prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Effektivare katalysatorer för NOx-reduktion är prövadeoch bör utvärderas i konfinuerlig drift. En generell bränslereducerande åtgärd,som särskilt kan minska bränslekostnaden i flottförsöken med bussar, ärutprovning av tryckackumulator-system. En del av dessa åtgärder skulle kunnatestas med befintliga fordon inom . Av avgörande betydelse för enstorskalig introduktion av motoralkoholer på kommersiell bas är att motorerutvecklas för drift på t. ex. ren etanol utan tillsatser ellertväbränslesystem. Det är nödvändigt att testa under svenska förhållanden deinternationella alternativ som finns i fråga om tändsfifts- eller glödstiftsassisterandedieselmotorer. Utvärdering och vidareutveckling av tändsfifts- ellerglödstiftsassisterade motorer skulle enligt SSEU:s mening vara ett utmärktprojekt att drivas inom lEA. CPF framför liknande synpunkter som stiftelsen. Statensmaskinprovningar delar MAK:s uppfattning, att gengas enbart är ettberedskapsbränsle, som saknar möjlighet att under fredstid konkurrera med LPG,vätgas och flytande bränslen. Statens maskinprovningar anser dock att MAK äralltför negativ mot växtoljor som drivmedelsalternativ. Enligtmaskinprovningarnas försök och provningar finns det inte nägot inhemsktflytande bränsle som är sä lätt att använda som utspädningsmedel fördieselbrännolja som växtolja. Det behövs varken motormodifiering ellertillsats av tändförbättrare. Maskinprovningarna framhåller vidare betydelsen avatt intensifiera arbetet med att utveckla mer miljövänliga tändförbättrare. Miljökonsekvenserna av en användning av motoralkoholer som bränsle idieselmotorer kommenteras närmare av transportrådet, statens naturvårdsverkoch kemikalieinspektionen. skulle en övergång från dieselbrännolja till motoralkoholer förviss busstrafik och dagligvarudistribution medföra att utsläppen av partikel-och kväveoxidemissioner skulle minska. Detta gäller särskilt ombränsletillförsel och förbränning kan ske sä att tändförbättran-de fillsatser ibränslet inte behöver utnyttjas. Kemikalieinspektionenanser att en försöksverksamhet med renalko- holdrift av i första hand tyngre lastbilar, bussar och traktorer är viktig, 93 eftersom tunga fordonbidrar med en väsentlig del av luftföroreningarna i Prop. Inspektionenvill särskilt betona att ett miljöanalysprogram bör Bilaga 4.9 kopplas till en sådanförsöksverksamhet. Vidare är det viktigt att ta tillvara de erfarenheter som finnsi länder där motoralkoholer används i stor skala, t, ex. erfarenheter frånUSA med låginblandning och från med Enligtstatens naturvårdsverk har de alternativa värmemotorerna potential till lägreemissioner, större bränsletolerans och bättre energianvändning jämfört med dekolvmotorbaserade drivsystem som används . För att få vägledning huruvidade alternativa värmemotorernas potentiella prestanda praktiskt kan realiserasbehövs ökad FoU på detta område. anser att den internationellaerfarenheten hos myndigheter och biltillverkare i , och Japani första hand bör tas tillvara och utvärderas från miljösynpunkt innanytterligare fordonsförsök i sätts igång. Vissa fordonsförsök i Sverigekan sedan genomföras som kompletterande delar i internafionellt överenskomna,långtids-planerade, flottförsöksprogram med klart uttalad miljömälsättning. Närdet gäller flottförsök anser att omfattande förberedelser ochresurser krävs för att ett sådant föreslaget försök skall kunna resultera i enmiljökonsekvensbeskrivning som kan ligga till underlag för vidare politiskabeslut om en eventuell satsning på (ren)alkoholdrift. Under alla förhållandenbedöms det föreslagna antalet bussar, 20 st, för litet för ett sådant projekt.Resultaten av väl planerade och genomförda avgasmätningar kan emellertid liggafill grund för beräkningar av miljökonsekvenserna. TFBanser inte att flottförsök med etanoldrivna bussar kan ge sä mycket ny kunskapvarför det är bättre att fortsätta tekniskt utvecklingsarbete ochdemonstrationsförsök i mindre skala. Flottförsök kan vara befogade omförutsättningarna för etanoldrift ändras framöver. Det bör finnas resultat somvisar att alkoholdrift ger rena(re) avgaser jämfört med andra alternativadrivmedel och att alkoholbränslet står sig kostnadsmässigt jämfört med de andraalternativen. Om staten av beredskapsskäl vill ha avsättning för etanol ifredstid bör finansieringsfrågan noga övervägas. Trafikföretagen bör helstinte drabbas av nåigra merkostnader jämfört med diesel-drift. TFB har godakontakter med kollektivtrafikföretag runtom i och bör därför kunnadeltaga på något vis, till exempel genom att bidra till vissa kostnader förutvärdering av prov i trafik, MAKkonstaterar att för skattepliktiga fordon utgär olika kilometerskatt för olika typer av fordon. För bussar är kilometerskattesatserna låga, vilket innebär att beskattningen pii körd vägsträcka kan bli lägre för en dieseldriven kilometerskattepUktig buss än för en etanolbuss. Enligt kom mitténs uppfattning är denna omsfiindighet otillfredsställande och rimmar dåligt med gällande riktlinjer för energipolitiken. Kommittén föreslär där för att den angivna effekten av skattebestämmelserna undanröjs. Detta bör ske genom att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i vaije särskilt fall medger skatterestitution, helt eller delvis, vid drift av tunga fordon med motoralkoholer. Förskiget kommenteras av RSV, statskonto ret och SSEU. RSVerinrar om att fordonsskatten är lägre för bussar som drivs med Prop.1987/88:85 enbart etanol, och således inte är kilometerskattepliktiga, än fördieseldriv- Bilaga 4.9 na bussar. I det kalkylexempel för en tätortsbuss somkommittén använt konstateras att skatten är ca högre per mil för enetanoldriven buss än för en dieseldriven. För den dieseldrivna bussen iexemplet är fordonsskatten ca . Fordonsskatten för enetanoldriven buss överstiger aldrig . Enligt betänkandet ärmedelkörsträckan för en tätortsbuss . Sammantaget är såledesvägtrafikskatten för den etanoldrivna bussen i exemplet lägre än förmotsvarande dieseldrivna buss. Enligt RSV:s uppfattning måste vid enkostnadsjämförelse hänsyn tas till skillnaden i fordonsskatt, Nägot behov avatt införa ett restitutionsförfarande föreligger därför enligt RSV:s meninginte. Statskontorethar i olika sammanhang föreslagit att kilometerskatten slopas och ersätts av enmotsvarande höjning av brännoljeskatten. Förslaget innebär, förutom att statenskulle kunna göra administrativa besparingar på i storleksordningen 65 milj,kr, , att incitamenten för satsningar på energibesparande och miljövänligteknik skulle öka. Omstörre flottförsök genomförs med etanol- eller ETME-bränsle i tungadieselfordon kommer enligt SSEU nuvarande skattesystem att leda till enbesvärande byråkratisk rutin med dispenser och omräkningar. SSEU föreslär attbeskattningen för alkoholer som används som permanent bränsle i motorer somarbetar enligt dieselcykeln förändras på följande sätt: Kilometerskattutgär pä enhetligt sätt oavsett bränsletyp. För dieselolja utgär för närvarandeen energiskatt på . per m'. För motoralkoholer bör energiskatt utgå iproportion till bränslets energiinnehåll. Energiinnehållet i dieselolja är10,0 MWh per m' och r exempelvis etanol, E95, 5,7 MWh per m. Den proporfionellaenergiskatten för E95 skulle därmed bli . per m'. Någon skatt motsvarandeden särskilda skatten för oljeprodukter och kol, , per m'för dieselolja, skulle inte utgå för motoralkoholer. Entotal skattebefrielse för inhemskt producerade motoralkoholer skulle enligtstiftelsen under ett utvecklingsskede i väsentlig grad underlätta enkommersiell introduktion. Uppdrag att utarbeta program för energirelaterad forskningoch utveckling inom transportsektorn Regeringenuppdrar ät transportforskningsberedningen att samordnat med introduktionsplanenför alternativa drivmedel utarbeta ett program för energirelaterad forskningoch utveckUng inom transportsektorn. Arbetet bör bedrivas i enUghet med deriktlinjer som lagts fast och de resurser som anvisats i beslut omenergiforskning för budgetåren 1987/88-1989/90 (prop. 1986/87:80 (bil, 12), NU33, rskr. 292) och ske samordnat med motsvarande arbete inom styrelsen förteknisk utveckling och statens energiverk. Vid genomförandet av uppdraget skallbeaktas vad som anförs i bifogade promemoria som har upprättats inom miljö- ochenergidepartementet. Transportforskningsberedningen skall vidutredningsarbetets genomförande löpande samråda med statens råd förbyggnadsforskning, styrelsen för teknisk utveckling, ochstatens energiverk. Vidare skall samråd ske rned transporträdet och övrigaberörda myndigheter, organisationer m. m. MILJÖ-OCH PM Bilaga till Uppdrag till transportforskningsberedningen att utarbetaprogram för energirelaterad forskning med anknytning till transportsektorn Riksdagenbeslutade om en plan för introduktion av alternativa drivmedel (prop,1982/83:100 bil, 14, NU 33, rskr. 280), Enligt planen är målet för de statligainsatserna att ge ett närmare underlag för ett beslut islutet av om introduktion av ett rent alkoholbränsle som drivmedel istörte skala. Det ankommer på statens energiverk att leda genomförandet avintroduktionsplanen. har i rapporten (3283) Lastbilar, bussar och renare luft päregeringens uppdrag utrett de framtida utsläppskraven för tyngre fordon. Verketkonstaterar härvid att effektivisering och planering av transportsektorn börutnyttjas för minskning av utsläppen av luftföroreningar. (MAK; I 1985:02) redovisade i betänkandet (SOU 1986:51) Alkoholer som motorbränsle de samhälleliga förutsättning arna för introduktion av alternativa drivmedel. MAKkonstaterade i sitt betänkande att målet att begränsa oljeanvänd- Prop,1987/88:85 ningen inom transportsektorn även kan nås genomeffektivitetshöjande Bilaga 4.9 åtgärder i fordonen och i trafiksystemet.Strukturförändringar inom transportområdet kan också bidra till en minskadoljeanvändning. En utgångspunkt vid utformningen av det framtidatransportsystemet bör enligt MAK vara att det med beaktande av energi-,trafik-, säkerhets-och beredskapspolitiska hänsynstaganden skall fungera påmest kostnadseffektiva sätt, MAK föreslär ingen förändring beträffandeansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Detta innebär att statens energiverkbör ha ett övergripande ansvar för introduktionsplanen för alternativadrivmedel samt bör svara för fortsatt FoU i syfte att utveckla ettkonkurrenskraftigt alternativt drivmedel. STU bör även fortsättningsvis haansvaret för FoU rörande motorer och drivsystem, TFB bör ansvara förenergirelaterad transportsystemforskning, MAK förutsätter att insatserna för att utveckla motorer,alternativa drivmedel m. m. finansieras via energiforskningsprogrammet.Regeringen antas senare komma att ta ställning till förutsättningarna för uppförandeav en fullskaleanläggning för produktion av etanol ur jordbruksprodukter. MAK:s betänkande har varit föremål för remissbehandling.Förslagen i de delar som berör detta uppdrag har lämnats utan erinran avremissinstanserna. Regeringen har i proposition 1986/87:80 bil, 12 omforskning lämnat förslag fill fortsatta insatser rörande bl. a. energirelateradFoU inom transportområdet under budgetåren 1987/88-1989/90. I propositionenframhöll chefen för miljö- och att en mer samlad syn påtransportsektorns energi- och miljökonsekvenser bör utvecklas som bör varalångsiktigt inriktat. Målet bör vara att bl. a. skapa ett mer energieffektivtoch miljövänligt transportsystem. Efter samråd med cheferna för kommunikations- ochindustridepartementet framhöll föredraganden att hon senare avsåg återkommamed förslag om fortsatt inriktning av den energirelaterade forskningen inomtransportsektorn. När det gäller området energirelateradtransportsystemforskning föreslogs att insatserna bör integreras i TFB:sallmänna program för transportforskning. Enligt propositionen bör denforskning som rör energiförsörjningen av tätorternas transporter prioriterasliksom forskning som kan påverka säväl energiåtgång som emissioner. Regeringenföreslog att 11 milj. kr skulle anvisas för energirelateradtransportsystemforskning . har inte anfört någraerinringar mot regeringens förslag i denna del (NU 33, rskr, 292), 7 1987/88. Bilaea 4 9 De överväganden och förslag som redovisats i den forskningspolitiska ° propositionen utgör en grund för fortsatta insatserrörande energirelaterad FoU inom transportsektorn, Ansvaiiga myndigheter bör motdenna bakgrund i samverkan koordinera insatserna för att möjliggöra ettminskat oljeberoende och en minskad miljöbelastning inom transportsektorn. Uppdragmed denna inriktning och syfte har tidigare lämnats till STU och statensenergiverk. TFB bör därför nu ges i uppdrag att med utgångspunkt i deriktlinjer som lagts fast i beslut om energiforskning för nästatreårsperiod utarbeta ett program för fortsatt FoU rörande energirelateradtransportsystemforskning, I uppdraget bör ingå att komma med förslag fillfortsatt FoU rörande strukturpåverkande insatser inom transportsektorn som kanleda till minskat oljeberoende och minskade föroreningar. Riktlinjer för uppdragets genomförande Det bör ankomma pä TFB att utarbeta ett program för hurden energirelaterade transportforskningen bör bediMvas . Målet förarbetet bör vara att både oljeberoendet inom och emmissionerna i form av bulleroch luftföroreningar från transportsektorn skall kunna minskas. Arbetet börbedrivas integrerat i TFB:s allmänna program för transportforskning. Vidutformningen av progrmmet bör TFB särskilt pröva möjligheterna att stödjakunskapsuppbyggnaden inom berörda myndigheter, universitet och högskolor.Följande riktlinjer bör gälla för detta uppdrag. TFB bör belysa vilka förändringar av strukturell karaktärsom kan aktualiseras för att skapa ett mer energieffektivt transportsystem medsä små miljöeffekter som möjligt. Det gäller exempelvis studier inom transportsektornrörande hur lokalisering av bostäder och arbetsplatser m, m, kan påverkaenergiförbrukningen samt hur man genom exempelvis fysisk planering kan skapaförutsättningar för ett mer energisnålt samhälle, TFB bör vidare i samverkan med statens energiverk övervägametoder för att hantera transportfrägorna i den kommunala planeringen. Det ärväsentligt att även beredskapsfrågorna uppmärksammas i detta sammanhang, TFB bör kartlägga och redovisa olika styrmedel inomtransportsektorn för att minska energiförbrukningen och miljöbelastningen ochderas konsekvenser. Det gäller exempelvis skatter, avgifter, information m, m. Redovisning m. m. TFB bör redovisa läget beträffandearbetet med uppdraget till regeringen. En samordning bör härvid ske medmotsvarande redovisningar av STU och statens energiverk. Regeringsuppdrag till Prop. STYRELSEN FÖR TEKNISK UTVECKLING ''a 4.9 Uppdrag att utarbeta program för energirelaterad forskningoch utveckling inom transportsektorn Regeringenuppdrar åt styrelsen för teknisk utveckling att fullfölja arbetet med attgenomföra introduktionsplanen för alternativa drivmedel. Arbetet bör bedrivas ienlighet med de riktlinjer som lagts fast och de resurser som anvisats iriksdagens forskningspolitiska beslut för budgetåren 1987/88 1989/90 (prop,1986/87:80, NU 33, rskr, 292). Arbetet bör samordnas med motsvarande arbeteinom statens energiverk. Vid genomförandet av uppdraget skall beaktas vad somanförs i bifogad promemoria som har upprättats inom miljö- ochenergidepartementet. Styrelsen för teknisk utveckling skall vidutredningsarbetets genomförande löpande samråda med transportforskningsberedningen,och statens energiverk. Vidare skall samråd ske medtransporträdet och övriga berörda myndigheter, företag, organisationer m, m. Uppdrag till styrelsen för teknisk utveckling att utarbetaprogram för energirelaterad forskning med anknytning till transportsektorn Riksdagenbeslutade om en plan för introduktion av alternativa drivmedel (prop,1982/83:100 bil, 14, NU 33, rskr, 280), Enligt planen är målet för de statligainsatserna att ge ett underlag för ett beslut i slutetav om introduktion av ett rent alkoholbränsle som drivmedel istörre skala. Inom ramen för planen ankommer det på styrelsen för tekniskutveckling (STU) att bedriva FoU rörande nya eller förbättrade motorer ochdrivsystem. I syfte att demonstrera användningen av alternativa drivmedel harSTU i samverkan med statens energiverk genomfört en försöksverksamhet med ettrent alkoholbränsle (MIOO) i bensinbilar. STUhar i rapporten av miljövänliga alternativa drivsystem för fordon (STU ) presenterat ett program för fortsatta energi- och miljörelaterade FoU-insatser inom transportsektorn. STU anser att stor uppmärksamhet mäste ägnas ät att följa internationell FoU, bl. a, genom deltagande i olika internationella projekt, I skrivelse till regeringen har yttrat sig över STU:s rapport, 99 hari rapporten (3282) Lastbilar, bussar och Prop. 1987/88:85 renare luft påregeringens uppdrag utrett de framtida utsläppskraven för Bilaga 4.9 tyngrefordon. Verket konstaterar härvid att det erfordras ytteriigare FoU rörandemotorer, drivsystem och alternativa drivmedel för aft minskamiljöbelastningen från transportsektorn. (MAK; I 1986:02) föreslog i betänkandet (SOU 1986:51) Alkoholer sommotorbränsle att insatserna för motor- och bränsleutveckling bör fortsätta.Parallellt bör försöksverksamhet i form av flottförsök bedrivas för att bl. a.ge underlag för bedömning av miljökonsekvenser av användning av alternativadrivmedel. EnligtMAK utgör motoralkoholerna etanol och metanol alternativ på drivmedelsomrädetsom från tekniska utgångspunkter kan bötja utnyttjas inom de närmaste åren.Vätgasdrift och eldrift befinner sig i snabb utveckling men dessa alternativär av tekniska och ekonomiska skäl alltför avlägsna för att kunna medverkatill att minska oljeberoendet. MAKframhåller vidare att oljeanvändningen inom transportsektorn ocksä kanbegränsas genom effektivitetshöjande åtgärder i fordonen och i trafiksystemet.En utgångspunkt för utformningen av det framtida transportsystemet bör varaatt det med beaktande av energi-, trafik-, miljö-, säkerhets- ochberedskapspolitiska hänsynstaganden skall fungera på mest kostnadseffektivasätt. Arbetet bör inordnas i en långsiktig strategi och inte påverkas avkortsiktiga fluktuationer på drivmedelsmarknaden. EnligtMAK bör bilfabrikanterna ta en mer aktiv del i utvecklingen av alternativa drivmedeloch motorer för alkoholdrift. Visst stöd bör vidare kunna lämnas inom ramen förenergiforskningsprogrammet. MAKföreslär vidare att försök med motoralkoholer i begränsade fordonflottorgenomförs . Hittillsvarande erfarenheter frän bör ligga lill grund för försöksverksamhet. Arbetet bör enligt MAKbedrivas i etapper med mellanliggande utvärderingar. Det är särskilt viktigtatt fä belyst miljökonsekvenserna av en ökad användning av motoralkoholer. MAKanser att kostnaderna för försöksverksamheten bör delas mellan deltagarna. Denstatliga insatsen bör ske inom ramen för energiforskningsprogrammet. Närdet gäller användningen av motoralkoholer i bensinbilar (MIOO) föresläs attviss kompletterande FoU skall bedrivas inorn ramen för energiforskningsprogrammet. Berördamyndigheter bör följa de insatser som sker internationeUt rörande alternativadrivmedel, motorer m, m. Det gäller bl, a, samarbetet inom det internationellaenergiorganet lEA. MAKförutsätter att insatserna för att utveckla motorer, alternativa drivmedel m. m. finansieras med medel frän energiforskningsprogrammet. Regeringen kommer senare att ta ställning till förutsättningarna för uppfö rande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol ur jordbrukspro dukter. MAK:s betänkande har varit föremål för remissbehandling.Förslagen i Prop. 1987/88:85 de delar som berör detta uppdrag har i huvudsaklämnats utan erinran av Bilaga 4.9 remissinstanserna. Synpunkter av mer allmänkaraktär lämnas av STU, statens energiverk, ochStiftelsen . STU och statens energiverk anser att det ärväsentligt att tillräckliga resurser kan avsättas för motorutveckling m, m, ochatt mer storskaliga flottförsök inte får tillåtas ta resurser från dettautvecklingsarbete. () anser att internationellaerfarenheter bör beaktas och utvärderas från miljösynpunkt innan ytterligarefordonsförsök initieras. Stiftelsen anser att pågående försöksverksamhetmed E 95 bör samordnas med de fortsatta flottförsöken med tyngre fordon.Stiftelsen pekar på olika möjligheter att nedbringa kostnaderna för de framtidaflottförsöken genom modifieringar av bränslesammansättningen och insatser föratt effektivisera drivmedelsanvändningen. Regeringen har i proposition 1986/87:80 bil. 12 omforskning lämnat förslag till fortsatta insatser rörande bl. a. energirelateradFoU inom transportområdet under budgetåren 1987/88-1989/90. I propositionenframhöll chefen för miljö- och att en mer samlad syn pätransportsektorns energi- och miljökonsekvenser bör utvecklas som bör varalångsiktigt inriktat. Målet bör vara att skapa ett mer energieffektivt ochmiljövänligt transportsystem och att pä litet utveckla ettkonkurtenskraf-tigt alternativt drivmedel baserat pä inhemska råvaror. Efter samråd med cheferna för kommunikations- ochindustridepartementet framhöll föredraganden att hon senare avsåg återkommamed förslag om fortsatt inriktning av den energirelaterade forskningen inomtransportsektorn. I propositionen föreslogs att STU:s insatsområdeEnergiteknik för transporter bör integreras i myndighetens ordinarieverksamhet. Enligt propositionen bör vidare bl, a, bilindustrin kunna ta enmer aktiv del i det fortsatta utvecklingsarbetet på detta område, Ipropositionen föreslogs att 80 milj. kr anslås för utveckling av nya motoreroch drivsystem . Föredraganden förutsatte vidare attSTU fullföljer det samarbete som inleddes med SNV i samband med att STU päregeringens uppdrag utarbetade rapporten av miljövänliga alternativadrivsystem för fordon. har inte anfört några erinringar mot regeringensförslag i denna del (NU 1986/87:33, rskr. De överväganden och förslag som redovisats i denforskningspolitiska propositionen utgör en grund för fortsatt FoU rörande motorer m. m. inom ramen för introduktionsplanen. För att genomföra ett program med denna inriktning och omfattning krävs ett aktivt engagemang frän berörd industri. Ansvariga myndigheter bör mot denna bakgrund i samverkan koordinera 101 insatserna för attmöjliggöra ett minskat oljeberoende och en minskad Prop. 1987/88:85miljöbelastning inom transportsektorn. Uppdrag med denna inriktning bör Bilaga 4.9 därför lämnas till statens energiverk och STU, Ett uppdrag medliknande innehåll kommer senare att lämnas till transportforskningsberedningen.Myndigheterna bör samråda med SNV vad avser målsättningar beträffandereduktion av miljöbelastningen frän motorer, drivmedel m. m. STUbör därför nu ges i uppdrag att utarbeta ett program för fortsatta insatserinom området Energiteknik för transporter i enlighet med de riktlinjer som angesi den forskningspolitiska propositionen. STUbör utarbeta ett långsiktigt förslag till fortsatta FoU-insatser rörandemotorer och drivsystem, Målsättningen bör därvid vara att minska oljeberoendetoch miljöbelastningen till följd av avgaser, buller m. m. STU:s rapportUtveckUng av miljövänliga alternativa drivsystem bör utgöra en utgångspunkt förfortsatta insatser pä detta område, STU bör härvid beskriva nuvarandeutvecklingsläge och ange pä vilka områden fortsatt FoU lämpligen bör inriktas. Ettprogram för flottförsök med tyngre fordon med STU som projektansvarig ienlighet med MAK:s förslag bör utarbetas parallellt med FoU rörande nya motoreroch drivsystem. När det gäller urval av fordonsflottor bör samråd ske medtransporträdet. STU bör dra nytta av de erfarenheter som erhållits av pågåendeflottförsök inom ramen för E 95-projektet. ISTU:s uppdrag bör också ingå att bl, a, mot bakgrund av MAK:s överväganden ochförslag utvärdera hittillsvarande insatser rörande MIOO, STUbör överväga finansieringen av fortsatta FoU-insatser. En utgångspunkt börhärvid vara att berörda företag m. m. pä skall ta pä sig ett ökatansvar för finansieringen av utvecklingskostnaderna.