prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — De ersättningar som utges från socialförsäkringen haren myckel stor för-delningspolitisk betydelse. av den totalaprivata konsumtionen i landet sker med hjälp av de ersättningar som efterskatteavdrag betalas ut från socialförsäkringen och vissa andra stödsystem. Detär av central betydelse att den ekonomiska trygghet som härigenom byggts uppför de grupper som har svårt atl klara sin försörjning genom egnaförvärvsinkomster också kan bevaras framöver. Den svenskasocialpolitiken skall även i fortsättningen bygga på generella ålgärder ochvara en socialpolitik för hela folkel. Pensionerna värdesäkras genom all basbeloppet beräknasutifrån utvecklingen av konsumentprisindex. Genom den tillämpadevärdesäkringsmeto-den erhåller pensionärerna full kompensation för inträffadeprisförändringar . Pensionärerna har burit sin del av den börda somkrävdes för atl sanera landels ekonomi. Som en del i kompensationen för dennauppoffring infördes ett tilläggsbelopp lill basbeloppet på , atl användas vid beräkning avpensionsförmåner m.m. Pensionsutbetalningarna ökar härigenom med ca 1,8miljarder kr. ingår tilläggsbeloppet i basbeloppet. Avsiktenär alt kalla pensionärernas organisationer till överläggningar om resterandedel av den gjorda uppoffringen. Situationen för de sämre ställda pensionärernaförbättras avsevärt. Den övre bostadskoslnadsgränsen i bestämmelserna omkommunalt bosiadsiill- lägg har höjts med 700kr. 1987/88:100 harreglerna ändrats så att kommunerna åläggs att utge kommunalt bostads- Bil.7 tilllägg. Som mest kan enensamstående pensionär eller ett pensionärspar få en höjning av sillkommunala bostadstillägg med . Delpensionens ersättningsnivå har återställts till . Den tidigare minskningen av antalet personer som tar delpension har upphört.1 stället har antalet personer somansöker om delpension åter ökat. Detta gäller speciellt arbetare inom industrin. Från den 1 juli1987 gäller också förenklade regler för beräkning av delpension. Ett nytt system för beräkning av sjukpenninggäller från försjukfall som är kortare än och av längre sjukfall. Reformen medför en avsevärdförbättring för framför allt privatanställdaarbetare och deltidsanställda. Sjukpenningen ger nu alla en ersättning som motsvarar avarbetsinkomsten upp lill 7,5 gånger basbeloppet. Från sjukförsäkringen lämnas också vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen.Ersättning lämnas dels i form av en allmän sjukvårdsersätlning, dels i form av särskilda ersättningar föravinslilulionalisering inom hälso-ochsjukvården, för förebyggande ålgärder och för hjälpmedel tillhandikappade. En överenskommelse harträffats om ersättningarna . Sammantaget beräknasersättningarna för de båda åren uppgå till 12 575 milj. kr. respektive 13 955milj. Inom socialförsäkringsadministrationen pågår ettarbete för atl decentralisera iprincip all handläggning av ärenden som rör individuella förmåner. Syftet äratl förbättra försäkringskassornas service och effektivitet. Stora delar av verksamheten flyttas härigenom närmaremedborgarna. Försäkringskassornas lokalkontor kommer härvid attspela en central roll. Del framlidalokalkonlorsnätet bör därför bygga på kontor som har tillräcklig bärkraft att med kunnig personal ochteknikstöd ge en fullgod service med istort sett all handläggning av ärenden som rör individuella förmåner. En betydande satsning kommer under de närmaste årenatt ske på utbildning och utvecklingav kunskaperna hos försäkringskassornas personal. kommer också en utredning atl redovisasav angåendeteknikstödet för den framtida socialförsäkringsadministrationen. Inomhälso- och sjukvården pågår f.n. ett omfattande reformarbete. Tillgängligaresurser utnyttjas effektivare. Patienten sätts i centrum. Strävan är att hela befolkningen skall kunna få en vård pålika villkor. Reformarbetet förutsätter en samordning påriksplanet. En ny hälso- och sjukvårdsberedning,med statsministern som ordförande, har bildats. Beredningen skall behandlasådana frågor inom hälso- och sjukvården som är av stor vikt från nationella utgångspunkter. Bl.a.gäller del frågor om övergångenfrån forskning till praktisk vård, om den högspecialiserade vården samt om folkhälsofrågor ur ett brettsamhällsperspektiv. S\itemet för ersättningar till sjukvårdshuvudmännenfrån den allmänna Prop. 1987/88:100 ijukförsäkringen har förändrats fr.o.m. år1985, då en övergång skedde från Bil. 7 prestationsbundna ersättningar till ensamlad ersättning per invånare. Ersättningarna till sjukvårdshuvudmännenutjämnades härigenom. För att ytterligare förbättra möjligheterna till en vård på lika villkor för helabefolkningen införs en behovsbaserad fördelning av denallmänna sjukvårdsersältningen (prop. 1987/88:63). Fördelningen kommer alt skemed hänsyn till förhållandena inom respektive sjukvårdsområde beträffandesjukfrånvaro, frekvens av förtidspensionärer, andel ensamboende äldre ochdödlighet. Ersättningen lill sjukvårdshuvudmännen var 12 075 milj.kr. blir motsvarande belopp 12 575 milj. kr. resp. 13 955milj. Dessutom utges under dessa år ett särskilt statsbidrag med 164 milj.kr. resp. 169 milj. kr. fill den psykiatriska vården. Ett informationssystem skall utvecklas för att bl.a. resursanvändningen,behandlingsresultaten saml produktivitets- och effekfivitelsutvecklingen skallkunna följas. En utredning med uppdrag atl söka utforma ell sådantinformationssystem skall tillsättas gemensamt av slalen och sjukvårdshuvudmännen. Utbyggnaden av primärvården för att ge medborgarna engod och närbelägen vård fortsätter. Bl.a. kommer samverkan mellan primärvårdenoch den sociala att förbättras. Patienterna bör ges ökade möjligheter all välja läkare,vårdcentral och sjukhus. De försöksprojekt som regeringen stöder i samarbetemed landstingen har visat atl patienterna upplever en väsentligt förbättradhälso- och sjukvårdsservice. Ett viktigt inslag i den framtidaäldrepoliliken blirökad valfrihet för äldre människor när det gäller vård- och boendeformer. De länga väntetiderna inom vissa områden av sjukvårdenförkortas nu genom särskilda åtgärder. En särskild ersättning utgår till sjukvårdshuvudmännen för alt operationskapacileleninom viktiga områden skall kunna ökas. Ersättningen har fr.o.ir. år 1988inordnats i den allmänna sjukvårdsersältningen. Regeringen har tillsall en särskild beredning meduppgift att utvärdera medicinsk metodik. Beredningens främsta uppgift är allsamordna utvärderingen av såväl nya som befintliga medicinska metoder inomlandet. Möjligheterna all rekrytera och behålla kompetentpersonal är av avgörande betydelse för atl en god hälso- och sjukvård skallkunna förverkligas. En arbetsgrupp, som tillsattes av den tidigare hälso- ochsjukvårdsberedningen, analyserar förutsättningarna atl öka rekryteringen avläkare fill allmänmedicin och glesbygd. Olika ålgärder övervägs som kan främjaen tillfredsställande personalförsörjning inom såväl hälso- och sjukvården somsocialvården. Utvecklingen har medfört all frågeställningarfått allt större bety delse inom hälso- och sjukvården. Aktuella områden där man koinmerin på svåra avgöranden är befruktning utanför människokroppen, foster- diagnoslik och genteknik. En proposition med förslag till regler beträffande barn genom befruktning utanför kroppen planeras all läinnas . ö Bekämpningenav AIDS Prop. 7 Infektion av HIV (Human Immunodeficiency Virus), somkan leda till AIDS(Acquired Immune Deficiency Syndrome) - förvärvat immunbrist-syndrom - utgörett allvarligt hot mot folkhälsan. Botemedel eller vaccin mol infektionen finnsinte. Alltmer effektiva läkemedel som fördröjer sjukdomsförloppet utvecklas dock.Forskningen kring HIV/AIDS i slöds ekonomiskt på många sätt.Landsting, kommuner och myndigheter bedriver en omfattande verksamhet för atlhindra infektionens spridning. Regeringen har tillkallat AIDS-delegafionen, somhar till huvuduppgift att samordna arbetetinom alla samhällets områden med olika åtgärder mol HIV/AIDS. I en särskild proposition kommer ett samlatåtgärdsprogram mol AIDS att redovisas. Del omfattar information ochpsykosocial! stöd lill riskutsatlagrupper m.fl., insatser för alt begränsa smittspridningen samt insatser förvård och behandling av narkotikamissbrukare. Informationsinsatserna som rörHIV/AIDS kommer att förslärkas. Åtgärder för att kartlägga smittspridningen ärockså angelägna. Det epidemiologiska arbetet ställs i förgrunden iförslaget lill handlingsprogram. AlDS-epidemin har klart påvisat behovet avett fungerande smittskydd med en stark ledning och väl avgränsadeansvarsområden. Det är också viktigt alt garantera ett kvalificeratomhändertagande då vård behövs. HIV-smittade och AIDS-sjuka skall ges ettfullgott medicinskt omhändertagande och psykosocialt stöd. HIV/AIDS-epidemin har gjort de stora vårdbehoven blandnarkotikamissbrukare alltmer uppenbara. Regeringen kommer all i en särskildproposition föreslå att 35 milj. kr. avsätts för bidrag lillinstilutionsplalser för vård enligt lagen (1981:1243) om vård av missbrukare ivissa fall (LVM). För insatser mol AIDS kommer att föreslås /89 om sammanlagt ca 215 milj. kr. Därtill skall läggas bidragettill missbrukarvården på 35 milj.kr. Statens totala resursinsats för bekämpningen av AIDS uppgår därmed till ca250 milj. kr. Omsorgom barn och ungdom Barnomsorgenintar en central plats i samhällets service till barnfamiljerna. Barnomsorgensyftar till all ge barnen omvårdnad och ulvecklingsfrämjande stimulans. Denskall stödja föräldrarna i föräldrarollen och förbereda barnen för ettvuxenliv i gemenskap och solidaritet. Barnomsorgen gör det också möjligt förbåda föräldrarna all förvärvsarbeta eller studera. Därigenom främjasjämställdheten mellan kvinnor och män. Barnomsorg bedrivs i olika organisatoriska former. Förförskolebarnen finns daghem, familjedaghem, deltidsgrupper och öppna förskolor.För skolbarnen finns fritidshem och familjedaghem. Utbyggnaden av barnomsorgen fortsätter i enlighet medriksdagens beslul . . Genom riksdagsbeslutet ges alla barn enrätt atl delta i barnomsorg från ett och tilldess de börjar skolan. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar ellerstuderar skall rätten avse plats i kommunalt daghem,föräldrakooperativ eller familjedaghem. 1987/88:100 barn som är ifamiljedaghem eller vars föräldrar är hemarbetande skall rät- Bil. 7 tengälla dellagande i öppen förskola eller plats i deltidsgrupp. Den angivna målsättningen skall uppfyllas genomen planmässig utbyggnad som innebäratl barnomsorgen för alla barn i åldern 1 1/skall täckaefterfrågan . Av statsbidraget till kommunernas barnomsorg avsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Projekt av detta slag bedrivs f.n. i ca 200 kommuner. Ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen harinförts fr.o.m. . Omsorgom äldre och handikappade Äldreomsorgenmåste även i fortsättningen ges hög prioritet. Antalet personer i de äldsta åldersgrupperna fortsätter attöka. En fortsatt utveckling av ochsatsning på och andra öppna stödformer måste ske och standardenpå insfilutionerna förbättras. Den sociala har utvecklats kraftigtde . Antalet arbetstimmarhar lill ökat med , vilkel motsvarar 42procents ökning. Nästan hälften av alla personer som är och äldrefår social hemhjälp. Primärkommunernas åtagande inom äldreomsorgenvidgas successivt. höjs därför bidragsbeloppet perårsarbetare med . lill 34 000 kr.Samtidigt kan en avsevärd ökning av volym förväntas. Statens andel av kostnader beräknas under1988/89 uppgå till ca 2 724 milj. kr. För bidrag till utveckling av avsätts 20milj. Äldreberedningens slutbetänkande (SOU 1987:21) harnyligen remissbehandlats. Undervåren 1988 kommer en proposition att föreläggas om den framtida äldreomsorgen. I denna kommerbl.a. frågor om inriktningen aväldreomsorgens ansvarsfördelning och samordning mellan huvudmännen, statensbidrag lill äldreomsorgens kostnadersamt stödet till närståendeatl behandlas. Samhället måste genom en väl utbyggd äldreomsorgsvara för atl äldre får den hjälp de behöver. Samhällets stöd lill anhöriga som vill göravårdinsatser måste emellertid också förbättras. Förvärvsarbetande som under enkortare lid vill vårda närstående i hemmel bör därför ges rätt tillledighet och ersättning från socialförsäkringen. Regeringen avser att i denkommande äldrepolitiska propositionen lägga fram ett förslag med dennainnebörd. I regeringens finansplan 1987 framhölls att delär angelägel all finna en merpermanent lösning av kostnadsfördelningen mellan stat, kommuner och landstingskommuner i samband med omstruktureringenav vården. I avvaktan härpå och som ett provisorium borde årsarbetarbidraget till social hemhjälp höjas med . I finansplanen framhålls ävenatt ett liknande förfarande borde tillämpas . Regeringenavser återkomma i samband med den äldrepoliliska proposi- Prop.1987/88:100 tionen till frågan om en långsiktig lösning avkostnadsfördel- Bil. Iavvaktan på alt en sådan långsiktig lösning kan genomföras bör en höjningav statsbidraget ske även 1989. Schablonbeloppet per ålders- och förtidspensionär bör därvid höjas från . till 400kr., vilket motsvarar ungefär 275 milj. kr. Genom en höjning av schablonbeloppet blirstatsbidraget starkare relaterat lill befolkningsstrukturen och därmed tillbehoven i den enskilda kommunen.Kommunernas möjligheter lill en flexibel användning av medlen ökarockså. Färdtjänsten har stor betydelse för äldres ochhandikappades möjligheter alt levasjälvständigt och oberoende. Antalet personer med rätt till färdtjänstvar ca 360 000. Statens kostnad för bidrag tillfärdtjänsten beräknas lill 497 milj. kr. Genom effektivisering och omprioriteringar harutrymme skapats för flera vikligahandikappolitiska reformer. Regeringen kommer all föreslå reformerpå tre socialt vikliga områden. läggs en proposition fram omett nytt och kraftigt förstärkt bilstöd lill handikappade. Totalt beräknas detnya bilslödet atl kosta ca 250 milj. kr. kommer regeringenäven atl föreslå atl verksamheten med tidningsutgivning för synskadadepermanentas och utvecklas. Målet är all utöka utgivningen avdagstidningar för synskadade frånnuvarande femton till femtio. Ibörjan av 1988 kommer också förslagatl föreläggas om införande av en ny kompelensinriklad vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda. I budgetpropositionen lämnas förslag på en seriehandikappolifiska reformer. Inomsocialdepartementets verksamhetsområde föreslås ålgärder för att förbättra situationen for familjer medhandikappade barn. Förslag läggs omalt rätten till tillfälligföräldrapenning för vård av sjuka barn skall utökas från nuvarande 60 . Föräldrar medhandikappade barn för vilka vårdbidragutges drabbas ofta av svåra ekonomiska omställningsproblem i de fall deras barn avlider. För att ge dessafamiljer möjligheter till ekonomiskomställning, föreslås att vårdbidraget skall kunna lämnas även en viss tidefter barnets död. Vidare föreslårregeringen att de statliga bidragen lill handikapporganisationerna, tillden s.k. rikslolkljänslen och Föreningen för tidningsutgivning skall förstärkas kraftigt. Föreningen , som bedrivertränings- och rehabiliteringsverksamhetför nyhandikappade, föreslås få ett särskilt driftbidrag över budgeten. Ävenpå andra områden lämnas förslag som syftar till att förbättra verksamhetenför handikappade. Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapohtik Enviktig uppgift för är all arbeta förebyggande genom alt bl.a. delta i samhällsplaneringen, bedriva enaktivt uppsökande verksamhet och gesocial service. skall också svara för omsorg och service tillfamiljer och enskilda som behöver detta.Inom pågår en utveckling av organisation och metoder. Regeringen föreslåratt drygt Prop. 1987/88:100 29 milj. kr. beräknas för utvecklings- ochförsöksverksamheter vad gäller Bil. 7 missbrukarvården,socialt arbete bland barn och unga, krisproblematik i familjerna ochsocialbyråernas arbete. Socialberedningen har överlämnatbetänkandet (SOU 1987:22)Missbrukarna, , Tvånget, som behandlar tvångsvården av vuxna missbrukare öch redovisar vissaöverväganden och.förslag beträffandemissbrukarvården i övrigt. Regeringen avser lämna en proposition medförslag i dessa frågor lill . De barn och ungdomar som möter isill individinriktade arbete har ofta en mer komplicerad problembild äntidigare. Olika utredningar visar altvård- och behandlingsinsatserna för de ungdomar som befinner sig i den s.k.högriskgruppen behöver samordnas och intensifieras. Vidare har de tunga missbrukarnas förhållanden försämrats iolika avseenden. Det är angeläget attse över samhällets insatser för vård och behandling av de mest utsattagrupperna. Den av regeringen tillsatta arbetsgruppen meduppgift alt analysera socialbidragsutvecklingen under 1980-talel har i mars1987 lämnat en slutrapport (Ds S 1987:2) som visar atl en komplex kedja avsamverkande faktorer lett till ökadesocialbidrag. Som en följd av arbetsgruppens slutrapport har bl.a. anslagits medel i syfte alt förbättrasamarbetet mellan och arbetsförmedlingarna. Regeringen har uppdragit åt atlutreda flyktingbarnens problem ochbehov av speciella stödinsatser från och hälso-och sjukvården. Uppdraget skall redovisas tillregeringen . Narkotikamissbruket domineras i huvudsak avmissbruk av cannabis. En sammantagenbedömning av olika data lyder på atl omfattningen av det tunga missbruket inle har genomgått några storaförändringar. Bland ungdomar hardock injektionsmissbrukel av allt att döma gått ned. Regeringen för en offensiv och beslutsamnarkotikapolifik. Målet är att stoppa allt missbruk av narkotika. Inriktningenav narkotikapohtiken har ett brettstöd i medborgaropinionen, i de politiska partierna, i frivilliga organisafioneroch folkrörelser. Spridningen av HIV-virus bland intravenösa missbrukare har lett fill en - kraftigintensifiering av kampen mot narkotikamissbruket. Regeringens ställningstagandeom förstärkta insatser mot HIV/AIDS redovisas i en särskild proposition. Häri ingår särskilda åtgärderför ulbyggnad av resurser för tvångsvårdenligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). En viktig del i alkohol- och narkotikapolifiken ärdet förebyggande arbete som bedrivsdels genom folkrörelser och föreningsliv, dels genom olika myndigheter. Både lokal och central information ochandra opinionsbildande insatser,liksom stöd lill lokall förankrade drogförebyggande verksamheter är av stor vikt. Inriktningen på ungdomsgruppen ärav särskild betydelse. Genom rådet för alkohol- och narkolikafrågor(AN-rådel) sker en konti nuerlig dialog mellan organisaiionslivets representanter och socialdeparte mentet. Rådet ombildades i slutet avår 1986 som dess arbete bred dades. Inom rådet har tillsatts ensärskild beredningsgrupp med uppgift alt 10 intensifiera opinionsbildningen mol alkohol och droger. Ril 7 Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för budgetåret1988/89 i förhållande tillstatsbudgeten för /88 framgårav följande sammanställning (milj. kr). Ekonomiskt stöd till barnfamiljer Försäkring vid sjukdom, handikapp Hälso- och sjukvård m.m. F. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handikappade Socialt behandlingsarbete, alkohol- 1987/88: lOO 7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4januari 1988. , såvitt avser frågor under littera Al-2, A4-5, B, C2-3,C5, D, E, H och I; statsrådet såvitt avser frågor under littera A3,Cl, C4, C6, F och G. FEMTEHUVUDTITELN A. m.m. 1986/87 Utgift 25 897 775 1987/88 Anslag 23 445 000 1988/89 Förslag 29 089 000 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader 23 445 000 -I- 1 744 000 (därav lönekostnader) (21 009 000) (-1- 1 771 000) Engångsanvisning - -1-3 900 000 Summa 23 445 000 -I- 5 644 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår lill . Jag har därvid, som enengångsanvisning, beräknat medel för ett ökat ADB-stöd inom departementet. Iövrigt har medelsbehovet beräknats med utgångspunkt i en real minskning avutgifterna om med fördelningen 1, 2 och för första, andraresp. Jaghemställer att regeringen föreslår all till för /89anvisa ell förslagsanslag av . Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till under näsla budgetår. 7 Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Utredningar m.m. för /89 anvisaett reservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet Från detta anslag utgår bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete, FoU, saml försöksverksamhet inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Som beredningsorgan till regeringen för bidrag fråndetta anslag finns delegationen för social forskning (DSF). Delegationen harockså till uppgift atl initiera och stimulera FoU inom socialdepartementetsansvarsområde. I den av antagna propositionen om forskning (prop.1986/87:80, UbU 26, SoU 28, rskr. 288) fastställdes en treårig forskningsram. Riksdagsbeslutet innebar oförändrat anslag förtreårsperioden. Den forskning som slöds från anslaget ligger i linje med derekommendaUoner föredragande statsrådet angav i den forskningspolitiskapropositionen. Detlångsiktiga stödet från anslaget tilluniversiteten har ökat någol. Forskningen om del ekonomiska trygghetssystemet harutvecklats. Vid fyra universitet finns aktiva forskningsgrupper som angriperproblem inom området ur olika vetenskapliga perspektiv. internationelltsamarbete inom området har fåll stöd. För den barn- och familjepolitiska forskningen harkontakt etablerats med dem som förbereder "Tema barn" viduniversitetet i . Frågan om stöd till forskning kring barnomsorgen iell samhällsekonomiskt perspektiv prövas. Då del gäller forskning oin beroendeframkallande medelhar särskilt alkoholforskningen prioriterats. Från anslaget kommer 1 milj. kr.att avsättas för forskar-, forskarassistent- och doktorandslipendier föralkoholforskning med social-, samhälls- och beleendevetenskaplig inriktninginom områdena Alkoholbruk och missbruk saml Behandling och rehabilitering. Ettseminarium kommer att anordnas för att belysa forskning om missbrukarna och derasanhöriga. Inom handikappforskningen har fyra stipendier inrättatsför forskare, forskarassistenter och doktorander. Ytterligare stöd lill den långsiktiga kunskapsuppbyggnadensamordnas av forskningsrådsnämnden med slöd bl.a. från detta anslag i överensstämmelsemed beslut. Initiativinom äldreforskningen kommer all prövas . Forskningen inom inriktas dels motrelationen socialarbetare-klient, dels mol utveckling av metoder som skallgöra del möjligt för all medverka i samhällsplaneringen. Inom hälso- och sjukvårdsforskningen ligger prioritetenför hälsoekono- misk och samhällsekonomisk forskning fast. Härutöver prioriteras forskning 13 omhur ohälsa varierar mellan olika sociala grupper och vad som ligger Prop.1987/88:100 bakom denna variation. Vidare kan framhållas forskning medinriktning mol Bil. 7 sociala och psykologiska aspekter på vården och vilkenroll detta spelar för behandlingens framgång eller hur vårdresultaten påverkasav personalens motivation och arbetstillfredsställelse. Försök görs alt stödjaforskargrupper med syftet atl få till stånd teori- och metodutveckling samtforskarutbildning. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /89 anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget utgår bl.a. bidrag lill vissapensionärsorganisationer. För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med . för detta ändamål. Avsikten är också att göra en viss omläggning avbidragssystemet så att bidraget till en organisation påverkas av förändringari medlemsantalet. Bidrag utgår som hittillsefter ansökan till pensionärsorganisation som är av riksomfattande karaktär,står öppen för alla och är partipolitiskt obunden. Lägsta medlemsantal förbidrag föreslås bli 30 000 medlemmar. Bidrag föreslås utgå i form av grundbidrag och förorganisation med fler än 75 000 medlemmar även i form av rörligt bidrag. med högst 75 000 medlemmar föreslås halvt grundbidrag och vid flermedlemmar helt grundbidrag.