångspunkt i de allmänna riktlinjer för stödet somregering och riksdag anger fortlöpande pröva hur bidragsgivningen skall kunnafå en för både organisationerna och rådet så smidig utformning som möjligt. Jag övergår härmed till alt behandla frågan om denframtida utformningen av stödet till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Som jag tidigare berört har utredningens förslag atl fördela detstatliga stödet via kommunerna mött stark kritik från flertaletremissinstanser. Även jag är av uppfattningen all stödet också fortsättningsvisskall gå direkt till de bidragsberättigade föreningarna, Någol förslag lill förändring av de nuvarande reglernaför stödet presenterades inle av utredningen. Jag anser del dock angeläget atlen sådan översyn nu görs. Jag avser att föreslå regeringen atl ge statensungdomsråd ett sådant uppdrag. Av särskild vikt är att rådet prövar vilkaåtgärder, som kan vidtas för att förenkla administrationen av det lokalastödet till ungdomsorganisationerna, I ett avseende vill jag dock förorda ett tillägg till de nuvarande reglerna. Somjag tidigare nämnt, ser jag del som angeläget all särskilt stimulera organisationerna till insatser när det gäller ungdomar i de övre tonåren. Jag förordar därför att ett särskilt bidrag skall utgå för aktiviteter som berör denna åldersgrupp. Det bör ankomma på atl rege ringen redovisa närmare förslag när det gäller principerna för fördelningen av detta aktivitetsslöd. Självfallet ser jag det som önskvärt att också kommunerna vid sina fortsatta överväganden i fråga om utformningen av kommunall slöd lill ungdomsorganisationerna särskilt beaktar lonårsgmp- 113 8 1987/88. Nr 100: Bilaga 11 När del gäller anslagsberäkningen för budgetåret1988/89 ser jag det som Prop. 1987/88:100 särskilt angeläget att förstärkastödet till den lokala verksamheten.Jag Bil. 11 föreslår därför att bidraget per samimankomst höjs frän . Därutöver beräknar jag ett belopp av 2 milj. kr. för det särskildatonårsslöd somjag Udigare föreslagit. Med hänsyn till de nu föreslagna höjningarna av bidraget bör anslaget Bidraglill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet föras upp med ett belopp av101,6 milj. kr. vilket innebär en ökning med 10,3 milj. kr. Vad avser anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet m. m. föreslår jag en höjning med . Jag har därvid bl. a. beräknat ett belopp av . för ettsärskilt valinformationsbidrag till de politiska ungdomsförbunden påmotsvarande sätt som inför de senaste riksdagsvalen. Med hänsyn vad jagtidigare anfört föreslår jag att anslaget fr. o. m. nästa budgetår förs upp somett reservationsanslag. Det bör ankomma på regeringen eller efter regeringensbemyndigande att med utgångspunkt i de riktlinjer jagangivit i det föregående svara för fördelningen av anslaget. De förslag somjag nu har redovisat innebär sammantagetatt stödet till ungdomsorganisationerna för nästa budgetår höjs med 13,5 milj.kr. från 150,3 milj. kr. 163,8milj. Chefen för hardärutöver under anslaget Bidrag till organisationer under femte huvudtitelnföreslagit en höjning av stödet till ungdomsorganisationernas droginformationmed . till drygt 4,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna de riktlinjer som jag har redovisat för det fortsatta stödet till ungdomsorganisationerna, 2. till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. för /89 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet 1986/87Utgift 90564 254 1987/88Anslag 91300000 1988/89Förslag 101 600000 Bidraget till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet utgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt1981:502). Statsbidrag för lokal verksamhet utgår till dels de ungdomsorganisatio ner som erhåller bidrag från anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m., dels och de övriga organisationer som erhåller organisalionsstöd från anslaget Stöd lill idrot ten, 114 Statsbidrag utgår under /88 med 11kr, för varje bidrags- Prop. 1987/88:100 berättigad sammankomst. Med sådan sammankomst förslås en avlokalav- Bil. 11 delning planerad och anordnad sammankomst som vararminst och haft minst fem deltagare i åldern . Ungdomsrådetföreslår alt ett lokalt bidrag i likhet med dagens regler skall utgå tillungdomsorganisationernas lokala föreningar. Förutom att bidraget utgår med enrörlig del baserad på antalet genomförda aktiviteter föreslås också bidrag utgå med ett grundbidrag perlokalavdelning, Alla lokalavdel- . ningaroavsett medlemsslruktur och omfattning på verksamheten bör kunna söka rörligt bidrag för den verksamhet somuppfyller villkoren för det statligalokala aktivitelsstödet. Grundbidrag bör bara utgå till lokalavdelningar som genomfört minst Uo sammankomster perår. Med hänvisning till vad jag haranfört under föregående anslagspunkt hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillBidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /89 anvisa ett förslagsanslag av , H 4.Stöd till internationellt ungdomssamarbete Nyftanslag (förslag) 1200000 Omkring enkvarts miljon svenska ungdomar besöker andra länder, huvudsakligen i , Utöver delta spontana ungdomsresande äger ett omfattande organiserat student- ochungdomsutbyte rum genom olikaorganisationer och myndigheter. Ungdomsutbytet bidrar till ökadförståelse i för internationella problem och till en ökad kunskap utomlands om och svenska ungdomarsvillkor. I olika internationella sammanhang tasungdomsfrågor och främjandet av ungdomsutbyleupp i ökad utsträckning. Program för ungdomsutbyle finns såväl i del nordiska och västeuropeiskasamarbetet som i kontakterna med och . Det nordiska utskottet för ungdomssamarbete gerstöd för atl öka kunskaperna omNorden bland ungdomar och ge ungdomsorganisationer större möjlighet alt internationellt understryka dennordiska samhörigheten. Stöd utgår lill nordiska projekt som bedrivs av barn- ochungdomsorganisationer i , till organisatoriskt samarbete mellan dessaorganisationer samt till lokalt och regionalt samarbete mellanorganisaUoner som arbetar med barn och ungdom.