prop · GB0320 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt verkets långlidsbedömning med prognos över fiygtrafikens ulveckling kommer passagerarantalet i inrikes linjefart att öka med i ge nomsnitt l.o.m. , i utrikes linjefart med 7,och i 69 För beräknas passage- Skr.1987/88:20 rarantalel i inrikes och utrikes linjefart all öka igenomsnill och i utrikes charlertrafik . Enligl motsvarande prognos över landningsfrekvensen kommerantalet landningar i inrikes linjefart alt öka med i genomsnitt t.o. m. , i utrikes linjefart med 4,och i utrikes charterlrafik med 5%.För beräknas antalet landningar i inrikes linjefart att ökamed , i utrikes linjefart och i utrikes charlertrafik med2%. Genom bedömd forlsall positiv trafikutveckling, ökadförsäljningsvolym i övrigt saml återhållsamhet på kostnadssidan beräknasresultatet för /88 komma all uppgå till 185 milj. kr. Detstatliga förränlningskravel beräknas lill 170 milj. kr. Resultatet medger såledesen påböijad återbetalning av tidigare års ackumulerad underförränlning avslalskapila-Id. /89 beräknas resultatet före avsättningaruppgå lill 235 milj. kr., vilkel överträffar kravet på förräntning av statligtkapital med 65 milj. kr. Det investeringsprogram som föreslagits för treårsperioden1988/89-1990/91 är mycket omfattande och uppgår fill iberäknal genomförandepris. Här ingår bl.a. en ny inrikesterminal och en tredjebana på saml ulbyggnad av inrikeslerminalerna på ochJönköpings flygplatser. (milj.kr.) Soliditeti % 60,1 54,8 Bolaget startade sin verksamhet men malmbrytningförekom i . Från gick del första malmtåget mol . var fram fill slulel av 1960-lalel världens ledande järnmalmsexporlör. Under 1960-lalet ändrades strukturen på han deln med järnmalm genom alt dels nya gruvor började brytas i bl.a. , och , dels slora hamnar och fartyg byggdes och dels nya slålprocesser genomfördes som ledde fram lill minskad efterfrå gan på fosforrik malm, vilket i sin tur innebar atl , som från starten levt högt på just den fosforrika malmen, förlorade marknadsandelar. Strukturförändringarnainom främsl den europeiska stålindustrin och Skr. 1987/88:20 den svårakonjunkturnedgången, som började vid mitten av 1970-talel, påverkade och därmed dess ekonomi. Det förr så vinstgivande förelagethar gått med förlust -järnmalmen svarar för avLKAB-koncernens intäkter. innebar dock ett trendbrott och företagelvisade vinst. redovisar en ytterligareresultatförbältring. Världsproduktionenav råslål sjönk obetydligt . Minskningen medförde emellertid ennegativ påverkan på den internationella handeln med järnmalm beroende på dengeografiska förskjutningen för stålet. EG och , somär världens Ivå slörslajärnmalmsimportörer och slår som mottagare av innemot två tredjedelar av deninternationella handeln med järnmalm, redovisade tillsammans ettproduktionsbortfall jämfört med på 17 Ml råslål. Detta innebar ettminskal imporlbehov av järnmalm av ungefär samma slorlek. Importminskningenpå USA-marknaden stannade vid ca 2 Ml. Ökningar av importerad kvantitet kundedäremot och uppvisa. malmleveranser stannade vid 18,6 Ml, jämfört med 18,9 Ml år1985. kunde i slort sell hålla uppe sin exporlvolym. En minskning på denäraliggande marknaderna i Öst- och kunde i det närmaste kompenserasmed ökningar på marknaden i , då främst . Med en minskningpå drygl en miljon lon på EG-marknaden minskade marknadsandel något. Åretsproduktion uppgick till totalt 17,9 (18,0) Ml färdiga produkter, varav 8,8(8,7) Ml pellels och 0,1 Ml apatit. Andelen pellels uppgick sålunda lill (49) av totala produktionen. Fortsallintensivt arbete har bedrivits för alt undersöka möjligheterna all höjakapaciteten i befintliga pdlelsverk. Under årel har vidare studier inletts förall finna elt lämpligt produkfionssystem, när brytning i skall ske undernuvarande brytningsnivå. Koncernensrörelseintäkter minskade med 350 milj. kr. till 3 334 milj. kr. , som försåldes i slulel av , ingick ikoncernens omsättning med ca 230 milj. kr. Övrig minskning utgjorde alltså 120milj. Av denna förändring kan ca 10 milj. kr. hänföras lill lägreleveranser. kompenserades med ca 70 milj. kr. Den negativa effekten av pris- ochvalutakursförändringar svarade för ca 180 milj. kr. Koncernensrörelsekostnader ökade med 1 milj. kr. Rörelseresultatetefter planenliga avskrivningar om 318 milj. kr. (340) blev 302 milj. kr. (630). Koncernensfinansiella intäkter och kostnader uppgick till netto 276 milj. kr. (203).Resultatet efter finansiellt nello uppgick lill 578 milj. kr. (833). Koncernensinvesteringar uppgick lill 271 milj. kr. (252) varv 76 milj. kr. (143) hänfördesig lill , 128 milj. kr. (73) fill och 29 milj. kr. (-) tillMalmfältsdala . Antaletanställda i koncernen uppgick lill 4433 (4 752). Stålkonjunkturen i de traditionellt storaslålproduktionsområdena sviktade under senare hälften av och sannoliktkommer dessa svaghetstec-.ken att bestå även . Trots en fortsattutbyggnad av stålproduktionen inom de nyindustrialiserade länderna är dettroligt atl den internationella handeln med järnmalm fortsätter att minskaunder . finns risk för ökat utbud. Det blir med andraord en ökad konkurrens på marknaden och många malmsäljare kommer all få kännaav en fortsatt leveransminskning. I ell sådant läge kommer malmprodukternaskvalitet att bli av avgörande betydelse i den hårdnande konkurrensen. MedLKAB:s produktsammansältning och goda kvaliteter, i synnerhet vad gällerpellets, finns dock goda förutsättningar atl leveranserna skall kunnahållas uppe på samma nivå som . På grund av den sjunkandedollarkursen kommer dock malmpriserna uttryckt i svenska kronor atl sjunkakraftigt. Den inhemska inflationen kan bara fill begränsad del kompenserasgenom effektivitetsförbätlringar. Sammanlagt innebär detta en kraftigresultatförsämring för , varvid gruvrörelsen sannolikt kommer attuppvisa föriust. På grund av de finansiella intäkterna kommer resultatet föredispositioner och skatt ändå atl bli positivt. Soliditet i % Antal anställda övertogs av slalen i samband med enfinansiell rekonslmklion av företaget. Förelaget var tidigare familjeägt. De första serietillverkade radiomotlagarna var rörmottagareför långdistansmottagning och radio blev under alla år fram lill TVs genombrottden dominerande produkten. svarar fortfarande för den största delen avomsättningen. Persondatorns och induslridektroniks andel av omsättningen harsuccessivt ökat . Luxorkoncernensverksamhet utgörs av tre huvudsakliga produktlinjer. Konsumentelektronikensvarar för den största delen av omsättningen. Industrielektronikens andel avomsättningen har successivt ökat . Porduktlinjen Satellit utgörden 3:e verksamhetsgrenen. har överenskommelse träffals mellan svenskaslaten och Oy all Oy successivt förvärvar svenska slalensägaran- del om i bolaget.Aktieägarna i är , Oy Skr. 1987/88:20 % och svenska staten . Koncernensfakturerade försäljning uppgick till 1 195 milj. kr., vilkel är en minskningmed 21 milj. kr. eller jämfört med . Moderbolagets faktureradeförsäljning uppgick till 1 044 milj. kr. Exportandelen inom koncernen var . Koncernensresultat före bokslulsdisposifioner och skalt uppgick till 106 milj. kr.Moderbolagets resultat efterjuslering för extraordinära intäkter och kostnaderuppgick lill - 70 milj. kr. uppgick till 31 milj. kr. Denmed Salora gemensamma operafiva indusirigruppsorganisalionen harvidareutvecklats och resulterat i etl framgångsrikt samarbete. Omstruktureringenav verksamheten fortsatte. LuxorDatorer undertecknade etl marknadsföringsavtal med iSverige. På grund av de fortsatta förlusterna inom Datorer beslöt man islutet av atl lägga ned tillverkningen av datorprodukter. Tillsammansmed en del andra minoriletsdelägare i har bolaget underräkenskapsåret sålt sin aktiepost i DIAB. 1986års negativa resultat härrör bl. a. från ovanstående datoraktiviteler menframför allt från del amerikanska dotterbolagets satdlitverksamhel. Inomhuvudområdet Konsumentelektronik introducerades bl.a. ell nyllkonkurrenskraftigt produktsortiment, och verksamhelen har utvecklats positivttrots hård konkurrens och prispress. Satellit-verksamheten i har trots försenadesalellituppskjulningar medförl en måttlig volymtillväxt. Induslrideklronikenhar fortsatt alt utvecklas positivt. Konsumentelektroniken,som utgör huvuddelen av Luxor AB:s verksamhel, är inom Europamarknaden underfortlöpande förändring och omstrukturering. /,vilken utgör en operativ del av, har uppnått en marknadsledandeposition på sina hemmamarknader i vilkel skapar goda förutsättningarför framtiden saml att utveckla verksamhelen i . En fortsatl utvecklingav verksamhelen i syfte all utnyttja gemensamma resurser i överensstämmelse medIndustrigruppens verksamhelsmoddl kommer alt ske. Industrielektronikenförväntas en fortsall positiv utveckling inom främst området fordonsddektronik. Ulvecklingeninom verksamheten för satellitmottgarutrustning kommer atl vara helt beroendeav de planerade uppskjutningarna av satelliter avsedda för direktmottagning iEuropa. (milj.kr.) Soliditeti % 100 100 Nordiska Salellilakliebolagel ägs lill av svenskaslaten och till av norska slalen. Bolaget har lill uppgift atl utveckla,tillverka, upphandla, försälja och svara för drift av satellitsystem. Denärmare förutsättningarna för bolagets verksamhet regleras genom överenskommelsenden mellan och regeringar om samarbete påtelesalellit-området samt underavlal därtill. Överenskommelsen innebär atlparterna skall inleda etl organiserat samarbete med sikte på all gemensamtbygga upp kompelens, kunnande och industriell konkurrensförmåga inom områdetoch dra fördelar av de praktiska tillämpningar som satellittekniken möjliggör.Samarbetet skall bedrivas inom ramen för ett konsortium. NordiskaTdesaldlitkonsorfiel (NTK). NTK skall enligt sina stadgar ha fyra organ,nämligen församlingen, styrelsen, "InköpsbolagetDriftbolagel" (Nordiska Tdesalellitakliebolaget, Notdsat). Nordiska Satdlilakliebolaget skall, inom fastställda lids-och kostnadsramar, upphandla den s. k. Tele-X-satdliten och sätta den i drifti bana, upphandla jordsegmenl samt i övrigt i samverkan med Notdsat ha delsamlade ansvaret för genomförandel av Tde-X-programmet enligt elt särskiltprojektavial. Notdsat ägs till lika delar av de svenska och norska televerken.Om Tele-X efter experimentfasen övergår i preoperalivt eller operativt brukskall bolaget överlåta Tele-X-satdliten till Notelsat. Nordiska Satellitaktiebolagets verksamhet regleras närmaregenom etl särskilt Aktieägaravlal och genom ett av de svenska och norskaregeringarna förelagt kontrakt mellan Svenska rymdaktiebolagel ochInköpsbolagel. Enligt avtalet ålar sig Rymdbolaget att utveckla och upphandlasatellitsystemet Tele-X med tillhörande utrustning för jordsegmentet, atl träffaavtal om placering av satelliten i bana samt atl utföra kontroll av satelliteni bana liksom all tillsammans med Notelsat ombesörja projektledningförTde-X-projeklel. Medel för att läcka Inköpsbolagets kostnader för uppdragetlill Rymdbolaget tillskjuls som ägartillskott av ägarna i relation lillaktieinnehavet. Arbetet i Tde-X-projeklel inriktades under första halvåret1986 mot upp- sändning av satelliten ijuli 1987. Till följd av problemmed den europeiska 74 bärrakelenAriane har sådana förseningar nu uppkommit i uppsändnings-programmel attberäknad tidpunkt för uppsändning av Tele-X förskjutils till början av år 1988.Projektet beräknas dock alltjämt kunna genomföras inom ursprungligen avtaladfinansiering från de deltagande staterna (1 250 milj. kr. i prisnivå januari1982). Till följd av inträffade förseningar i projektet har en slor del av debetalningar som skulle skett till Rymdbolagels underleverantörer under år 1986kommit att senareläggas. NordiskaTelesatellitaktiebolaget (NOTELSAT) Historik, syfte och verksamhetsinriktning De svenska och norska regeringarna har den 11 april 1983tecknat en överenskommelse om samarbete mellan och påtdesaldlil-området. Samarbetet skall ske inom ramen för etl konsortium, benämntNordiska Telesatelliikonsortiet. Stadgar för konsortiet har fastställts av debåda regeringarna. Syftet med samarbetet är bl. a. att ge televerken möjlighettill kompetensuppbyggnad och all vidareutveckla användningen av telesatelliter. Enligtstadgarna skall bl.a. ell driflbolag etableras, som skall ägas av ländernasteleförvaltningar och ha till uppgift att vara verkställande organ i delframtida samarbetet om operativa lelesatellitprojekt. För delta ändamål harNOTELSAT, Nordiska Telesatellitaktiebolaget, bildals. Enligl bolagsordningenskall bolaget ha till föremål för sin verksamhel all utveckla, upphandla,försälja och svara för drift av tdesalellilsystem saml att utöva annan därmedförenlig verksamhel. Aktierna i bolaget ägs av de svenska och norskateleförvaltningarna i följande proportioner: , . I samarbetet skall TELE-X-syslemet ingå som ett förstaprojekt. TELE-X-systemet ger möjlighet lill direkt-TV och dala/video-tjänsler iNorden. NOTELSATfungerar som koordinator för Idekommunikationsexperi-menten och är ansvarigtför experimentplanen i TELE-X-projeklel. För framtagning av denna plan harNOTELSAT lill sitt förfogande tre norsksvenska arbetsgrupper, en för direkt-TV,en för data/video-experi-menlels marknadsfrågor och en fördala/video-experimenlels teknikfrågor. Representanter för televerken ingår isamtliga grupper och i direkt-TV-gruppen ingår även representanter förrundradiobolagen. Arbetet med TELE-X har under större delen av året präglatsav den försening som uppkommit till följd av vårens misslyckade uppskjutning avAriane-rakelen. Förberedelsearbetet för experimentperioden har intensifierats,men omplaneringar har varil nödvändiga. har NOTEL-SAT:s arbete delvisinriktats på all hitta ersättningar för TELE-X' data/ video-del i andrarymdsegment för det fall alt TELE-X försenas ytteriigare eller drabbas av fel. I fråga om TV har rundradiobolagen bearbetat beslut om hur de två nordiska kanalerna skall användas. I väntanpå yllerligare politiska beslut har någon experimentplan för TV inle kunnatgöras upp. NOTELSAT har även under årel medverkat i arbetet med allförbereda övertagandet av TELE-X-systemels jordsegment. Bl.a. har etl avtal slufilsmed del norska om etablering och drift av viss utrustning vidNiUedal jordslalion utanför . Arbete har under årel pågått med atl lösafinansieringsfrågan för den tilläggsutrustning som erfordras för TELE-X'jordsegment för att kunna genomföra telekommunikationsexperimenten. Personalstyrkan vid NOTELSAT har under årel varil niopersoner. Invesleringar har gjorts i interna datautrustningar lillelt värde av 0,23 milj. kr. samt 1,60 milj. kr. i utrustningar avsedda atlanvändas i TELE-X-satdlilens experimenlfas. Under årel har NOTELSAT låtit genomföra en teknisk studieav ett operativt nordiskt satellitkommunikalionssystem. har lell dennordiska industrins arbete med studien. Tillsammans med televerken har NOTELSATgenomfört en studie av marknadsbehovet för etl sådant operativt nordiskttdesaldlitsyslem, med bl.a. den tekniska studien som underlag. En grupp under NOTELSAT:s ledning har börjatarbeta med att skriva en preliminär satellitspecifikation för etl evenluellloperativt system (PRELSPEC). I gmppen ingår representanter för televerken,Rymdbolaget, ELAB och NOTELSAT. Resultatet av detta arbete kommer attpresenteras för televerken och berörda departement för eventuellt beslut omframtida operativt nordiskt satellitsystem. () Skr. (milj.kr.) Resultat före disp. Soliditet i % 90,6 90,6 () överlät järn- ochstålrörelsen lill . förvärvade svenskaslalen samtliga aktier i bolaget från . har de delar av verksamhelen, sominte ingick i överlåtelsen till , successivt avvecklats. Bolaget har inga anställda och har inle bedrivit rörelseefter . Årets vinst, 52,5 milj. kr. utgjordes i huvudsak avfinansiella intäkter minus vinstddningsskaU om 5,6 milj. kr. översikt 1986 1985 (milj, kr.) (milj, kr.) Resultat före disp. Soliditeti % 38,2 33,5 Antalanställda 2 748 3 843 startade sin verksamhelår 1961. Företaget bildades av skogsägareföreningarna från och norml.Efter finansiella rekonstruktioner äger svenska staten avaktiekapitalet som uppgår lill 494,9 milj. kr. Industriell verksamhet bedrivspå följande produktområden: - Cellulosatillverkas vid fabriker. Senaste räkenskapsåret tillverkades 157000ton cellulosa. Totalttillverkades fördelat på kraftpapper - Dynas finpapper - Alfeld (Tyska ) - Papperskonvertering.Säckar tillverkas vid fabriker i Wieda (Tyska ), delägdaCharfa (), S&M (), So-lem (), och Emballage deQuevilly (). - Kemikalier.29000 lon tillverkades dels som biprodukter vid massaframställning, dels viden klor/alkalifabrik i . - Sågade trävaror. 76800 m' tillverkades vid tvåsågverk i och Skr. 1987/88:20 . Board, plywood och spänskivor tillverkades i Edsbyn.År 1986 produce rades 51 100 m Koncernen redovisar en vinst före bokslutsdisposilioneroch skatt på 156,9 milj. kr. efter extraordinära poster på 3,7 milj. kr. Efterbokslutsdisposilioner och skatt uppgår årsresultatet till 113 milj. kr. består av följande rörelsedrivande enheteroch dotterbolag. I moderbolaget ingår Dynas pappersbruk och Vallvikssulfatfabrik saml Forss klorfabrik. Dotterbolagen är , MedwayPackaging och Papier (majorilelsandel ). Koncernen har 4000anställda. Ett omfattande investeringsprogram för koncernens svenskaproduktionsenheter avslutades , bl. a. modernisering avsäckpap-persfabriken och nytt vedrenseri vid sulfatfabriken . Koncernens invesleringar kommer främst atl inriktaspå marknadssidan och ulländska produktionsenheter. Som ett led härav ingärförvärvet av det engelska förpackningsföretaget och Papiers köp av aktiemajoriteten i del tyskacellulosaförelaget . I Papier satsas perioden1987-1989 betydande belopp på en processomläggning för alt ökaprodukfionskapacitelen och av miljöhänsyn. Totalt uppgick invesleringarna år1986 till 295 milj. kr. För Ncb bedöms ge etl klart bättre resultat änår 1986. Förbättringen ligger främst på de svenska enheterna. Papierberäknas ge etl fortsatt tillfredsslällande resultat. (milj.kr.) -453,5 Resultat före disp. Soliditet i % 21,5 14.5 Antal anställda 631 282 beslutade (ekonomisk förening, OK) och del av svenska staten helägda bolaget um AB (SP) alt i strukturrationaliseringssyfte genomföra etl samgående mellan de båda företagen. Samgåendet genomfördes per genom atl OK till SP mot en riktad emission överiät sin oljerördse saml de tillgångar och skulder som var hänförliga lill denna. Vid samgåendet över lät SP till svenska staten av sitt lOO-procenliga aktieinnehav i ka efter att till detta förelag ha överiåtil sina totala aktieinnehav i det helägda norska dotterbolaget 78 ExplorationA/S och i det majoriletsägda (). Delstatliga finska oljeföretaget inträdde som delägare i företagel per den 1mars 1986 genom all mot kommande riktade emissioner överföra tillgångardels i form av kontanter och dels i form av apportegendom SP bytte namn till är, efter regislering av den riktade emissionenlill OK-förbundel, dotterbolag till . Genom samgåendet mellan skapades Sverigesstörsta oljeförelag med en verksamhet som täcker oljeindustrins alla led frånoljelelning och utvinning av råolja fram till raffinering för försäljning avolika slag av drivmedel, bränslen, smörjmedel och specialprodukter tillkonsumenterna. På den svenska marknaden såldes under årel 5,3 (5,1)miljoner kubikmeter bensin till slutförbrukare. Konsumtionsökningen blev såledesca . Av dén totala försäljningen uppgick försäljningen över bensinstafionerlill 5,2 (4,9) miljoner kubikmeter. Diesdförsäljningen uppgick lill 2,7 (2,4) miljonerkubikmeter innebärande en ökning med 12 (9) %. Härav såldes i slorieksordning30% över bensinstationer. Marknadsandelen pä bensin uppgick för året till 19,8(21,4) %. Marknadsandelsminskningen, som skedde successivt , är ihuvudsak en följd av att fiera OK-föreningar inte lämnade återbäring för år1985 samt att betydande delar av privatkundmarknaden erbjudils s. k.kategorirabal-ter. Den svenska konsumlionen av eldningsoljor har under enföljd av år successivt minskat. Förbrukningen har i slort sett halverats sedanår 1979. Minskningen har skett genom vidtagna besparingsåtgärder samt konverteringarlill allernaliva energislag. bröts denna trend, främsl lill följdav den kalla vintern. Konsumtionen av diesel och eldningsoljor fortsatte allöka och uppgick . Den strukturella omvandlingsprocess av den svenskaeldningsoljemarknaden som inleddes i början av 1980-talel fortsatte under år1986. Svenska och oljerörelse sammanfördes ochSvenska köpte Sannes ddningsoljeverksamhel i . Koncernens verksamhet i vad avser prospektering ochutvinning av bedrivs genom Svenska meddotterföretag (SPE). SPE ägs till av och fill av svenskaslaten. SPE har fill uppgift alt utvinna råolja och naturgas och därigenom påett lönsamt sätt bidra till all säkra råvarulillförsdn i koncernen. innehade SPE koncessionsrätligheter iSverige, , , . Resultat (Samtliga jämförelsesiffror för år 1985avser ) Koncernens försäljningsintäkter uppgick till 5 992,1(6052,0) milj. kr. ex klusive varuskatter. Därutöver redovisas övriga rörelseintäkter med 151,6 79 (114,5)milj. kr., till större delen utgörande statliga bidrag för alt läckakostnaderna för koncernens prospekleringsverksamhel. Moderbolagetsförsäljningsintäkter uppgick fill 5785,4 (5987,8) milj. kr., varav 9,2 (19,0)avser leveranser till andra koncernbolag. Koncernens rörelseresultat föreavskrivningar enligt plan uppgick till -326,9 (93,3) milj. kr. Del operativarörelseresultatet före avskrivningar blev etl överskott om 906,1 milj. kr. ochprisförluslen på del ingående lagret blev 1 233 milj. kr. Efter finansiellaintäkter och kostnader uppgår koncernens resultat lill -433,1 (25,0) milj. kr. Koncernensanläggningsinvesteringar inklusive anläggningar som överlogs frånOK-förbundel samt anläggningar ingående i förelagsförvärv - uppgick under åretlill 482,4 (538,3) milj. kr. Vid årets slul uppgick antalet anställda ikoncernen till 798 (281). Antalet anställda i moderbolaget ökade från 113 till599. Den prisålerhämlning som skedde påråolja och oljeprodukter innebär atl en mindre prisvinst på ingående lagerkommer att kunna redovisas . Ulvecklingen under resten avårel av råolje-och internationella produktpriser är avgörande för om dennaprisvinst kommer alt öka eller förbylas i en prisförlusl. Eventuellaprisvinsler kan dock inle förutses bli tillnärmelsevis av samma storleksordningsom prisförlust. Underårets första månader har det operativa resultatet varit positivt. Mot bakgrundav bl. a. de betydande rationaliseringsvinster som gjordes ochsom får full effekt beräknas det operativa resultatet för år 1987bli positivt. Resultat före disp. Soliditet i % Antal anställda PKbanken bildades är 1974 genom att Postbanken (utomPostgirot) och Kreditbank slogs samman. Den arbetar på samma villkorsom andra affärsbanker. Genom en nyemission riktad till allmänheten ökades detegna kapitalel under år1984 med 512,2 milj. kr. aktiekapitalet ökade med 116,4 milj. kr. Skr.1987/88:20 medan 395,8 milj. kr. Aktiekapitalet uppgårdärefter till 750 milj. kr., varav slaten äger 84,och återstoden, 15,,är fördelad mellan ca 21 000 privatpersoner, företag och organisationer. PKbanken samverkar tekniskt med de andra affärsbankerna iSvenska och är ansluten till , . De anställdas fackliga organisation är SvenskaBankmannaförbundel, SBmL PKbanken är uppdelad i två rörelsedrivande divisioner samtetl huvudkontor. Banken har 100 kontor med fullservice från både företags- ochprivatdivisionen. Härutöver finns sex renodlade förelagskontor, 34privatkontor samt 19 representanlkonlor. I PKkoncernen ingår såväl svenska somulländska dotterbolag. Genom sitt omfattande samarbete med postverket harPKbanken tillgång till ca 2 200 postkontor och 2700 lantbrevbärarlinjer somkan utföra de vanligaste banktransaktionerna, t. ex. insättningar och uttag. Enviktig uppgift sedan PKbanken kom till har varit alt bygga ul del avgränsadesortimentet av spar- och betalningstjänster i Poslens konlorsnät till enmångsidig privatservice, där bl.a. kreditmöjligheter, aktiefonder och resevalutaingår.