prop · GB03114 · 1987-12-31 00:00:00 — Förutbetalningen av ersättningarna svarar på LO-SAF-området del genom enöverenskommelse mellan parterna tillkomna "'' (lUP). Reglerna rörande den statliga permitteringslöneersättningenåterfinns i en förordning om permitteringslöneersättning (1984:1011) vilkenträdde i kraft med anställningsskyddslagens nya regel i 21 §, den 1januari 1985. Undersökningenav del nya systemets effekter på permilleringsmönslret har försvårats av att fillförlifiiga uppgifter om permitteringar genomförda 67 Förtiden efter det nya systemets införande kan däremot Prop, 1987/88:114 i stort sett heltäckande uppgifter fås genom IUP:s ulbetalningsregister. Deuppgifter som funnits tillgängliga och lagts till gmnd för undersökningen hari första hand varit AMS varselstatistik, IUP:s statistik över utbetalad permitteringslöneersättningsamt en stickprovsundersökning av permitteringarnas omfattning 1979-81 inom sexförbundsområden. Undersökningen genomfördes på uppdrag av SAF-LO:s förhandlingsgmppsom arbetade fram underlaget för del nya permitleringslönesystemel. Som en delav den nu genomförda undersökningen har dessutom vissa bearbetningar gjorts avtidigare insamlat primärmaterial samt vid arkiveradevarselanmälningar m. m. Vidare har etl tjugotal besök och intervjuer genomförtsvid företag inom branscher med betydande s. k. väderpermitteringar. Tillgängligastatistiska uppgifter ger ej underlag för säkra slutsatser om eventuellaförändringar i permitteringsmönslrel. Detta beror främst på de bristfälligakunskaperna om permitteringar och på den korta uppföljningsperioden.Bedömningarna försvåras dessutom av att enstaka omfattande permitteringar vidstorföretag eller i samband med arbetskonflikter, kraftigt kan påverka dentotala permitteringsvolymen under enskilda år. Flera exempel på detta kanhämtas från 80-lalets första hälft och i viss mån även från tiden efternuvarande syslems införande. Detgenomsnittliga arbetsgivarinträdel vid permitteringar på gmnd av arbetsbrist o.likn.har genom de nya reglerna ökat från lill beroende pålöneläge. Detta innebär alt arbetsgivarnas benägenhet att utnyttja permilteringsinstrumenlel,givet efterfrågeläge och andra yttre förhållanden av betydelse, skulle kunnaförväntas ha minskat. Permitteringarnaav andra orsaker än väderstörningar, har under 1985-86 legat något över dennivå som av LO-S AF: s förhandlingsgrupp bedömdes sannolik för år med"låg" permitteringsnivå, eller ca . Detill länsarbetsnämnderna inrapporterade permille-ringsvarslen har under 1985-86legal på ungefär samma nivå som under de närmast föregående åren. Ingenav dessa jämförelser ger några belägg för atl det inträffat en avgörandenedgång i permitteringsvolymen jämfört med perioder under liknandekonjunkturlägen före del nya systemets införande. Delta behöver dock inte stå imotsats till antagandet om företagens minskade benägenhet att utnyttja permitteringsinstmmenlel.I vilken mån en sådan minskad benägenhet verkligen slår igenom i permitteringsmönslrelsammanhänger med vilka alternativ som står lill buds för förelag med behov avatt variera arbetsstyrkan - och hur man tidigare valt mellan dessa altemafiv dåkostnaderna för permittering låg på en lägre nivå. Vidtillfälliga efterfrågeminskningar skulle t.ex. produktion mot lager, omplacering lill underhålls- och reparafionsarbeten etc. kunna antas ha blivit mera attrakfiva altemafiv. En genomgång av varselanmälningar för perioden har dock givit en relativt enhetlig bild av att alternativ av detta slag redan till fullo utnyttjats när företagen valt att lägga permitte rings varsel. I den mån varsel återkallats, har detta vanligen skett antingen på grund av en snabbi förbättrad efterfrågesituation eller alt någon form av 68 Det finns knappast skäl att anta att de för- Prop, 1987/88:114ändrade villkoren vid permittering inneburit att företagen i markant ökad Bilaga 3 utsträckning börjat välja alternativ till permittering som tidigareundvikits på gmnd av ekonomiska överväganden. Detförhållandet att permitteringsperiodernas längd enligt tillgängligt materialtycks ha minskat, kan tolkas som ett resultat av ökade ansträngningar frånföretagen att begränsa t. ex. med korttidsvecka. Enannan form av anpassning till de nya reglema skulle för företag inom vissabranscher kunna bestå i en minskning av den fasta arbetsstyrkan och ett ökatutnyttjande av tillfälligt anställd personal altemativt återkommandeuppsägningar av tillsvidareanställda. Dettakan främst antas vara ett realistiskt alternativ för en begränsad krets avsäsongberoende företag med återkommande behov av att variera arbetsstyrkan ochmed möjligheter att ny- eller återtekrytera personal för tillfälligabelastningstoppar. Förföretag med tillfälliga efterfrågesvackor och/eller mer påtagliga nyrekryterings-och utbildningskostnader, kan man räkna med att kostnaderna för att på dettasätt variera arbetsstyrkan i allmänhet blir väsentligt högre än för permittering. Permitteringslönesystemethar lett till den största kostnadsökningen för företag inom särskiltväderkänsliga branscher, dvs. byggnadsindustrin och vissa specialföretagsområdensåsom mur- och -puts, taktäckning samt schaktentreprenadverksamhet. Inombyggnadsbranschen utgick tidigare ingen ersättning alls till väderpermitteradearbetstagare vilka i stället var hänvisade till ersättning genom A-kassan. Meddagens regler utbetalar arbetsgivaren full lön, vid ackordsarbete beräknad som s.k. parallellfidser-sättning. Den ersättning som utgår ifrån lUP täcker,beroende på löneläget, av dessa lönekostnader. Permitteringarnainom byggsektom har, jämfört med de nivåer som framkom vid förhandlingsgruppensstickprovsundersökning, minskat avsevärt trots att väderleksförhållandenadelvis varit extrema . har vid flertalet av deföretagsintervjuer som genomförts vid byggnads- och specialföretag, redovisatsatt väderpermilteringarna under legat på en högre nivå ännärmast föregående år. Vidde företagsintervjuer som gjorts för atl särskilt belysa väderpermilteringarnahar permitteringsmönstrets beroende av tillgängliga alternativ tydligtillustrerats. Orsaksbilden vid väderpermitteringar är sammansatt och innebäratt möjligheterna att påverka permitteringarnas omfattning varierar stortmellan och inom branscher alltefter företagens storlek, geografiska läge, gradav specialisering m.m. Förhusbyggnadsföretagen är säsongsanpassningen den faktor som i första hand styrväderberoendet. I den mån tidpunkten för starttillstånd, beställarönskemål m. m.innebär att man ändå drabbas av väderstörningar, står man i princip inför tre alternafiv. Det första är att inväntabättre väder under arbetsdagen och/eller fortsät ta arbetet även under ogynnsamma betingelser och t. ex. med förkortad arbetsdag. I detta sammanhang är möjligheterna till olika former av upp- 69 6 1987/88. värmnings-och skyddsåtgärder av betydelse. Kostnaderna för sådana Prop, 1987/88:114 arrangemangblir i vissa fall mycket höga men man kan notera att del pågår Bilaga 3 enviss utveckling mot mer effektiva provisorier för intäckning, uppvärmning m. m.för att minska väderberoendet. Vid några av de besökta företagen har man ävenpekat på värdet av denna utveckling ur arbetsmiljösynpunkt. Delandra alternativet, främst vid större objekt samt för företag med flerapågående objekt, är omplacering från väderstörd verksamhet till i första handinnearbeten. När meningsfull alternafivsysselsätlning saknas, återstår permitteringsom etl sista alternativ. Omplaceringsmöjligheiernaär ofta begränsade och arbetsledningen kan ställas inför svåra avvägningar humvidaarbetet bör avbrytas eller ej. Vid företagsintervjuema har givits en radexempel på hur det pä arbetsplatserna uppstått irritation vid de informellaförhandlingar det ofta blivit fråga om. På vissa håll har utvecklats en praxismed fasta "köldgränser". Ersättningsreglernaanses också ha skapat rällviseproblem i och med att de permitterade uppbärsamma lön som de arbetare som kan omplaceras -och t.o.m. högre ersättning änarbetare som beordrats att stanna pä arbetsplatsen med s. k. vänlelidsersättning.Önskemål har förekommit från arbetslag om att internt få bestämma lurordningenvid väderpermitteringar. Mot detta har då ofta stått platsledningens önskemålom all de i alternativsysselsättningar mest användbara arbetstagarna skall gåkvar på arbetsplatsen. Frånarbetsgivarhåll har mot denna bakgmnd förslag framförts om en justering aversättningsnivåerna fill en fallande skala för fortsatt arbete, vänlefid, respekfivepermittering. Demest extrema exemplen på de nya reglernas kostnadseffekter har redovisats avvissa specialföretag med starkt väderberoende verksamhet och vanligtvis mycketsmå möjligheter till produktiv alternalivsysselsättning. I denna undersökninghar särskilt uppmärksammats förhållandena inom taktäcknings, mur- och puts samtschaktentreprenadföretag. Dessa företags utsatthet hänger bl. a. samman medderas starka specialisering och vanligen begränsade storlek. Till skillnad motvad som gäller för större husbyggnadsföretag med kanske flera samtidigtpågående objekt, drabbar väderstörningar ofta hela eller stora delar avarbetsstyrkan inom de mindre specialföretagen. Specialiseringeninnebär också att möjligheterna är små att begränsa väderberoendet genommedveten säsongplanering. Verksamheten är ofta påtagligt säsongbetonad medskärpt konkurtens om uppdragen . Möjligheternatill prismässig kompensation för onormalt höga vinter kostnader har av besökta förelag redovisats som mycket små beroende på de särskilda konkurrensförhållandena inom dessa branscher. De nya per- mitteringslönereglerna har för övrigt hävdats vara "icke konkurrensneu trala" i vissa avseenden, bl. a. eftersom fåmansföretagare kan hamöjlighet att låta verksamheten vila under lågsäsongen och därmed inte drabbas av de nya permitteringslönekostnadema. För de något större taktäcknings- och putsförelagen, som genomgående tillämpar tillsvidareanställning, är möjligheterna små alt anpassa arbetsstyrkans storlek efter säsongvariafio- 70 Bristen på yrkeskunnig personal gör det svårt att efter Prop,1987/88:114 eneventuell höstuppsägning nyrekrytera kunnig personal inför högsäsong- Bilaga 3 Bildenär något annorlunda för delar av schaktentreprenadbranschen. Enligt en avbranschorganisationen utförd medlemsenkät har många företag anpassat sigtill de nya reglerna bl. a. genom neddragningar av den fasta arbetsstyrkan ochett ökat anlitande av extrapersonal. Denna, ur vissa synpunkter negativa, utvecklinghar sannolikt underlättats av branschens särskilda stmktur med dominans avmycket små företag och inslag av olika fillfälligaanställningsformer. De något större företagen tycks ha påverkats av de nyareglerna i mycket skiftande utsträckning bl. a. beroende på möjligheterna tillprodukfiv alternativsysselsättning t. ex. i egna verkstäder. Denextremt kalla innebar avsevärda ekonomiska problem för mångaspecialförelag. Elt onormalt stort produktionsbortfall på gmnd av de ogynnsammaväderbetingelserna kom i kombination med de "nya" kostnaderna för permilteringslöneratt innebära att 1985 och/eller i vissa fall 1986 blev förlustår för vissaföretag. Vid intervjuer har enskilda företagare beskrivit det nya permitteringslönesystemetsom etl hot mot den fortsatta verksamheten. Denuvarande permitleringsreglerna kommer rimligen bidra till en vissminskning av väderpermilteringarna genom ökade ansträngningar till planering avalternativsysselsättning, åtgärder för att anpassa arbetsstyrkan tillsäsongsvariationerna, ökad användning av vinterprovisorier och annan arbetstekniskutveckling etc. När man bedömer "utrymmet" för en sådan minskningmåste man samfidigt ta hänsyn fill utgångsläget: Väderpermittering har redantidigare i allmänhet fungerat som en sista-handslösning och under normalavintrar legat på en relafivt låg nivå. Två-tre "stoppdagar" har vidnågra företag redovisats som en normal siffra. De specialföretag somregelmässigt haft mer betydande permitteringar har i regel också småmöjligheter att genom särskilda vinteråtgärder begränsa permitteringsbehovet.Förutom i de fall det kan vara möjligt att variera arbetsstyrkan mellan låg-och högsäsong består alternativen fill väderpermitteringar främst av att istörre utsträckning låta de anställda gå på vänlefid eller i mindre produktivaalternativsysselsättningar. Bilaga 4 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs alt 17 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring' skall haföljande lydelse. Dagpenningutges med lägst 140 Dagpenning lämnas med lägst och högst ominte annat 149 och högst om inte följer av denna lag.Arbetslöshets- annat följer av denna lag. kassan beslutar omdagpenningens löshetskassan beslutar om dagpen- träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1982:432. Senaste lydelse 1987:401. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant ' Härigenomföreskrivs att 18 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall haföljande lydelse. 18P Kontant arbetsmarknadsstöd ut- Kontant arbetsmarknadsstöd ges med per dag. lämnas med per dag. Tillden som söker deltidsarbete eller i annat fall är arbetslös under del av veckautgår arbetsmarknadsstöd med det antal ersättningsdagar som följer aven av regeringen fastställd omräkningstabell. Arbetesom har utförts enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare skall jämställas med arbete på helfid. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1982:433. Senaste lydelse 1987:402. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs att 4 kap. 7 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följandelydelse. Prop, 1987/88:114 Bilaga 4 Arbetsmarknadsavgifterförs till staten för finansiering av 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 2. utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering, 3. bidrag fill permitteringslöneersättning. Arbetsmarknadsavgifterförs till staten för finansiering av 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, 2. bidrag till permitteringslöneersättning. Denna lag träder i kraftden . Senaste lydelse 1984:1010. 4 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring' dels att 13 och 18 §§ skall upphöra att gälla, dels alt rubrikerna närmast före 20 och 56 §§ skall utgå, dels an 4, 11, 14-17, 20-21, 30, 45, 54, 56-57 och 61 §§samt mbrikerna närmast före 54 och 57 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 13 § skall lyda"Ersättningstidens längd". Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Ersättningvid arbetslöshet tillkommer försäkrad som 1. är arbetsför och i övrigt oförhindrad att åtagasig arbete, 2. är beredd att antaga erbjudetlämpligt arbete under lid för vilken han icke anmält hinder som kan godtagas avarbetslöshetskassan, 3. är anmäld som arbetssökande hos denoffenfiiga arbetsförmedlingen i den ordning som arbetsmarknadsstyrelsenföreskriver, 4. icke kan erhålla lämpligt arbete. Ersättning enligt denna lag lämnas inte till den somdeltar i utbildning om det inte finns särskilda skäl. Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vad som ärsärskilda skäl. Företagare anses arbetslös, när hans personliga verksamheti rörelsen har upphört annat än fillfälligl, om icke avsärskilda skäl föreskriver annat. I stället för denna lag fillämpas lagen (1983:1070) omarbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare för den som har fyllt artonmen inte och som har 1. anvisats arbete i ungdomslag ellerfått rätl till sådan anvisning, 2. avstängts eller skilts från enanställning i ungdomslag, eller 3. frivilligt lämnat en sådananställning och därefter inte utfört förvärvsarbete under minst tjugo dagareller i stället för förvärvsarbete deltagit i utbildning. 11 § Ersättning utgår i form av etl för dag beräknatbelopp (dagpenning). Under en kalendervecka får sum- Under en kalendervecka får sum man av antalet ersatta och arbetade manav antalet ersatta och arbetade dagar samt karens- och avstäng- dagar samt avslängningsdagarupp- ningsdagar uppgå till högst fem. gå till högst fem. ' Lagen omtryckt 1982:432. Prop,1987/88:114 Bilaga 4 Ersättning utgår under längst (ersättningsperiod). Har försäkrad uppnått innan ersältningsperioden gått till ända är perioden i stället . Ersättning utgår under längst från detkarensvillkoret uppfyllts (ersättningsperiod). Har försäkrad uppnått innan ersättningsperioden gått fill ända är perioden i stället . I ersättningsperioden inräknas i fall som avses i 10 §ersättningstid i den andra arbetslöshetskassan. Ersättningsrätten upphör vid utgången av månaden före denunder vilken den försäkrade fyller . Omarbetslöshet upphör innan ersättningsperioden gått till ända, har denförsäkrade, om annat ej följer av 16 §, rätt fill ersättning under återståendeantal dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om han då ej uppfyllerarbets- och ka-renivillkorel. Harersättningsperioden gått till ända men har den försäkrade ånyouppfyllt arbetsvillkoret, utgår ersättning under ytterligareersättningsperiod. Därvid skall dock karensvillkoret ånyo uppfyllas. Den nyaperioden räknas från inträdet av den arbetslöshet då den försäkrade senastuppfyllde arbetsvillkoret. Omarbetslöshet upphör innan ersättningsperioden gått fill ända, har denförsäkrade, om annat inte följer av 16 §, rätt till ersättning underåterstående antal dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om han då inteuppfyller arbetsvillkoret. Harersättningsperioden gått till ända men har den försäkrade pånytt uppfyllt arbetsvillkoret, utgår ersättning under ytterligare enersättningsperiod. Den nya perioden räknas från inträdet av den arbetslöshet dåden försäkrade senast uppfyllde arbetsvillkoret. Har ensammanhängande fid av , vari icke inräknas tid som avses i 8 §,förflutit från det försäkrad senast uppbar ersättning, föreligger rätl tillersättning endast om den försäkrade ånyo uppfyller arbets- och karensviiikoret. Har ensammanhängande tid av , i vilken inte inräknas tid som avses i 8 §,förflutit från det den försäkrade senast uppbar ersättning, föreligger rätttill ersättning endast om den försäkrade på nytt uppfyller arbetsvillkoret. Dagpenninglämnas med lägst 149 och högst om inte annat följer av denna lag.Arbetslöshetskassan beslutar om dagpenningens storlek. Dagpenninglämnas högst med det belopp som regeringen fastställer om inteannat följer av denna lag. Beloppet utgör multiplicerat med det tal(jämförelsetal) som anger förhållandet mellan den genomsnittliga tidlönenjämte ackordstillägg för vuxna in- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1987/88:114 dustriarbetare avseende andra Bilaga 4kvartalet året före det som beloppet avser och motsvarande lön andra kvartaletår 1988. Dagpenning lämnas lägst med det belopp som bestäms enligtreglerna i 18 § första stycket lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Dagpenning avrundas till närmaste hela krontal. 20§-' Dagpenning/Åre/M/gå med hög- Dagpenning lämnas med 90pro- re belopp i förhållande till den för- cent av den försäkrades dagsför- säkrades dagsförtjänst än som tjänst, om inte annat följer av 17§ framgår av en av arbetsmarknads- första och andra styckena. Dag styrelsen fastställd överförsäk- penning till en försäkrad som har ringstabell. tillerkänts ålderspension i form av folkpension, allmän tilläggspension eller annan pensionsom utgår på grund av förvärvsarbete, lämnas av den försäkradesdagsförtjänst, med den begränsning som följer av 17 § första stycket. Med dagsförtjänsl avses en femtedel av den veckoinkomsteller, i fråga om försäkrad med månadslön, en tjugotvåendel av denmånadsinkomst, som den försäkrade före arbetslöshetens inträde vanligen åtnjötunder arbetstid som var normal för den försäkrade. Föreligger särskilda omständigheter,får medge att störte andel av medlems inkomst än som nusagts skall utgöra medlemmens dagsförtjänsl. Saknas underlag för beräkning av dagsförtjänsten enligtandra stycket, skall som medlemmens dagsförtjänst räknas den i orten vanligaarbetsförtjänsten per arbetsdag för arbetstagare inom samma yrke och med sammaarbetsförmåga som medlemmen. Utan hinder av bestämmelserna i första-tredje styckena fårdagpenning till försäkrad som uppfyllt arbetsvillkoret huvudsakligen genomarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilkenstatligt utbildningsbidrag har utgått bestämmas till belopp som motsvararutbildningsbidraget. Åtnjuter medlem med anledning av arbetslöshet fortlöpandeersättning från annan än erkänd arbetslöshetskassa, får dagpenning utges högstmed belopp som motsvarar skillnaden mellan det högsta belopp som får utgåenligt förstafjärde styckena och ersättningen, 21 § Sedan försäkrad erhållit ålders- Dagpenningsom har fastställts pension skall han eller hon, när an- enligt 20 § förstastycket andra me- " Senaste lydelse 1986:409. ' Senaste lydelse 1984:513. 7 1987/88. sökan om ersättning därefter första gången görs underverksamhetsåret, inplaceras i avdragsklass enligt en avarbetsmarknadsstyrelsen fastställd pensionsavdragstabell. Dagpenning skall,sedan den fastställts enligt bestämmelserna i 20 § första stycket, nedsättasmed det mot avdragsklassen svarande avdragsbeloppet. Ersättning somunderstiger för dag utbetalas ej. Rätten till ersättning upphör, när den försäkrade börjaruppbära ålderspension med en tjänstetidsfaktor som uppgår till 0,8 eller meroch pensionen utgår på grund av förvärvsarbete. Vad som har sagts gällerdock inte tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. ningen, skall sättas ned med 1/260 av årspensionen.Ersättning som understiger pe/- dag utbetalas inte. Prop,1987/88:114 Bilaga 4 Ar detsannolikt att arbete som avses i 29 § skulle ha varat eller merän fem men eller , utgör avstängningstidenfem, tio respektive . 1 avstängningsfiden inräknas endastdagar för vilka karenstid skulle ha tillgodoräknats eller dagpenning skulle hautgått, om avslängningen inte hade skett, eller dagar under vilka denförsäkrade har utfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får dockinte överstiga 14, 28 respektive . Är detsannolikt att arbete som avses i 29 § skulle ha varat eller merän fem men eller , utgör avstängningsfidenfem, tio respektive . / fall som avses i29§ 1 2 utgör dock avstängningstidentio, 15 respektive . I avstängningstiden inräknas endastdagar för vilka dagpenning skulle ha utgått, om avslängningen inte hade skett,eller dagar under vilka den försäkrade har utfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstidenfår dock inte överstiga 14, 28 respektive . I fall som avsesi 29 § 1-2 får inte överstiga 28, 42 respektive . Inträffar under avstängningsfiden förhållande som avses i29 §, beräknas ny avstängningstid i enlighet med bestämmelserna i förstastycket, om inte den nya avstängningstiden ryms inom den löpande avstängningstiden. Ärdel uppenbart att en försäkrad ej vill antaga lämpligt arbete, såsom då denförsäkrade vid upprepade tillfällen anfingen har avvisat erbjudet sådant arbeteeller lämnat sitt arbete frivilligt utan giltig anledning, skall den "Senaste lydelse 1984:513. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. försäkradevara avstängd fill dess han eller hon utfört förvärvsarbete under Bilaga 4 20dagar. Avstängningstidenräknas från den dag då det förhållande som anges i 29 § inträffat. Erkändarbetslöshetskassas stadgar skall i fillämpliga delar och i enlighet med dennalag avfattas enligt normalstadgar som fastställs av . 1. kassans firma, 2. kassans verksamhetsområde med uppgift humvida kassan är avsedd föranställda eller företagare eller för bådadera kategorierna, 3. den ort inom riket där kassans styrelse skall ha sitt säte, 4. de villkor som skall gälla för inträde i kassan och för uteslutning avmedlem, 5. vad som skall gälla beträffande medlemmarnas förmåner och skyldigheteri arbetslöshetsförsäkringen samt ordningen för utbetalning av ersättning,