prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt den får vid en indelningsändring,som innebär all församlingar som tillsammans bildar en total ekonomisksamfällighel läggs samman, bestämmas all samfällighetens fullmäktige skallvara fullmäktige i den nybildade församlingen. Såsom framgår av 1 kap. 6 § iden nya församlingslagen avses med total pastoratssamfällighet en samfällighelmed uppgift atl handha alla ekonomiska angelägenheter för samtligaförsamlingar i pastoratet. Andra totala samfälligheter under pastoralsnivå kaninte finnas. Ullrycket total kyrklig samfällighet används nu i lagtexten föratl läcka också de totala fierpasto-ralsamfällighelerna. På samma sätt som i 22§ har beslämmelserna i denna paragraf anpassats lill den ändradebeslutsordningen. Hur manöverklagar beslut om ändrad församlingsindelning 24 § Beslul, som under liden från beslutet omindelningsändring eller, om indelningsddegerade skall ulses enligl 22 §, frånvalet av delegerade och till dess att ändringen träder i kraft fattas avkyrkofullmäktige, kyrkostämman, kyrkorådet eller en annan nämnd, överklagasenligl reglerna i 13 kap. 1-3 §§ församlingslagen (1988:000). Även en annanförsamling som berörs av indelningsändringen och den som är kyrkobokförd i ensådan församling får klaga över beslutet. Belräffande överklagandet tillämpas iövrigt 13 kap. 4-6 §§ församlingslagen. Etl beslul, varigenom kammarrätten harbifallit överklagandet eller förbjudit att det överklagade beslutet verkställs,fär likaså överklagas även av en annan församling som berörs avindelningsändringen och av den som är kyrkobokförd i en sådan församling. Paragrafen, som motsvarar 3 kap. 14 § indelningslagen,innehåller bestämmelser om överklagande av kyrkokommunala beslul fram lillindelnings-ändringens ikraftträdande. De ändringar som gjorts innebär allhänvisningarna till 1982 ärs lag om församlingar och kyrkliga samfälligheterhar ersatts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i den nya lagen. Ienlighet med terminologin i förvaltningslagen används ordet "överklagan- de"istället för "besvär". Vidare har kretsen av klagoberättigadebegrän- Prop. 1987/88: 31 sals med hänsyn till att den s k ulbotaxeringenupphört. 25§ beslut enligt 2 § andra slyckel får överklagas hoskammarkollegiet. Kammarkollegietsbeslut enligl 1-3 §§ får överklagas hos regeringen. Kollegiets beslut fåröverklagas även av sliflsstyrelsen. Kollegiets beslul i ärenden som överklagatsdit får dock inte överklagas. Enligtparagrafens andra stycke skall alla beslut om ändringar i församlingsindelningensom fallas av kammarkollegiet i första instans kunna överklagas hos regeringen.Av de skäl som angivils i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.2) ges ävenstiftsstyrelsen rätt att överklaga kollegiets beslut enligl 1-3 §§. Kollegietsbeslut i ärenden som har överklagats dit får dock inte överklagas. är enändring i förhällande till vad som. Ändringen är motiverad avden s. k. tvåinstansprincipen. Ändringar i den territoriella pastoratsindelningen Enligt3 § sista slyckel lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader beslular regeringen omindelning i pastorat. Det närmare förfarandet vid indelningsändringar harvaril oreglerat. I praktiken har regeringen tillämpat indelningslagensbestämmelser om ändringar i församlingsindelningen analogi vid ändringar ipasloralsindelningen. Detta har också varit förutsatt i förarbetena fillindelningslagen (se prop. 1978/79: 157 s. 90 f). Enligl vad som anförts i denallmänna motiveringen (avsnitt 3.3.5) bör uppgiften all fatta beslut omändringar i pastoralsindelningen flyttas frän regeringen till ett kyrkligt organpå stiftsnivån, nämligen stiftsstyrelsen. I och med att uppgiften läggs på ettkyrkokommunalt organ måste befogenheten all fatta beslul i dessa ärenden ges ilag. kapitel inleds med en sådan bestämmelse. Vidare innehåller detregler om förfarandet vid ändringar i pasloralsindelningen. Till stor del ärdel fråga om bestämmelser som lar sikte på den ekonomiska reglering som måsteske mellan de pastorat som berörs av en indelningsändring. Dessa är utformademed reglerna för ändringar i församlingsindelningen enligt 2 kap som förebild.Bestämmelser ges även om de grundläggande principer som skall gälla vid enindelningsändring, frågor om initiativrätt och rätt att överklaga m. m. Hurändringar i pastoratsindelningen skall ske 1§ Ändring i pastoralsindelningen fär göras om indelningen därmed blir merändamålsenlig med hänsyn lill pastoratens förmåga all svara för deangelägenheter som enligl författning eller annars skall ankomma på dem. Eltpastoral får inte ulan synneriiga skäl ha färre än 2000 kyrkomedlemmar ellervara beläget i mer än en kommun. Om en ändring i pasloralsindelningen beslutarstiftsstyrelsen. första stycket anges förutsällningarna för ändringar i pastoratsindelning en. Ändring fär göras om indelningen därigenom blir mer ändamålsenlig, 311 varvidden fidigare principen alt elt pastorat i allmänhet inle skall ha färre Prop.1987/88: 31 än 2000 invånare har skärpts genom atl del i paragrafen föreskrivsall pastoral inle fär ha färre än 2 000 kyrkomedlemmar. Avvikelser skall dock kunnatillåtas om del finns synnerliga skäl. Bl a geografiska och befolkningsmässigaförhällanden kan emellanåt utgöra sådana skäl. Se den allmänna motiveringen,avsnitt 3.3.3. Vidare skall ell pastorat normall inte få skära en borgerligkommungräns. Krav på samtycke har inte uppställts. Främsl måste beaktaspastoratens resurser alt lösa de uppgifter som enligt särskilda författningarankommer på dem. Enligl3 § sisla slyckel lagen om kyrkliga kostnader har regeringen beslutat omindelning i pastoral. I enlighet med vad som sagls i del föregäende vidkapildrubriken föreskrivs här i andra stycket alt beslul om ändring ipasloralsindelningen skall fattas av sliflsstyrelsen. 2 §Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig pastoralsindelning och får själv ta upp frågor om ändring i indelningen. Enfräga om ändring får också väckas genom en ansökan hos stiftsstyrelsen av enförsamling eller elt pastorat, som skulle beröras av ändringen. Iförsta stycket ges en allmän regel av innebörd av stiftsstyrelsen skall verkaför en ändamålsenlig pastoratsindelning. Stiftsstyrelsen får således tilluppgift atl fortlöpande se över pastoratsindelningen i stiftet. Eftersomsliftsslyrdsen skall ha det övergripande ansvaret för strukturfrågorna inomstiftet, innehåller stycket vidare all sliflsstyrelsen även får la upp en frågaom ändring i pastoratsindelningen pä eget initiativ. Initiativfär enligt andra stycket också las av en församling eller pasloratssamfällighetsom berörs av ändringen. Härmed avses de beslutande organen i dessa. Formelltlas initiativet genom atl en ansökan om indelningsändring ges in lillstiftsstyrelsen. 3 §Om en församling som utgör etl enförsamlingspastorat delas, skall de nybildade församlingarna tillsammans ulgöra etl pastorat, om inte stifts styrelsen beslutar någol annal. Idenna paragraf ges en specialregel om pasloratstillhörighet när församlingarbildas genom delning av en församling som utgjort ell egel pastorat. Varjeförsamling i rikel måsle anfingen ulgöra etl enförsamlingspastorat eller ingå ielt flerförsamlingspastorat (se 1 kap. 3 §). Stora församlingar skall normallkunna delas i enheter som bättre svarar mot församlingslivets behov, utan atlde för den skull skall behöva bilda egna nya pastorat. Är avsikten attförsamlingarna skall bilda egna pastoral måste del ske en nära samordningmellan de olika beslutande organens beslutsprocesser. Med en ordning där olikamyndigheter beslular belräffande ändringar i församlingsindelningen respektivepastoralsindelningen kan del emellertid tänkas att besluten inte kan träda ikraft vid samma fidpunkt. Den föreslagna bestämmelsen syftar till all lösa denfrågan. m. Prop. 1987/88: 31 4§ I ett ärende om ändrad pasloralsindelning skall stiftsstyrelsen göra denutredning som behövs. Om en ändrad pasloralsindelning bör föranleda bildandetav en total pasloratssamfällighet eller annan ändring av kyrkligasamfälligheter, skall utredningen omfatta även därmed sammanhängande frägor. Ändringfår inte göras i pastoralsindelningen ulan aU varje församling, kyrkligsamfällighel, kyrkoherde och kontraktsprost som berörs av ändringen geUstillfälle aU yttra sig. Paragrafeninnehåller i första stycket bestämmelser om stiftsstyrelsensutredningsskyldighet i,ett ärende om ändrad pastoratsindelning. Stiftsstyrelsenhar atl beakta de återverkningar som en ändrad pastoratsindelning kan få påkyrkliga samfälligheter i berörda pastorat. Om en ändrad pastoratsindelningäven bör föranleda bildandel av en total pastoratssamfällighet eller annan ändringav kyrkliga samfälligheter ankommer det på stiftsstyrelsen att utreda dessafrågor med själva pastoratsindelningen. Del är således av vikl atlen så nära samordning som möjligl sker av dessa ärenden. Iparagrafens andra stycke finns en regel som anger vilka som skall ges tillfälleaU yttra sig, försåvitl inte ärendet utmynnar i all någon ändring inle görs ipastoratsindelningen. Idella avsnitt som omfattar 5-12 §§, finns bestämmelser om regleringen avpastoratens inbördes ekonomiska förhållanden vid en indelningsändring. Fleraav dessa regler motsvarar helt eller delvis dem i 2 kap. om ändringar iförsamlingsindelningen. Sist i avsnittet finns tvä paragrafer med vissa reglerom andra följdbeslul som sliflsslyrelsen måste falla i samband med ändringar ipasloralsindelningen, t. ex. belräffande den prästerliga . 5§ När etl pastorat delas, skall de inbördes ekonomiska förhållandena mellanpastoraten enligt den nya indelningen regleras med iakttagande av vad somföreskrivs i 6 och 7 §§. Fördelningen av tillgångar och förbindelser i övriglskall grundas på vad som är ändamålsenligt och skäligt. De kyrkliga kommunersom berörs får träffa överenskommelse öm hur fördelningen skall göras. Regleringenfastställs av sfiflsstyrdsen i beslutet om indelningsändringen. Är de kyrkligakommunerna inte överens om fördelningen av förmögenheten, skallstiftsstyrelsen göra fördelningen med förhållandet mellan de berördaförsamlingarnas skatteunderlag som grund. Tvisteri anledning av den ekonomiska regleringen skall avgöras enligt lagen (1929:145) om skiljemän, om inte de kyrkliga kommunerna kommit överens om något annatförfarande. Enligt/öritostycket i denna paragraf skall en ekonomisk reglering ske, när etl pastoral delas. Därmed avses dels sådana fall där någon församling förs frän ett pastoral till etl annat, nybildat eller redan exislerande, och dels -,,-, 21 1987/88. sådanadär etl pastoral upplöses hell, och församlingarna förs till andra Prop.1987/88: 31 pastorateller bildar pastoral var för sig. Vid regleringen skall till atl börja mediakttas beslämmelserna i de följande bägge paragraferna, som gäller Inddningsbeslulel bör innehålla en kon- ' krelfördelning av sådan egendom. I övrigt bör avtalsfrihet råda mellan Som grund förregleringen anges alt den skall vara skälig och Principenär densamma som angetts i 2 kap. 12 § i fräga om regleringen vid ändradförsamlingsindelning och har således hämtats från 1 kap. 6 § indelningslagen.Fördelningen av den egendom där avtalsfrihet råder bör kunna arbetasfram av berörda parter så att resultatet kanfastställas av sliflsslyrelsen. verkställs av parternasjälva. Enligtandra stycket skall den ekonomiska regleringen fastställas av. sliflsslyrelseni dess beslul om ändrad pastoralsindelning. Avtalsfrihet råder som sagtsmdlan parterna beträffande annan egendom än sådan som förvaltas enligt särskildförfattning, dvs. den nuvarande lagen och förordningen om förvaltning avkyrklig jord. År berörda kommuner ense skall alltså deras uppgörelsefastställas. Kan kommunerna däremot inte enas om den ekonomiska regleringenskall förmögenheten fördelas i förhållande lill skalleunderlaget i de berördaförsamlingarna. förhållande är i sådana fall grunden för regleringen. Medbegreppet skatteunderlag avses delsamma som i 3 § den nya kyrkofondslagen,anlalel skattekronor enligl taxeringsnämndens beslut om taxering lill kommunalinkomstskatt. Den fördelningsprincip som har angetts tillämpas avregeringen vid ändringar i pasloralsindelningen. Stycket innebär därför i dennadel ingen ändring i förhållande till vad som gäller i praktiken. Regeringenhar haft som praxis all anvisa skiljemannaförfarande för tvister om tolkningenoch tillämpningen av vad som bestämts om den ekonomiska regleringen. / tredjeslyckel finns en regel, som innebär alt lagen om skiljemän skall tillämpas påen sådan tvist, om inte parternas egen överenskommelse angäende den ekonomiskaregleringen även innefattar överenskommelse om nägot annat sätl all lösatvisten. 6§ När egendom förvaltas enligt särskild författning, övertas förvaltningen avdel pastorat som efter indelningsändringen skall svara för de angelägenhetersom egendomen är avsedd för. Andeli präsllönefondsfastighet eller prästlönejordsfond överläs av del pastorat frånvars lönetillgångar andelen härrör. Dennaparagraf innehåller i första stycket bestämmmdser om hur förvaltningen av dens. k specialreglerade kyrkliga egendomen, t. ex. prästgårdar och löneboslällen,skall fördelas vid en ändring i pastoralsindelningen. Därvid skall som allmänregel gälla alt förvaltningen skall övertas av del pastorat som efterindelningsändringen skall svara för de angelägenheter som egendomen är avseddför. I normala fall bör den specialreglerade fasta egendomen med därtillhörande inventarier komma under det pastorals förvaltning, dit den församlingförs, där den fasla egendomen är belägen. Iparagrafens andra stycke ges en särskild regel för övertagandet av andelar i präsllönefondsfastighet eller prästlönejordsfond. 7.§ Betalningsansvaretför en skuld som hänför sig till en prästgård eller Prop. 1987/88: 31 etllöneboställe, övertas av den som har övertagit förvaltningen av fastigheten. Bestämmelsenåterger en princip som tillämpas av regeringen vid beslut omindelningsändringar. 8 §Ansvaret för en förbindelse får överföras från ell pastoral till elt annal även om fordringsägaren inte har lämnat sitt medgivande till det. Enligtdenna paragraf, som överensstämmmer med 2 kap. 13 § och alltså motsvarar 1 kap.6 § sista stycket indelningslagen, fär ell pastorals förbindelse överförastill ell annat oberoende av fordringsägarens samtycke. Härigenom blir en sädanöverföring civilrättsligt gällande gentemot fordringsägaren. Det förstnämndapastoratet blir således befriat från ansvaret för en sådan förbindelse.Uppgiften att underrätta borgenären om atl elt gäldenärsbyte har skett fårankomma på respektive pastorat. 9 §Om fördelningen av tillgångar och förbindelser inle kan följa grunden för regleringen, skall uQämning ske i pengar. Stiftsstyrelsen får bestämma att uQämningsbdoppet skall betalas på en gång eller fördelas på två eller fiera år. Idenna paragraf, som i sak överensstämmer med 2 kap. 15 § och alltså har sinnärmaste motsvarighet i 1 kap. 7 § indelningslagen, föreskrivs all uQämningskall ske med pengar om eU pastoral vid fördelningen tillagts större del avtillgångarna eller förbindelserna än som följer av grunden för regleringen. Vadsom i olika fall är grunden för regleringen framgår av 5 §. 10 §När pastorat läggs samman övergår deras tillgångar och ansvarighe ten för deras förbindelser till del pastorat som bildas. Dennaparagraföverensstämmermed2kap.16 § och har alltså sin motsvarighet i 1 kap 9 § indelningslagen. Vidsammanläggning av pastorat övergår enligl paragrafen pastoralens samtligatillgångar till del pastorat som bildas genom sammanläggningen. Bestämmelsengäller pastoratens egendom. Hur del kommer att förhålla sig med förvaltningenav övrig egendom beror på vad slags samfällighel det nya pastoratet skallutgöra. 11 §I samband med eU beslul om ändring i pasloralsindelningen skall stiftsstyrelsen fastställa den prästerliga i varje nybil dat pastorat. Enändring i pasloralsindelningen påverkar i de allra flesta fall den prästerligaQänsleorganisationen i berörda pastoral. Sfiflsstyrdsen mäste därför laställning lill vilka präslQänsler - utöver kyrkoherdcQänsten - som skall finnasi nybildade pastorat. I samband därmed får behandlas bl.a. frågor om indragningav Qänster och förflyttning av Qänsldnnehavare. Sädana beslut faUas enligt reglernai den nya prästanslällningslagen. 12 § Stiftsstyrelsenfår i beslutet om indelningsändring meddela de ytter- Prop. 1987/88:31ligare föreskrifter som behövs för atl ändringen skall kunna genomföras. Ibeslutet fär sliflsslyrelsen också bestämma all beslutanderätten i pastoratetskall utövas av indelningsddegerade enligt lagen (1972:229) om kyrkligaindelningsddegerade lill dess att indelningsändringen träder i kraft. Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnill 3.3.5) får sliftsslyrdsenbefogenhet alt meddela de föreskrifter som behövs för ändringens genomförande.Det är här fråga om samma slags befogenhet atl reglera övriga villkor förändringen som avses i 2 kap. 1 § Qfr prop. 1978/79: 157 s. 101). Med slöd avbestämmelsen i första stycket skall stiftsstyrelsen kunna meddela föreskrifterom t. ex. donationer. Självfallet ger denna regel inle sliflsstyrelsen nägonrätl atl permutera donationer, dvs. ändra av donator givna ändamål. Påsamma säu som enligt 1 kap. 10 § lag om församlingar och kyrkligasamfälligheter gällt i fräga om beslul all bilda en kyrklig samfällighet,finns i andra stycket en regel av innebörd atl den som beslutar omindelningsändringen får bestämma atl beslutanderätten skall ulövas avindelningsddegerade lill dess all inddningsändringen träder i kraft. Närbeslut om ändring i pastoralsindelningen träder i kraft m.m. 13 §En ändring i pastoratsindelningen träder i kraft del är som bestäms i beslutet om ändringen. Om en ändrad pasloralsindelning berör en total pasloratssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet, skall beslutet dock träda i kraft året dä val i hela rikel av kyrkofullmäktige har ägl rum. Paragrafen,som ulformals efter förebild av 3 kap. 8 § första stycket indelningslagen,innehåller regler om ikraftträdande av beslut som gäller ändringar i denterritoriella pastoralsindelningen. Omen ändring i pastoratsindelningen inle får några återverkningar på en tolalpaslorals- eller flerpastoratssamfällighet kan beslutet om ändring ipastoratsindelningen träda i kraft det år som bestäms i beslutetom ändringen. Ikraftträdande av ett ändringsbeslut ett mellan-valsår kräversåledes att beslutande organ i de samfälligheter som berörs av en ändring ipasloralsindelningen varken före eller efter ändringen väljs direkl vidallmänna val. Om däremot ändringen i pastoralsindelningen bara påverkarsamfälligheter vars beslutande organ utgörs av kyrkofullmäkfige kan ändringen ipasloralsindelningen träda i kraft först året då vali hela rikel av kyrkofullmäktige har ägt rum. 14 §Elt beslul om ändrad pasloralsindelning skall meddelas senast innan det skall träda i kraft. skall genast underrättas om beslutet. Dennaparagraf har ulformals efter förebild av 3 kap. 8 § andra stycketindelningslagen. Beslut om ändrad pastoralsindelning skall meddelas senast ettår före ikraftträdandet. Skälen för en förhållandevis lång över- gängsperiodär främsl att del skall bli tillräcklig tid för berörda statliga Prop.1987/88:31 myndigheter all vidta de följdåtgärder som behövs med anledning avde aktuella besluten samt för berörda kyrkliga kommuner att genomföra sillplanerings- och budgetarbete. skall enligl andra meningen genastunderrättas om beslutet. Skälet för den bestämmelsen är att länsstyrelsernasom valmyndigheter måste få rimlig tid atl förbereda valen lill de beslutandeorganen i de nybildade kyrkliga kommunerna. Hurman överklagar beslut om ändrad pasloralsindelning 15§ Stiftsstyrelsens beslut får överklagas hos kammarkollegiet av de berördaförsamlingarna, pastoraten och flerpastoratssamfälligheterna. Kammarkollegietsbeslut får inle överklagas. Om ärendet är av principiell betydelse eller annarsav särskild vikt, fär kammarkollegiet dock med eget yltrande överlämna del lillregeringen för avgörande. Innankammarkollegiet avgör ell ärende, skall gestillfälle atl yttra sig. Bestämmelsenreglerar rätten all överklaga stiftsstyrelsens beslul i ärenden om ändring ipasloralsindelningen. Liksom i fråga om församlingsin-ddningsbeslul gällertvåinstansprincipen. All kammarkollegiet skall höra' svenska kyrkanscentralstyrelse beror pä pastoralsindelningens inomkyrkliga karaklär. Kontraktetär Qänstgöringsområde för kontraktsprosten, som biträder biskopen i uppsiktenöver stiftet. Kontraktet är av betydelse som enhet för samråd mellan prästernaoch för deras fortbildning. Pä många håll har det också blivit ensamverkansenhel för församlingarna. Enligl den nya församlingslagen blirkontrakten också valkretsar för val av stiftsfullmäktige. Främst med hänsyntill att frågan om kontraklsinddningen är av inomkyrklig karaklär, har det ikonsekvens med övervägandena i föregående kapitel ansetts lämpligl att låtasfiflsstyrdsen i stället för regeringen besluta om ändrad kontraktsindelning(se den allmänna motiveringen, avsnill 3.3.6) 1 §Ändring i kontraklsinddningen får göras om indelningen därmed blir mer ändamålsenlig. Omändringar i kontraktsindelningen beslutar stiftsstyrelsen. Ändringari kontraktsindelningen kan föranledas av ändrad pasloralsindelning elleröverväganden om kontraktets storlek som arbetsenhet. I övrigt hänvisas till vadsom anförts vid kapildrubriken. 2 §Stiftsstyrelsen skall verka för en ändamålsenlig kontraklsinddning och fär själv ta upp frägor om ändring i indelningen. En fräga om ändring fårocksä väckas genom en ansökan hos sliflsslyrel sen av en församling eller en kyrklig samfällighet som skulle beröras av ändringen. Initiativrätttillkommer enligt andra stycket varje församling, pastoral eller Prop.1987/88: 31 fierpasloratssamfällighet som skulle beröras av den ifrågasattaändringen av kontraklsinddningen. 3 § Ändring ikontraktsindelningen får inle göras utan all varje församling, kyrkligsamfällighet, kyrkoherde och kontraktsprost som berörs av ändringen gettstillfälle all yttra sig. 4 § Sliftsstyrdsens beslut fåröverklagas hos kammarkollegiet av berörda församlingar och kyrkligasamfälligheter. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas. Innankammarkollegiet avgör ett ärende, skall gestillfälle atl yttra sig. Idessa paragrafer regleras rätten atl överklaga stiftsstyrelsens beslut i frågorom ändrad kontraklsinddning och om skyldighet all inhämla yttranden i sådanafrågor. Reglerna innebär alt sliflsslyrelsen skall höra dem som har rätt aUväcka fråga om ändrad kontraklsinddning enligl 2 § andra stycket och dessutomberörda kyrkoherdar och kontraktsprostar. Berörda församlingar, pastorat ochflerpastoratssamfälligheter har räll att överklaga stiftsstyrelsens beslul.Liksom i fräga om ändrad församlings- och pasloralsindelning gäller i dessaärenden tvåinstansprincipen. Att kammarkollegiet skall höra svenska kyrkanscentralstyrelse beror pä konlraktsinddningens inomkyrkliga karaklär. Bildande av kyrkliga samfälligheter m. m. 1 §Bestämmelser om pastoratssamfälligheter och om vilka församlings angelägenheter en sädan samfällighet skall sköta saml om flerpastorats samfälligheter finns i 1 kap. 5 § andra stycket och 6 § församlingslagen (1988:000). Deolika förekommande kyrkliga samfällighelsformerna i ell pastorat eller mellanflera pastorat framgär av 1 kap. 5 § och 6 § den nya församlingslagen. Av desamfälligheter som nämns i dessa bestämmelser är det de i 6 § angivna dentotala pastoratssamfälligheten och flerpastoratssamfälligheterna - som kräversärskilda beslul för sin tillkomsl. Kompelensreglerna finns i samma lag. Idetta kapitel regleras endast hur samfälligheterna bildas, ändras och upplöses.Del har ansetts lämpligt att här inledningsvis erinra om dessa förhållanden. 2 §En total pastoratssamfällighet bildas genom samfällda beslut av för samlingarna i pastoratet. Besluten skall anmälas fill stiftsstyrelsen. När de har vunnit laga kraft skall stiftsstyrelsen fastställa samfällighetsbildningen.