prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Skälen för mitt förslag: De avgifter som är aktuellaskall las ul enligl en självkostnadsprincip, dvs. avgifterna skall motsvarastatens kostnader för administration och för förluster inom garanligivningen. Regeringen bör närmare föreskriva nivån på avgiften enliglden princip som har sagts. bör lämpligen ske genom all regeringenföreskriver den procentsats som skall gälla. Avgiflssällningen bör göras medutgångspunkt i en helhetssyn på den statliga garanligivningen, dvs. altgaranligivningen ses som ett verksamhetsområde inom vilkel kostnadstäckningskall gälla. Därav följer atl varje näringsgren för sig inle behöver varakoslnadsläckande. Del vikliga är i stället all bedöma kostnadsläckningen inomhela verksamhelen. I förordningsform bör närmare föreskrifter ocksä ges omtiden och sättet för betalning m. m. Mittförslag: Långivaren skall vara avgiftsskyldig. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Utredningens förslag i frågan har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran avnära nog samtliga remissinstanser. Riksgäldskonloret och bankinspektionen hardock i fråga om avgift på kreditgarantier uttalat atl del är i låntagarensintresse som en garanti utfärdas och atl del dä är följdriktigt atl dennebelastas med kostnader. Några remissinstanser, däribland , har framhållit vikten av all systemet medförskottsbetalning av garantiavgifter utformas efter samräd med berördakreditinstitut. konstaterar atl utredningen noteratriksdagens beslut om atl inle införa retroaktiv låneavgifl på garantilån lilllantbruksförelag och förutsätter all innebörden av beslul följs. i och kammarkollegiet harifrågasatt motiven lill att staten tar ut avgifter för administration avstödlån. Bankernas motsvarande avgifter motiveras av strävan att få en rällvisfördelning av kostnadernamellan bankernas kunder. Del skälet gäller inle för de statliga slödlånen.Avgifter för dessa innebär dessutom enligl dessa bägge remissinstanser enminskning av del slöd som lånen skall vara och en onödig mndgång med pengar ochläcker för övrigt inle på länga vägar kostnaderna för administrationen av dem. Skälen förmitt förslag: Visserligen kan jag i någon mån dela riksgälds-kontorels ochbankinspektionens synpunkt att det är i låntagarens intresse som en garantilämnas. Garanligivningen innebär emellertid också, som jag nämndeinledningsvis, en lättnad i fräga om kredilinslilulens kreditrisk. Förslaget,som inle avviker frän den rutin som oftast tillämpas, är praktiskt uradminislraliv synvinkel. Förslaget har inle mött någon erinran från eller andra företrädare för kreditinstituten. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 Mitt förslag: Avgiftsunderlaget skall vara den uteståendegaranterade kapitalskulden per den varje är. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt, dock allutredningen inle angav tidpunkten för fastställandet av avgiftsunderlaget. Skälen för mitt förslag: Ur administrativ synvinkel är dellämpligt alt underlaget för avgiften definieras lill etl belopp som kanfastställas pä etl enkelt sätl. Av den anledningen bör underlaget ocksåfastställas som ansluter lill budgetåret. Med garanteradutestående kapitalskuld avses den del av skulden som per den varje årinle är amorterad och som är garanterad av slaten. 4.2.10 Den författningstekniska lösningen ochikraftträdande Mittförslag: De nya reglerna las in i en särskild lag. Reglerna skall träda i kraftden . Avgift för garantier enligt vissa av de förtecknadeförfattningarna betalas första gången för del ochberäknas pä den utestående garanterade kapitalskulden vid ingången av sammaår. Avgifl för övriga förtecknade författningar betalas första gången /91 och beräknas på den uteslående garanterade kapitalskuldenper den . Utredningen: Inget förslag om ikraflträdandetidpunkt. Skälen förmitt förslag: Som jag tidigare anfört har riktlinjerna om avgiftsbeläggning avgaranligivningen redovisats för , varvid även äldre garanfier harinbegripits. Avgifter för statlig garanti har tidigare införts iförordningsform genom ändringar i olika slödförfatlningar. Sådana avgifter haremellertid avsett endast garantier som lämnats efter det att ändringarna trätti kraft. De avgifter jag nu föreslår skall dock omfatta sädana garantier somavgiftsfritt lämnats före ikraflträdandel. avgiftkan komma att påverka redan existerande avtalsförhållanden. a. med hänsynhärtill anser jag alt föreskrifterna bör las in i lag. Enligtförslaget skall en åriig avgift betalas pä beviljade garantier med en vissandel av den utestående garanterade kapitalskulden vid ingången av varjebudgetår. De nya reglerna skall träda i kraft den , då elt nyttbudgetär börjar löpa. De garantier som meddelats enligl de förtecknadeförtättningar som avser område bör dock inteavgiftsbeläggas förrän vid /91. övergångsbestämmelse bör föreskrivas alt avgift första gången skall betalasför och beräknas på ell underlag av skulden vidingången av . Med en sådan övergängsreglering kommer inteföreskrifterna i konflikt med reglerna i 2 kap. 10 § regeringsformen om förbudmol retroaktiv skatte- eller avgiftslag. Något rättsligt hinder -såsomjordbruksulskottel befarat - mot alt förslaget omfattar äldre garantierföreligger därför inte. 1987/88: 150Bilaga 1 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättalsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om hypoleksföreningar 2. lag om avgifter för vissa statliga garantier. Denföreslagna lagändringen under punkt I är av sådan beskaffenhet alt lagrådelshörande skulle sakna betydelse. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilagor 1.7.4 och 1.7.5. 4.2.12Befogenhet att efterge statens rätt Mitt förslag:Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får i fråga om beviljatslöd lill näringslivel efterge statens rätl. Utredningensförslag: De myndigheter som bevakar statens rätt i fräga om beviljat stöd färefterge denna rätl. Remissinstanserna:Utredningens förslag i frågan har vunnit stöd eller i vart fall lämnats utanerinran av samtliga remissinstanser utom riksgäldskonloret. Riksgäldskonlorethar ifrågasatt om denna fråga helt skall lämnas till myndigheternas bedömning.I vart fall bör de kvalitativa inskränkningarna som återfinns iavskrivningskungörelsen (1965: 921) gälla i dessa fall. Dessutom bör det enliglriksgäldskonloret lämnas en möjlighet för myndigheterna alt avskriva sinaregressfordringar. Kammarkollegiet hartillagt alt beslutanderätten normall bör ankomma pä den instans som beslutat omstödet och att beslutsorganet bör samräda med kollegiet eller annanlåneförvaltande myndighet. Kammarkollegiet har kritiserat all utredningensförslag enbart avsett stöd lill näringslivet och inte andra stödformer.Kollegiet har även ansett alt förutsättningarna Prop. 1987/88: 150 föravskrivning, anlagande av ackord och annan eftergift bör preciseras i Bilaga 1 enlighet med förslagen i 18-20§§ den i departementspromemorian Ds Ju1983:5 föreslagna rällsbevakningsförordningen. Länsstyrelseni har efterlyst en enhetlig policy för hur och i vilkenomfattning statens rätl fill följd av infriade kreditgarantier m. m. skallbevakas mol den enskilde låntagaren. Skälenför mitt förslag: Vilka myndigheter som svarar för bevakningen på olikastödområden framgår av de olika slödförordningarna. Vissa myndigheter sombevakar statens räll i fråga om beviljat stöd har uttryckligen tillagtsbefogenheten all anla ackordsförslag och eljest efterskänka stålens räll.Befogenheten kan dock vara inskränkt så all ärenden som avser större beloppeller som har principiell belydelse skall hänskjulas till regeringensprövning. Riksrevisionsverkel föreslog i samband med den översyn verket år1984 gjorde pä regeringens uppdrag av den statliga garantiverksamheten (serapport 1983: 710 s. 49) all samtliga garanlimyndig-heter skulle ges fulltansvar för bevakningen av garanfierna och räll atl, ulom i vissa fall somförbehölls regeringen, anla ackordsförslag eller på annat sätt efterskänkastatens rätt. Jag delar denna uppfattning och anser atl möjligheten all eftergestatens rätl bör gälla även belräffande statliga lån och bidrag lillnäringslivel. Även återkrav av slalsbidrag bör alliså kunna efterges. Del börankomma på regeringen atl ge föreskrifter om myndigheternas beslutanderätt idenna fråga. Regeringen kan då bl. a. föreskriva särskilda beloppsgränser förmyndigheternas beslutanderätt. 5 Årsbokslut för staten /87 'fP- '- ' Riksrevisionsverkel(RRV) har överlämnat Årsbokslut för slaten /87. Dellaärsbokslul omfallar de statliga myndigheterna inklusive affärsverken samtriksgäldskontoret och övriga myndigheter under . somtillhör den senare kategorin ingår dock endast med grundfond pä 1miljard kr. Enligt beslul upptogs riksbankensgrundfond den lill redovisning bland slatens kapilaltillgängar. Iövrigt ligger tillgångar helt vid sidan av den statligaredovisningen. eget kapital uppgick vid utgången av fill 25miljarder kr. 5.1 Balansräkning med noter Balansräkningeni årsbokslutet bygger pä de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämndamyndigheters bokslut. 1 dessa bokslut las i regel anläggningslillgängarna upplill anskaffningsvärden minskade med avskrivningar. I årsbokslutet redovisasockså tillgångarna upptagna fill beräknade nukostnader. I beloppen förnukostnad ingår såväl de bokförda tillgångarnas nukostnad som värdet av vissaicke redovisade tillgångar. Kravet på lillgångsredovisning är inom statenbegränsat så alt i princip endast tillgångar som ger en finansiell avkastningbehöver tas upp. Inom myndigheterna nyttjas således tillgängar av betydandevärde som inle finns med i tillgångsredovisningen. För atl få uppgift om värdetav dessa oredovisade tillgångar och nukostnad för redan bokförda tillgängarhar förfrågningar sänts ut till etl stort antal myndigheter. Uppgifter sominkommit från myndigheterna har bearbetats och sammanställt.s i kolumnen för nukostnadi balansräkningen. Uppgifter frän några större myndigheter saknas. a. harunderlag för beräkning av kapitalvärdet för tillgängar som används inomförsvaret - flygplan, fordon och annan krigsmateriel - inle kunnat erhållas.Värdet av museisamlingar, bibliolek m. m. ligger ocksä utanför redovisningen.Den största tillkommande posten bland nukoslna-derna år värdet av det statligavägnätet, som här beräknats och tagits in i balansräkningen. Beräknadlill nukostnad är stålens neltoförmögenhei -239,, medan denbokförda nelloförmögenheten är -398,. Balansräkningen återges inågot förkortad form i tabell 15. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 Bokförda värden Beräknad nukostnad' /Materiella tillgångar och förråd Skepp, maskineroch inventarier Byggnader och mark Statliga vägar' Finansiella tillgångar Aktier m. SkatlefordringarÖvriga fordringar'' Likvida tillgångar Statsskulden Län i Län utomlands Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Konsoliserande avsättningar i affärsverken m. *' Fonderm. Sunens nettoförmögenhet Vid budgetårets börianFörändringar under budgetåret: Vid budgetårets slut Summa skulder och kapital Gjorda garantiutfästelser Övriga statligaskuldförbindelser redovisade inom linjen hos -389,8 -239,7 - 0.2 -204,7 - 35,0 - 47.5 + 0,6 -398,1 -389,8 -239,9 -239,7 ' Nukostnad definieras som en tillgångsnyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade på della ' Värdet på de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna i vägnätet under den senaste 40-årsperio- den som underlag. Som investering har räknats utfallet påanslagen för byggande av statliga vägar. värde har lagts av anslagen till drift av statligavägar. Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel av anslaget ulgöra värdehöjande förbättringsarbeten.De sålunda beräknade investeringsbeloppen har 5.2 Kommentarer till balansräkningen Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1 5.2.1 Statens nettoförmögenhet Enligl balansräkningen minskade slatens bokfördanettoförmögenhet under budgetåret med . och uppgick vidårets slut lill drygt -. Den redovisade förändringen utgör etlnetto av den minskning av förmögenheten som till övervägande dd orsakas avstatsbudgetens nellounderskoil, ,' och den ökning somorsakas av inkomsterna frän den fillfälliga förmögenhetsskatten förlivförsäkringsbolag m.fl. Den negativa förmögenheten beslår i stort sett avackumulerade netto-underskott i statsbudgeten. En betydande del avstatsbudgelmedlen har dock använts till investeringar som ejtillgångsredovisais. Sä har l.ex. nära 46miljarder kr. gäll tillinvesleringar i försvarels kapilalobjekt och drygt 15miljarder kr. investerats i vägar. Medel som salsals på högre utbildning ochforskning kan ses som en investering i immateriella tillgångar. Under tiden1980/81 - 1986/87 har . ingått lill delta ändamäl. Del bokförda värdet av statens nettoförmögenhet kan följasbakåt i tiden eftersom del nuvarande redovisningssåltet i della avseende i storutsträckning överensstämmer med del tidigare. Se diagram I. ' Se not 7 till balansräkningen omräknats till nukostnad med ledning av vägverketsvägkoslnadsindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats medavskrivningar (avskrivningslid 40 är). Anskaffningsvärdet för vägarna minskatmed avskrivningar uppgär till . ' Aktierna är upptagna tillsina anskaffningsvärden. " Därav lånefordringar 119,4 miljarder kr.Lånefordringarna.liar tagits upp till sina nominella belopp. Fr. o. m. 1985/86finansieras och redovisas nya bostadslån av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (). Utestående bostadslån hos uppgårtill . Från statsskulden enligt riksgäldskonlorets redovisningavgår skulder inom staten. I nukostnadskolumnen har statsskulden omvärderatsenligt balansdagens valutakurser. * Enligt de regler som tidigare gällde förflertalet affärsverk skulle återanskaffningen av anläggningstillgångarfinansieras med avskrivningsmedel. Reglerna var så utformade attavskrivningsmedlen skulle täcka även det ökande behov av kapital för återanskaffningsom uppstod vid inflation. Om inga expansionsinvesteringar giordes innebardetta i princip att del av staten tillskjutna kapitalets nominella värdeförblev oförändrat medan det successivt ökande värdet avanläggningstillgångarna finansierades med driftmedel. /87 tillämpadesdenna princip endast för . De avsättningar som tidigare gjorts vidandra affärsverk kvarstår dock i redovisningen. Vid sammanställningen avbalansräkningen för staten har det kapital som tillskjiuiis från staten förtstill den i balansräkningen redovisade nettoförmögenheten under det att kapital,som tillförts från verkens driftintäkier redovisas som en särskild post ibalansräkningen. Uppskrivningar av statskapitalets värde har hänförts tillnettoförmögenheten. När tillgångarna och skulderna omvärderas till nukostnad(vad avser skulder enbart statssskulden som omvärderats till balansdagensvalutakurser) måste även kapitalposterna omvärderas. '' Med verksamhetens nettounderskott avses statsbudgetensunderskott justerat för dels finansiella transaktioner ochinvesteringstransaktioner som i årsbokslutet förts som förändring av tillgångseller skuldposter, dels för inkomster från den tillfälliga förmögenhetsskattenför livförsäkringsbolag m.fl. som redovisats direkt i balansräkningen somförmögenhetsökning enligt följande. Statsbudgetens underskott -15 161 Finansiella transaktioner avseende utlåning m. m. Invesleringstransaktioner 4- 1 345 Inkomst från tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag m. fl. Verksamhetens nettounderskott 9 500 4 1987/88. Diagram 1Utvecklingen av statens bokförda nettoförmögenhet under , miyarder Prop. -200 -250 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 Ar 1972 73 74 75 76 77 framgär att nettoförmögenheten var positiv fram tillslutet av för att därefter bli negativ och snabbt fallande fram till1986. Den fallande tendensen börjar då avla beroende på främst minskandebudgetunderskott. 5.2.2 Utvecklingen av grupper av balansposter I diagram 2 har balansräkningens poster sammanförts igmpper. Diagrammet visar hur dessa grupper av balansposter har förändratsunder . Diagram 2 Schematisk översikt över grupper av balansposteri balansräkningar för åren 1980/81-1986/87. Bokförda värden, miljarder kr. Indelning av stjpUrna: 1980/81 1981/82 1982/83 5.2.3Statsskuldens relation till anläggningstillgångar, rörelsekapital och Prop.1987/88: 150 Islallig verksamhel finns del i en helt annan utsträckning än i privatverksamhet samband mellan finansieringskällor och vissa grupper av balansposter.1 tabell 16 har en ungefärlig bedömning gjorts av hur statsskulden fördelarsig på rörelsekapital', anläggningstillgångar och ackumulerat underskott. Beräkningenär baserad pä anlagandel all i myndigheternas balansräkningar posterna Skulderför speciella ändamål och Övrigt under Verkskapital främst finansierarrörelsekapital samt atl långfristiga skulder i övrigt, donationskapilal ochaffärsverkens konsoliderande avsättningar främst finansieraranläggningstillgångar. Sjukförsäkringsfonden slutligen har bidragit lill altläcka de ackumulerade underskollen. Tabell16 Andel av statsskulden Definansiella och materiella anläggningslillgängarna som bokförs av myndigheternautnyttjas till övervägande del i verksamheler som ger en finansiell avkastning.Statsskulden motsvarades 1980/81 lill av sådana bokfördaanläggningstillgångar. Över åren har statsskulden i allt större utsträckningtagils i anspråk för atl täcka de ackumulerade underskollen och 1985/86 hadeandelen anläggningsfillgångar sjunkit till . /87 var andelenanläggningstillgångar oförändrat . 5.3 Förmögenhetsredovisning i övriga delar av denoffentliga sektorn. Vidbedömningen av statens förmögenhet finns skäl atl beakta att slaten utgörendast en del av den offentliga sektorn, till vilken bmkar räknas ävenkommunerna och socialförsäkringssektorn. Årsredovisningarnafrän kommunerna och olika delar inom socialförsäkringsseklorn avser kalenderåroch är därför inle helt jämförbara med årsbokslutet för slalen som avser detstatliga budgetåret. De ger dock en viss uppfattning om ulvecklingen. Inomsocialförsäkringsseklorn ökade under AP-fondens egna kapitalmed . till i del närmaste . (däravlöntagarfonderna ). 'Med "rörelsekapital" avses varulager och kortfristiga finansiellatillgångar mins kat med kortfristiga skulder. tillgångarutgörs av län till staten och av län till kommunerna. Prop.1987/88: 150 De erkända arbetslöshetskassornas egna kapital ökade med 0,2miljarder Bilaga . och uppgick vid slutet av året till 2,1miljarderkr. Undersamma period ökade den kommunala sektorns egna kapital med 7,5 miljarder kr.till nära . som de långfristiga skulderna endastökade med . Investeringar, verksamhetskostnader ochtransfereringar inom denna sektor har alltså - med bevarad hög likviditet -till övervägande del kunnat finansieras genom skatter, avgifter och statligabidrag. Enväsentlig kapitaluppbyggnad sker således i andra delar av den offentligasektorn genom skalle- och avgiftsuttag, medan staten till betydande delfinansierar verksamheten genom upplåning. Detta återspeglas i den negativastatliga nettoförmögenheten. Tabell17 nedan ger en översikt över slatens, kommunernas, AP-fondens och de erkändaarbetslöshetskassornas ställning vid utgången av respektive räkenskapsår. Tabell17 Offentliga sektorns finansiella ställning vid utgången av 1986 -398,1 , ochStatistiska centralbyrån. 6 Utveckling av styrningen av den statliga verksamheten Iårets budgelproposition (prop. 1987/88: 100 bil I s. 55) anförde jag alt detinom finansdepartemenlel pågick ell arbete med alt utforma riktlinjer för eltsamlat förändringsarbete inom del budgetlekniska området. Arbetet har kommitatt beröra även lönepolitiska frågor och vissa frågeställningar som bereds inomcivildepartementet. Enligl min mening bör få en samlad redovisning avhuvudinriktningen av del fortsatta utvecklingsarbetet. Jag redogör därför idet följande kortfattat för denna. 6.1 Bakgrund, inriktning Försöklill mer genomgripande och samordnade förändringar av styrning en av den statliga verksamhelen har pågått . Huvudmo tivet lill atl del nu finns särskilt behov av och förutsättningar för ellsamlat förändringsarbele inom della omräde, är alt utvecklingen under 1980-lalel har nätt en punkt där den offentliga sektorns andel av ekonomin inle längre kan öka på samma sätt som . Detta tillsammans med den offentliga 68 sektorns tyngd i densvenska samhällsekonomin samt de krav på utveck- Prop. 1987/88: 150 lingoch utbyggnad av verksamheler som reses från många håll ställer Bilaga 1budgetprövning och styrning inför nya och omfattande krav. Förutsättningar måste skapas för all ibudgetprocessen och i andra sammanhang fortlöpande kunna omfördela resurserfrån redan existerande verksamheler som inte längre bedöms vara lika viktiga,lill andra, mer prioriterade. För del är del inte i första hand tal omresursbrist. Den offentliga sektorns andel av brultonaiionalprodukten uppgårför är 1987 till , . Vi har hafttillgäng till lika stora resurser i offentlig verksamhet. Uppgiften är inte iförsta hand all öka dessa ulan att finna metoder för alt effektiviseraverksamhelen och kunna omfördela resurserna genom alt kontinuerligt se översyslem och organisationsstrukturer. Den offentliga sektorns effektivitet ochproduktivitet måsle fortlöpande förbättras för all med samma resursinsatsproducera fier eller mer ändamålsenliga tjänster. Arbetetmed all skapa bättre förutsättningar för en redovisning och analys av denoffentliga verksamhetens resultat och atl förbättra statsmakternas möjligheterall styra verksamhelen har i en inledande fas berört frägor omkompelensgränser, definition av de olika nivåernas roller och ansvar, etc. Enutförlig redovisning härav har lämnats framför allt i regeringens prop. (1986/87:99) om ledning av den statliga förvaltningen. De riktlinjer som angavsi propositionen kan sammanfallas på följande sätt: - Siatsmakterna skall ange övergripande mäl ochhuvudsaklig inriktning av verksamheten under den följande treårsperioden.Statsmakterna skall därutöver ange ekonomiska ramar och andra ekonomiskavillkor för verksamhelen. - Myndigheterna ges successivt ökat ansvar atl drivaverksamhelen med egen beslutskompelens. Del gäller minskad detaljreglering bådeav ul-nylljandel av förvaltningsanslaget och sådana bestämmelser i instruktioneroch andra förordningar som reglerar hur verksamheten skall organiseras ochgenomföras. - Förbättringar görs av både den formella ochinformella dialogen för att möjliggöra en fördjupad analys och bättre styrningav verksamhetens inriktning. - Kraven på redovisning och analys av vilka resultatsom uppnåtts skärps och intresset bör förskjutas frän budgetering lilluppföljning och utvärdering. Försöklill förändringar av detta slag har gjorts tidigare men bara lyckats lill vissdel. Jag vill därför särskilt peka på etl par vitala utgångspunkter som måstebeaktas i det kommande arbetet: - Förändringar kan bara genomföras om de som ärdirekt verksamma inom området aktivt deltar. Den statliga verksamheten ärkomplex och inrymmer verksamheter av vilt skild slorlek och karaklär. Deåtgärder och modeller som föreslås måsle ulgå från dessa grundförulsällningar. - Arbelei bör bedrivas med verklighetsförankring ochell slort måli av pragmalism. Del gäller inte minst arbetet med atl utvecklaformer för en mål-och resultalorienterad styrning. 5 1987/88. - En betoning på uppföljning och utvärdering iarbetet kommer atl ställa Prop. 1987/88: 150 krav pä elt förändratarbetssätt även i . - Förändringarna mäste genomföras stegvis och nya förändringarkommer fortlöpande alt aktualiseras. Det är således inle fråga om atl införaen viss given lösning. Det handlar snarare om atl påbörja ell arbete i en vissriktning där beredskapen måste vara hög för en löpande omprövning. 6.2 Budgetprocessen, styrning av verksamheten 1syfte atl underlälla en fördjupad prövning av verksamhelen saml möjliggöramålstyrning och ekonomisk ramslyrning har en försöksverksamhel pågått under1980-lalet. Den lidsperiod som valls i försöken för all åsladkomma elt nödvändigtlängre perspektiv har varil . Sammanlaget 23 myndigheter har - fördeladepå tre årsgrupper - i nägol stadium deltagit i försöket. Slalskonloretoch RRV har ställt samman erfarenheter av försöksverksamheten.