prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — ochatt den etiska prövningen är viktig. Förbundet delar helt dessa uppfatt ningar men vill understryka all djurförsök ofta har varit och alltjämt är en fömtsättning för den medicinska utvecklingen. Djurförsöken måste föregås av en noggrann prövning av såväl aspekter som djurskyddssynpunkler. I det sammanhanget är det också angeläget att pröva altemativa försöksmetoder. Varje djurförsök måste ge väsentlig information som inte kan erhållas på annat sätt. 1.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök vi finner med tillfredsställelsealt utredningens förslag på flera väsenUiga punkter stämmer överens med deförslag som vi lämnade i vårt remissyttrande över det förslag kungörelsemed föreskrifter om de djurförsöksetiska nämndema (4205425/83), somlantbruksstyrelsen utan föregående utredning lade fram 1983. Dock anser vi attutredningen varit bristfällig i flera avseenden. Vianser att utredningens sammansättning har gjort att ämnet inle har blivittillräckligt penetrerat. ---- Utredningenär så ovetenskapligt gjord, att man bara på gmndval av den inte kan dra mångaslutsatser. En[av] brist[erna] är den ständiga sammanblandningen av lägesbeskrivning ochförslag. Vår representant framhöll redan vid första sammanträdet, attutredningen givetvis inte kan komma med förslag innan en lägesbeskrivning,baserad på utredningsresultat, är gjord. ---- trotsatt utredningsbetänkandet i många avseenden är svagt, anser vi alt flera av dessförslag är bra. 1.33Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund utredningen [de lar] in försöksdjursverksamhelen dels i biomedicinsk grundforskning och dels i test- och utprovningsverksamhet. Man konstaterar att det är främst inom test- och utprovningsverksamheten som icke-djurbaserade metoder kan utvecklas, medan den biomedicinska forskningen inom vida områden inte kan ersätta djurexperiment med modelltester från icke-djurförsök. Manuttrycker förhoppningen att de myndigheter som (nu) föreskriver djurförsök förproduktgodkännande bör se över sina krav, och "där möjlighet finns istället föreskriva tester som ej är direkt djurbaserade". Denna instäUning,Hksom indelningen i två huvudanvändningsområden för försöksdjur, stöds av SDR. SDRanser att det är av stor vikt att barn och ungdom tidigt lär sig respekt för allt liv. Därför bör användning av djur i undervisning, så vitt 175 möjligt, ersättas avmodeller, film- eller videomaterial o. d., vilket ju också Prop. 1987/88:93 framhålles i utredningens belänkande. 1.34----------------------------------------------- : kemiska industrikontor Molbakgrund av ovanslående vill Kemikontoret slå fast att behovet av . djurförsök,per se, för bedömning av kemiska, naturliga såväl som syntetiska, produkterseventuella farUghet, alternativt säkerhet, för människa är mycket djuptförankrat, såväl i en rad lagstiftningar som i mer generella värderingar. Vilkaförsök och som behöver utföras för all ge meningsfyllda resultat, hurde skall ulföras, när de skall ulföras och av vem de skall ulföras är sedan enannan fråga som dock till största delen ligger utanför den aktuellautredningen. ---- Kemikonloret[vill]---- peka på en bister verklighet där de s.k. alternativa melodema endast i en mycket marginell omfattning kunnalersätta konventionell djurteslning. Dessa metoder har främst bidragit till altkomplettera djurteslningen och därvid för atl öka kunskaperna om de toxiskaeffekternas verkningsmekanismer, någol som kan tänkas väsentligt minskabehovet av intakta försöksdjur. 1.35 : tillstyrkerutredningen i sin helhet med [vissa] undantag. 1.36 kommun- instämmer i allt väsenUigt iutredningens 1.37----------------------------------------- Umeåkommun: : vUl i likhet medutredningen speciellt framhålla det önskvärda i att i första hand ersätta LD 50-lestmed andra test eller helt utesluta akuta toxicitetstester för vissa substanseroch all i internationella sammanhang bevakar denna fråga. 1.38----------------------------------------------- Stockholmskommun: ------------------------------- För valtningen instämmer i det angelägna i all en begränsning av användningen av försöksdjur sker och all alternaUva metoder utvecklas och prövas. 1.40Djurförsöksetiska nämnden i : Vi finner det förslag somutredningsmannen har lämnat genomtänkt och anser att utbUdnings- ochforskningsnämnden bör stödja del förslag som har lagts fram med smärtejusteringar. 1.42Djurförsöksetiska nämnden i utredningen[delar] in för söksdjursverksamhelen dels i biomedicinsk grundforskning och dels i tesl- och utprovningsverksamhet. Man konstaterar alt det är främst inom det senare området som icke-djurbaserade metoder kan utvecklas, medan den biomedicinska forskningen inom vida områden inle kan ersätta djurexperi ment med modelltester från icke-djurförsök. Man uttrycker förhoppningen all de myndigheter som (nu) föreskriver 176 djurförsök förproduktgodkännande bör se över sin krav, och "där möjlig- Prop.1987/88:93 hel finns i stället föreskriva tester som ej är direkt djurbaserade".Denna Bilaga 6 inställning, Hksom indelningen i två huvudanvändningsområdenför försöksdjur, delas av ume-nämnden. Utredningenföreslår atl djur i undervisningen skall ersättas med modeller. Delta är ettklart tveksamt förslag. Vi har på några generaUoner snabbi tappat en naturligkontakt med djur. Dagens ungdom ser djur huvudsakligen i form avsällskapsdjur. Det vore olyckligt om skolan förstärkte en sådan klart konstladinställning till djur genom övergång till ren modellverksamhet. Denna aspektmåste vägas mol del uttalade kravet att minska djuranvändningen, och en lämpligkompromiss åstadkommas. 1.44Ordföranden i djurförsöksetiska nämnden i : Mitt allmänna intryck avutredningen är att den speglar missnöjet med nuvarande förhållanden inom de djurförsökseUskanämnderna. De förslag som läggs fram är emellertid dåligt underbyggda och gerringa förhoppningar om all föreslagna förändringar leder till tänktaförbättringar. Mitt intryck är att eftersom det finns ett missnöje mednuvarande arbetsordning måste en förändring göras. Jag är dock tveksam till omdetta är skäl nog, speciellt som föreslagna förändringar leder till störtearbetsinsats från nämndledamöter, mer pappersarbete och byråkrati och betydligtökade kostnader. 2 Den etiska prövningens organisation 2.1 Försvaretssjukvårdsstyrelse delar utredningens uppfattning om uppdelningav det tillsynsansvar som lanlbmksstyrelsen (LBS) har enligt djurskyddslagenoch de specifika djurförsöksetiska problemställningarna. Djurskydd och eUk ärenligt SjvS uppfattning två helt skilda ämnesområden. Det förefaller därförnaturligt att centrala försöksdjursnämnden (CFN) övertar LBS administraUvauppgifter beträffande de eUska nämndernas organisaUon, staUsUkföring m. m.samt handlägger ärenden av rent etisk karaktär. Imotsats till utredningen anser SjvS atl ett gemensamt sekretariat ävenfortsättningsvis bör finnas för samtliga etiska nämnder. SjvSansluter sig till utredningens förslag att högskolestyrelserna åläggs uppgiftenatt utse ledamöter, ordförande och vice ordförande i nämnderna efter nomineringsförslagav högskola, kommuner och djurskyddsorganisa-Uoner m. fl. SjvStillstyrker utredningens förslag beträffande antalet nämndledamöter (9-12) såalt nämndernas sammansättning blir så allsidig som möjligt. Utredningenföreslår all () i stäUel för som nuLantbruksstyrelsen ansvarar för de etiska nämndernas organisation ochhandläggning av ärenden m. m. FOA ifrågasätter om den föreslagna ordningen ärbättre än den nuvarande. Vadbeträffar den regionala djurförsökseUska nämnden förefaller det 177 12 1987/88. rimligtatl olika kategorier finns representerade i de nu aktuella proportio- Prop.1987/88:93 nerna. FOA anser också att utredningens förslag att utse ledamöter, sekre-Bilaga 6 terare och ordförande är lämpligt. Del förefaller också rimligt allantalet ledamöter minskas 9-12 personer. Emellertid befarar FOA att ävenom, som föreslagits i betänkandet, antalet sammanträden för nämnderna ökarkommer det sannolikt alt uppstå problem alt få de eUska bedömningarna gjordaså alt de ej försvårar försöksplaneringen. Dessa problem blir ej mindre av att fömtvarandeanmälningsärenden föreslås bli föremål för etisk bedömning. FOAanser atl etisk prövning i en tremannagmpp är den mest praktiska lösningen.--- ------------------ ; 2.4 Universitets-och högskoleämbetet: UHÄhyser en viss tveksamhet till av utredningen föreslagna organisato riska lösningar av den etiska prövningen. UHÄvill sammanfattningsvis framhålla bl. attde djurförsöksetiska nämnderna skall tillsättas av högskolestyrelsen(högskolestyrelserna i samråd i regioner där.mer än en styrelse finns), atti regioner med omfattande verksamhet mer än en djurförsöksetisk nämnd kanUllsältas (eventuellt med ett gemensamt sekretariat) och all grundarbetet inomnämnderna fortfarande utförs inom tremannagmpper, atldelegaUonsrält och beslul per capsulam skaU finnas inskrivet i de djurförsökseUskanämndernas instruktioner. 2.5 Regionstyrelsenför högskoleregion: Utredningenföreslår två allernaUv när del gäller att utse ledamöter och ordförande inämnderna, nämligen CFN alternativt berörda högskolestyrelser. som eventuell samordnare omnämns inte iförslaget. Medtanke på den omfattning försöksdjursverksamheten har utanför högskolan(läkemedelsindustrier etc.) inom regionen anser att CFN, bör hadet samordnade ansvaret för alt utse ledamöter i de regionala etiska nämndernaefter förslag från berörda högskolestyrelser och övriga berörda myndigheter ochorganisationer. Den omorganisation och utbyggnad av CFN:s verksamhet, somföreslås, bör också inrymma funkUonen alt utse ledamöter. Regionstyrelsenanser all CFN bör göra en bedömning utifrån den verksamhet som redan nu finns iStockholmsregionen humvida del finns behov av mer än en etisk nämnd inomregionen. 2.6 Regionstyrelsenför högskoleregion: vill---- påpekaatt uppgiften att utse ledamöter och ordförande i de etiskanämnderna, om denna i framUden skall åvila "berörda högskolestyrelser",bör kunna åvila jämväl styrelserna för de landstingskommunala högskoleulbUdningarnainom vårdområdet. 2.7 Regionstyrelsenför högskoleregion: - Utredningen . 1987/88:93 föreslår alt centrala försöksdjursnämnden (CFN) skall ta över de uppgifter Bilaga 6 somi dag åvUar lanlbmksstyrelsen som central myndighet i frågor som gäller djurförsöksverksamhelen.Regionstyrelsen anser inle utredningens argumenlaUon för delta förslag varaövertygande. Förslaget leder enligt mening till onödigfördyring och byråkraUsering av verksamheten ulan att leda till påtagligaförbättringar. Utredningen föreslår vidare att "berörda högskolestyrelser inom, universitets- och högskoleområdet" i fortsättningen skaU utse ledamöter i de regionala djurförsökseliska nämnderna. görs delta av lanlbmks styrelsen. I denna del Ullstyrker regionslyrelsen förslaget. klargöras tydligare vilkahögskolestyrelser som skall utse nämnderna. ---- RegionstyrelsentiUstyrker en begränsning av antalet ledamöter. Vadgäller nämndernas sammansättning viU instämma i särskilda yttrande där hon framhåller del "häpnadsväc kande i att utredningen över huvud tagel inle prövat den nuvarande kon troversiella sammansättningen med tre lika stora kategorier, varav två arbetar med djurförsök". Om utredningen verkligen önskat förstärka det etiska momentet i prövningen, , så borde man enligt regionstyrel sens mening aUvarligt övervägt nämndernas sammansättning. En sådan prövning borde enligt mening leda till ett väsenlHgt för stärkt lekmannainflytande i nämnderna. LedamotenAnita Bråkenhielm anför i.reservation: Detkan dock vara befogat att särtedovisa och behandla de djuretiska frågorna påett sådant sätt att den centrala översynen som hittiUs kan utövas av lanlbmksstyrelsen. 2.8 Regionstyrelsenför /högskoleregion: Regionslyrelsentillstyrker- utredningens förslag all uppgiften att utseledamöter, ordförande och vice ordförande i de djurförsökseUska nämnderna böråvila berörda högskolestyrelser. 2.9 Regionstyrelsenför högskoleregion: Medtanke på atl högskolan svarar för en stor del av verksamheten med försöksdjurkan det vara utmanande att låta högskolan själv utse ledamöter, ordförande ochvice ordförande i nämnden. förordar därför all detta åvilar dencentrala försöksdjursnämhden. Styrelsenförordar att tillsynen över försöksdjurens vård och förvaring samt atl försökenutförs enligt den av nämnden godkända ansökan även utövas av miljö-och hälsoskyddsnämndema och länsstyrelserna. Det är härvid mycket viktigt atlden personal som ijtövar denna, speciella tillsyn får en Ullfredsställandeutbildning. LanlbmksstyrelsenUUstyrker utredningens förslag atl de uppgifter som åvilat styrelsen att utfärda föreskrifter om de nämndernas organisa tion och handläggning av ärenden i fortsättningen skall fullgöras av centra- 179 CFN:sansvarsområde bör även omfatta att ord- Prop. 1987/88:93 na utbildning ochkonferenser för nämndernas personal och för tillsyns- Bilaga 6myndigheterna, samt att sammanställa och rapportera statistiska uppgifter tillEuroparådets sekreterare enligt artikel 28 i . ---- Utredningenförordar atl högskolestyrelserna åläggs [uppgiften all utse ledamöter,ordförande och vice ordförande i nämnderna.] Lanlbmksstyrelsenkan inte biträda detta förslag ulan föreslår atl även dessa uppgifter skallåvila CFN. ---- Detär enligt styrelsens bedömning irtalionellt att bryta ut en mindredel av huvudmannens uppgifter och överföra dem annan myndighet. LanlbmksstyrelsenUllstyrker utredningens förslag om nämndkonferenser och utbildning avledamöterna i nämnderna. Sådana konferenser har redan hållits vid ett flertaltillfällen liksom även någon utbildningskurs för ledamöterna. Styrelsentillstyrker även utredningens förslag om förstärkning av CFN:s kansli.Styrelsen vill särskilt framhålla att det är nödvändigt att utöver de avutredningen nämnda tjänsterna kansliet även Ullförsäkras Ullgång till juridiskkompetens. Utredningensförslag att "3-mannagmpperna" avskaffas och att aUa ärenden skaU beslutas av nämnden i plenum tillstyrks. Likaså Ullstyrks att inga försök får påbörjas förtän ärendet prövats från etisk synpunkt. Lanlbmksstyrelsenkan inle biträda utredningens skrivning att nämnder na skall sammanträda endast minst en gång i kvartalet - dock med viss möjlighet att "inom denna ram" göra justering och vid behov håUaextra sammanträden. Enligt styrelsens bedömning kommer antalet ärenden per sammanträde då atl bli allt för stort. Lanlbmksstyrelsenhar endast goda erfarenheter av ett gemensamt sek retariat för alla nämndema.- Lanlbmksstyrelsenförordar därför att det gemensamma sekretariatet omfattande en heltidstjänst- får bestå och att det placeras vid . Lanlbruksstyrelsendelar utredningens bedömning alt de nuvarande nämnderna är för stora saml attproportionen mellan de tre i nämnden ingående kategorierna bör vara oförändrad.Styrelsen anser dock att nio ledamöter och nio suppleanter är fuUt tillräckligt.Nämnderna bör vara lika stora i alla regioner. Lanlbmksstyrelsenhar inga erinringar utöver vad styrelsen ovan anfört om . Styrelsenhar inga erinringar mot utredningens ställningstagande beträf fande samarbetet mellan de etiska nämnderna och tillsynsmyndigheterna. Styrelsen vill betona nödvändigheten av utbildning av miljö- och hälso skyddsnämndernas personal i försöksdjursfrågor. Lanlbmksstyrelsenhar inga erinringar mot utredningens förslag [i fråga om jävsregler och sekretessm. 2.12--------------------- : Prop. Beträffandede nämndernas sammansättning viU Bilaga 6 betonavikten av att det i nämnden ingår ledamöter med kunskaper om alternativametoder. Utredningenföreslår att centrala försöksdjursnämnden-- i fortsätt ningen skall fullgöra de uppgifter som åvilat lanlbmksstyrelsen i fråga om de etiska nämndernas organisation och handläggning av ärenden. Naturvårdsverkethar allmänt den uppfattningen att nya organ inte bör bUdas när det redan finns myndigheter med motsvarande kompetensområ de. Verket har emellertid inga synpunkter på den nu föreslagna organisa tionen. Naturvårdsverkethar inget att invända mot att beslutsfunktionen förbehålls nämnden, när detgäller prövningsärenden. En absolut fömtsättning för detta måste dock vara attnämnden bantas kraftigt när det gäller antalet ledamöter. Del kan ifrågasättasom inte antalet ledamöter bör vara ännu mindre än av utredningen föreslagna,nio till tolv. ------ Verkettillstyrker--- förslaget om flera nämnder i högskolere gion med stor mängd ärenden om djurförsök. 2.14---------------------- Kemikalieinspektionen: ------ tillstyrkerförslaget att centrala försöksdjursnämnden i fortsätt ningen fullgör lanlbruksstyrelsens uppgifter i fråga om de eUska nämnder nas organisation och deras handläggning. Beträffande nämndernas storlek och sammansättning finner kemikalieinspektionen det önskvärt att storle ken på nämndema begränsas på det sätt som utredningen föreslagit. Där emot finns del enligt inspektionen ingen anledning att ändra den nuvarande fördelningen av de olika ledamotskategorierna. 2.15---------------------- Arbetarskyddsstyrelsen: Utredningenföreslår att CFN får utvidgat ansvarsområde. Mot detta finns inget att invända.Men förslaget att högskolestyrelserna skall utse ledamöter osv. i CFN böromprövas. De stora förbmkama av djur för forskning och testning och de somanvänder sig av djurdata för utvärdering av risker finns ofta utanförhögskolans domäner (t. ex. läkemedelsindustri, StaUigaforskningsinstitutioner). Också dessa bör beredas inflytande i CFN. HSFRansluter sig tiU utredningens åsikt att centrala försöksdjursnämnden (CFN) böröverta lantbmksstyrelsens funktion som central myndighet. Dock bör ikonsekvensens namn och till gagn för konsistensen i myndighetsutövandet CFNutse ledamöter, ordförande och vice ordförande i de djurförsöksetiska nämndemapå förslag av bl. a. högskolestyrelserna. finner det lyckligt atlutredningen föreslår atl ordningen med Prop. 1987/88:93 3-mannagmpper skall upphöra. Utredningensförslag all begränsa antalet nämndledamöter 9-12 synes välbetänkt.Sammansättningen av nämnderna bör rimligen vara mångsidig och därmed i enlighetmed utredningens förslag. vill peka på möjligheten att länsstyrelserna fåren adjungerad ledamot i varje lokal nämnd. ---- HSFRanser det värt alt diskutera om inle som tillsynsmyndighet bör haen adjungerad representant i vaije nämnd. 2.17-------------------------------------------------- -- vill särskilt framhålla behovet av att personer med ämneskompetens skall ingå i de etiska nämnderna . Dessutomönskar MFR kraftigt understryka all de etiska nämnderna skall tillsättas av deberörda högskolestyrelserna eftersom kännedom om regionen finns där på ett heUannat sätt än i CFN. 1 den mån mer än en . högskolestyrelse finns inomhögskoleregionen måste det fastslås vem/vilka som har ansvaret att utsenämndledamöter. 2.18------------------------------ [tillstyrker] attdet överordnade ansvaret för verksamheten flyttas från lanlbmksstyrelsen , attantalet ledamöter i nämnderna begränsas till 912 personer med lika antal forskare,försöksdjurspersonal och lekmän, atl antalet etiska nämnder per högskoleregionkan vara störte än ett. 2.19-------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: > SLUanser att den föreslagna nya arbetsordningen har flera fördelar jämfört med nuvarande system. Utredningsförslaget innebär emellertid att handläggningsliden förlängs vilket kan vara en betydande nackdel för försöksledaren. SLUvill därför som sin uppfattning mera explicit än i förslaget uttala att s. k. per-capsulamsammanträden skall kunna håUas när omständigheterna så kräver. . .-. SLUanser att nuvarande proportion mellan forskare, teknisk personal och lekmän ide eUska nämnderna är väl avvägd och bör bibehållas. SLUtiUstyrker atl den direkta tillsynen av försöksdjurens vård och förvaring äveni fortsättningen sker i miljö- och hälsovårdsnämndemas försorg under LantbmksstyrelsenstUlsyn.SLU vill i detta sammanhang dock framhålla atl utfodring och skötsel avförsöksdjur ofta fordrar specialistkunskaper som inte kan förväntas finnas i hälsovårdsnämnderna. 2.20Statens veterinärmedicinska anstalt: SVAtUlstyrker, att till (), överförs de åligganden som ligger på lanlbmksstyrelsen vad avser de eUska 182 nämnderna, dock all lanlbmksstyrelsenbibehåller del högsta övergripan- Prop. 1987/88:93 de ansvaret för djurhållningen ilandet inkluderande försöksdjuren. Ifråga om utseende av ledamöter i nämnderna förordar SVA alt CFN svarar fördenna uppgift men på förslag av regional instans exempelvis högskolestyrelse. Ifråga om lekmannarepresenlanter kan även vara lämplig förslagsinslans. SVAavstyrker atl systemet med 3-mannagmpper avskaffas. Projektansvarig forskarebör alltid kallas till och vara närvarande vid föredragning av del aktuellaförsöket. Om3-mannagruppen inte är enig skall ärendet hänskjutas till den eUska nämnden. Om man i nämnden ej kan erhålla 2/3 majoritet bör ärendet hänskjutas till CFN för slutlig behandling. SVAUllstyrker atl nämndledamöternas antal begränsas till 9-12, och den fördelningsom föreslås avseende forskare, försöksdjurspersonäl och lekmän. SVA finner delangeläget att universiletsveterinären vid resp. regionalort ingår inämnden- . [och att] bestämmelser inarbetas idet svenska regelsystemet. Utredningenhar föreslagit att CFN ålägges huvudmannaskapet för de djurförsökseUskanämnderna. CFN är beredd all åtaga sig detta ansvar under förutsättning attnämndens kansli omorganiseras i enlighet med utredningens förslag. Iutredningen har lämnats två alternativ beträffande uppgiften angåendetillsättandet av ledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna. CFN kan iprincip acceptera båda förslagen. Dock förordas atl CFN utser ledamöternaefter förslag från högskolestyrelserna resp. länsstyrelserna i de län som harförsöksdjursverksamhet. Högskolestyrelserna föreslår representanter förforskare och försöksdjurspersonal medan länsstyrelserna föreslår representanterför lekmännen. CFNstödjer utredningens förslag att den nuvarande representationen i nämndema bibehållesmed Hka delar forskare, försöksdjurspersonal och lekmän. CFN anser att denetiska prövningen med denna samman°sättning får en allsidigare sakkunskap ikomplicerade vetenskapliga spörsmål, som allmänhetens insyn vialekmännen i djurförsöken bibehålles [Fyraledamöter har reserverat sig mot att CFN förordar att CFN skall utse ledamöteri de olika nämnderna. Reservanterna anför:] att utredningsmannens förslag attde skall utses av högskolestyrelserna skaU gäUa: LedamotenOlov anför i reservation - menar att ett 50%-igt lekmannainslag är rimligt,varvid dock delta inslag ej enbart bör bestå av medlemmar idjurskyddsorganisationer utan av lekmän i största allmänhet. 2.22 Skogs- ochJordbrukets forskningsråd tillstyrker att huvudan- Prop. svaretför verksamheten flyttas från lanlbmksstyrelsen till centrala för- . [och all antalet ledamöter i de etiska nämnderna begränsas UUhögst 12 personer med lika antal forskare, försöksdjurspersonal och lekmän.] ------ UtredningenviU bibehålla de kommunala miljö- och hälsoskydds nämndernas UUsyn över djurens vård och behandUng under överinseende. I dessa frågor skall lanlbmksstyrelsen fungera som central myndighet även . Statskontoretdelar utredningens uppfattning i dessa frågor. ---- Utredningenföreslår därför att centrala försöksdjursnämnden (CFN)skall fullgöra de uppgifter som åvilat lanlbmksstyrelsen i frågor om de etiskanämndernas organisation och handläggning av ärenden. En sådan renodling avfunktionerna anser statskontoret vara ägnade all stärka den etiska prövningen. Utredningensförslag att högskolestyrelserna i stället för lanlbmksstyrelsen skall åläggasatt utse ledamöter, ordförande och vice ordförande i de djurförsökseUska nämndernadelas av statskontoret statskontoret [har]svårt atl ta ställning behovet och dimensioneringen av den nyacentralmyndigheten, även om verket har en positiv inställning tUl denföreslagna renodlingen av den etiska prövningen. Principielltanser statskontoret atl fristående centralmyndigheter, som omfattar endast ettfåtal tjänster, inte bör inrättas.