prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Det skulle ställa orimliga krav pä pastoralen, i bådeutbildnings- och koslnadshänseende, då det i varje pastorat måste finnas enperson som handlägger dessa ofta krävande juridiska och adminislrafivauppgifter. En ytterligare konsekvens av denna decentralisering blev med allsannolikhet att pastoraten kom att tillämpa olika principer vid meritvärdering,beräkning av tjänsters omfattning m. m. Olikheter som kunde komma alt än merbetonas, och ge upphov till en viss rättsosäkerhet, med tanke på den karaktärav ramlag som förslaget till lag om kyrkomusikalisk verksamhet i har. vill här med skärpa framhålla, atl omförslaget trots allt Bilaga 3 genomförs, bör kyrkomusikerärenden på stiftsnivåhandläggas i , inte i sliftsslyrdsen. Kyrkomusikernas verksamhetgäller ju i stor utsträckning gudstjänsterna. Eftersom även efterI/I 1989 skall ha tillsynen av läran och upprätta tjänslgöringsföreskrifter.förprästerna är del logiskt, alt också instruktioner för kyrkomusikertjänster ochmini-miomfattning av verksamheten beslutas av liksom då övrigakyrkomusikerärenden på stiftsnivå. Kyrkomusiker måste också i fortsättningen vara direktunderställd i fråga om instrukfionen och diciplinärenden. I den mån remissyttrandena tar upp utredningens förslag idess olika delar redovisas de i del följande uppdelade på underrubriker. 13.2.1 Instruktion för tjänsterna Inställningen till förslaget i denna del skymtar redan ide yttranden som har redovisats under avsnitt 12.8.1 och 12.8.2. Här återgesnågra mer preciserade yttranden om instruktionerna. Förslaget att de skall fastställas av pastoratentillstyrks av kyrkliga samfällighet och kyrkligasamfällighet. tillstyrker utredningens förslag attinstrukfionen fastställs på lokal nivå. Eftersom tjänsterna skall varakyrkokommunala är det självklart alt kyrkokommunen, liksom vad gäller övrigatjänster, har det avgörande inflytandet. I anledning av vad utredningen anför på sid. 122 st. 3vill kyrkonämnden anföra att i en total kyrklig samfällighet där de ekonomiskapastoralsangelägenheterna tillkommer samfälligheten bör beslutanderättenrörande instruktioner fillkomma samfälligheten. Kyrkofullmäktige bör samtidigtha möjlighet atl delegera detaljreglering fill pastoralens kyrkoråd. tillstyrker att normalinstruktion utarbetasav i dess egenskap avarbetsgivar-organisafion för de kyrkliga kommunerna. kyrkUga samfällighet anser att pastoratet somarbetsgivare skall fastställa instrukfionen efter hörande avförsamlingens/församlingarnas kyrkoråd. Domkapitlen i , , , ,, , , , /lärarförbundoch Domkyrkoorganisternas förenirig tycker att domkapitlen bör fastställa instruktionernaför kyrkomusikertjänsterna. i instämmer i alt varjekyrkomusikertjänst skall ha 90 en instruktion men för attfå viss likformighet i instruktionen måste domka- Prop. 1987/88:144 pitlet fastställa etl av pastoratet antaget förslag. Domkapitleti förordar atl del regionala organet fastställer instruktionen. Iövrigt biträder förslaget i detta avsnitt. Delregionala organet måste här få fastställa kyrkomusikerns instruktion, enär denhar ett intimt samband med prästernas tjänslgöringsföreskrifter.Kyrkomusikernas arbetsuppgifter har, lika väl som prästernas, sitt centrum iförsamlingens gudstjänsfiiv. Ytterst är detta en fråga om kyrkans profil satt irelation lill dess tradition, som just är satt att förvalla. Domkapitletsmening är alt skall fastställa instruktion för kyrkomusikertjänslerefter förslag av respekfive pastorat. Om pastoraten har hand om fastställandeav instruktionerna kan detta innebära atl man fastställer en visskyrkomusikalisk inriktning ulan alt ta hänsyn till musikern och detta kan försvåraupprätthållande av en god kyrkomusikalisk standard. Kyrkomusikern skall ävenfortsättningsvis ha ansvaret för den kyrkomusikaliska inriktningen. Om dettainte blir fallet kan del innebära att kyrkan går miste om många begåvademusiker. Kyrkomusikern är en av förmedlarna av det kristna budskapet och måsteha ansvaret för den musikaliska delen av detta arbete. Musikern är också attbetrakta som en kyrkans kulturarbetare. utgår från attkyrkomusikern får etl stort inflytande vad gäller innehållet i instruktionen. Visbydomkapitel anser också med hänvisning till reglerna som gäller för präster, attkyrkomusikernas instruktioner skall fastställas av . En likartadinställning har stifts kyrkomusikerförening, och . KMR/SLtar avstånd från utredningens förslag om hur instruktionen skall fastställas.Med hänvisning till vad som framförts ovan i fjärde stycket under punkten12.8.1 menar KMR/SL, att såväl obligatoriska åligganden som annankyrkomusikalisk verksamhet skall framgå av en av efter förslag avpastoratet fastställd instruktion. Med ledning av instruktionen skalldomkapitlet enligt normer i kollektivavtal mellan ochcentral arbetstagarorganisation fastställa tjänstgöringens omfattning. Domkapitlenbör fortfarande fastställa instruktionerna pä förslag av pasto ratskyrkoråden. Därmed ökas förutsättningarna atl uppehålla den kyrko musikaliska nivån i kyrkomusikerdislrikten. Ett genomförande av utred ningens förslag innebär risker för att kontinuiteten i verksamheten bryts. Vi ser med tillfredsställelse att utredarens förslag innebär en ökad flexibili tet när del gäller fastställande av minimum av omfattningen av den kyrko musikaliska verksamheten. , Tyn- Prop.1987/88:144 nereds församling, , Fridlevstads, Tvings ochSill- Bilaga 3 hövda församlingar, saml kyrkomusikerna i pastoralanser också att domkapitlen bör fastställa instruktionerna för tjänsterna. Förslaget i denna del fillstyrks av kyrkligasamfällighet och kyrkokamerala förening. Utredningens förslag alt låta den fria musikundervisningenfortsätta, men mer inriktad på kyrkomusik kan väl förenas med församlingarnasbehov av kyrkomusikalisk fostran. Den kan också bli en tillgång i rekryteringenav kyrkomusiker. Olika instrument - klassiska och moderna - kan i dennaundervisning vara aktuella, men det är särskilt angeläget att undervisning gesi orgelmusik, eftersom orgeln är en viktig och kostnadskrävande investering ikyrkorna. Samordning inom stiftet skulle också kunna leda till att viss del avden fria musikundervisningen användes lill ensemblemusik. kyrkokamerala förening tillstyrker att den friamusikundervisningen ges en delvis annan inriktning nu när den kommunala musikskolanbyggs ul. Detta kan även gälla omfattning och innehåll. Förslaget avstyrks av kammarrätten i ochdomkapitlet i . När del gäller frågan om vad som skall ligga inomminimiomfaltningen för verksamheten bör enligl kammarrättens mening däri inteingå fri musikundervisning. Mot bakgrund av alt ställning somtrossamfund betonas allt mer och atl den fria musikundervisningen inom kyrkanpå grund av den kommunala framväxt inte längre spelar den roll dentidigare gjorde, ter det sig omotiverat all ålägga pastoralen atl bedriva frimusikundervisning. Endast i den mån musikundervisningen har en kyrkomusikaliskinriktning kan den anses motiverad utifrån församlingarnas behov. Del bör docktillkomma pastoralen själva alt avgöra i vad mån sådan undervisning skallförekomma eller inte. uppfattning är alt i takt med atl denkommunala musikun dervisningen utvecklats har den fria musikundervisningen visat sig få svårt att samla elever till fri musikundervisning med elt mera markerat kyrkligt inslag varför utredningens förslag i denna del inte ter sig helt realistiskt.En utveckling av den fria musikundervisningen pä del sätt utredningen skis serat bygger vidare pä en utökning av antalet kantorstjänster vars förverk ligande ännu är osäkert. 13.2.5 Fyllnadstjänstgöring Prop. anser att skyldigheten lillfyllnadstjänstgöring bör ''a finnas kvar av omsorg om den kyrkomusikaliskaverksamheten. har starka erinringar motutredningens förslag i fråga om kombinalionsljänster. Det är enligl styrelsens mening otidsenligt och fögastimulerande för samarbetet all när det gäller fyllnadsljänsl/kombinalionstjänster- påtvinga den lokala arbetsgivaren en förutbestämd organisatorisk lösning. - små kommuner - finns med all säkerhet både vilja och förmåga atlpå frivillig väg åstadkomma lösningar som tillgodoser samtliga inblandadeparters behov och önskemål. Styrelsen anser däremot alt det skall finnas bestämmelsersom tillåter olika typer av kombinalionsljänster och som underlättar förarbetsgivaren alt åstadkomma sådana kombinationer att arbetstagarens kompelenspå bästa sätt tas tillvara. 13.2.7 Omfattningen av den kyrkomusikaliska verksamheten En vid ram för beräkning av kyrkomusikertjänslens innehålltillstyrks av i och . hälsar med tillfredsställelse att miniminivånför den kyrkomusikaliska verksamheten skall kunna fastställas utifrån en merflexibel bedömning än . Etl av problemen med kyrkomusikerförordningen harjust varil de snäva gränserna som inte tagit hänsyn till någon kyrkomusikaliskverksamhet som inte fanns reglerad 1950 när förordningen kom lill. Verksamheteni har förändrats , särskilt den kyrkomusikaliska, ochförordningen har kommit all innebära en hämsko på denna verksamhet. Kritikenmot den allt för snävt reglerade kyrkomusikerförordningen har kommit inte barafrån kyrkomusikerhåll utan också från pasloratshåll. Del är emellertid en bristi förslaget all den s. k. miniminivån inte närmare beskrivits. Denna bör bliföremål för fortsatt utredning. kyrkokamerala förening liksom kyrkligasamfällighet anser atl den lokala organisationens största enhet, pastoral ellersamfällighet i stället bör fullgöra stiftsstyrelsens tänkta uppgifter i dettaavseende. i och efterlyser enberäkningsgrund för miniminivån. /tyckeralt tjänstgöringens omfattning skall framgå av kollektivavtal. 13.2.8 Fastställande av omfattningen av uppgifterna ivarje tjänst efter lokala MBL-förhandlingar Den kyrkomusikaliska verksamhetens nivå i vaije särskiltfall skall enligt utredningens förslag utgå från pastoratets förslag ochdärefter fastställas efter MBL-förhandlingar med ledning av ett tänktkollektivavtal. Arbetsgruppen kan inte tillstyrka en så oklar regel.Kyrkomusikerförordningens avskaffande konstaterar arbetsgruppen innebära altdet underlag som finns för beräkning av en rimlig nivå inte längre kommeratt föreligga och kollektivavtal om nivån kan inte väntas ge den ledning ochlikformiga beräkning som en reviderad kyrkomusikerförordning skulle kunna ge.Avsaknaden av en normalinstruklion i nuvarande läge försvårar ytterligare möjlighetenalt på etl rikligt underiag kunna ta ställning lill utredningens förslag. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Utredarens förslag innebär ingen förbättring, snararetvärtom. MBL-förhandlingar rörande tjänsters omfattning och innehåll förs idagmellan domkapifien och KMR:s stiftsombud. Förslagets konsekvens blir, aftMBL-förhandlingar förs på pastoratsnivå, där sakkunskapen inomkyrko-musikerfrågor saknas. Bedömningen av underlaget för timberäkningar ikyrkomusikertjänsterna kan bli varierande från ort lill ort när den skabestämmas av de enskilda pastoraten varvid stora orättvisor i landet kan kommaalt uppstå. Tjänsteorganisationensanknytning till statligt fastställda examenskrav bör beslå. Utredningenföreslår två tjänstetyper, organisttjänst och kanlorstjänst. Förslagen i denna del vinner stöd hos remissinstanserna. Domkapitlen i och ochDomkyrkoorganisternas förening delar utredningens förslag om statligaexamenskrav. /,stifts kyrkomusikerförening. kyrkliga samfällighet ochAlingsås församling lillstyrker också förslaget i denna del. Förslagetmed två tjänstetyper tillstyrks av länsskolnämnderna i ochVästerbottens län, i , musikhögskola.Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), förstiflslingen, Lenhovda-Herråkra kyrkliga samfällighet, och kyrkliga samfällighet. i kräver en precisering av vilkafaktorer som skall beaktas för atl en lägre kompelens än kyrkokantorsexamenundanlagsvis skall kunna godtas. i Vä.xjö tillstyrker förslaget men föreslårsamtidigt atl en lägre utbildning skapasmed hänsyn lill mindre församlingar i glesbygd där de föreslagna tjänstetypernainte blir aktuella. Denna utbildning kunde anordnas stiftsvis under Musikaliskaakademiens fillsyn med domkyrkoorganisten som examinator. Domkapitleti tillstyrker förslaget med två tjänstetyper. I stiftet kan dockförekomma flera musiker med lägre behörighet. () tillstyrker förslaget med två tjänstetyper och statligtfastställda examenskrav. En dispensmöjlighet bör emellertid vara kvar. tillstyrker förslaget men påpekar att särskild kompetenskan krävas vid kombinationsljänster. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Vitillstyrker utredarens förslag om stafiigt fastställda examenskrav. Utredarenhar dock beträffande kombinationstjänster icke tillräckligt tagit fasta påkompetenskraven och utbildningen härför. På denna punkt är utredarens förslagofullständigt, och en förutsättning för atl utredarens förslag om kombinationstjänsterskall få någon praktisk belydelse är atl utbildnings- och kompetensfrågan fårkombinafionstjänster utreds ytterligare. Pjätterydsförsamling berör frägan om vem som skall vara huvudarbetsgivare ikombinafionstjänster. Kompetensnivåernakantor och organist är bra. Vi förordar sakkunnige Bjureks förslag om kantor Ioch 2. Kyrkan kan inte acceptera utredarens förslag altkyrkomusikerverksamhelen ska skötas av en lärare över vilken kyrkorådet intehar några som helst befogenheter vare sig vid tillsättning eller eljest. Omfattningenav den kyrkomusikaliska tjänstgöringen blir oförändrad eller ökar. Tjänstermed lågt veckofimtal ersätts av tjänster med större kyrkomusikaliskl innehåll. Endastnågra remissinstanser har tillstyrkt förslaget utan invändningar. domkapitel serpositivt på utredningens strävan att sammanslå or-gdspdarbefatlningar med lågtveckotimtal till bärkraftigare tjänster men vill förutskicka atl denna övergångkan i vissa fall skapa problem för berörda nuvarande befattningshavare. tillstyrker förslaget med den erinran som framförts motalltför stora distrikt under punkten 11. Gökhems församlingtillstyrker förslaget med heltidstjänster men invänder att flera musikerendast vill tjänstgöra varannan söndag. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslagetunder förutsättning Prop. 1987/88:144 alt reglering införs. församlings pastorat framhåller all utökademöjligheter till kombinationsljänsl talar för atl sammanslagning av fleradistrikt inte behövs. Strävan att inrätta tjänster med så högt veckotal sommöjligt, är inte alltid atl rekommendera. Många som annars skulle varaintresserade tvekar all söka en större tjänst med l.ex. dubbleradetjänslgöringar på sön- och helgdagar. Som ex. på problem vid en sådankonstruktion är försämrade möjligheter till körrepetitioner före gudstjänsten.De utökade möjligheterna lill kombination med andra tjänster talar också föratt behovet av sammanslagning av flera församlingar till ettkyrkomusikerdislrikt blivit mindre. Några instanser pekar på alt mindre tjänster behövs ocksåi framliden. domkapitel tror alt orgdspelartjånster blirnödvändiga även . Under 14.2.2 bedömer utredningen att detta endast kommeratt inträffa i rena undantagsfall. delar inte denna bedömning. Ietl område med stifts struktur: många små församlingar, relativt dåligaförutsättningar för fyllnadstjänstgöring, svagt ekonomiskt underlag även förpastoraten, torde orgdspdaljänsler bli nödvändiga även , och demåste betraktas som normala inslag i den kyrkomusikaliska organisationen, intesom undanlag. har därtill redan kunnat konstatera en negativinställning från flera pastorats sida, - grundad på till synes realistiskaekonomiska överväganden - när förslag väckts om sammanläggning avorgdspdartjänster till kyrkokaniorsljänsl. anser, mot bakgrund av förhållandetfrämst i mindre församlingar atl tjänsieiiteln "orgelspelare"bibehålles för kyrkomusiker utan formell kompetens dock utan att tjänster somorgelspelare inrättas. stifts folkhögskola tror också atl orgdspdartjänsterkommer alt behövas i vissa delar av landet även i fortsättningen. beskriver en liten församlingssvårigheter. De hundratals småförsamlingarna på landsbygden är även debetydelsefulla delar av det heltäckande nät över landet som svenska kyrkanutgör och som skall garantera alt kyrklig verksamhet överallt skall bedrivas.De har dock, trots hög kyrkoskatt, små ekonomiska resurser och har svårigheteratl uppehålla en acceptabel verksamhet. Prästsituationen medför att, som bl. a.i vär församling, högmässa endast kan firas varannan eller ochalt evangelisationsarbetet även i övrigt blir begränsat. Ytterligare"reformer", som skulle hota dessa församlingars liv, får på ingavillkor genomföras. En övergäng till den ordning, som utredaren förordar,skulle för församlingar som vår innebära följande negativa konsekvenser:Tjänster annonseras inte ul i Post- och , vilket fär lillföljd alt kvalificerade sökande inte har möjlighet all söka tjänsten. I små församlingar med ekonomiska resurser blirveckotimtalet mini mum av besparingsskäl. Då förlorar församlingen i kvalitet och kvantitet i o utbudet av musik. Vilken kvalificerad kyrkomusiker söker en okvalifi- Kyrkomusikern föriorar också i sociala förmåner, anställningstrygghetoch meritvärdering vid tillsättning av tjänst. Bäckabyförsamling fruktar ocksä att små församlingar kommer atl ha svårt alt hävda sigmot tätorterna. Linsellsförsamling oroar sig för att små pastorat inte kommer att locka kvalificerademusiker. befararatt sammanlysningar kommer att öka i små och medelstora församlingar, något somblir förödande för små och medelstora församlingars gudstjänsfiiv. Kullerstadspastoral oroar sig över att antalet kyrkomusikertjänster kommer att minska. Kyrkorådetvill slutligen uttrycka sin oro över det faktum att föreliggande förslaginnebär att antalet kyrkomusikertjänster kommer atl minska. Redan nu finns deti regel färtc kyrkomusiker än präster vilket ger en felaktig arbetsfördelningför kyrkomusiker i samband med förtättningar. Det lagda förslaget innebärdessutom att flertalet mindre församlingar blir av med sin kyrkomusiker ellerbitr. kyrkomusiker p. g. a. den föreslagna tilldelningen enligl principen entjänst per pastorat. Detta skulle medföra en ytterligare utarmning av kulturlivetpå landsbygden. Detta kan kyrkorådet ej accepte- 1987/88:144Bilaga 3 Desärskilda sliftsuppgifterna bör frikopplas från domkyrkoorganisternastjänster. Stiftsstyrelsen skall förses med nya tjänster för stiftsmusiker. Baranågra få instanser har fillstyrkt förslaget utan invändningar. Andra villbevara och stärka domkyrkoorganislens roll, medan några vill lämna stiftenfrihet alt själva välja form för administrationen av kyrkomusiken. Bland dem som tillstyrker utredningens förslag märks länsskolnämnden iMalmöhus län, domkapitlen i och , centralstyrelse.Svenska kyrkans , ,kyrkliga samfällighet, och . Centralstyrelsenfillstyrker att domkyrkoorganistens administrativa uppgifter för domkapitlensräkning avvecklas. Centralstyrelsen tillstyrker vidare inrättandet avstiftsmusikertjänster med uppgift alt medverka lill utvecklandet ochbibehållandet av den kyrkomusikaliska verksamheten i stiftet. har samma inställning som i denna fråga. 7 1987/88. serstiftsmusikern som etl sått atl öka pastoratens Prop. 1987/88:144 kompetens. föreslås att varje stift skall inrätta stiftsmusikertjänst som bl.a. skall vara stiftsstyrelsernas sakkunniga i kyrkomusikärenden. Dessa stiftsmusikerkunde utöver föreslagna arbetsuppgifier även fungera som konsulter åtpastoraten i kyrkomusikaliskl hänseende. Då skulle pastoraten kunna få denkompelens som flera är oroliga för kommer att saknas. Kungsholmsförsamling välkomnar förslaget om inrättande av stiftsmusikertjänster,som en körkonsulentljänst föresläs bli inrättad i varje stift. Domkapitleti fillstyrker förslaget i princip men tror att det blir svårt att besättaen stiftsmusikertjänst. Flera instanser anser att domkyrkoorganisten bäst kan överblicka kyrkomusikeninom stiftet. Bland dessa märks domkapitlen i , , ,, , och samt . Domkapitleti uttalar samma farhågor. Delär även för framtiden väsentligt att har tillgång lill enhögutbildad kyrkomusiker. Förslaget att inrätta befattningar som "stiftsmusiker"finner i och för sig intressant. Del förefaller dock i del närmasteogörligt atl finna verkligt kompetenta innehavare av dylika tjänster med kravpå dokumenterad skicklighet som såväl musiker som administratör. Det kan istället vara lämpligt alt domkyrkoorganistens uppgift som domkapitletsmusiksakkunnig utvidgas till alt omfatta etl större antal veckotimmar. Genomsin erfarenhet torde domkyrkoorganisten åtnjuta stort förtroende bland övrigamusiker inom stiftet. Domkapitleti år tveksamt inställt till förslaget med stiftsmusiker men villgärna stärka domkyrkoorganislens ställning. Vibiträder förslaget, atl domkyrkoorganisterna genom atl befrias från sinaåligganden enligt 18 S KmF får möjlighet "att koncentrera sig pä den rentkyrkomusikaliska verksamheten". Domkyrkoorganislernasskyldighet att meddela frivillig musikundervisning bör försvinna. Förslagetatt inrätta befattningar som "stiftsmusiker" finner vi tveksamt. Delbör dock få diskuteras ytterligare. Oss förefaller del i det närmaste omöjligtall finna verkligt kompetenta innehavare av sådana tjänster. De skall vara bådeskickliga musiker och skickliga administratörer och väl vara lockade avdenna kombination av sysselsättningar. Härmåste emellertid också domkyrkoorganistens unika ställning betonas - han harsom huvudansvarig musiker i stiftets domkyrka med dess gudstjänstliv möjlighetenall vara en viktig inspirationskälla för stiftets kyrkomusiker ochförsamlingar. Ev. kan nuvarande uppgifter för domkyrkoorganislen bibehållasmen värderas högre i antal veckotimmar. Domkapitleti avstyrker förslaget och förordar nuvarande ord ning, där särskilt domkyrkoorganistens roll framhälles. Domkapitleti avstyrker förslaget med följande mofivering: Prop.1987/88:144 Bilaga3 anser det angeläget atl ledande ställning inomstiftets musikliv bibehålles. Enligl uijpfattning beror den i interinga mån på domkyrkoorganistens uppgift som musiksakkunnige.Förslaget att anställa en stiftsmusiker, en administratör ulan förankring iegen aktiv kyrkomusikertjänst, förefaller ogenomtänkt. Arbetsuppgifternaskulle bli högst disparata. Del är inte troligt, att kvalificerade musikerskulle vara särskilt intresserade av en sädan tjänst, i vart fall inte under sålång lid att man får tillräcklig erfarenhet och kontinuitet i arbetet. Enligtdomkapitlets mening bör därför även i fortsättningen viss del avdomkyrkoorganisttjänsten avsättas för stiftsarbele. Omfattningen bör dockbättre än nu anpassas till arbetsuppgifterna i respektive stift. Vid behov fårdä ocksä musikertjänsterna i byggas ut genom ytterligare anställningav biträdande kyrkomusiker. Domkapitlethar inget alt erinra mot förslaget om inrättande av sfiflsmusi-kertjänster, somskall vara knutna till sliflsstyrelsen. På en sådan tjänst kommer atl ställasmycket höga kompetenskrav, varför anser att domkyrkoorganislen iförsta hand bör komma ifråga till tjänsten. Möjlighet bör dock finnas alt utsenågon annan kyrkomusiker än domkyrkoorganisten till stiftsmusiker. Förbehörighet till tjänst som stiftsmusiker bör krävas den högrekyrkomusikerutbildningen. Omannan än domkyrkoorganislen skall utses fill stiftsmusiker bör tjänstentillsättas av sliflsstyrelsen efter förslag av . Domkapitletföreslår vidare, all domkyrkoorganistens tjänst i egen församling reducerasmed omfattningen av tjänstgöring som stiftsmusiker. Domkapitleti har samma inställning som i Karlstad.Domkyrkoorganislens församlingsarbete bör kunna reduceras så atlsliftsuppgifterna får mer utrymme. Domkapitleti anser atl domkyrkoorganisten bör frikopplas från sliflsuppgiflerna menanser ej alt en stiflsmusikertjänst bör inrättas. Domkapitletdelar utredningens uppfattning atl de särskilda sliftsuppgifterna börfrikopplas från domkyrkoorganisttjänsterna. Del nuvarande förhållandel därdomkapitlens musiksakkunniga i realiteten tillsätts av domkyrkoförsamlingarnaskyrkoråd är ej tillfredsställande. När det gäller stiftsmusikerna förordardomkapitlet alt särskilda tjänster ej inrättas.