prop · GB0354 · 1987-12-31 00:00:00 — om ändring i värnpliktslagen (1941:967), m. m. Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen läggs fram förslag till ändringar ivärnpliktslagens bestämmelser om undantag i det enskilda fallet fränskyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring. Förslagen innebär en anpassning av bestämmelserna till denpraxis som har utbildats med avseende pä bedömningar av den värnpliktigesmilitära tjänstbarhet. Uttrycken frikallelse, undantagande och befrielseföresläs bli ersatta av det gemensamma uttrycket befrielse. Vidare föreslås att krigsförbandsövningar inom armén fårdelas upp pä tvä delövningar. Bestämmelserna i värnpliktslagen omförtidsinskrivning av och värnplikt för underäriga m. m. föreslås utgå. I propositionen läggs också fram förslag till ändring isekretesslagen (1980:100). Ändringen i denna del är en följd av den nyaterminologi som föreslås i värnpliktslagen. Lagändringarna föresläs träda i kraft den såvittavser bestämmelserna om uppdelning av krigsförbandsövningar och den 1 juli1989 i övrigt. I 1987/88. Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs i fräga om värnpliktslagen (1941:967)'dels att 15 och 20 24 §§ skall upphöra att gälla, dels att2-5, 12 och 19 §§ samt 27 § 1 mom. och 29 § skall ha följande lydelse. Yngling, som enligt 15 § inskrivits såsom underårig. ärvärnpliktig även innan han uppnått värnpliktsåldern. Vid krig eller omedelbar krigsfara kvarstår värnpliktenför den som inkallats till tjänstgöring, sä länge behovet det kräver. Den som är värnpliktig är skyldig att fullgöravärnpliktstjänstgöring. 1. värnplikisutbildning enligt 27 § 1inom.. 2. beredskapsövning enligt 27 § 2mom.. 3. tjänstgöring enligt 28 §. Den som till följd av lyte. stadigvarande sjukdom,bestående kroppslig svaghet eller annan dylik orsak är oduglig till krigstjänstskall frikallas från värnpliktens fullgörande. Regeringen må förordna, att de som sålunda frikallatsskola underkastas läkarundersökning och psykologisk undersökning samt, om dedärvid befinnas dugliga till krigstjänst, vara skyldiga fullgöra värnplikt. Från skyldigheten att fullgöra värnpliktsijänsigöringskall den befrias som 1. på grund a v sjukdom eller av nå gon annan orsak har sin fysiska eller psykiska prestalionsförmåga nedsatt i sådan grad au han inte kan fullgöra tjänstgöringen, 2. löper särskild risk all genom tjänstgöringen få en sådan nedsätt ning av prestationsförmågan som avses under I, ' Lagen omtryckt 1969:378. 555 22§ 1971:1162 116223§ 1971:1162. = Senastelydelse 1975:555. Den som på grund av övergående sjukdom, försenad ellerotillräcklig kroppsutveckling eller annan dylik anledning tillfälligt äroduglig till krigstjänst skall undantagas från tjänslgöringsskyldighet undererforderlig tid. Finnesvid inskrivning av värnpliktig, vilken ej kan anses oduglig till krigstjänst,skäl antaga, an hans förutsättningar för fullgörande av tjänstgöring kunnasäkrare bedömas , vare lag samma. .Avgörande om sådanvärnpliktigs krigsduglighei skall chck träffas senast det år den värnplikiigefyller tjugoett år. 3. genom naturalisation upptas tillsvensk medborgare del kalenderår då han fyller eller senare, 4. styrker att han i ullandel genomgåttmilitär utbildning som i huvudsak kan jämställas med grundutbildning enligtdenna lag, 5. på grund av långvarig vistelseutomlands inte har fullgjort sin tjänstgöringsskyldighet och återvänder tillriket under det kalenderår då han fyller eller senare, eller 6. visar andra, synnerliga skäl för befrielse. Befrielse får begränsas till visst slag av tjänstgöringoch i jråga om befrielse enligt 1 och 2 även . Beslut om befrielse får tas upp till ny prövning. Från värnpliktstjänstgöring må helt eller delvis befrias: a) den som genom naturalisationupptages till svensk medborgare det kalenderår då han fyller ellersenare: b) den som styrker, all han i utlandetgjort militärtjänst: c) den som på grund av långvarigvistelse utom riket ej fullgjort honom åliggande tjänslgöringsskyldighet och.då han återvänder till rikei, uppnått en ålder av ; samt d) den som, utan alt fall, varom ovan i denna paragraf sägs, är för handen, visar synnerliga skäl för så dan befrielse. Senaste lydelse 1975:555. Underde villkor regeringen bestämmer mä anstånd medgivasmed tjänstgöring enligt 27 § I mom. Regeringen meddelar bestämmelser omanstånd med annan värnpliktstjänstgöring. Det åligger inskrivningsnäinnd att vidinskrivningsförrättning beslutaom frikallelse av värnpliktiga enligt 3 § första stycket och om undantagandefrån tjänstgöringsskyldighet enligt 4 §. beslutaom inskrivning av värnpliktiga som ej bhvii frikallade enligt 3 § förstastycket, besluta om uttagning av värnpliktiga för utbildningenligt 6 §, besluta om värnpliktigas tillhörighet till militärområde,flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. besluta om befrielse från värnpliktstjänstgöringenligt 4 § 1 och 2. 2. besluta om inskrivning avvärnpliktiga i övriga fall. 3. besluta om uttagning av värnpliktigaför utbildning enligt 6 §, 4. besluta om värnpliktigas tillhörighettill militärområde, flottan eller kustartilleriet enligt 7 §. finner att det kan antas att en värnpliktigs förutsättningaratt fullgöra värnpliktstjänstgöring kan bedömas avsevärt säkrare vid en senaretidpunkt, får prövningen uppskjutas som behövs. Den värnpliktigesförmåga att fullgöra tjänstgöring skall dock bestämmas senast under det år dåhan fyller . Värnpliktsverketeller myndighet som värnpliktsverket bestämmer handlägger ärende som avses i 12§, om ärendet ej avgöres vid inskriv-ningsförrätining. eller den myndighet som värnpliktsverketbestämmer beslutar i ärenden /.somavses i 12 §, om ärendet inte avgörs vid inskrivningsförrättningen. 2. om befrielse enligt 4 § 36. 3. om anstånd med värnpliktstjänstgöring. 'Senaste lydelse 1976:307. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Värnpliktsutbildningen utgöres av grundutbildning ochrepetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar;särskilda övningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid armén, skallfullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 220och , 2. menig kategori E minst 290 ochhögst eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 325 och högst350 dagar, 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 325 och högst360 dagar eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 395 och högst 450dagar, 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flottan,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G minst 285 ochhögst , 2. menig kategori F minst 325 ochhögst , 3. menig kategori E minst 415 ochhögst , 4. gruppbefäl minst 325 och högst 350dagar, 5. plutonsbefäl minst 380 och högst440 dagar eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens- ellersjöingenjörsexamen, minst 325 och , 6. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vidkustartilleriet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225och , 2. menig kategori E minst 290 ochhögst , 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 380 och högst405 dagar, 5. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytterligare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flygvapnet,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225och , 2. menig kategori E minst 325 ochhögst , 3. gruppbefäl minst 325 och högst 350dagar, eller, i särskild befattning i underhälls- eller underrättelsetjänst,minst 260 och . Senaste lydelse 1986:110. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 4. plutonsbefäl minst 335 och högst360 dagar, 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning till någon avföljande särskilda befattningar, skall fullgöra grundutbildning som omfattarför 1. apotekare minst 200 och högst 225dagar, 2. läkare minst 200 och högst 225dagar, 3. läkarassistent minst 230 och högst255 dagar, 4. fältpräst minst 320 och högst 345dagar, 5. personalvårdsassistent minst 320och , 6. tekniker, vid armén minst 320 ochhögst och vid kustartilleriet minst 380 och , 7. systemtekniker vid flygvapnet minst340 och , 8. meteorolog minst 340 och högst 365dagar. Värnpliktig, som uttagits till bevaknings- eller depätjänst,skall fullgöra grundutbildning som omfattar vid 1. armén minst 220 och högst 245dagar, 2. flottan minst 285 och högst 310dagar, 3. kustartilleriet minst 285 och högst310 dagar, 4. flygvapnet minst 310 och högst 335dagar. Värnpliktig skall fullgöra högst fem krigsförbandsövningar.Krigsförbandsövning skall vid armén och marinen omfatta för värnpliktig ibefattning för 1. menig högst 21 eller, i befattningför menig pä stamstridsfartyg vid flottan eller i särskilt kvalificeradbefattning för menig, , 2. gruppbefäl högst 25 eller, ibefattning för gruppbefäl på stamstridsfartyg vid flottan, , 3. plutons- eller kompanibefäl högst32 dagar. Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfatta förvärnpliktig i befattning för 1. menig , 2. gruppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefäl högst22 dagar. För värnpliktig vid flottan i befattning för menig päsådant hjälpfartyg som det krävs speciella åtgärder för att rusta får krigsförbandsövningenutsträckas att omfatta . För värnpliktig vid flottan ibefattning som menig radiosignalist eller, pä stamstridsfartyg, i annankvalificerad befattning, liksom för värnpliktig i befattning för menig påsådant stamstridsfartyg som det krävs speciella åtgärder för att rusta fär krigsförbandsövningenutsträckas till att omfatta . För värnpliktig i befattning som kompanichef ellerkompanikvartermästare eller i motsvarande befattning eller med uppgift som materielredogöra-rekan tiden för krigsförbandsövningen utsträckas till att omfatta högst två dagarutöver den tid den värnpliktige eljest skall tjänstgöra. Krigsförbandsövningarna inom armén jår delas upp på tvådelövningar om sammanlagt Jör meniga och gruppbefäl och högst30 dagar för plutons- och kompanihe-fäl. Tiden för en krigsförbandsövning fär tagas i anspråk fören fackövning. En krigsförbandsövning för värnpliktig i befattning på stamstridsfartygvid flottan får uppdelas i högst fyra delövningar. Värnpliktig i befattning för plutons- ellerkompanibefäl samt värnpliktig i särskilt kvalificerad befattning för menigeller gruppbefäl kan åläggas att fullgöra högst fem särskilda övningar. Särskild övning skall omfatta vid arménoch marinen samt vid flygvapnet. Värnpliktig, som vid förband skall fullgöra uppgift avsärskild betydelse för genomförande av förbandets mobilisering eller som är krigsplaceradvid förband, vars mobilisering är avsedd att kunna genomföras pä avsevärtkortare tid än som gäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kanåläggas att fullgöra högst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt högst åttadagar. Tiden för särskild övning fär tagas i anspråk för särskildfackövning. Vid flygvapnet får särskild övning uppdelas i tvådelövningar, om den värnpliktige medger det. Årendeombefrielse från värnpliktstjänstgöring enligt 5 § första stycket och om anståndmed tjänstgöring enligi 27 § 1 mom. prövas efter ansökan av den värnpliktigeav chefen för värnpliklsverket eller, enligt hans bestämmande, av annan truppregi-streringsmyndighet. Talan mot beslut i ärende som avses i första stvckei föreshos värnpliktsnämnden genom besvär som skola ha inkommit frånden dag klaganden fick del av beslutet. Ärenden ombefrielse frän värnpliktstjänstgöring enligt 4§ 36 och om anstånd medtjänstgöring prövas endast efter ansökan av den värnpliktige. Beslut i ärenden enligt 12 och 19 §§får överklagas hosvärnpliktsnämnden frän den dag då klaganden fick del av beslutet.Beslut om ändrad uttagning eller tillhörighet efter fullgjord grundutbildningfårdock inte överklagas. ' Senaste lydelse 1976:307. Beslut som meddelas enligt 12 och 19 §§ skall gälla . Lämnas ansökan om anstånd med alt påbörja tjänstgöringutan bifall, skall den värnpliktige inställa sig till tjänstgöring oaktathänför talan mot heslutet. Mot värnpliktsnämndens beslut heslut får må talan icke föras. Denna lag träder i kraft, i fräga om 27 § I mom. den 1juli 1988, och i övrigt . I fräga om den som har frikallats från värnpliktensfullgörande enligt äldre bestämmelser skall efter ikraftträdandetföreskrifterna om befrielse enligt 4 § första stycket 1 och 2 i den nyalydelsen tillämpas. Den som har undantagits från tjänstgöringsskyldighet enligtäldre bestämmelser skall vid tillämpningen av lagen efter ikraftträdandet ansesha befriats från skyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring undermotsvarande tid. I fräga om den som har inskrivits som underårig före ikraftträdandettillämpas äldre bestämmelser. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 7 kap. 12 § sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. Sekretessgäller i ärende om inskrivning av värnpliktig för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i ärendesom angår antagning till utbildning vid försvarsmakten, ///Afl//e/j'e frånvärnplikt, undantagande från tjänslgöringsskyldighet, anstånd medvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. Sekretessen gäller dock intebeslut i ärende som avses i detta stycke. ' Lagen omtryckt 1985:1059. Sekretessgäller i ärende om inskrivning av värnpliktig för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i ärendesom angår antagning till utbildning vid försvarsmakten, befrielse jrånvärnpliktstjänstgöring på grund av nedsättning av prestationsförmågan ellersärskild risk Jör detta, anstånd med värnpliktstjänstgöring eller vapenfritjänst. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i detta stycke. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Sekretess gäller inom försvarsmaktens personalvård medavseende på värnpliktiga för uppgift som hänför sig till psykologiskundersökning och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos konsulent ellerannan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd ochhjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft den . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19november 1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , , , , , R. , ,, , G. , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om ändring i värnpliktslagen (1941:967), m.m. Regeringen bemyndigade chefen förförsvarsdepartementet att tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter' meduppdrag att utreda värnpliktsutbildningen. Utredningen arbetade underbenämningen värnpliktsutbildningskommitté (VK 83). Genom regeringens bemyndigande utvidgadesVK 83 :s uppdrag till att avse även utbildningen av vapenfria tjänstepliktigaoch frågan om frikallelse av värnpliktiga. VK 83 lämnade betänkandet (SOU 1986:43)Befrielse frän värnpliktstjänstgöring. I betänkandet behandlas frågan omfrikallelse av värnpliktiga och vissa därmed sammanhängande frågor. VK 83:ssammanfattning av betänkandet och författningsförslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1 resp. bilaga 2. Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts avöverbefälhavaren, till vilket chefen för marinen och chefen för flygvapnet har anslutitsig, chefen för armén, försvarets sjukvårdsstyrelse, värnpliktsverket,, försvarets personalvärdsnämnd, överstyrelsen förcivil beredskap, styrelsen för psykologiskt försvar, värnpliktsnämnden, hovrättenför , kammarrätten i , , ,, . ,, ,Centralorganisationen /SR, , ,, , centralavärnpliktsråd. Riksdagsledamöterna , ordförande,, (t. o. m. ), Per , NilsT , samt redaktören . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta Prop.1987/88:54 ärende som bilaga 3. V K 83 föreslär i betänkandet att värnpliktslagen (1941:967)jämte följd-författningarna till denna görs till föremål för en samlad översyn.Översynen behövs enligt VK 83 för att få en modern och lättöverskådlig författningstextmed ett innehåll som står i överensstämmelse med den pra.xis som har utvecklatsi värnpliktsfrågorna. I betänkandet lämnas vissa förslag som av VK 83 dockanses sä angelägna att de bör genomföras redan före översynen. Vissa andraförslag i förevarande och tidigare betänkanden av VK 83 föreslås däremot vägasin först i samband med översynen. Ingen av remissinstanserna har haft något att erinra motden föreslagna översynen. Jag delar uppfattningen att det föreligger ett behov av ensamlad översyn av värnpliktsförfattningarna. Jag avser därför att i särskildordning ta initiativ till en sådan översyn. VK 83 :s förslag rörande personbedömningssystemet tar jagupp i det följande. Jag tar ocksä upp VK 83 :s förslag om att utmönstrabestämmelserna i värnpliktslagen om inskrivning av och värnplikt för underärigasamt förslaget i en framställning frän värnpliktsverket () om skyldighetenatt utfärda inskrivningsbok. Övriga frågor bör behandlas i det kommande översynsarbetet. Regeringen beslutade att inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967). Lagrådet har i sitt yttrande, som bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4, lämnat förslaget utan erinran. Lagrådethar dock påpekat att den ändrade terminologin i förslagets 4 § bör föranledaändring i 7 kap. 12 § sekretesslagen (1980:100). Jag har i propositionen tagitupp förslag till ändring i sekretesslagen. I övrigt överensstämmer, med vissaredaktionella ändringar, propositionens förslag med det till lagrådetremitterade förslaget. Lagförslaget i lagrädsremissen har inte tagits med ipropositionen. 1.2 Uppdelning av krigsförbandsövningar har försök bedrivits med uppdelning av krigsförbandsövningarinom armén. har fattat beslut (prop. 1983/84:59, FöU 10, rskr. 119)härom genom lagen (1983:1080) om försök med uppdelning av krigsförbandsövningarinom armén samt genom lagen (1986:111) om ändring i samma lag (prop. 1985/86:100bil. 6, FöU 5, rskr. Chefen för armén har redovisat resultatet av de hittillsgenomförda försöken och hemställt att systemet permanentas. Mitt förslag idenna fråga tar jag också upp i det följande. Ett utdrag ur chefens för arménredovisning och förslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. 1.3 Grundläggande bestämmelser om värnplikt Enligt l§ värnpliktslagen (1941:967) är varje svensk man värnpliktig ,, fr. o. m. det kalenderår då han fyller 18 är t. o. m. detdå han fyller . Med den allmänna värnplikten följer att var och en efterförmåga skall genomgå enutbildning som ger honom förutsättningar att delta i det väpna- Prop.1987/88:54 de försvaret av landet. Värnpliktsutbildningen syftar således till att denvärnpliktige skall kunna fullgöra uppgifter i den militära organisationen. Deninledande grundutbildningen skall därför resultera i att den värnpliktige krigsplacerasi en befattning vid något av våra krigsförband. Den därpå följande repetitionsutbildningenmed regelbundet återkommande övningar syftar i huvudsak till att befästa ochutveckla skickligheten i befattningen och till att samträna krigsförbanden. Tillgängen pä värnpliktiga bestäms främst av födelsetalenoch antalet invandrade naturaliserade medborgare. över åren varierarantalet värnpliktiga, ibland stort. Därigenom påverkas den militärautbildningsorganisationen och ytterst också krigsorganisationen. råder det alltså oftast inte någonfullständig balans mellan krigsorganisationens behov av värnpliktig personaloch tillgången på värnpliktiga. Nödvändigheten av kontinuitet i såväl freds-som krigsorganisationen medför därför att olika åtgärder måste vidtas på kortsikt. Exempelvis har det stora antalet grundutbildningsvärnpliktigalett till att många värnpliktiga får vänta upp till efter inskrivningenmed att börja sin grundutbildning. De skyldigheter som följer med den allmänna värnplikten äremellertid inte undantagslösa. Beroende på förhållanden och förutsättningarknutna till den värnpliktige som individ kan skyldigheterna bortfalla ellerinskränkas både till tid och innehåll. För den som på grund av fysiska eller psykiska orsaker intekan göra någon krigstjänst bortfaller således skyldigheten att tjänstgöra. Omdessa orsaker är bestående, skall den värnpliktige ///AaZ/fM frånvärnpliktens fullgörande (3 S värnpliktslagen). Om de bedöms enbart tillfälliga,skall han undantas från tjänstgöringsskyldighet (4 §värnplikts-lagen). Värnpliktslagen innehåller vidare bestämmelser i 5 §första stycket om befrielse helt eller delvis från värnpliktstjänstgöring förden som t. e.x. har eller har haft anknytning till annat land. Dessa formellaskäl omfattar den som blivit svensk medborgare genom naturalisation (5 § förstastycket a), den som gjort militärtjänst i utlandet (5 § första stycket b) ochden som på grund av långvarig utlandsvistelse inte fullgjorttjänstgöringsskyldighet som åligger honom (5 § första stycket c). I övrigt kan en värnpliktig få befrielse om han visar atthan har synnerliga skäl (5 § första stycket d). Pä de villkor som regeringen bestämmer kan denvärnpliktige få anstånd med grund- eller repetitionsutbildning som han inkallatstill. Även beträffande annan värnpliktstjänstgöring fär regeringen meddelabestämmelser om anstånd (5 § andra stycket). Bestämmelser härom finns ikungörelsen (1969:380) om värnpliktigas tjänstgöring m. m. har värnpliktiga anställda som sjömän ellersysselsatta som renskötare särbehandlats i värnpliktssammanhang. Således skallen värnpliktig som är inskriven i sjömansregister anses ha laga förfall närhan är anställd som enligt sjömanslagen (1973:282) påsvenskt handelsfar- 12 tyg i när- eller fjärrfart (41 § andra stycketvärnpliktslagen). förutsättningar har den värnpliktige alltså giltig ursäktatt inte fullgöra de Prop. 1987/88:54 skyldigheter som annars följer medvärnplikten. Han kan exempelvis utan pflföljd underlåta att inställa sig förtjänstgöring på order om inkallelse, om han är hindrad därtill pä grund av sinanställning som . I 45 § värnpliktslagen ges regeringen befogenheter attbestämma om befrielse tills vidare från skyldigheterna enligt lagen förvärnpliktiga som tillhör samebefolkningen och är sysselsatta med renskötsel. Regeringen har i kungörelsen (1969:380) om värnpliktigastjänstgöring m. m. utfärdat särskilda bestämmelser om anstånd och befrielse förvärnpliktiga anställda som sjömän eller som tillhör samebefolkningen. 1 vissa särskilda fall fär regeringen eller den myndighetsom regeringen utser besluta att en värnpliktig tills vidare eller för viss tidinte skall åläggas värnpliktstjänstgöring. Detta gäller för den som olovligenavviker eller uteblir från tjänstgöringsstället eller som vägrar eller underlåteratt fullgöra vad som åligger honom. Motsvarande gäller för den som. förklararatt han inte kommer att fullgöra värnpliktstjänstgöring med hänsyn till hans anslutningtill religiöst samfund. Det förutsätts i båda fallen att det kan antas att denvärnpliktige inte kommer att fullgöra någon tjänstgöring (46 § 1 och 2värnpliktslagen). De värnpliktigas individuella förutsättningar att klara avvärnpliktstjänstgöringen och tillgodogöra sig värnpliktsutbildning prövasförsta gången av inskrivningsnämnderna i samband med en inskrivningsförrättningsom den värnpliktige kallas till. Inskrivningsnämnderna är administrativt knutnatill de i värnpliktsverket ingående värnpliktskontoren, vilka har verksamhetsområdensom i princip sammanfaller med militärområdena. Det finns således sexinskrivningsnämnder i landet. Vid ett värnpliktskontor varnpliktskontoret förmarinen förekommer dock ingen inskrivningsverksamhet.