prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — SÖ anser detangeläget att regeringen utfärdar generella regler som villkor för statsbidragsgivning till fristående skolor, regler som bör bygga på kriterier, somframgår av följande resonemang. Ett villkor för att de fristående skolorna skallkunna berika det allmänna skolväsendets utveckling genom sinaerfarenheter är att dessa skolors lärareoch personal i övrigt accepterar sin roll som inspiratörer och att de får stödför detta från skolledning och skolmyndigheter allmänt. Det är angeläget att de lokala skolstyrelserna i kommunermed fristående skolor ingående lärkänna dessa inte bara som allernafiv i administrativ, organisatorisk och ekonomisk bemärkelse utan att de ävengenom en pedagogisk granskning gör sig underrättade om hur de kan verkaberikande på undervisningsformer och arbetssätt. För att de fristående skolornas erfarenhet skalläga relevans för skolan i stort är det - enligt SÖ:s uppfattning -angeläget att dessa skolor i fråga ornelevrekrytering inte påtagligt skiljer sig från skolväsendet i övrigt. Det ärockså av betydelse att de fristående skolorna inte upprättas på sådant sätt och i sådan omfattning att deras förekomstleder till skolnedläggningar eller motsvarande konsekvenser för det allmänna skolväsendet. SÖ är medveten om att några enkla regler inte kan gescentralt. Enligt SÖ måste varjeskola och varje fråga om överförbarhet bedömas för sig. Det bör i första hand ankomma på berörda kommuner att isamband med fråga om godkännande avfristående skola beakta spörsmål av denna art. Avslutningsvis framhåller SÖ att en viktigerfarenhet från utvärderingen av defristående skolorna är bekräftelsen av hur betydelsefullt det är för en skolasframgång att lärarnas samlade insats präglas av en samsyn i de grundläggande pedagogiska frågorna. En utvecklingi denna riktning för det allmännaskolväsendet förstärks rimligen av dels satsningen på lokal skolutveckling, dels den nya lärarutbildningenför och därmed förbundna kompletterande fortbildning. Bilaga 10.6 Prop. 1987/88:100 Bil. Sammanställningav remissyttranden över skolöverstyrelsensrapport (R 86:23) Fristående skolor och alternativ pedagogik Remissyttrandenhar avgetts av justitiekanslern (), statskontoret, (), länsskolnämnderna i , , , ,, och , samt , ärkebiskopen.Svenska kommunförbundet. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (), och Skola (RHS), ,och kommuner, , och för alternativa skolor i (), RfW), Svenska utlandsskolors förening (SUF), Katolska biskopsämbetet,Marfinskolan i , i , Eke-byholmsskolan i samtMaria Elementarskolan i . Yttranden har även kommit in från Kristna Friskolerådoch. Erfarenheter som inte är överförbara till det allmännaskolväsendet Fleraremissinstanser, däribland länsskolnämnderna I , samtGöteborgs och län samt delar den i rapportenuttalade uppfattningen att vissa förhållanden som generellt gäller för defristående skolorna inte är överförbara till det allmänna skolväsendet. Ärkebiskopen anser att det bör vara möjligt att inomgrundskolan dels skapa ett enhetligt lärarlag, som arbetar med en gemsammålsättning i den enskilda skolan, dels utveckla former för föräldrars meraaktiva medverkan, RHS anser att positiva inslag från de friståendeskolornas styrelseform och organisation bör kunna överföras till det allmänna skolväsendet, kommun finner det en smula,generande att defristående skolorna, trots att de har sämre ekonomiska förutsättningar, oftasämre lokaler samt osäkra betingelser i övrigt, likväl på väsentliga punktervisar en bättre anda och en större gemenskap än vad svensk grundskola ochsvenskt gymnasium kan uppvisa. Erfarenheter som är överförbara till det allmännaskolväsendet Fleraremissinstanser, däribland länsskolnämnderna i , Jönkö pings, , , och , samt Gäv leborgs län. , , och kommuner delar SÖ:s uppfattning att ett nyttiggörande av de fristående skolornas uppläggning av undervisningen och andra värdefulla erfarenhe- 561 36 1987/88. ter bör komma till stånd, och attdetta i första hand bör avse lokalt Prop. 1987/88:100 utvecklingsarbete, lärarnas grundutbildningoch lärarnas fortbildning. I län anser atterfarenheter från samarbetet mellan hem och skola inom de friståendeskolorna bör tillvaratas i denobligatoriska skolan samt att den obligatoriska skolan kan lära av såväl fristående skolor som skolor i andra länder närdet gäller erfarenheter av att ge ökat medinflytande och medansvar åt elevernai skolan. Vidare framhåller nämndenatt det skulle vara lättare att tillgodogöra sig erfarenheterna från defristående skolorna om SÖ utarbetade ett kommentarmaterial omfristående skolor. Statskontoret finner det beklagligt att SÖ intelagt fram några konkreta förslag till hur erfarenheterna frånskolornas lokala utvecklingsarbete skul le kunna gå till i praktiken. Inteheller berörs huruvida länsskolnämnderna på regional nivå skulle kunna fylla funktionen som informationsspridare i detta avseende. Med hänsyn till attde fristående skolorna är alltför få för att direkt kunna påverka i mer än några få kommuner i landet, anser statskontoret att SÖ bör utarbeta rekommendationer i detta hänseende. TCO anser att utvecklingen av skolan i alltväsentligt skall ske inom det allmännaskolväsendet. Skolans uppgift är att ge alla elever en god handlingsberedskap,där goda kunskaper och färdigheter är några av de väsentligaste ingredienserna. Skolan är vidare, genomatt den är en gemensam skola för alla barn, ett av de viktigaste instrumenten isamhället för att ufiämna sociala, kulturella och ekonomiska skillnader,TCO delar dock den i rapporten uttrycktauppfattningen att vissa erfarenheter från fristående skolor är avsådant värde att de kan berika skolväsendet i stort. Därigenom kan de ha ett visst existensberättigande ur pedagogisk synvinkel. Vissa etniska och religiösa motiv talarocksåTör ett visst behov av fristående skolor, /SR anser att de fristående skolornaserfarenheter bör integreras i resultatenfrån de utvecklingsprojekt som pågår inom . Det stafiiga utvecklingsarbetet på skolans område ochfortbildningen av personalen skall med andra ord omfatta även friståendeskolor, vilket också bör medföra enutökad samverkan mellan det allmänna skolväsendet och fristående skolor vadgäller framför allt det lokala utvecklingsarbetet och lärarfortbildningen, /SR anser vidare ätt samma behörighetsreglersom gäller vid det allmänna skolväsendet skall äga fillämpning på lärare och skolledare vid statsbidragsberättigade fristående skolor, , Villkor för godkännande resp. för statsbidrag JKanser att det kan finnas anledning att, från rättslig synpunkt och utifrån de internationella överenskommelserom rätten till undervisning som Sve- , rige har tillträtt, särskilt beaktade föreslagna villkoren. JK anser att frågan om villkor för godkännande, bör hållas isär från frågan om villkor för statsbidrag. ' Mot bakgrund av såväl internationellaöverenskommelser som skolla gens bestämmelser kan fråga uppkomma om godkännande av fristående 562 skola kan villkoras avviss social sammansättning av elevkåren, skolornas Prop. 1987/88:100 antali landet eller deras inverkan pä skolväsendet i övrigt. JK anser att om Bil. 10 lagstiftning i enlighet med de i rapporten föreslagna villkorenövervägs, måste denna fråga bli föremål förytterligare överväganden med hänsyn till de internationellaöverenskommelserna. Enligt JK tordedet däremot finnas större utrymme för att föreskriva villkor för bidrag från det allmänna till de fristående skolorna.De internationellaöverenskommelserna kan inte sägas leda längre än.att föräldrarna skall hafrihet att välja andra än allmånna skolor för sina barn. Överenskommelserna ger inte stöd för att staten ärskyldig att med bidragsgivning möjliggöravarje krav på undervisning i överensstämmelse med åskådning, övertygelse eller dylikt som föräldrar kan ha.Huruvida ekonomiskt stöd skall ges till fristående skolor och under vilkavillkor är en fråga som får avgöras på nationell basis, Länsskolnämnderna i och länanser att frågan om godkännande skallbehandlas fristående från frågan om villkoren för statliga och kommunalabidrag. Som skäl anges bl, a, att tillträtt vissa internationella konventioner, att frågan omgodkännande skall prövas motskollagens bestämmelser och mot att vissa grundläggande kvalitetskrav äruppfyllda samt att bidragsprövningen skall ske mot förordningen omstatsbidrag och mot kommunalt fattade beslut, i anser att fråganom rätt till statsbidrag skallprövas av berörd länsskolnämnd eller SÖ, En förutsättning för statsbidrag skulle vara att skolan i samband medatt den blivit godkänd avger enförklaring att den har för avsikt att senare söka statsbidrag. Om så sker kantillsynsmyndigheten (SÖ eller länsskolnämnden) följa arbetet vid skolan på ett mer målinriktat sätt. Om vissagrundläggande kvalilafiva krav därviduppfylls och inga missförhållanden m.m, vid skolan kommer till synes under entreårsperiod bör länsskolnämnden eller SÖ kunna besluta om statsbidrag. Med en sådan ordning borde mankunna räkna med en viss automafik iförhållandet mellan godkännande och statsbidrag. Fleraremissinstanser anser liksom utredaren att villkoren för statsbidrag inte skall vara knutna till om den fristående skolan ger erfarenheter av värde för kommunens grundskolor. Antaletfristående skolor är för litet för att dessa skall kunna bli en verkligutvecklingsresurs. Enligt länsskolnämndeni län är det dock angeläget att "värdkommunen" utnytfiär erfarenheterfrån de fristående skolorna och att de fristående skolorna ställer sig öppnaför ett sådant erfarenhetsutbyte, Länsskolnämndeni län anser liksom utredaren att de lokala skolstyrelserna, införeventuella nya statsbidragsansökningar, grundligtbör lära känna de fristående skolorna genom såväl ekonomisk som administrativ och pedagogisk granskning.Nämnden instämmer också i utredarens förslag om att de fristående skolorna isin elevrekrytering bör sträva efter en allsidig social sammansättning och atteft grundvillkor för godkännande ochför bidrag bör vara aU de inte upprättas i så stor omfattning aft det allmännaskolväsendet drabbas av nedläggningar eller kraftiga minskningar, Länsskolnämnderna i län avstår från att ta 563 ställningi frågan om villkoren för bidrag, eftersom SÖ inte haft i uppdrag Prop.1987/88:100 att utvärdera grunderna förstatsbidrag. Ärkebiskopen anser att antagande av vissaangivna konventioner är skäl nogför statsbidrag, orn skolan i övrigt fyller skollagens krav. Ärkebiskopen anser att en generösstatsbidragspolitik bör tilllämpas gentemot de enskilda skolorna, att kravetpå pedagogisk överförbarhet slopas somkriterium för statsbidrag, att det är viktigt att utveckla metodiska allernafiv inom ram samt attformerna för föräldrarnas aktiva medverkaninom behöver utvecklas ytterligare. LO hyser tveksamhet till behovet av att förändra nuvarande regler förstatsbidrag till fristående skolor.Utvärderingen ger inte belägg för att de fristående skolorna tillför detallmänna skolväsendet några väsentliga erfarenheter ochutvecklingsimpulser, LO anser att vimåste slå vakt om grundskolereformen. Dock bör vi kunna tillåta en större gradav variation inom vårt svenska skolsystem. Dettakan emellertid ske i dagens skola. Vid ideologiska skiljaktligheter måste mantillåta fristående skolor. Om dessa skall stödjas med allmänna medel måste skolorna uppfylla samma krav och verkamot samma mål som gäller för denallmänna skolan, LO framhåller att förekomsten av fristående skola intefår slå sönder kommunernas planering av den allmänna skolan. TCO delar utredarens uppfattning att Sverigesantagande av FN:s och konventioner om fri- och rättigheter attutforma undervisningen är skäl nogför stöd till fristående skolor, omdessa i övrigt fyller skollagens kravoch därtill de föreslagna tre grundvillkoren. TCO motsätter sig dock bestämtatt ekonomiska vinstintressen på något sätt får påverka skolväsendetsutveckling eller utgöra grund för fristående skolor. SAF anser att rapporten visar att de hittillsgängse argumenten för Statsbidragsgivningeni väsentliga delar har en bräcklig grund, SAF anser att utgångspunkten för bidrag tillfristående skolor bör vara föräldrarsbehov av och rätt att kunna påverka sina barns skolgång. Många föräldrar känner sig rättslösa gentemotutbildningssystemet. Relationernamellan å ena sidan föräldrar och elever samt å andra sidan skolan eller lärare kan vara dåliga. Föråldrar bördärför ha möjlighet att välja eller bytaskola för sina barn, SAF anser att det enda smidiga sättet att åstadkommadetta är att statliga och kommunala bidrag eller anslag följer eleverna till deras skolor vare sig dessa är allmänna eller fristående. Goda skolor kan på det sättet få fier elever och ökadmedelstilldelning. Mindre godaskolor mister elever och ekonomiska medel och tvingas på så sätt att åtgärda missförhållanden och att anstränga sig förutveckling, kommun anser att den formella grunden förstatsbidrag bör vara att skolanuppfyller skollagens krav och att undervisningen bedrivs i enlighet medläroplanens intentioner. Den lokala skolstyrelsens bedömning bör dessutom tillmätas stor betydelse vid beslut omstatsbidrag. ifrågasätter - mot bakgrund avden ekonomiska neddragning som gjorts frånstatsmaktens sida om medel skall destineras till en verksamhet utanför det allmänna skolväsendet, 564 anser detsjälvklart att föräldra- och elevintresset skall Prop, 1987/88:100 varastyrande för vilka och hur många fristående skolor som skall finnas Bil. 10och inte det allmänna skolväsendets nytta av sådana skolor. Vidare anser att bidragen tillfristående skolor måste bli mer generösa. Elever som väljer att gå isådan skola skall komma i åtnjutande av lika stort stöd från stat och kommun som andra barn.De skolor som godkänts förskolpliktens fullgörande, bör tilldelas statsbidrag. Därtill skall skolan eftersträva en allsidigsocial elevsammansättning. Att välja en fristående skola skall vara möjligt föralla, inte bara för dem som har rådatt betala höga terminsavgifter. Det är orimligt att bidrag inte skall ges till fristående skolor om föräldrarna bliralltför engagerade, Föräldra-engagemang skall man ta vara på, varhelst detförekommer, kommun framhåller att det finns tvåwaldorfskolor i kommunen med över350 elever. Detta påverkar självklart planeringen och dimensioneringen av den kommunala , mennågon "menlig påverkan" har varken skolstyrelsen ellerlänsskolnämnden kunnat konstatera, kommun anser att elevrekryteringen vidfristående skolor inte påtagligt börskilja sig från skolväsendet i övrigt. Man bör också vara uppmärksam på att fristående skolor inte inrättasså att det leder till att går miste om basresurser och därmed påsikt riskerar nedläggning av skolor.Kommunen anser att det i första hand bör ankomma på berörda skolstyrelser att i samband med fråga omgodkännande av fristående skola beakta vilka svårigheter som kanuppstå. anser att en skolas existensberättigandeskall vara beroende av resultatet avskolans verksamhet. Om så vore fallet skulle det vara självklart att välfungerande fristående skolor fick möjlighet att existera på ekonomiskt realistiska villkor. Därmed skulleSverige också uppfylla gjorda internationella förpliktelser, vilket skullenärma oss till i stället för att fiärma oss från den kulturkrets vi tillhör. Fristående skolors möjlighetatt verka är enligt - en demokratifråga. Sammanfattningsvis konstaterar alt frågornaom förutsättningar för friståendeskolor att existera på realistiska och lika villkor inte förts närmare sin lösning, understryker därförkraftigt vikten av att de bortglömdafrågorna analyseras förutsättningslöst och att en bred debatt, som innefattar frågor som berör mänskligarättigheter, demokrati, minoritetersrätt, undervisningsfrihet osv,, kommer till stånd, RfW och Ekebyholmsskolan anser att de treföreslagna grundvillkoren är helt oacceptabla. Om hittillsvarandebidragspolitik gentemot waldorfskolornafortsätter, kan dessa skolor komma att i växande utsträckning bli frekventerade enbart av barn tillmålsmän, som antingen är extremtoffervilliga eller höginkomsttagare. Om ansvariga myndigheter vill åstadkomma en allsidig social elevsammansättningvore det klokt att ombesörjaen bidragsnivå som inte påtagligt skiljer sig från skolväsendel iövrigt, Kristna Friskoleråd föreslår attnuvarande villkor för statsbidrag ändras, eftersom de är för snäva och inte överensstämmer med Sverigesförpliktelser i internationella konventioner, Friskolerådetavstyrker de av SÖ föreslagna tre grundvillkoren. 37 1987/88. lerådet anser att statsbidrag i princip skall utgå för allaelever i friskolor Prop. 1987/88:100 som uppfyller skollagenskvalitetskrav, samt att bidraget skall utgå redan Bil. 10 från förstaverksamhetsåret. Rådet anför att det är ett demokratiskt rättvisekrav attstatsbidrag utgår för alla skolplikliga elever oberoende av i vilken skola degår. Detta rättvisekrav har också stöd i internationella konventioner, anser vidare att statsbidraget perelev bör höjas till i nivå medgrundskoleelevens genomsnittliga. Båda fullgör ju sin skolplikt, Bidragsgivningen bör medverka till en allsidig social sammansättning i friskolorna. Bilaga 10.7 Prop. 1987/88:100 Bil. Lag omändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 6 och 7 §§ vuxenutbildningslagen (1984:1118) skall haföljande lydelse. När eleven har sådana färdigheter i läsning, skrivningoch räkning som normalt uppnås på mellanstadium, skallundervisningen i grundvux för eleven upphöra. gäller oberoende av vilkakunskaper eleven har i svenska språket. Undervisningenför en elev skall också upphöra, om eleven inte gör tillfredsställandeframsteg. Denför vilken grundvux har avslutats enligt första eller andra stycket får på nyttberedas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta. Under'visninger\ skall alltid upphöra senast efier detantal limmar som regeringen föreskriver. Den för vilken grundvux har avslutats enligt förstaeller andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skältalar för delta. Denlokala styrelsen avgör frågor om antagning till och avslutande av grundvux. Denlokala styrelsen avgör frågor om antagning till samt avslutande av grundvuxenligt 6 S första och andra styckena. Den vars ansökan om antagning avslås eller för vilkengrundvux förklaras avslutad får överklaga beslutet hos genom besvär. Överstyrelsens beslut medanledning av sådana besvär tår inle överklagas. Styrelsensbeslut får överklagas hos . Överstyrelsens beslul får inle överklagas. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1988. Bilaga 10.8 Prop. 1987/88:100 Bil. Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs all 3 kap. 7 §, 5 kap. 5 §, 6 kap. 5 och 8 §§ saml 7 kap, 5 och 18§§ studiestödslagen (1973:349)1 skall ha följande lydelse. Inackorderingstilläggutgår med lägst 770 och högst / till studerande sombehöver inackordering. Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelasav regeringen eller den myndighel som regeringen utser. Inackorderingstillägg utgår med lägst 810 och högst /till studerande som behöver inackordering. om inackorderingstillägg meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen utser. Korllidssludiestödutgör för varje timme Korttidsstudiestöd utgör för varje timme. Internatbidrag utgör för . Internatbidrag utgör för . Har en facklig organisation ansökt om internatbidragför fördelning mellan vissa arbetstagare gäller följande särskildabestämmelser. Bidraget får ulgå den fackligaorganisationen i stället för till den studerande. Bidraget skall motsvara denfaktiska kostnaden för resor, kost och logi för den studerande. 3, För varje kurs får bidragen dock aldrig beräknastill högre belopp än som mot- 1Lagen omtryckt 1987:303. 3.För varje kurs får bidragen dock aldrig beräknas till högre belopp än som mot- svarar220 kronor i genomsnitt för och varje studerande som har rätt tillbidraget. svarar235 kronor i genomsnitt för och varje studerande som har rätt lill bidraget. Prop.1987/88:100 Bil. Särskiltvuxenstudiestöd kan utgå såväl vid hellids-studierom minst under ell kalenderhalvår som vid deltidsstudier om minst 30dagar under ett kalenderhalvår.Till deltidsstuderande kan dock särskilt vuxenstudiestöd utgå endast om han bedriverstudierna på minst halv-Ud. Särskiltvuxensludieslöd kan utgå såväl vid heltidsstudier om minst under ettkalenderhalvår som vid deltidsstudier om minst under ettkalenderhalvår. Till deltidsstuderande kan dock särskilt vuxensludieslöd utgåendast om han bedriver studierna på minst halvlid.Vic/ bedömande av om denstuderande har rätt till särskilt vuxenstudiestöd för heltidsstudier får,förutom till studier som avses i 1 §, även hänsyn las lill studier igrundutbildning för vuxna (grundvux) eller grundläggande svenskundervisningför invandrare. Särskilt vuxenstudiestöd får utgå för kalenderhalvårsom infaller senast under del år då den studerande fyller . Särskilt vuxenstudiestöd får även utgå försenare kalenderhalvår, om särskilda skäl föreligger. 1 fråga om särskilt vuxenstudiestöd tillämpas 4 kap.6-8 §§ på motsvarande sätt. Närmare föreskrifter om omfattningen av de studier somkan ge rätt till särskilt vuxenstudiestöd meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelsernai 4 kap. 37, 41 och 43 vuxenstudiestöd. Bestämmelsei detla kapitel om studerande som är gift skall tillämpas endast om äktenskapetingåtts senast närmast före det för vilket särskiltvuxensludieslöd skall utgå. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Bestämmelse i detta kapitel som gäller studerande somär gift, tillämpas också på den som ulan att vara gift lever tillsammans medannan person, med vilken han tidigare varit gift eller med vilken han gemensamthar eller har haft barn. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1985:993) om avgifter för granskning av filmer ochvideogram Härigenom föreskrivs all 3, 4, 7 och 8 §§ lagen(1985:993) om avgifter för granskning av filmer och videogram skall ha följandelydelse. 1987/88:100 Bil.10 För det först granskade exemplaret av en film (provkopian)betalas för varje påbörjat 50-tal meter a en film som till väsentlig del har undervisande, upplysandeeller vetenskapligt innehåll och vars längd inle överstiger , b en film som lill väsentlig del är upptagen efterverkligheten, för andra filmer än sådana som avses i 1. För det först granskade exemplaret av en film (provkopian)betalas för varje påbörjat 50-tal meter 75 feronor 25öre för aen film som till väsentlig del har undervisande, upplysande ellervetenskapligt innehåll och vars längd inle överstiger , b en film som till väsentlig del är upptagen efterverkligheten, och för andra filmer än sådana som avses i 1. För de kopior av en film som är lika med provkopianbetalas för varje påbörjat 50-tal meter , om avgif ten för provkopian beräknats enligt 3 § 1, , om avgiften för provkopian beräknats enligt 3 §2. För de kopior av en film som är lika med provkopianbetalas för varje påbörjat 50-tal meter ,om avgif ten för provkopian beräknats enligt 3 § 1, ,om avgif ten för provkopian beräknats enligt 3 §2. För del först granskade exemplaret av ett videogram(provkopian) betalas för varje påbörjad spelminut a ell videogram som till väsentlig del harundervisande, upplysande eller vetenskapligt För det först granskade exemplaret av ett videogram(provkopian) betalas för varje påbörjad spelminul a ett videogram som till väsentlig del harundervisande, upplysande eller vetenskapligt innehålloch vars speltid inte överstiger , bett videogram som till väsentlig del är upptaget efter verkligheten, för andra videogram än sådana som avses i1. innehålloch vars spellid inle överstiger , b ell videogram som lill väsentlig del är upptagetefter verkligheten, för andra videogram än sådana somavses i 1. Prop.1987/88:100 Bil. För de kopior av ell videogram som är lika med provkopianbetalas för varje påbörjad spelminut , om avgiften förprovkopian beräknats enligt 7 § 1, , om avgiften förprovkopian beräknats enligt 7 §2. För de kopior av ett videogram som är lika med provkopianbetalas för varje påbörjad spelminul , om avgiften för provkopianberäknats enligt? § 1,.