prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — I den offentligasektorn är det endast socialförsäkringssektorn som uppvisar ell positivtfinansiellt sparande över hela den kommande länglidsbudgetperioden; det försämrasdock , framför allt eftersom anlalet pensionärer med fullATP-poäng ökar. Såväl långtidsbudgeten som treårskalkylerna visar all del krävsen fortsatt slram finanspolitik för att öka sparandel och förbättrabytesbalansen. Dessa överväganden har väglett arbetet med del revideradebudgetförslaget för /89. Målet har varil alt såväl reall somnominellt Tabell8 Budgetprognos /. -14,7 hålla nere budgelunderskollel trots alt inkomstökningen,vid de pris- och Prop. 1987/88: 150 löneökningsanlaganden som gjorts för1989, blir avsevärt lägre än tidigare Bilaga . De finanspolitiskaåtgärder som tidigare redovisats bidrar lill all nä detta mål. I årets budgetproposition beräknades underskottet /88 till . Del är främst två faktorer somförklarar atl underskottet nu revideras ned lill . För delförsta sker en inkomstförstärkning till följd av atl priser och löner nuberäknas stiga snabbare än vad som förutsattes i budgetpropositioneni januari. För del andra har förtidsinlösen av utlandslån givildrygt . Dessa vinster påverkar dock inle delunderliggande saldol, vilket ocksä är förklaringen lill att della inleförbättras lika mycket som del redovisade saldol. I budgetpropositionen beräknades budgelunderskollel förnästkommande budgetår lill . Jag beräknar nu allbudgelunderskollel blir 5,2 miljarder lägre, eller , se tabell9. Förändringen beror framför allt på all skatteintäkterna räknats upp lillföljd av all limlöneökningen 1988 nu väntas bli större än enligl bedömningen ijanuari saml på förslagen om höjd olje- resp. tobaksskatt. Vidare väntas denprivata konsumtionens tillväxt bli snabbare ån den bedömning som låg lill grundför beräkningarna i budgetpropositionen. Del för med sig ökade momsinläkler.Till följd av del minskade upplåningsbehovet minskar också räntekostnadernaför statsskulden jämfört med beräkningen . Vad beträffar detunderliggande budgetsaldol skiljer det sig, liksom vid januariberäkningen, medknappt . frän det kassamässiga saldol. Orsaken är framför alltalt den engängseffekl som uppslår till följd av ändrade bokföringsprinciper förränteutgifterna pä statsskuldväxlar inle påverkar det underliggande saldot. Av tabell 10 framgår vidare atl de statliga utgifternaexklusive stalsskuldräntor sjunkit myckel kraftigt som andel av BNP under desenaste sex budgetåren. Den tidigare utgiftstrenden har således brutits. De reala slalsulgifterna inklusive stalsskuldräntor Tabell 9 Budgetsaldo 1988/89 InkomsterUtgifter exkl stalsskuldräntor Stalsskuldräntor Redovisat budgetsaldo -11,9 -6,7 Tabell 10 Budgetsaldo för budgetåren 1982/83,1986/87-1988/89. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 1982/83 1986/87 Inkomster Andel av BNP Utgifter exkl. statsskuldräntorAndel av BNP Statsskuldräntor Redovisat budgetsaldo Andd avBNP Underiiggande budgetsaldo Andel av BNP -86,6 -15.2 1, -13.4 1, -5,8 -7,6 -6,7 -14,4 minskar med ca I % mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89.Även inkoms-lerna minskar reall med ca I %. Eftersom de statliga löneutgifterna är av stor belydelseför budgetpolitiken är den utgiftsram för lönekoslnadsökningar som slaten hai'lagt av stor betydelse för att kunna kontrollera de statliga löneutgifterna.Den har därmed stor belydelse för budgelulfallel. Den konsoliderade offentliga sektorn Den konsoliderade offentliga sektorn inkluderar förutomslalen även socialförsäkringsseklorn och kommunerna. Den konsolideradeoffentliga sektorns finansiella sparande redovisas i tabell II. Där framgår all del finansiellasparandel väntas bli något svagare under budgetåren 1987/88 och 1988/89 än iden bedömning som gjordes . kommer den offentligasektorns totala sparande all visa elt överskott nästa budgetår. Som framgär avtabellen ligger överskottet i del offentliga sparandel främst inomsocialförsäkringsseklorn. Delta överskott beräknas dock krympa, vilkel för deloffentliga sparandet som helhet motverkar de positiva effekterna av delminskade underskottet i. statsbudgeten. Detta understryker ytterligare behovetav en fast budgetpolitik även framgent. Tabell 11 Den konsoliderade offentliga sektornsfinansiella sparande -5,7 23,7 -4,4 4,6 27,5 -3,9 Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgeten budgetåren 1987/88 och 1988/89 Viden beräkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomstulvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomster. En sammanfattning avberäkningen bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.3. Deantaganden som RRV grundat sina beräkningar pä framgår av tabell I. Underslulskedel i arbetet med den reviderade natio-nalbudgelen har en delvis nybedömning av den ekonomiska utvecklingen gjorts. Med anledning härav räknar jagnu med andra antaganden, vilka också redovisas i tabell 1. Iövrigt finns ingen anledning att avvika från RRV:s beräkningsförutsättningar. 1987/88: 150 Bilaga1 IRRV-.s beräkningar avseende /88 (statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1988/89 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn lillbeslut som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Jag har för egen del beaktat även deriksdagsbeslut som fatlats under återstoden av mars saml de förslag frånregeringen som lagts fram . I några fall harjag även beaktatförslag som lagts fram efter . Det får ankomma på riksdagensfinansutskott atl göra justeringar för ytteriigare förändringar som ej kunnatbeaktas. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1987/88 RRV:ssenaste beräkning av budgetutfallet för /88 utgörs av verketsbudgetprognos nr 5 från . Beräkningarna av inkomsterna /88 redovisas också i verkets reviderade inkomstberäkning. I sin inkomstberäkning har RRV för /88beräknat inkomsterna till 332831 milj.kr. I enlighetmed vad jag har anfört om lönesummans och den privala konsumtionens ulvecklingräknar jag, så som framgår av redovisningen i tabell 2, upp inkomsterna medsammanlagt 2 916 milj. kr. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 RRV:sberäkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisations- -1- 93 000 Summa förändringar enligt föredraganden RRV:sberäkningar föranleder i övrigt inle nägon erinran från min sida. Sammantagetmedför justeringarna av RRV:s beräkningar atl jag beräknar inkomsterna /88 till 335 747 milj. kr. I statsbudgeten uppgår utgifterna till347 150 milj.kr. RRV har i sin prognos beräknat de totala utgifterna lill 343863 milj.kr. Verket harbeaktat beslut om och förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt I 968milj.kr. Merbelaslningen på förslagsanslagen exkl. statsskuldräntor beräknasdärutöver lill 4840 milj.kr. Belastningen 1987/88 pä reservalionsanslagenberäknas däremot bli I 044 milj.kr. lägre än vad som avsatls i statsbudget.Tillsammans gör detta atl RRV prognosticerar ui-giftsanslagen e.xkl.statsskuldräntor till 283 913 milj.kr. Jag ökar utgifterna med 2121 milj. kr. som ytteriigare beräknas belasta 1987/88 framförallt lill följdav proposition om särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbollens län m.m.(prop. 1987/88:86) saml justeringar av prognoserna för grundskole- ochsludiemedelsulgifter. Ulgiftsanslagen exkl. stalsskuldräntor blir därmed286034 milj. kr. RRV harberäknat utgifterna för statsskuldräntorna till . Häri ligger vissa valulavinsler, som l. ex. uppkommit ioch med all USD-kursen sjunkit jämfört med när lånen togs upp. Sedan RRV gjordesin beräkning har yllerligare valulavinster realiserats. Utgifterna förstalsskuldräntorna uppgår därför i min beräkning lill . Tabell 3 Räntor på statsskulden /88 Prop. 1987/88: 150 -0,2 -3,9 Räntor pä inhemska lån m. m. Räntor på utländska lånValutaförluster, netto Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarna päreservationsanslag under innevarande budgetår all öka med 1 044 milj. kr. föralt uppgå till 25 036 milj.kr. Några utgifter för reservalionsmeddsförbrukning(netto) kommer således inle att belasta 1987/88. RRV:s bedömning baseras bl. a.på uppgifter från de ansvariga myndigheterna. Jag gör tvä förändringar jämförtmed RRVs beräkning av reservationernas storlek. Ovan nämnda proposition omNorrbotten medför att reservationerna ökar med 950 milj. kr. in från reservationer för Beredskapslagring och industriellaåtgärder. Detta gör atl jag beräknar reservationerna lill sammanlagt 25 118milj. I tabell 4 redovisas ulvecklingen av anslagsbehållningarna mellanbudgetåren 1986/87 och 1987/88. Tabell 4 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1986/87 och 1987/. Huvudtitel /87 1987/88 Enligl RRVoch min egen bedömning kommer rörliga krediter atl netto ge 125 milj.kr. Återbetalningarna är således större än nyutlåningen underåret. Jag villocksä nämna alt RRV för tillkommande utgiftsbehov, netto lar upp 3 miljarderkr. Jag beräknar denna utgiftspost till I miljard kr. I övrigt harjag ingainvändningar mot RRV:s beräkning. Sammanlageträknar jag därmed med all utgifterna under /88 kommer all uppgålill 341 509 milj. kr. Beräkningarna sammanfattas i tabell 4. Tabell 5 Statsutgifterna /88 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor Förändring i anslagsbehållningar Ändrad dispostion av röriiga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, neUo 283913 57075 -1 044' - 125 286034 54 600 -1 126' - 125 Ökningen av anslagsbehållningarna påverkar inle utgifterna 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1988/89 RRV beräknar statsbudgetens totala inkomster till 337498milj.kr. för /89. I det följande redovisar jag de förändringarav RRV:s beräkningar som jag funnit nödvändiga. I enlighet rned vad jag anförde om lönesummansulveckling för saml den privala konsumtionens ulveckling 1988och 1989 räknar jag upp RRVs beräkning med sammanlagt 7234 milj. kr. Fördelningenpå inkomstlillar framgär av tabell 6. I enlighet med de förslag som jag denna dag kommeratl framföra om tobaksskatten beräknas inkomsttiteln öka med 500milj. i förhållande till RRV:s beräkning. Vidare beräknas inkomsttiteln öka med 600milj. med anledning av de förslag jag kommer atl framföra. Dessa justeringar medför atl jag beräknar de sammanlagdainkomsterna för /89 lill 345 832 milj. kr. Ändringari RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret 1111 Fysiska personers skall på inkomst, 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Summa förändringar enligt föredra Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarna i indelningen av siats- Prop.1987/88: 150 budgetens inkomstsida i förslaget lill statsbudget för /89 Bilaga 1 (tabell 7). Tabell 7 Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster /89 1110 Fysiska personers inkomstskatt Namnändring 1111 Fysiska personers inkomstskall Namnändring 1120 Juridiska personers inkomstskatt Namnändring 1121 Juridiska personers inkomstskatt Namnändring 1130 Ofördelbara inkomstskatter Namnändring 1131 Ofördelbara inkomstskatter Namnändring 2327 Räntor på statensvattenfallsverks statslån Ny inkomsttitel Räntor påsärskilda räkningar i inkomsttitel Inkomster vidbanverket Ny inkomsttitel I det slutliga förslaget lill statsbudget för budgetåret1988/89 uppgår utgifterna lill 352 520 milj.kr. I årets budgetproposition upptogs utgifterna /89 lill 353 308 milj. kr. Av delta belopp svarade minskadeanslagsbehållningar, ökad disposition av rörliga krediter och beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för 7000 milj.kr. Ulgiftsanslagen uppgicksålunda till 346308 milj. kr. Sedan förelades budgetpropositionen har dels ellantal propositioner innebårande anslagsförändringar förelagts , delsriksdagen beslutat om ell antal anslag som föreslogs i budgetpropositionen. Omriksdagen bifaller förslagen i propositionerna innebär detta atl de samladeutgiftsanslagen ökar med ca 200 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionen.All ulgiftsanslagen inte ökar mera beror främst på all statens vatlenfallsverksinvesleringsanslag liksom lånedelen av sludiemeddsan-slaget (fr. o. m. den Ijanuari 1989) lyfts ul ur budgeten och istället finansieras via kreditgivninghos . Beloppet inkluderar även de anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen som beslutats av men inle deminskade utgifterna för stalsskuldsränlor som jag strax återkommer till. Isamband med min beräkning av anslagskonsekvenserna harjag låtit upprätta enspecifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande lill budgetpropositionen.Denna specifikation (bil. 1.6) täcker i princip perioden l.o.m. Anslaget Räntor på statsskulden m.m. upptogs ibudgetpropositionen för /89 med ell lill 54000 milj. kr. Belasl- ningen på delta anslag är beroende av den ackumulerade statsskulden under det budgetår för vilkel anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet saml av bokföringsmässiga valutadifferenser på grund av ändrade växelkurser vid omsättning eller återbetalning av utlandslän. En beräkning av ger vid handen all ulgifierna för räntor på statsskulden m. m. torde bli ca I miljard kr. lägre än vad som antogs i 44 budgetpropositionen.I denna beräkning ingår en positiv engängseffekl pä Prop. 1987/88: 150 ca 7,5miljarder kr till följd av en omläggning av redovisningsprinciperna Bilaga 1för slalsskuldväxlar. Den inhemska räntekostnaden beräknas nu bli ca 0,7 milj.kr. lägre främst till följd av elt minskal uppläningsbehov. Förslag lillinkomst- och ulgiflsstal för anslaget Räntor på statsskulden m. m. framgår avbilaga 1.5. Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på statsbudgetenför /89 med . Tabell 8 Räntor på statsskulden /89 Budgetår Budget- Nuv.be- Förändring Räntor pä inhemska lån m. m. 43,9 43,2 -0,7 Räntor på utländska lån 9,9 9,6 -0,3 Valutaföriuster, netto 0,2 0,2 Summa 54,0 53,0 -1,0 Sammanlaget innebär detta atl jag beräknar statsbudgetensutgiflsanslag för /89 lill sammanlagt 345 520 milj.kr. I syfte att få en så långt möjligt rättvisande bild avhela belastningen på statsbudgeten beräknas, ulöver ulgiftsanslagen, pä statsbudgetensutgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar, ändraddisposition av rörliga krediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. I budgetpropositionen beråknades förbrukningen avanslagsbehållningar komma alt uppgå lill 1 500 milj.kr. Depropositioner innebärande anslagsförändringar som därefter förelagts riksdagenmotiverar ingen ändring av den beräkning som gjordes i budgetpropositionen.Anslagsbehållningarna beräknas således minska med 1500 milj.kr. Budgelulfallel, och därmed statens upplåningsbehov,påverkas även av förändringar i utnyttjandet av rörliga kredUer hosriksgäldskonloret. Sådana krediler har enligl beslut ställts tillförfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Dessutom vill jagerinra om atl vissa myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet disponerar enrörlig kredit i riksgäldskonloret. 1 syfte all förslaget till statsbudget så långt sommöjligl skall visa en realistisk budgelbdastningen förs på budgetensutgiftssida upp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Vidberäkningen av denna post görs en uppskattning av sädana utgifts- ochinkomslförändringar som inte förts upp på något annat ställe i budgeten. Ibudgetpropositionen ingick i denna post bl. a. budgeteffekterna till följd avsärpropositioner som senare under skulle komma atl föreläggasriksdagen. Dä dessa förslag numera föreligger har medel istället beräknatsunder berörda anslag och inkomsttitlar. Tabell 9 Statsutgifterna för /89 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1 ,1988/89 Ändraddisposition av rörliga krediter Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1987/88 och1988/89 Med hänvisning till redovisningen i det föregåendeberäknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och förslaget lill statsbudget för /89 enligl vad somframgår av tabell lOoch 11. Beräkningen av budgelulfallel för innevarande budgetår handen atl budgetunderskottet för /88 blir 8,9 miljarderlägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. förutses ell underskottom . Stalsinkomslerna näsla budgetår uppskallas nu till 345,8miljarder kr. Som framgår av tabell 10 och tabell 11 är del främst inkomsternasom beräknas öka jämfört med budgetpropositionen. Orsaken är främst ökadeskatteintäkter till följd av en annan bedömning för limlönernas ulveckling1988. Av samma skäl beräknas den privata konsumtionen 1988 nu bli större än vadsom tidigare antagits vilket leder till större intäkter av mervärdeskatt.Utgifterna exkl. stalsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen lill 292,3miljarder kr. beräknas utgifterna till 292,5 miljarder kr.Sammanfattningsvis innebär beräkningarna all budgelunderskollel för budgetåret1988/89 minskar med . till , jämfört medberäkningarna i budgetpropositionen. Förändringarna av inkomsterna och utgifterna i förslagetlill statsbudget för /89 sedan budgetpropositionen harjag ävenlåtit sammanställa i en specifikation som bör bifogas lillregeringsprotokollet i della ärende (Bil 1.6). Tabell 10 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1986/87-1987/88 Inkomster Utgifter exkl. statsskuldsräntor Statsskuldsräntor -15,2 -14,7 -11,0 -5,8 Tabell 11 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1986/87-1988/89 1987/88: 150 Bilaga1 Från utfall /87 till ny beräkning 1987/88 Från ny beräkning 1987/88 till ny beräkning 1988/89 Inkomster Utgifter exi. 299,3 .M,0 -tl,9 -6,7 -1-2,-1-4, Denunderliggande ulvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om det redovisadesaldol korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hänger samman medändringar i redovisningsprinciperna. Del bör betonas all del ofta är enbedömningsfräga om en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomstalternativt utgift eller som en extraordinär effekt. Trots all avgränsningarnai de enskida fallen inte är helt självklara anscrjag del ändå angeläget atlredovisa en beräkning där de extraordinära effekterna exkluderats såstatsbudgetens underiiggande utveckling klargörs. Påinkomstsidan betraktas följande effekter som extraordinära vid fram-räkning avdet underliggande budgetsaldol: - engångseffekter som t. ex. omläggning avredovisning av egenavgifter - tillfälliga extra inleveranser från affärsverk lillstatsbudgeten - fondupplösningar som tillfälligt ökarstatsbudgetens inkomster - utförsäljning av beredskapslager av olja. Påutgiftssidan beaktas följande effekter vid framräkning av del underliggandebudgetsaldol: - valutaföriuster och valutavinster som uppstår vidamortering av statens utlandslån - rena budgetavlastningar, som t.ex. atl kostnadernaför studielånen inte belastar statsbudgeten - engängseffekl till följd av ändradbokföringsprincip för slalsskuldväxlar - att vissa affärsverk som l.ex. Vattenfallfinansierar sina investeringar genom län pä kreditmarknaden eller direkt iriksgäldskonloret i stället för som tidigare över anslag på statsbudgeten. Somexempel på effekter vilka däremot inte beaktas vid framräkning av denunderliggande budgetutvecklingen kan nämnas dels att ränteutgifter förstatsskulden periodiseras på olika sätl för olika låneinslrument, dels desärskilda insatser inom arbetsmarknads- och industripolitik som gjorts medhänsyn till sysselsättningslägel. Tabell10 visar statsbudgetens underiiggande ulveckling under perioden1986/87-1988/89. Tabell 12 Underliggande budgetsaldo Miljarder kr., löpande priser för budgetåren 1986/87- 1986/87 1987/88 Underiiggande budgetsaldo Andel av BNP -13,4 -7,6 0, -14,4 3 Statens lånebehov och statsskuldens förändring Det är vid en finansiell analys av intresse att studerahur likviditeten i ekonomin påverkas av statens inkomster och utgifter. Statenslånebehov bestäms dels av budgelulfallel och vissa kassamässiga korrigeringarav delta, dels av vissa inkomster och utgifter vid sidan av statsbudgeten påstatsverkets och riskgäldskonlorets checkräkningar i . Statsskuldens förändring bestäms av statens lånebehov samlav de skulddispositioner som riksgäldskonloret gör. Med det av RRV redovisade budgetunderskottet somutgångspunkt krävs således en del justeringar för att man skall kunna utläsastatens lånebehov och statsskuldens förändring. 1 del följande redovisaskortfaltal hur dessa begrepp är relaterade lill varandra. Del av RRV redovisade budgetunderskottet utgörutgångspunkt för kalkylen. Korrigeringar görs dä delförekommer skillnader mellan när transaktioner bokförs i myndigheternas redovisningoch när de registreras pä statsverkels checkräkning. Sådana skillnader uppstårdels genom atl inkomster och utgifter bokförs änmotsvarande betalningar, dels genom atl vissa iransaklioner inte bokförs molbudgelen. exempel pä de sislnämnda är regeländringen den I juli 1987belräffande statens förskottering av kommunernas kostnader för kommunallboslads-lillägg (KBT). Ändringen innebär bl. a. en engängseffekl i form av etlminskal lånebehov för staten i storleksordningen . budgelåret1987/88. Denna engängseffekl kommer dock inle till uttryck i etl minskatredovisat budgetunderskott. Den fillfälliga engångsskatten påförsäkringsbolag överfördes 1987 via en inkomsttitel på statsbudgeten,lill riksgäldskonloret för avskrivning mot statsskulden. Dettainnebär atl skatten inte påverkade budgelulfallel 1987 men medförde däremotminskning av statens lånebehov. En del av statens kreditgivning gårvia riksgäldskonloret och redovisas inle på statsbudgeten. Exempel på della ärvissa krediler lill de stafiiga affärsverken. Dessa krediler måste dockfinansieras via statlig upplåning. Genom en saldering av posterna I -4 erhålls statens lånebehov. Statsskuldens förändring Prop. 1987/88: 150 Statsskuldens förändring påverkas utöver statens lånebehovav transaktio- ° ner av dispositiv karaktär som riksgäldskonloret gör.Skulddispositioner utgörs t.ex. av uppköp av statsobligationer, utbetalningarav förskott för inlösen av obligationer och premieobligationsvinsler samltillfälliga bokfö-ringslransakfioner som påverkar statsskuldens storlek. Genomall skulddispositioner läggs till statens lånebehov erhålls statsskuldensförändring. Tabell 13 Statens lånebehov (netto) budgetåren1986/87-1988/89 Miljarder kr., löpande priser Kassamässiga korrigeringar -0,5 -4,8 Tillfällig förmögenhetsskatt för försäkrings- bolag m.fl. -7,9 -8,3 RGK:s kreditgivning lill vissa affärsverk 1,0 -5,7 - uppköp obligationer (3.9) (0,3) - övrigt (1,5) (-1,0) -6,4 1987/88. 4 Statliga garantier Prop. Bilaga 1 4.1 Redovisning av statens garantiåtaganden budgetproposition redovisade jag atl statensgarantiåtaganden per den Ijuli 1987 uppgår till ca 158,5 miljarder, kr. Regeringen har därefter lagt fram förslag till riksdagensom berör omfattningen av det statliga garantiätagandet. Förslaget redovisas itabell 14. Statens samlade garantiåtagande kommer därmed att uppgä till ca158,5 miljarderkr. Tabell 14 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande efter budgetpropositionen 1988 (milj.kr.) i vilka förvaltar statens aktier 4.2 Stöd till näringslivet Riksrevisionsverkel (RRV) har på regeringens uppdrag gjorten översyn av verksamhelen med statliga kreditgarantier. Verket har den 22februari 1984 redovisat uppdraget i rapporten . I rapportenredovisas bl. a. den nuvarande administrativa styrningen avkreditgaraniiverksamheien. RRV har i rapporten angett all regelsystemet ärsvåröverskådligt och föreslagit atl administrationen av all statliggarantiverksamhet, med undantag av exporlkredilgarantierna, regleras genom engemensam förordning för alla lyper av kreditgarantier. gavs en sårskild utredare' i uppdrag atlgöra en översyn av verksamheten om statliga kreditgarantier och lämna förslaglill en enhetlig förordning med statliga kreditgarantier. 1 november 1986utvidgades utredningsuppdraget till all omfalla utarbetande av etl förslaglill vissa enhetliga juridiska och tekniska regler även för verksamhelen medstatliga lån och bidrag till näringslivel. Kreditgarantiulredningen överiämnade betänkandet(SOU 1987:29) Stöd lill näringslivel. Betänkandet har remissbehandlats. Sombilaga 1.7.1 lill protokollet fogas en förteckning av remissinstanserna.