prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Det försämrade bytesbalanssaldot kan tolkas som all hushållen ochden offentliga sektorn accepterar en viss utjämning av konsumlionen över liden.I verkligheten skulle troligen bytesblanseffekterna dessutom bli mindredramatiska eftersom en viss negång i konsumtions- och invesle-ringstillväxlenskulle äga rum. Konsekvenserna för den svenska ekonomin av en ogynnsaminlernationell utveckling, med att lönekostnaderna ökar snabbt, bliremellertid myckel bekymmersamma, vilkel framgår av tabell 6.8. Löneökningarna anlas idetta fall bli lika stora som i alternativet med Prop. 1987/88: 150 högalöner. Priserna är beräknade med hjälp av en prisekvalion. I övrigt är Bilaga 1.2 della scenario konstruerat så att konsumtions- ochinvesleringslillväxlen blir densamma som i alternativet med höga löneöknigar. Högalöneökningar medför förluster av marknadsandelar. Marknadsandelsförlusternakan dock till viss del vägas upp av en snabbi växande väridshandel, så attsvensk export ändå utvecklas tillfredsställande. Om världshandeln växerlångsamt får emellertid krympande marknadsandelar kraftiga effekter påexporlvolymen; tvä negativa faktorer verkar därmed i samma riktning. Avtabell 6.8 framgär alt exporten t.o.m. minskar i absoluta tal under 1989.Jämfört med balansalternalivet ger alltsä en långsam tillväxt av deninternationella efterfrågan, i kombination med höga löneökningar, mycketkraftiga effekter pä den ekonomiska tillväxten och exportutvecklingen. Entillbakagång av den internationella lillväxlen skärper alltså ytteriigarekraven på en anpassning av den inhemska koslnadsulvecklingen. Tabell6.8 Vissa nyckeltal. Alternativ med låg världsmarknadstillväxt och högalöneökningar. Alternativ med högre löner Alternativ ined låg väridsmarknadslillväxt Relativpris, export" Arbetslöshet (procent) Finansiellt sparande i offentlig sektor (miljarder kr.) Bytesbalans (miljarder kr.) 0,7 0.9 1.8 2,8 3.1 2,6 1.1 0.9 22 17 -14 -10 0,6 0,3 0,7 - 0,6 0,4 2.0 26 16 10 -18 -23 -23 " Bearbetade varor. 7 Sammanfattning och slutsatser P''°p- '987/88:150 Itreårskalkylerna analyseras den svenska ekonomins ulveckling under perioden1989-1991. sker med hjälp av ell antal scenarier baserade på olika förulsållningaravseende utvecklingen bäde i och internationellt. Syftetmed treårskalkylerna är alt ge elt underlag för utformningen avstabiliseringspoliliken . Avsiklen är alltså inte atl laupp frågor rörande 1. ex. ekonomins funktionssätt eller resursanvändningen iolika sektorer. Problem av denna art belyses bl. a. i länglidsulredningarna,som publiceras vari tredje år. andra kapitlet i treårskalkylerna stäms den faktiska ekonomiskautvecklingen av mot den balanserade utvecklingsväg som beskrevs i LU 87. Motdenna bakgrund preciseras i del därpå följande kapitlet utgångspunkterna föranalysen av utvecklingen . Vad som händer i väridsekonomin är avcentral betydelse för den svenska ekonomin. Därför tecknas i del fjärdekapitlet en internationell bakgrund. Denna följs av två kapitel om den svenskaekonomin. I del första studeras en utvecklingsväg som innebär all ekonomin rörsig i en gynnsam riklning, där den nuvarande låga arbelslöshelsnivän kan bevarassamlidigl som bytesbalansen förstärks. I del andra studeras hur ekonominpåverkas om pris- och löneökningslaklen följer historiska mönster eller om deninternationella ulvecklingen blir väsenlligl sämre. Syftetmed de slora devalveringarna i början på 1980-talel var all förbättra delsvenska näringslivels kostnadsläge. Därmed skulle kapacitelsulnyltjandet iekonomin kunna höjas, produktionen öka och arbelslösheten minska. Men delgällde också alt fä lill sländ en ulbyggnad av den konkurrensutsatta sektorn iekonomin. var en förutsättning för all del skulle gå att uppräilhållafull sysselsälining och samlidigl ha balans i utrikesbetalningarna. Politikenhar i dessa avseenden varit framgångsrik. Vi har bakom oss en femårsperiod under vilken den ekonomiska tillväxten i genomsnitt har varil 2,. Antalet sysselsatta har ökat med ca 150000 personer. Det har därmed varit möjligt alt sänka den öppna arbets lösheten lill 1,, vilkel i etl inlernationdll perspektiv är en mycket bra siffra. En god grund har också lagts för fortsatt hög ekonomisk lillväxl. Den konkurrensutsatta sektorn har byggts ul; industrins invesleringar har stigit med som antalet industrisysselsatta har ökat efter en läng lids slagnation. Industrin har ocksågenomgått en omfattande omstrukturering. Del finns Prop. 1987/88: 150 teckensom lyder på all della medförl en förbättrad konkurrensförmåga. Bilaga 1.2Tidigare studier av exportutvecklingen visade att svensk industri tenderadeall föriora marknadsandelar vid ell oförändrat relativt kostnadsläge. Säförefaller inle längre vara fallet. Det underlättar strävandena allåstadkomma full sysselsättning vid balans i utrikesbetalningarna. Sedandevalveringarna har emellertid industriföretagensarbetskraftskostnader per producerad enhet ökat snabbare än ikonkurrentländerna inom OECD-området. Trots della var de relativa arbetskraftskostnadernaper producerad enhet inom tillverkningsindustrin fortfarande lägre vidingången av 1988 än vid början av 1982, mätt i gemensam valuta. Om den snabbakosinadsslegringen fortsätter, kommer emellertid denna kvarstående effekt avdevalveringen 1982 att försvinna. Därmed försvåras den utb\ ggnad av denkonkurrensutsatta sektorn som fortfarande krävs. Del kommer dä knappast att blimöjligl att upprätthålla full sysselsättning i ekonomin och samlidigl ha balansi utrikesbetalningarna. Enmarkant försämring av bytesbalansen har skett under de senasle tvä åren.Eftersom en slor del av industrin uppger bristande kapacitet som främsta hinderför ökad produktion förefaller bylesbalansförsämringen emellertid inle i förslåhand vara en följd av elt alllför högt kostnadsläge med åtföljande eflerfrågebortfall.Underskotten i bytesbalansen är i stället i huvudsak orsakade av en starkuppgång i inhemsk efterfrågan. Denna har i sin lur haft effekter pä pris- ochlöneutvecklingen. Inle minst tydligt framgår detta av de löneavtal som slutilsinom flera hemmamarknadsorien-lerade avtalsområden. Dagens höga inhemskaefterfrågeläge har med andra ord försvårat strävandena atl få lill sländ enanpassning av pris- och löneökningslakten. Denna anpassning är i sin tur enförutsättning för en god ekonomisk ulveckling på sikl. Sparandet är för lågt Uppgångeni den inhemska efterfrågan har orsakats av en snabb stegring av den privatakonsumtionen - framför allt av varaktiga konsumtionsvaror - samt av omfattandeinvesteringar i näringslivel. En forlsall gynnsam utveckling för den svenskaekonomin förutsätter alt exportens och investeringarnas andel av den totalaresursanvändningen i ekonomin ökar. De högre investeringarna är mol dennabakgrund positiva. Problemet är den privata konsumtionen, som under de båda senasteåren ökat i en takt som väsentligt överstiger den som är förenlig med fortsattsamhällsekonomisk balans. Uppgångeni den privata konsumtionen beror delvis pä all hushällens sparande har minskal. Nedgången i hushållssparandel har accelererat un der de senasle åren som kredilmarknaden har avreglerats. Det är tänkbart all denna nedgång i sparkvoten är etl resultat av en engängsan- passning av hushållens tillgångar och skulder lill följd av avregleringen. Sparkvoten kan i så fall förväntas stiga igen när anpassningen är genom förd. Under sådana omständigheter skulle del låga sparandet vara ett 68 övergående problem. Myckettalar emellertid för atl det låga hushållssparandel ocksä är en Prop. 1987/88:150 följd av mer långsiktigt verkande faktorer. Troligen hänger den låga spar-Bilaga 1.2 viljan lill viss del samman med utformningen av pensionsystemel.Eftersom många hushåll inle behöver avsälla någol mer betydande sparande idagför sina framtida pensioner bortfaller elt av de viktigaste sparmotiven.Skattesystemet tenderar dessutom atl missgynna hushållens sparande på bankeller i andra räntebärande tillgångar och all stimulera lill skuldsättning.Följden blir ell lägre finansiellt sparande än vad som är samhällsekonomisktönskvärt. Fallet i det privata finansiella sparandel under senare århar motverkats av en uppgång i den offentliga sektorns finansiella sparande.Denna uppgång har emellertid inle varil tillräcklig för alt undvika ökandeunderskott i bytesbalansen. Den utveckling som kan skönjas för ATP-systemet underkommande år försvårar strävandena all få lill stånd etl tillräckligt offentligtfinansiellt sparande. Vid lillväxttakter i ekonomin motsvarande de som rällunder 1980-lalet och med de förändringar i befolkningens ålderssammansättningsom nu är kända minskar sparandet i AP-fonden under 1990-lalet. Elt ökat sparande i ATP-systemet kan åstadkommas genom allde ATP-avgifter som företagen betalar pä sina lönekoslnader höjs. Högre ATP-avgifterskulle emellertid innebära atl kostnadsproblemet för svenskt näringslivförvärras ylleriigare. För all lönekostnaderna inte skall stiga krävs nämligenatt alla avgiftshöjningar i motsvarande utsträckning minskar utrymmet förlöneökningar. Fortsatta höjningar av ATP-avgifterna ställer därför myckelstarka krav pä lönebildningen. Även en uppgång av andra skatter begränsar hushållensinkomster och riskerar därmed all komplicera lönebildningen. Ett skatteuttag pånuvarande nivå har också vissa snedvridande effekter på ekonomin. Sammantagetmedför della att skattetrycket inle bör stiga ytteriigare. har därförställt sig bakom målet alt skattetrycket, mätt som skallers och avgifters andelav BNP, inte bör öka. Ambitionen alt inte höja skalletrycket innebär alt detställs krav på utvecklingen av de offentliga utgifterna. Delta gäller särskillsom ATP-pensionerna kommer att kräva realt ökande utgifter under en läng tidframöver. För en återhållsam tillväxt av den del av de offentliga utgifternasom gär till offentlig konsumtion talar ocksä del rådande ekonomiska lägel medtendenser lill överhettning på arbetsmarknaden. En väg mot balans I kapitel fem redovisas en förhållandevis gynnsamulveckling för den svenska ekonomin . Avsikten harvaril atl försöka åskådliggöra vad som krävs för atl det skall vara möjligtalt uthålligt upprätthålla en god tillväxt och ha en oförändrat lågarbetslöshet som bytesbalansens saldo förbättras. Även i denna sammanfattning kan det finnas skäl attpåminna om att de redovisade beräkningarna inte är en prognos i vanlig mening. Med utgångs punkt frän elt antal olika anlaganden rörande exempelvis den internatio- 69 nella ulvecklingen och demografiska tendenser i Sverigepreciseras en Prop. 1987/88: 150 pris- och löneökningstakt som är förenligmed en fortsatt balanserad ut- Bilaga 1.2 veckling i ekonomin. Beräkningarnaär därmed i huvudsak upplagda på samma vis som i såväl tidigare ireårskalkylersom i den senaste långtidsutredningen. 1 den internationella bild som lagts till grund föranalysen av den svenska ekonomin har lillväxlen i industriländerna förutsattsöka någol , från 1,1989 lill 2,1991.Väridshanddn, vägd med hänsyn till olika marknaders betydelse för svenskutrikeshandel, beräknas dä öka med 4,1989 och i genomsnitt 4,per är förhela treårsperioden. All del sker en uppgång sammanhänger bl. a. med atl enviss återhämtning förutses ske i våra grannländer och , där denekonomiska tillväxten är mycket låg. Nägon mer påtaglig uppgångi världsinflationen förutses inle. beror i första hand på att denekonomiska politiken i OECD-omrädet förulsälls vara fortsatt slram ocharbetslösheten hög. Oljepriset förulsälls uppgå lill per fal vidslulel av perioden. Om tillväxten i den svenska ekonomin skall kunnaupprätlhällas och del skall vara möjligt atl värna den fulla sysselsällningenulan någon försämring i bytesbalansens saldo krävs en god konkurrenskraft. Hur relativpriserna utvecklas beror dels pälöneökningslakten, dels pä vinstutvecklingen. För atl del skall vara möjliglalt uthålligt upprätthålla lillväxlen i svenskt näringsliv krävs fortsatl högainvesleringar. I industrin beräknas investeringarna i genomsnitt öka med 3,7%under treårsperioden. Delta torde förutsätta vinstandelar som är något högreän dagens. De lägre relativpriser som krävs för atl förbättra bytesbalansen kanmot denna bakgrund bara åstadkommas genom en nominell löneökningslakt som någolunderstiger den i våra konkurrentländer. förutsätts de nominella lönerna ökamed per är. Till detta kommer en redan beslutad höjning av ATP-avgiften med0,1989. Lönekostnadsökningar av denna storlek resulterar i atlpriserna relalivi omvärlden sjunker med per är . Därmedblir del möjligt för svenskt näringsliv atl erövra marknadsandelar påexportmarknaderna. Över perioden sker en förbättring av bytesbalansens saldofrån -. 1989 till -. Utgångsläget äremellertid sådant atl det inte är realistiskt alt räkna med ell positivt saldounder perioden. Med en ulveckling enligt de skisserade banorna bör emellertidsaldot bli positivt efter ylleriigare ell par år. Beräkningarnautgår vidare från alt del är nödvändigt atl hälla tillbaka de offentliga utgifternas ökningstakt. Den offentliga konsumtionen förutsätts öka med 0,per är. Detta är den takl som krävs för all gjorda offentliga åtaganden skall kunna infrias. På samma vis har den offentliga sektorns inkomster skrivits fram under anlagandel all exislerande principer för skatte- och avgiftssystemet i huvudsak bibehålls. Med dessa anlaganden försämras den offentliga sektorns finansiella sparande marginellt. De anla ganden som valls innebär vidare all skattekvoten är i stort sett oförändrad . Delär vanskligt att göra en prognos för den privata konsumtionens Prop. 1987/88:150 utveckling . Det mesta talar emellertid för all denBilaga 1.2 privata konsumlionen inte kommer alt öka med den takt som varilfallet under senare är. Dels medför anpassningen nedåt av lönernas ökningstaktau hushållens disponibla inkomster kommer att ökalångsammare. Dels är det inle sannolikt all hushållen i längden kommer attvilja öka sin skuldsättning. I de redovisade beräkningarna har antagils all denprivala konsumlionen ökar med 1,. Under de därpå följande årenberäknas ökningstakten vara I % . Denförhållandevis långsamma ökningstakten för såväl offentlig som privatkonsumtion gör atl det skapas ell realekonomiskt utrymme för en nödvändiguppgång i investeringarna. Särskill är det investeringarna i denkonkurrensulsalla sektorn som skjuter fart. Detta sammanhänger i hög grad medatt nettoexporten ökar kontinuerligt . Den önskvärda vridningenav resursanvändningen frän konsumtion till kapitalbildning kommer därmed lillstånd. Sammanlagetmedför delta alt lillväxlen i ekonomin i genomsnittkommer all bli strax . minskar tillväxten någol, vilkel ären följd av dels en avlagande inlernaliondl efterfrågan, dels atlrelativpriserna på svenska varor har stigit under föregående år. Till dettakommer en långsammare ökningstakt både för privat och offentlig konsumtion. Närlillväxlen i delta scenario ökar beror det i alltväsentligt pä en förbättrad netloexport men även på en uppgång iinvesleringarna. I båda fallen hänger uppsvinget samman med en snabbare lillväxlav de inlernationella marknaderna och etl förbältrat prisläge pä svenskaprodukter. Omovanslående förutsättningar infrias kommer sysselsällningen i ekonomin atlkunna öka med ca 80000 personer. innebär i sin lur alt arbelslösheten kanvara oförändrat låg, 1,, Irols ell växande arbelskraflsulbud. Slutsatsenär alltså all del är möjligl att upprätthålla tillväxten iekonomin, bevara den låga arbelslösheten och förbättrabytesbalansen. För della krävs emellertid väsentligt lägre nominellalöneökningar än . Större löneökningar slår på sysselsättningen Kostnadernaför svenskt näringsliv har under en följd av år ökat väsentligt snabbare än för konkurrenterna i omväriden. Detta borde normall ha resulterat i betydande problem för den svenska ekonomin. Antingen borde bytesbalansen ha försämrals eller så borde tillväxten ha minskat och arbetslösheten ha ökat. Så har emellertid av flera skäl inle skett. Viktigast är alt de båda devalveringarna i början av 1980-lalel gav svenskt näringsliv en påtaglig kostnadsfördel. Svenska exportföretag har ocksä gynnats på vissa marknader av förändringarna i vissa större valutors kurser. Till detta har kommil draghjälp från utlandet i form av bl.a.fallande oljepriser. Det är svårt all se några utifrån kommande faktorer som pä motsvarande sålt kommer all gynna den svenska ekonomins utveckling 71 Detta gör alt del inle förefaller Prop. 1987/88: 150 troligt atlett positivt bytesbalanssaido skulle kunna uppnäs under de Bilaga 1.2närmaste tre åren. Ominte löneökningarna dämpas, ulan följer del mönster som varit rådandehistoriskt, blir situationen betydligt allvariigare under de kommande treåren. Vid löneökningar på per är i genomsnitt försämras industrinskonkurrenskraft snabbi. Detta medför i sin tur fallande marknadsandelar och envikande export. Om inle denna kompenseras med en uppgång i den inhemskaefterfrågan faller också tillväxten. Utgångspunktenär här atl finanspolitiken är fortsall slram. ökar i själva verketstatens inkomster till följd av all de alllför höga nominella löneökningarnainte kompenseras fullt ul med förändringar i skalleskalorna. a. dennabakgrund framslår del som troligt atl den privata konsumtionen i genomsnittökar någol långsammare () i detta alternativ än i balansalternalivet. Inteheller invesleringarna kan förväntas kompensera del eflerfrågebortfall som denkonkurrensutsatta sektorn drabbas av lill följd av det alllför högakostnadsläget. Tvärtom beräknas investeringarna i industrin och i övrigtnäringsliv utvecklas sämre än i balansallernalivel eftersom vinsterna pressasoch efterfrågan blir lägre. I industrin beräknas invesleringarna l.o.m. fallamed i genomsnitt . Sammanlagetinnebär denna utveckling all lillväxlen i ekonomin blir ca 0,1991. Vid dennalåga tillväxt förmår ekonomin inle ge jobb lill alla dem som söker sig ut päarbetsmarknaden. Arbetslösheten beräknas därför i slulel av perioden uppgä lilldrygt . Bytesbalansenssaldo blir däremot inle nämnvärt sämre än i balansallernalivel. Delta beror iförsta hand på den långsammare inhemska eflerfrågelillväxten. Till dettakommer att relativprisuppgängen på svenska varor inledningsvis resulterar ihögre intäkter. Det är först efter nägot är som relativprisökningarna slårigenom fullt ut i marknadsandelsförluster. Detår värt all understryka all del beskrivna scenariel skiljer sig fränsituationen i slulel av 1970-lalel bl. a. i del avseendet all den offentligasektorns ulgiftsökningslakt är väsenlligl långsammare och all finanspolitikenär stram. Därmed förhindras alt de alllför snabba löneökningarna driver framdrastiskt ökande bytesbalansunderskoll. En expansiv politik skulle i ensituation av della slag inle kunna bota problemen. Försök all kompensera delefterfrågeborlfall som följer med alllför snabba pris- och löneökningar skulleföra oss tillbaka till den situation som rådde under senare delen av1970-lalel, med stigande budget- och bytesbalansunderskoll. Risk för en sämre internationell utveckling Delfinns också skäl alt framhålla osäkerheten i den internationella bedöm ning som gjorts. Det grundscenario som presenterats innebär en förhållan devis gynnsam inlernaliondl utveckling. Den torde i första hand förutsätta all de slora obalanserna i väridsekonomin inle vidgås. Delta torde i sin lur 72 a. etl lägreeflerfrägetryck i . Del torde även Prop. 1987/88: 150 underlättas av en snabbare tillväxt i och i . känslighelsanalys i kapitel 6 studeras konsekvenserna för den svenskaekonomin av en väsenlligl sämre inlernationell ulveckling. Utgångspunkten ärhår svårigheterna alt komma tillrätta med det federala budgetunderskottet iFörenta staterna. Del medför en förtroendekris för dollarn med en fallandedollarkurs och ett högre ränteläge. För alt undvika bytesbalansunderskott iVästeuropa bedrivs en slram politik. Detta resulterar i enstagnerande väridshandel. Konsekvensernaför den svenska ekonomin blir dä allvarliga, även om pris- ochlönekoslnadsutvecklingen anpassar sig till den i omvärlden. Den ekonomiskalillväxlen faller lill i genomsnill 1,under perioden 1989-1991samlidigl som arbetslösheten ökar till och bytesbalansens saldo blir -20miljarder kr. Ominte kostnadsutvecklingen i anpassas nedåt utan ligger kvar på enfortsalt hög nivä, blir konsekvenserna ännu värre. Kombinationen av en lägrevärldsmarknadslillväxt och alllför höga lönekostnadsökningar leder lill endrastisk nedgång i tillväxt och sysselsälining. Den rådande osäkerheten ivärldsekonomin och risken för en väsenlligl sämre internationell utvecklingunderstryker därmed kraftigt behovet av atl ästadkomma en anpassning av pris-och löneökningslakten till den som råder i de vikligasle konkurrentländerna. Tryclteri, 1988 73 Långtidsbudget för perioden /89-1992/93 Långtidsbudget för perioden /89-1992/93 1 Inledning - Slutsatser Beräkningarna i långtidsbudgeten visar den inkomst-respektive utgiftsutveckling för perioden /89-1992/93 som följer avstatsmakterna fattade beslul och gjorda åtaganden. Långtidsbudgeten kanhärigenom ses som en kalkyl över vilka finansiella resurser som minst kommeralt krävas . Långtidsbudgeten är således varken enplan eller en prognos för den framtida utvecklingen. Istället kanlängtidsbiidgelen betraktas som en konsekvensberäkning som bygger på beskrivenberäkningsmetodik saml redovisade anlaganden. Beräkningsresultatet påverkas i hög grad av de antagandensom görs om den framtida allmänekonomiska utvecklingen. Ulvecklingen avutgifter och inkomster har bedömts med utgångspunkt från tvåantagandeslruktu-rer; ett s. k. "lågalternativ" och ett"högalternativ". Alternativen redovisas under l.I. Underperioden fram t. o. m. 1992/93 beräknas statsbudgetens inkomster ilägallernativet öka med i genomsnitt , från 345,8 miljarder kr.till . och i högalternafivet med i genomsnitt per årtill . I löpandepriser ökar statsbudgetens utgifter enligt långtidsbudgetens lågalternafiv medi genomsnitt per är från . Ihögalternafivet ökar utgifterna med i genomsnitt till 463,0miljarder kr. Den enskilt största utgiftsökningen realt ärbostadssubventionerna, framförallt räntebidragen, som med gjorda antagandenäven framöver fortsätter alt öka mycket starkt. Diagram 1 Budgetsaldots utveckling /88-1992/93 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 1987/88. Budgetsaldolförbättras i lägallernativet frän ett underskott på 6,7 mil- Prop. 1987/88: 150jarder kr. /89 till ell underskott på . budget-Bilaga 1.3 året 1992/93. I högalternafivet försämras saldol till etl underskottpå . för slulärei i perioden. Skillnaden på 43,1 miljarder kr.mellan alternativen beror i första hand på den höga pris- och löneutvecklingensom för med sig ökad upplåning och därmed ökade stalsskuldräntor. I dettaalternativ är för slulärei slatsskuldräntorna . högre än ilågalternativet. Stalsskuldräntorna beräknas således för slutäret av periodenuppgå lill . i de båa alternativen. En särskild beräkning visar att om utgifterna underperioden /89-1992/93 skulle växa i samma takl som BNP skulle budgetsaldol ilågaliernalivel försämras med ca . En klarare bild av hela offentliga sektorns finansiellautveckling kräver förutom av statsbudgeten även särskilda beräkningar avsocialförsäkringssystemet samt kommunsektorns åtaganden.Socialförsäkringssystemet visar ett försämrat sparande tillföljd av den ökande belastningen på försäkringssystemet p.g.a. växande antalpensionärer och ökat antal med hög eller full ATP. Kommunsektorns sparandeberäknas tillfälligt förbättras i millen av perioden, för atl sedan återigenförsämras. Slutsatsen av dessa beräkningar är entydig. Givet etl fortsattnegativt sparande i den privala sektorn är del förbättrade budgetsaldolnödvändigt men inle tillräckligt för alt uppnå del erforderliga sparandel inomden offentliga sektorn. Därutöver krävs all den negativa utvecklingen i socialförsäkringssektornbryts. Det samlade inhemska sparandet i den privata ochoffentliga sektorn är definilionsmässigl lika med bytesbalansen.