prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Rfv konstaterar alt antalet arbetsskadeärendenfortsätter alt öka vilkel i sin lur har lett lill en ytterligare kraftig ökning av inneliggande balanser. Detta medför långa väntetider för beslut. Rfv framför att del inle är inöjligi alt göra säkra prognoser över ärendeutvecklingen för hela budgetperioden. Behovet av resursförstärkning för arbetsskadeförsäkringen får därmed en- 24 ligt verkets uppfattningbedömas för ett budgetår i taget. För nästa budgetår Prop. 1987/88:100yrkas en permanentering av den engångsanvisning på 30 milj. kr. som har Bil. 7 beviljats för innevarande budgetår samt ett ytterligare resurstillskottmotsvarande 330 årsarbetare. Rfv föreslår därmed ett resurstillskott motsvarande-h . för /89. Vidare framför Rfv att de höjningarav de kommunala bostadstilläggen (KBT) som föranleds av attstatsbidragsreglerna ändras kommer alt medföra en väsentligtökad arbetsvolym hos försäkringskassorna. Då del saknas underlag för all ianslagsframställningen ange hur stor resursökning som behövs förhandläggningen av de tillkommande ärendevolymerna anmäldes atlanslagskonsekvenserna skulle redovisas i en särskild.skrivelse. En sådanskrivelse () har fillslällts regeringen. Verket hemställer atl delsfå överskrida anslaget för försäkringskassornas förvaltningskostnader förinnevarande budgetår med + . dels tilldelas -t- . förden kommande treårsperioden (varav + . beräknas /89). Arbetsvolymen ökar successivt inomvissa försäkringsslag. För atl möta denna ökade ärendetillslämning behöverkassorna - utöver resursbehoven för handläggning av arbetsskadorna och förmerarbetet med KBT -tillföras medel för ytterligare 150 årsarbetare för denkommande treårsperioden (-1- . varav -h . beräknasför 1988/89). Som en följd av det förslag (prop.1986/87:69) om förbättrad kompensation vid korltidssjukdom och vid tillfällig vård av barn har Rfv i sitttilläggsförslag beräknat ell minskat resursbehov med sammanlagt - 32 200 000kr. för de två kommande budgetåren (varav - . beräknas /89). Rfv framför all personalenskunskaper inom olika områden är av avgörande betydelse för genomförandet avdet pågående och planerade utvecklings- och förändringsarbetet. Omfattandesatsningar behöver göras på grund- och vidarebildning inom försäkringsområdet,kunskap om omvärlden och ADB-teknik m.m. För att möta dessa ökade resursbehovavseende bl.a. personalutveckling hemställer Rfv atl de resurser som frigörsgenom förenklingar och rationaliseringar /89 - 1990/91 fåranvändas för personalulvecklande ålgärder. För fortsatt projekt- ochförsöksverksamhet beräknar Rfv 10 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1988/89-1990/91. Beräknad ändring 1988/89 2 714 461 000 (därav lönekostnader) (2 355 525 000) 172 600 000) (varav engångsanvisning) ( 30 000 000) 16 000 000) Summa utgifter, kr. 3 256 991 000 Ersättning för extern verksamhet 2 494 488 000 Summa inkomster, kr. 2 816 788 000 Prop.1987/88:100 Bil. 1 desenaste årens anslagsframställningar har (Rfv) uttrycktett starkt önskemål om alt få besked om en treårig medelstilldelning. I fjolåretsbudgetproposifion anförde jag atl en djupare analys erfordras innan ettlångsiktigt ställningslagande lill försäkringskassornas resurstilldelning kangöras. Ett sådant översynsarbele har bedrivits inom olika områden. Mot bakgrund av vad jag i det föregående har anfört närdet gäller den pågående decentraliseringen och de beslut som krävs vad gällerutformningen av det framtida datorstödet är jag inte beredd atl nu lägga framett fullständigt flerårigt budgetförslag. Jag anser det dock angeläget att sålångt möjligt redan nu lämna besked om den framtida inriktningen av försäkringskassornasverksamhet inom vissa väsentliga områden. Det program för utbildning ochpersonalutvecklingsinsatser som Rfv har tagit fram för perioden /88-1990/91bör genomföras och finansieras genom besparingar som frigörs genomförenklingar och rationaliseringar så som har förutsatts i Rfv:sanslagsframställning. Mot bakgrund av vad jag anför i det följande kan dockgenomförandet av programmet behöva utsträckas i tiden. När det gäller det framtida teknikstödet är jag iavvaktan på FAS-90 utredningens resultat inte beredd att redovisa någonlångsiktig inriktning för denna verksamhet. I enlighet med vad jag haranfört angående medelsfilldelning avser jag altåterkomma fill regeringen i denna fråga. För /89 bör medel förförsäkringskassornas förvaltningskostnader beräknas i enlighet med ettreducerat huvudförslag. Jag anser att del, utöver vad Rfv har redovisat, börgöras en reducering på 23 milj. kr. Reduceringen bör så långt möj- Prop. 1987/88:100 ligt göras genom besparingar. För försäkringskassornas personalkostnader beräknar jagför nästa budgetår . Jag har därvid beräknat ytterligarenärmare 14 milj,kr. för volyniökningar och för nya arbetsuppgifter som tillförsförsäkringskassorna. I denna beräkning ingår inte kostnaderna förhandläggningen av arbetsskadorna. Jag beräknar 7 milj.kr. för atl klara denförväntade volymökningen inom olika delar av socialförsäkringen. Jag harvidare beräknat 2,5 milj.kr. för administrationskostnader för ett fjärdedelsvårdbidrag för handikappade barn (prop. 1987/88:46 om vissasocialförsäkringsfrågor). Rfv har hemställt om betydande resursförstärkningar -ca 80 milj.kr. - till försäkringskassorna för att klara den kraftigaärendefillströmningen av arbetsskadeärenden. Rfv föreslår bl.a. attytlerligare resurser motsvarande 330 årsarbetskrafter tillförsförsäkringskassorna. Jag delar uppfattningen att resurserna för handläggning avarbetsskadeärenden behöver förslärkas. Jag förordar en i förhållande till Rfv:s önskemålreducerad förstärkning av resurserna. Enligt min bedömning bör denengångsanvisning på 30 milj.kr. som beviljades för innevarande budgetårförnyas. Det innebär att personaltillskottet för innevarande budgetår med 220årsarbetare behålls även nästkommande budgetår. Vidare förordar jag att medelmotsvarande ytteriigare 100 nya årsarbetskrafter tilldelas försäkringskassornaför nästa budgetår. Jag beräknar därmed sammanlagt 46 milj.kr. för förstärkningav handläggningen av arbetsskadeärenden för /89. När det gäller försäkringskassornas lokalkostnaderberäknar jag dem till drygt 420 milj.kr för nästa budgetår. Liksom tidigare anser jag att den nuvarandeförsöksverksamheten med förändrings- och utvecklingsarbete bör fortsätta. Jagföreslår att 10 milj.kr. avsätts även för nästa budgetår för särskildprojektverksamhet. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag dettotala medelsbehovel för de allmänna försäkringskassornas förvaltningsutgiflerunder nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmänna försäkringskassor för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . c.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Prop. 7 Samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna utgörs främst av allmännabarnbidrag inkl. flerbarnstillägg, bostadsbidrag, föräldraförsäkring,bidragsförskott, barnpensioner saml vårdbidrag för handikappat barn. Vidarefinns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskott för ensamslåendeadoptivföräldrar. Följande sammanställning visar omfattningen och utvecklingenav samhällets direkta ekonomiska slöd fill barnfamiljerna (milj.kr. Om man till dessa belopp lägger studiehjälpen och vissaskatteförmåner kan samhällets direkta slöd lill barnfamiljerna beräknasfill närrnare . Till detta kommer statens bidrag tillbarnomsorgen med . Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras allafamiljer med barn ett grundläggande ekonomiskt stöd. Jag kommer i del följandeall föreslå vissa förändringar för flerbarnstillägg i familjer med fyra ellerflera barn. Från utgår barnbidrag inkl.flerbarnsdllägg och maximalt bostadsbidrag med följande belopp vid olikabarnantal: För elever i eller viss annan utbildningoch som fyllt utgår förlängt barnbidrag. Bidraget utgår med samma beloppper månad som det allmänna barnbidraget. Som komplement lill de allmänna barnbidragen utgårinkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer. Bostadsbidragen består dels avett visst belopp som lämnas för de tre första barnen, dels av ett belopp somär beroende av hur stor bostadskostnaden är. Bostadsbidrag utgår till ca 250 000 familjer med ca 510 000barn. Genom föräldraförsäkringen har föräldrarna rätt till ersättning och genomföräldraledighetslagen rätt lill ledighet för all vårda barn. Från anslagettill föräldraförsäkringen betalas kostnaderna för föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Ersättningi form av föräldrapenning utbetalas i samband med barns fö- 28 delse eller adoptivbarnsankomst . För 270 av de 360 ersätt- Prop. 1987/88:100ningsdagarna betalas föräldrapenning med belopp motsvarande sjukpen- Bil. 7ningen lill den av föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet, dock lägst60 kr. per dag (del s.k. garanlibeloppet är . per dag från den 1 januari1987). Under resterande får alla garanlibeloppet. Del innebär attföräldrapenningen uppgår sammanlagt lill lägst . permånad vid ett barns födelse. Föräldrapenning får tas ut längst till dess barnetfyller . En förälder som behöver avslå från förvärvsarbete föratt vårda barn har rätt till tillfällig föräldrapenning underhögst per barn och år. Vid särskilda behov kan fillfälligföräldrapenning utges även för barn mellan . Ersättningen utges medsamma belopp som sjukpenningen. De förbättringar av kompensationen inomsjukförsäkringen som infördes gäller även den tillfälligaföräldrapenningen. En ny beräkningsmetod som utgår från den försäkradesordinarie arbetstid angiven i timmar gör att ersättningen i huvudsak uppgårtill av inkomstförlusten. Därmed upphör de ogynnsamma effekter som deltidigare beräkningssättet kunde leda lill för försäkrade med anställningsinkomst. Jag kommer i del följande atl föreslå vissaförändringar vad gäller tillfällig föräldrapenning. Bl.a. förordas en utökningav rätten till tillfällig föräldrapenningfrån 60 vid fräinst vård av sjukt barn. Tillfällig föräldrapenning kan lämnas vid sjukdom hosbarnet eller dess ordinarie vårdare saml när en förälder behöver följa medbarnet lill barnavårdscentral m.m. Härutöver har fadern rätt till tillfällig föräldrapenning i sambandmed barns födelse eller adoption. Antalet sådana ersättningsdagar är 10 förvarje nyfött eller adopterat barn. Inom den tillfälliga föräldrapenningen har föräldrarnautöver de nu nämnda ersättningarna möjlighet atl disponera tvåsärskilda dagar (kontaktdagar) för varje barn som har fyllt 4 men inle 12 år.Dagarna är bl.a. avsedda för besök i och kontakt med barnens vardagliga miljö,t.ex. barnomsorg och skola. Blivande mödrar, som under graviditetens senare del pågrund av arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspenning. Denna utges tidigast fr.o.m. den60:e dagen före den beräknade förlossningen och längst t.o.m. den ll:e dagenföre denna lidpunkt, dvs. Havandeskapspenning utges.medsamma belopp som sjukpenningen. Har kvinnan blivit avslängd från sitt arbetedärför atl arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättningredan fr.o.m. dagen för avstängningen. Målet är alt bygga ut föräldraförsäkringen till atl omfatta 18 månader och altersättningen skall betalas enligt sjukpenningnivån. Ambitionen är att utbyggnadentill 18 månader skall vara slutförd i början av 1990-talel. Takten iutbyggnaden blir beroende av de ekonomiska förutsätlningarna och av avvägningenmot andra reformkrav. Utöver föräldrarnas rätt till ledighet frånanställningen under tid då för äldrapenning utges finns en fristående rätt tillledighet för vård av barn utan ekonomisk ersättning för föräldrar som villvara helt lediga så länge de vår- 29 dar barn som är yngre än ettoch . Föräldrarna har också möjlighet Prop. 1987/88:100 attförkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid fram filldess Bil. 7 barnet fyller eller till den senare tidpunkt då barnethar avslutat sitt första skolår. Föräldrar som har ett sjukt eller handikappat barn sombehöver särskild tillsyn och vård i hemmet kan få vårdbidrag med samma beloppsom folkpensionen för en förtidspensionär. Vårdbidraget utges med helt ellerhalvt bidrag (192 resp. av basbeloppet). Regeringen har föreslagit att enytter-Hgare nivå med ett fjärdedels vårdbidrag skall införas fr.o.m. den 1 juU1988 (prop. 1987/88:46). Förslaget har ännu inte slutbehandlats av riksdagen.Omkring 12 700 vårdbidrag beräknas utges , Antalet fjärdedelsvårdbidrag beräknas komma att uppgå fill 4 000. Vid bedömning av rätt fillvårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnels sjukdom ellerhandikapp. Bidraget beskattas som inkomst av tjänst. En viss del avvårdbidraget kan dock bestämmas som ersättning för merkostnader. Denna del ärskattefri. För barn som vårdas på institution kan s.k. ferievårdbidrag lämnasnär barnet vistas i föräldrahemmet. Jag kommer i det följande att föreslå att föräldrar somuppbär vårdbidrag skall få rätt till ett reducerat vårdbidrag under enomställningsperiod efter den månad då barnet avlider. Genom bidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt grundskyddför barn vilkas föräldrar lever åtskilda. Den ekonomiska tryggheten för dessabarn är därför inte helt beroende av föräldrarnas förmåga att sörja för barnensekonomiska behov. Bidragsförskott utgår vanligen av basbeloppet.Antalet barn för vilka bidragsförskott utgår kan beräknas till drygt 288 000. har regeringen tillsatt en utredning,som antagit namnet , med uppgift attförutsättningslöst se över reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott ochandra system som påverkar särlevande föräldrars ekonomi. Ett barn vars förälder eller föräldrar avlidit får ettekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringen och denallmänna tilläggspensioneringen (ATP). Barnpensionen från folkpensioneringenutges till ca 30 000 barn . Pensionen utges med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inte änkepension ellerbarnpension från ATP utgår. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidne förälderns arbetsinkomstoch utges fill 34 500 barn . har under våren 1987avlämnat ett betänkande (Ds S 1987:1) Kostnader i samband med adopfion avutländska barn. Ärendet bereds i . Allmänna barnbidrag Prop. 9 252 186 199 10 100 000 000 10 140 000 000 Allmänna barnbidrag utgår fr.o.m. den 1 januari 1987med . Därutöver utgår ettflerbarnstillägg med ett halvt barnbidrag till familjer med tre barn ochmed av ett helt barnbidrag för varje ytterligare barn. Även 16-19-åringarsom studerar medräknas vid bedömningen av rätt till flerbarnstillägg. Barnbidraget betalas ut fr.o.m. månaden efter barnetsfödelse. Motsvarande gäller när rätten till barnbidrag inträder av annat skälän födelse. Bidraget utges t.o.m. kvartalet då barnet fyller . Förlängt barnbidrag utgår med samma belopp som detallmänna barnbidraget fr.o.m. kvartalet efter del barnet har fyllt , närbarnet studerar vid eller deltar i viss annan motsvarandeutbildning. Kostnaderna täcks helt av medel från statsbudgeten.Administrafionen av barnbidragen handhas av ochförsäkringskassorna. Verketberäknar medelsbehovet för /89 fill 10 085 milj. kr.Beräkningarna grundas på befolkningsprognos för riketåren 1986-2025. Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigade barnvara ca 1 600 000 vid utgången av . Antalet familjer medflerbarnstillägg beräknas till 154 000. Antalet mottagare av förlängt barnbidragberäknas till ca 36 000. Fr.o.m.den 1 januari 1988 minskas den icke bostadsanknutna delen av bostadsbidragenför familjer med fyra eller flera barn. Dessa familjer ersätts med höjdaflerbarnstillägg. Mofivet för förändringen är i första hand att minska dekraftiga samlade marginaleffekter av skatt och bostadsbidrag som kan uppstå ide berörda familjerna. För att ytterligare minska de samlademarginaleffekterna kommer chefen för bl.a.att föreslå liknande förändringar i reglerna för bostadsbidraget fr.o.m. den 1januari 1989. På samma sätt som vid den senaste ändringen avbostadsbidragssystemet föreslås att delar av den icke bostadsanknutna delen avbostadsbidragen ersätts av flerbarnstill- Jag finner det lämpligt atl ersätta det minskadebostadsbidraget med mot svarande ökning av flerbarnsfillägget så att det för fjärde barnet lämnas ett flerbarnstillägg som motsvarar av ett helt barnbidrag och för det femte barnet av helt barnbidrag. De därpå följande barnen får som tidigare av ett helt bidrag. Ändringen innebär en höjning av fler barnstillägget med . för familjer med fyra barn samt med . för familjer med fem eller flera barn. Höjningen av flerbarnstillägget förutsätter ändring i 2 a § lagen Prop.1987/88:100 (1947:529) om allmänna barnbidrag. Ett inom socialdepartementetupprat- Bil. 7 tat förslag till lag om ändring i lagen om allmännabarnbidrag bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 5.1. Vid del föreslagna ikraftträdandet den 1 januari 1989innebär förslaget ökade kostnader med ca 70 milj. kr. De ändradebostadsbidragsreglerna innebär en motsvarande kostnadssänkning underbostadsdepartementets huvudtitel. Eftersom staten ersätter kommunerna iefterskott inträffar emellertid denna kostnadssänkning först under budgetåret1989/90. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för bostadsdeparlemenlel. Med beaktande av de ändrade reglerna förflerbarnstillägg och antalet barn i bidragsberättigad ålder beräknar jag anslagettill 10 140 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår 1. atl anta förslaget lill lag omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. alt till Allmänna barnbidrag /89 anvisa ett förslagsanslag av 10 . 1986/87 Utgift 1 141 673 927 1987/88 Anslag 1 167 000000 1988/89 Förslag 1 286 000000 Under anslaget ryms ersättningsförmånernaföräldrapenning, tillfällig föräldrapenning saml havandeskapspenning. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet vad gäller såväl finansieringen som adininistrationenav försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningen, den tillfälligaföräldrapenningen och havandeskapspenningen finansieras således lill genom statsbidrag påutgifts-anslag och till genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföreta-gare på inkomsttitel.. Beräkningarnaav totala antalet ersatta dagar grundas på statistiska centralbyrånsbefolkningsprognos över antalet levande födda barn. Dessutom har hänsyn tagilslill de övergångsregler som gör det möjligt all t.o.m. ta ut resterandedagar med s.k. särskildföräldrapenning för barn som har fyllt . Detta förklarar den beräknademinskade kostnaden 1988. Med hänsyn härtill och med beaktande av kändalöneökningar beräknar de totala kostnaderna för föräldraförsäkringen till 8 440 milj. kr. respektive 8 490 milj.kr. Anslagsbe hovet för /89 beräknas därmed tillca 1 270 milj. kr. Verkets beräkningar av kostnadsutvecklingen för deolika förmånsslagen Prop. 1987/88:100 framgår av följande tabell (milj. kr. Pågrundval av beräkningar och med beaktande av löneutvecklingensinverkan på de olika förmånerna inom föräldraförsäkringen beräknar jagkostnaderna under näsla budgetår enligt följande: föräldrapenning ca 6 415milj. kr., tillfällig föräldrapenning ca 1 930 milj. kr. ochhavandeskapspenning ca 230 milj. kr. När del gäller kostnaderna för tillfälligföräldrapenning ingår ca 510 milj. kr. som en följd av reglerna om en förbättradkompensation vid tillfällig vård av barn. På förslag av regeringen har beslutatom sjukhusvårdsavdrag på föräldrapenning (prop. 1987/88:46, SfU 11, rskr.102). Beslutet, som gäller fr.o.m. , innebär att utgifternaför föräldraförsäkringen beräknas minska med drygt 20 milj. kr. Som förutsättning för atl tillfällig föräldrapenningskall kunna utges vid bl.a. vård av sjukt barn krävs all föräldern behöveravstå från förvärvsarbete. I förarbetena till den lagstiftning varigenomersättning vid vård av ett sjukt barn infördes, uttalades bl.a. alt rätt till ersättning inte förelåg om en föräldervårdade del sjuka barnet under semester eller annan ledighet. Ersättningskulle inte heller utges om den andra föräldern till följd av sådan ledighetfanns hemma och kunde ge barnet erforderlig tillsyn (prop. 1973:47, SfU 19,rskr. har i rättstillämpningen del för ersätl-ningsrältenuppställda kravet på att en förälder skall behöva avstå från förvärvsarbetekommit alt ges en mer inskränkt betydelse än vad som synes ha förutsatts vidreformens införande. I praxis godtas numera bl.a.atl en förälder som redan är tjänstledig från sitt arbete och uppbärföräldrapenning i samband med barns födelse kan få rätt till tillfälligföräldrapenning för vård av samma barn, om barnet blir sjukt. Föräldraförsäkringen ger - som har anförts -föräldrarna rätt atl vara lediga med ekonomisk ersättning under sammanlagt med an ledning av ett barns födelse eller adoptivbarns ankomst. Till helt övervä gande del väljer föräldrarna alt ta ut de flesta ersätlningsdagarna i en följdi anslutning till barnels födelse. Genom föräldrapenningen får de förvärvsar betande föräldrarna i huvudsak täckning för den inkomstförlust som uppstår . En generell möjlighet alt under den pågående och eko nomiskt kompenserade föräldraledigheten ta ut tillfälligföräldrapenning vid barns sjukdom för enligt min uppfattning för långt. Beträffande barn som inte har plats i den kommunala barnomsorgen eller i annan stadigvarande 33 3 1987/88. Rättelse: S. 38 rad 12 Står: 6000 000 Rättat till: 5 700 000 Rad 23 och 28 Står:6,0 resp. 6 000 000 Rättat till: 5,7 resp.5 700 000 barnomsorg förordar jag därföratt en regel införs om atl tillfällig föräldra- Prop. 1987/88:100 penninginte skall kunna utges för vård av sjukt barn under dess första 240 Bil.7 levnadsdagar. De föräldrar som redan innan barnet har uppnått 240 dagarordnat en sådan mer beständig barntillsyn som ger möjlighet att återinträda iarbetslivet berörs alltså inle av förslaget. För barn som vårdas på sjukhus finns skäl atl göraundantag. Även för dessa mycket unga barn bör föräldrar - liksom - få tillfällig föräldrapenning när de behöveravstå från förvärvsarbete för att besöka ett barn som vårdas på sjukhuset. Avsärskild betydelse är detta för föräldrar med för tidigt födda barn. Förslaget föranleder ändring i 4 kap. 10 § lagen(1962:381) om allmän försäkring samt konsekvensändringar i 12 och 16 §§ sammakapitel. Ändringarna bör träda i kraft . Frågan om följdändringbör göras i lagen (1978:410) om rätt fill ledighet för vård av barn, m.m.beträffande förläggningen av föräldraledighet avses bli behandlad i en planerad proposition omandra ändringar i denna lag. Tillfällig föräldrapenning kan utges under högst 60dagar för varje barn och år. För en liten grupp föräldrar med barn, som ofta ärsjuka eller drabbas.av en allvarlig sjukdom under en begränsad lid, finns ettbehov av ytterligare dagar med rätt lill tillfällig föräldrapenning.. Även medhänsyn tagen till all den tillfälliga föräldrapenningens syfte är att täcka ettbehov av ersättning i mera akut uppkomna vårdsituationer anser jag alt dennuvarande 60-da-garsgränsen bör höjas. Jag förordar all råtlen lill tillfällig föräldrapenning för främstvård av sjukt barn utökas lill 90dagar. Utvidgningen av förmånen. bör dock inle omfatta rätten till ersättningpå grund av ordinarie vårdares sjukdom. Förslaget, som bör genomföras per , innebär atl utgifterna förföräldraförsäkringen ökar med drygt 2 milj.kr. Förslaget föranleder ändring i 4 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Ett för ändringarna beträffande den tillfälliga föräldrapenningenoch vissa andra ändringar inom den allmänna försäkringen (se under C 3. )gemensamt förslag till lag om ändring i lagen om allmän försäkring bör fogas till protokollet i detta. ärende som bilaga5.2. Mot bakgrund av del redovisade beräknar jag de totalakostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår till ca 8 575 milj. kr.Slatsbi-dragskoslnaderna uppgår därmed tillca 1 286 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. alt anta förslaget lill lagomändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, såvitt det avser 4 kap. 10, 12och 16 §§, 2. att till Bidrag nllföräldraförsäkringen för /89 anvisa ett förslagsanslag av . ' Vårdbidrag för handikappade barn Prop. 1986/87 Utgift 503 512 984