prop · GB03176 · 1987-12-31 00:00:00 — studiestödslagen(1973:349), inter- studiestödslagen (1973:349), inter- nathidrag, återbetalningspliktiga stu- natbidrag, studielån och resekost- rf/ewede/och resekostnadsersättning nadsersättning enligt 6 och 7 kap. enligt 6 och 7 kap. samma lag samt samma lag samt sådant särskilt bi- sådant särskilt bidrag vilket enligt av drag vilket enligt av regeringen eller regeringen eller statlig myndighet statlig myndighet meddelade be meddelade bestämmelser utgår fill stämmelser utgår fill deltagare i ar- deltagare i arbetsmarknadsutbild- betsmarknadsutbildning samt med ning samt med dem i fråga om sådant dem i fråga om sådant bidrag likställ bidrag likställda, och äger i följd da, och äger i följd härav den härav den bidragsberättigade icke bidragsberättigade icke göra avdrag göra avdrag för kostnader som av- för kostnader som avsetts skola be setts skola bestridas med bidrag av stridas med bidrag av förevarande förevarande slag; slag; allmäntbarnbidrag och förlängt barnbidrag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt; kontantunderstöd,som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättningenligt 9 kap. handikappersättning enligt 9 kap. 2och 3 §§ lagen om allmän försäk- 2 och 3 §§ lagen om allmän försäk ring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 ring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som kap. 4och 4.a §§ samma lag som utgör ersättning för merkostnader utgör ersättning för merkostnader samt hemsjukvårdsbidrag, som ut- samt hemsjukvårdsbidrag och hem- går av kommunala eller landstings- vårdsbidrag, som utgår av kommu- kommunala medel till den vårdbe- nala eller landsfingskommunala me- hövande; del till den vårdbehövande; kommunaltbostadstillägg enhgt lagen (1962:392) om hustrufillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidragsom avses i förordningen (1987:818) om bostadsbidrag till barnfamiljer ellerförordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn; ersättning som fastställtsav allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som - utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstoleller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättning för tidsspillan; 12 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:176 sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit frånpersonalsfiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vidförsta tillfälle dylika medel finnas i sfiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkterav försäljning av vilt växande bär och svampar som den skattskyldige självplockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger 5 000kronor, såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelse som den skattskyldigedriver eller utgör lön eller liknande förmån; räntaenligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § 1 och 2 mom., 69a § tredje stycket eller 75 a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3mom. lagen (1958:295)om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen(1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter, 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare eller 32 och 34 §§ tullagen (1987:1065); räntasom enligt bestämmelserna i 37 § 8 mom. c) och d) taxeringslagen (1956:623)inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige underett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till . Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår fill lantbrukare, skogsbrukare,yrkesfiskare, renskötare m.fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 avanvisningarna fill 21 § och i punkt 11 av anvisningarna till 28 §. (Sevidare anvisningarna.) 12.Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skatteplikfig intäkt av tjänst omsjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig ellerfillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000 kronoreller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grundav försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningoch vårdbidrag Föräldrapenningförmåner och enligtlagen om allmän försäkring vårdbidrag enligt lagen om allmän utgörskatteplikfig intäkt av tjänst, försäkring samt ersättning enligt la-dock ejsådan del av vårdbidrag som gen (1988:000) om ersättning och utgör ersättningför merkostnader. ledighet för närståendevård utgör skattepliktigintäkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning förmerkostnader. Korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättningvid grundutbildning för vuxna (grundvux), vid vuxenutbildning för psykisktutvecklings- " Med nuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:113föreslagna lydelsen. Nuvararidelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:176 störda(särvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenningfrån erkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknads stöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd som lämnas till arbetslös som startar egen rörelse, ersättning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete i . i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare samt stöd enligt 6 § förordningen' (1983:1079) omstatsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m.m. räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenningvid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Detsammagäller dagpenning och sfimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller avstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda. Dennalag träder i kraft, i fråga om 19 §den , och i övrigt den 1 juli1989 samt fillämpas första gången vid taxering. 5 Förslag till ' Prop. Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 § semesteriågeri (1977:480)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse - Föreslagen lydelse 17 §' Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, närfråga är om 1. ledighet pågrund av sjukdom, i den mån frånvaron under intjänande-året icke överstiger 180dagar eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2. ledighet enligtlagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. dels under tidför vilken havandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) omallmän försäkring, dels under fid för vilken förälrapen-ning utges i anledningav barns födelse eller adopfion enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den månfrånvaron för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger120 dagar eller, för ensamstående förälder, , dels under tid för vilkenfillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag, 3. ledighet pågrund av risk för överförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad tillersättning enligt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, i den månfrånvaron under intjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet förutbildning, som ej enligt annan lag medför rätt fill semesterlön, omarbetstagaren erhåller kortfidsstudiestöd eller vuxenstudiebidrag enligtstudiestödslagen (1973:349) eller om utbildningen fill väsenfiig del avserfackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, i den månfrånvaron under intjänandeåret icke översfiger , 5. ledighet pågrund av sådan i 27 § värnpliktslagen (1941:967) eller med stöd däravföreskriven tjänstgöring om , som ej är beredskapsövning och ejheller direkt ansluter sig till grundutbildning, eller ledighet på grund avmotsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaron under intjänandeåret ickeöverstiger , 6. ledighet pågrund av att arbets- 6. ledighet på grund av att arbetstagarenefter det kalenderår då han tagaren efter det kalenderår då han fyllt tjugotvåår fullgör tjänstgöring i fyllt fullgör tjänstgöring icivilförsvaret än då civilförsvaret än dåcivilförsvarsberedskap råder eller civilförsvarsberedskap råder ellerberedskapsövning får anordnas vid beredskapsövning får anordnas vidförsvarsmakten, i den mån frånva- försvarsmakten, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke över- ron under intjänandeåret icke översstiger ,eller tiger , 7. ledighetenligt lagen (1986:163) 7.ledighet enligt lagen (1986:163) om rätt till ledighet för grundläggan- om rätttill ledighet för grundläggande svenskundervisning för invand- desvenskundervisning förinvandra-rare. 8. ledighet enligt lagen (1988:000) om ersättning ochledighet för närståendevård. Vid tillämpning av första stycket 1 skallfrånvaron av frånvaroperiod ej i något fall arisesbero på arbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1varit oavbrutet ' Senaste lydelse 1987:293. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88:176 frånvarandefrån arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag avfråvaroperiod icke rätt fill semesterlöii. Ifrånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar dåarbetstagaren icke skulle ha utfört arbete. Dennalag träder i kraft . Lagomändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 31 §, 4 kap. 44 § och 7kap. 17 a § studiestödslagen (1973:349)' skall ha följande lydelse Prop: 1987/88:176 Studerande har rätt att behålla studiehjälp vid ledighet för tillfällig vård av barn och vid ledighet för närståendevård enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 3 kap. 31 § Studerande har rätt att behålla studiehjälpvid ledighet för tillfällig vård av barn enligt de närmare föreskrifter sommeddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Studerande har rätt att behålla studiemedel vid ledighet för fillfällig vård av barn och vid ledighet för närståendevård enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 4 kap44 § Studerande har rätt att behålla studiemedel vid ledighet för tillfälligvård av barn enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. 7 kap. 17 a f Studerande har rätt att behålla vuxenstudiebidrag och studielån vid 1. ledighet för tillfällig vård av barn i samma omfattning som enligt 4 kap. 10-12 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt till föräldrapenning. ,2.ledighet för fullgörande av uppdrag i elevorganisation under sammanlagt under ett kalenderår och 3.kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt. 2. ledighet förfullgörande av uppdrag i elevorganisation under sammanlagt högst tio dagarunder ett kalenderår, 3. kortvarigledighet för enskild angelägenhet av vikt och 4. ledighetför närståendevård i samma omfattning som enligt lagen (1988:000) om ersättningoch ledighet för närstående vård gäller för rätt till förmånerna. Dennalag träder i kraft . ' Lagenomtryckt 1987:303. Mednuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:116 föreslagna lydelsen. 2 1987/88.1 saml. Rättelse: S. 17 rad 34 höger spalt Tillkommer: för enskildangelägenhet S. 24 rad 2 nedifrån Står: 119 000 Rättat till: ca 73 000 Står: i stor sett dubbeltså ----- PättQt till- iinafär liWn Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § och 15 kap. 2 §utsökningsbalken skall ha följande lydelse. 7 kap. 1§' Bestämmelserna i detta kapitel gäller i frågaom utmätning av 1. arbetstagares lön,vare sig den utgår som fidlön, ackordslön, provision eller annan gottgörelse, 2. annanersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig meden arbetstagares, 3. belopp somutgår som pension eller livränta, 4. sjukpenning,föräldrapenning- 4. sjukpenning,föräldrapenning-förmåner och annan ersättning som förmåner, ersättning enligt lagen utgår på grund av sjukdom, smitta, olycksfall, utbildning, arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring som ersätts med samma eller liknande förmåner som värnpliktstjänstgöring, allt i den mån ersättningen inte avser att kompensera för särskilt angivna kostnader eller skall återbetalas. (1988:000) om ersättning och ledighet för närståendevårdoch annan ersättning som utgår på grund av sjukdom, smitta, olycksfall, utbildning,arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring som ersätts, medsamma eller liknande förmåner som värnpliktstjänstgöring, allt i den månersättningen inte avser att kompensera för särskilt angivna kostnader ellerskall återbetalas. Bestämmelserna i detta kapitel är ej tillämpliga närgäldenären är dödsbo ellerannan juridisk person. För vissa fall när skälig lön ej utgår för gäldenärensarbete gäller enligt 18 § 15 kap. ' 2f Genominförsel får tagas i anspråk 1. arbetstagares lön, vare sig denutgår som tidlön, ackordslön, provision eller annan gottgörelse, 2. annanersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig meden arbetstagares, 3. periodisktvederlag för utnyttjande av patent, rätt till litterärt eller konstnärligt verkeller annan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse, 4. belopp somutgår som pension eller livränta, 5. sjukpenning, föräldrapenning- 5. sjukpenning, föräldrapenningförmåneroch annan ersättning som förmåner, ersättning enligt lagen utgår på grund avsjukdom, smitta (1988:000) om ersättning och ledig- ' Senastelydelse 1988:140. - Senaste lydelse 1988:140. olycksfall,utbildning, arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring somersätts med samma eller liknande förmåner som värnpliktstjänstgöring, allt iden mån ersättningen inte avser att kompensera för särskilt angivna kostnadereller skall återbetalas. Förvissa fall när skälig lön ej utgår särskilda bestämmelser. hetför närståendevård och annan ersättning som utgår på grund av sjukdom, smitta,olycksfall, utbildning, arbetslöshet, värnpliktstjänstgöring eller annantjänstgöring som ersätts med samma eller liknande förmåner somvärnpliktstjänstgöring, allt i den mån ersättningen inte avser att kompenseraför särskilt angivna kostnader eller skall återbetalas, för gäldenärens arbetegäller enligt 19 § Denna lag träder i kraftdén . 8 Förslagtill Prop. Lag omändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs att det i socialtjänstlagen (1980:620) skall införas en ny paragraf,20 a §, av följande lydelse. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse - Kommunen skall planera sina insatser för äldre. I planeringen skallkommunen samverka med landstingskommunen samt andra samhällsorgan ochorganisationer. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsråden , ordförande, , , , R. ,, , , , G. , , Propositionom äldreomsorgen inför 90-talet Efterbemyndigande av regeringen tillkallades en utredning för att behandlafrågor om övergripande prioritering och samordning av samhällets insatser föräldre (Dir. 1980:93). Utredningen antog namnet äldreberedningen.Äldreberedningen har under sitt arbete yttrat sig över forskningsansökningar,anordnat seminarier och lämnat flera rapporter, bl.a. (Ds S 1982:11) Bara någotäldre, rapporten och äldreomsorgen samt rapporten vet självabäst, som gjordes i samarbete med demokratiberedningen. Äldreberedningen haräven lämnat betänkandena (SOU 1985:3) Leva som äldre samt (SOU 1985:31) Dagensäldre. Beredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1987:21)Äldreomsorg i utveckling (när slulbetänkandet avlämnades ingick i beredningensom ledamöter statssekreteraren , ordförande,försåkringstjänstemannen , kommunalrådet ,riksdagsledamöterna samt f.d.riksdagsledamöterna ). Slutbetänkandet handlarom äldre människors levnadsförhållanden och om hur service och vård till äldrebör utvecklas. Äldreberedningensslutbetänkande samt beredningens betänkanden och rapporter i övrigt utgör dethuvudsakliga underlaget för det jag i det följande anför. Till detta kommernedan nämnda betänkanden. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen försocialdepartementet en grupp sakkunniga för att utreda vissa frågor beträffandesjukvård i livets slutskede. De sakkunniga avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1979:59) I livets slutskede. Betänkandet innehöll bl.a.ett förslag till lag om ersättning åt anhörig för vård av sjuka i hvetsslutskede. Genombeslut (Dir. 1979:130) tillsattes efter bemyndigande av regeringen enkommitté för att göra en översyn av olika frågor som gäller vård av anhöriga ihemmet m.m. (anhörigvårdskommittén). Kommittén avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1983:64) Ledighet för anhörigvård. Slutbetänkandet innehöllförslag till lagstiftning om rätt fill ledighet för vård avanhörig. Dessutom lämnades förslag till förbättring av Prop. 1987/88:176stödet till anhörigvårdare. Tillprotokollet i detta ärende bör som bilaga 1 fogas anhörigvårdskommit-ténssammanfattning av sitt slutbetänkande och som bilaga 2 äldreberedningenssammanfattning av sitt slutbetänkande. och äldreberedningens slutbetärikande har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3 resp.bilaga 4. Jagtar i det följande upp flertalet av de frågor om äldreomsorgen som behandlats iäldreberedningens och anhörigvårdskommitténs betänkanden. 1 vissadelar, som närmare anges i det följande, föreslår jag ytterligare beredningsarbete i en särskild delegation. Ifrågor som gäller hälso- och sjukvårds- samt socialförsäkringsområdet har jagsamrått med chefen för . Jagvill inledningsvis kortfattat redovisa mina allmänna utgångspunkter ochgrundläggande synsätt för de bedömningar och förslag som läggs fram i detföljande. ISverige finns ca 1,5 milj. människor som är och däröver,vilket motsvarar av befolkningen. Det är således en stor gruppmänniskor, för vilka - liksom för befolkningen i övrigt - skillnaderna i frågaom t.ex. hälsa, ekonomi, levnadssätt och intressen självklart är betydande. Detstora flertalet äldre lever också ett liv som i de flesta avseenden inteskiljer sig från yngre människors. Äldremänniskors ekonomi har förbättrats avsevärt . Orsakentill detta är framför allt att den allmänna tilläggspensioneririg-en (ATP) ochandra tjänstepensionssystem successivt har fått större genomslagskraft. Frånår 1988 har en kraftig förbättring av de kommunala bostadstilläggen genomförtsoch genomförs en extra höjning av basbeloppet. Sammantaget innebärdessa åtgärder en ytterligare förbättring av äldre människors ekonomiskavillkor. Andelenäldre, dvs. de som är och däröver, beräknas inte öka under återstoden av1900-talet. Antalet personer i åldrarna och däröver väntas emellertid,enligt prognoser, öka med ca 90 000 fram till år2000. Välfärdspolitikenhar haft stora positiva effekter på äldre människors hälsa. De flesta äldreförblir friska och behåller sin fysiska och psykiska förmåga högt upp i årenoch behöver inte samhällets stöd för sin dagliga livsföring. Det jag i detföljande avser att ta upp är samhällets insatser vad gäller service och vårdför äldre som behöver samhällets stöd för att kunna leva ett gott och oberoendeliv. Flertalet av dessa insatser har självfallet också en avgörande betydelseför yngre människor med handikapp. Valfrihet,trygghet och integritet ' Prop. Det är positivt inte bara för den enskilde utan också församhället att allt fler kan uppnå hög ålder. Samhället tillförs erfarenheter,resurser och inte minst möjligheter fill samhörighet och gemenskap mellan oUkagenerationer. Vi måste därför, både för de enskilda människornas och församhällets skull, sörja för att alla äldre får möjlighet att under återstodenav sitt liv leva värdigt och vara delaktiga i samhällslivet. Många kommer när de blir äldre att behöva hjälp på grundav. de funkfionsnedsättningar och sjukdomar som ofta följer med hög ålder. Denna utveckling kommer att kräva ökade insatser inom enrad olika samhällsektorer. Det är en självklar princip att samhället har attansvara för att äldre människor får den service och vård de behöver. Betydandeinsatser inom äldreomsorgen utförs dock av närstående till äldre människor.Samhället måste ge sitt stöd till närstående, som vill göra en direktservice-eller vårdinsats. Också andra initiativ som kan komplettera samhälletsservice och vård bör uppmuntras. Jag tänker här särskilt på olika typer aväldrekooperafiv och föreningsdrivna verksamheter. Jag vill dock betona att detbör ankomma på samhället att både ansvara för och till största delen ävenutföra vårdinsatserna. Målen för samhällets service och vård till äldre har lagtsfast i ohka sammanhang. Jag avser framför allt.det som sagts i samband medinförandet av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och sociahjänstlagen(1980:620) samt i den av antagna propositionen (1984/85:142) omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka.Jag anser att det som där angetts som riktlinjer och principer för samhälletsinsatser fortfarande äger giltighet. De mål och rikfiinjer för äldreomsorgen,som äldreberedningen föreslagit, stämmer också väl överens med min bedömning. Det finns tre grundläggande principer för samhälletsservice och vård fill äldre som jag här särskilt vill lyfta fram och som jagåterkommer till i det följande. Den första principen gäller människors rätt att självabestämma och att få behålla sin integritet och identitet. Detta innebär att enmänniska som uppnått hög ålder inte i första hand är gammal utan en individ medett unikt Hv bakom sig, med sin egen uppfattning om och en självklar rätt attbesluta om hur hon vill leva sitt fortsatta liv. Detta måste respekteras och vara vägledande både vid planeringav resurser och i det dagliga service- och vårdarbetet. Det är också ett mycketstarkt skäl fill att samhällets service och vård måste fortsätta att utvecklasså att det är möjligt för människor,att i högre utsträckning kunna välja att bokvar i sitt eget hem och i sin egen miljö. Den andra principen är att människor måste gesförutsättning att få känna sig trygga. Trygghet är i hög grad en subjekfiv upplevelse. Det är den enskilde som själv kan avgöra under vilka förhållanden hon känner sig trygg. För många är därvid närheten till anhöriga och grannar eller till personal dygnet runt av avgörande betydelse. Det är angeläget att kommuner och landsting sårskilt beaktar detta vid utformningen av sina insatser för äldre. Vidare är konfinuiteten ikontakten mellan personalen och den vårdade Prop. 1987/88:176 mycketviktig. Dentredje principen som jag vill lyfta fram är valfriheten. Människor skall intenär de blir gamla behöva vidkännas begränsningar i möjligheterna att utformasitt eget liv, att välja bostad och att kunna delta aktivt i samhällslivet.Människor måste också kunna påverka innehållet i och utformningen av samhälletsservice och vård. Kommuneroch landsting bör sträva efter att kunna erbjuda ett så varierat utbud avservice och vård som möj ligt. Insatser måste göras för att människor i ökadutsträckning skall kunna välja att bo kvar hemma även när de behöver omfattandevård. Jag tänker särskilt på den sociala , färdtjänsten ochsjukvården i hemmet samt på en fortsatt förbättring av den fysiskatillgängligheten i boendet och närmiljön. För den som vill flytta fill någonsärskild boende- eller vårdform för äldre bör det finnas ett varierat utbud,även för dem som ställer höga krav på trygghet och närhet till andra.