prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Del går inle att komma ifrån atl ett sådant lokall fackligt innehavav rösträtten är en form av korporaliv självstyrelse. De fackligaorganisationerna ansvarar inle för sina göranden och låtanden inför andra änsina självstyrande fackliga organisationer. AP-fonden,parlamentarism och demokratin Dengenomgäng som gjorts i det föregående lyder på att AP-fonden och dess styrelserär en del av statens tillgångar och en del i vårt parlamentariska statsskick.Della förhållande är resultatet av en successiv ulveckling genom olikastatsorgans - framför allt genom de politiska partierna - handlande.Ställningen i blir avgörande, inle bara för hur pensions- ochfondsystemet skall vara utformat genom lagstiftningen, ulan ocksä för densillande regeringens befattning med fondförvaltningen i enlighet med dearbetsuppgifter som reglementet ålägger regeringen. kan dock göraendast regeringen, inle fondstyrelserna, ansvarig för fondförvaltningen. Hurkan då vårt parlamentariska statsskick sägas bidra till fondstyrelsernasdemokratiska förankring? Jo, alla delar av den svenska folksiyrelsen kommertill uttryck här. Del gäller offentlighetsprincipen, massmedias bevakning ochopinionsbildning saml det parlamentariska statsskicket med spänningar mellanregering och opposition. Partiernas och organisationernas motsatta strävandenförs på delta sätt ul fill medborgarna, som ytterst har att med den allmännaoch lika rösträtten avgöra den fortsatta ulvecklingen. 3 Direkta val några problemställingar Deaspekter som behandlas i della avsnitt bygger huvudsakligen pä antaganden omvilka konsekvenserna skulle bli om man inför ett system med direkta val fillAP-fonden och dess styrelser. Denomständigheten att har accepterat all 9 kap. 8 § regerings formen reglerar allmänna pensionsfonden visar all fonden är en del av slalens tillgångar. Därmed kommer frågan om direkta val all handla om reglerna för hur statsverksamheten skall styras. Den nya regeringsformen gör anspråk på atl ge en i princip fullständig reglering av del offenfiiga livels beslutsformer. 1 kap. 1 § regeringsformen anger grunderna för stats skicket, och där heter del bland annal alt "den offentliga makten utövas under lagarna". 4 och 15§§ regeringsformen nämns folkomröst- ningsinslitutel förutom de övriga politiska valen. indikerar all alla offentliga valförrättningar i sina huvuddrag skall regleras i regeringsfor men. Om manskulle införa direkta val till AP-fonden borde, enligl utredarens Prop.1987/88: 11 mening, en grund för valförfarandet läggas genom en uttaladreglering av Bilaga 2 den saken i regeringsformen. Utgångspunkten i direktiven är att valkretsarna lilleventuella val av fondstyrelserna skall vara lerritoriella, och vidare atlvalsystemet skall vara baserat på "rimlig proporlionalilelel".Utredarens bedömning blir då all de politiska partierna skulle bli dedominerande huvudkonkurrenterna i valen. Gemensam valdag eller ej valdeltagande Om man lägger eventuella val till fondstyrelserna på dengemensamma valdagen kommer fondslyrdsefrägorna att påverka samtliga val ochdebatter och kampanjer i samband med dem. Fondstyrelserna kommer atl bli delari de allmänna valen, och dessa kommer i sin tur att påverkas avfondstyrelsevalen. Skulle fondstyrelseval i slället föriäggas till ensärskild valdag, men ändå ulgå från proportionalitet, kan valen tillfondstyrelserna komma att likna valen till kyrkofullmäktige. Sådana val utmärksav atl de i stor utsträckning är partipolitiska och vidare av atlvaldeltagandet är mycket lågt. Det är svårt att spå vilket valdeltagande manskulle fä vid direkta val lill AP-fondens styrelser på särskild valdag.Utredaren gissar dock all valdeltagandet skulle vara lägre än 70 men högre . Valdeltagandet torde i slor utsträckning komma att påverkas avvalrörelsernas innebörd. Med en valrörelse av allmänpolitisk karaklär tordevaldeltagandet bli högt. Om valrörelsen å andra sidan i huvudsak begränsar siglill att gälla frågor som ryms inom APR kan valdeltagandet komma alt hamnaomkring . Valbarhet och rösträtt "allmän och lika" finns det särskilda valbarhetskrileriertill styrelserna i reglementet. Dessa kriterier kommer emellertid i etl heltannal läge vid direkta val, där kriterierna måste kunna tillämpas avvalmyndigheter, valorganisationer och enskilda. På motsvarande sätt förhållerdel sig med frågan om vilka som skall ha rösträtt vid direkta val. Utredarenanser därför att rösträtten vid eventuella direkta val lill fondstyrelsernamåste vara "allmän och lika". Ur detta synsätt följer också atlvalbarheten mäste vara av samma karaklär, dvs. i princip "allmän ochlika". Om man inför direkta val till fondstyrelserna kommer detinte att vara möjligt alt upprätthälla den reglerade representation för intresseorganisa tionerna som finns . Valsedlarna kommer atl göras upp av de politiska partierna och de nio fondstyrelserna kommer sannolikt alt få en samman sättning som liknar våra övriga partipolitiskt sammansatta representativa församlingar. Eventuella val till fondförvaltningen kommer att leda lillall förhållandet mellan fondstyrelserna och och regeringen ändrarkaraklär. Man kan exempelvis inte länka sig atl regeringen skulle ha räll altentlediga ledamöter i fondstyrelserna. Vidare kommer del säkert att görasgällande atl samtliga styrelseledamöter dvs. även de som är regeringens"egna" företrädare skall ulses vid de direkta valen. När delgäller de placerings- och avkastningskrav i reglementet som är uppställdaför Qärde-nionde fondstyrelserna, kan man tänka sig att fondorganen kommer altbetrakta sig på samma sätt som kommuner och landsting. ledamöter kanförklara sig vara beredda atl vägra tillämpa reglementet bokstavligen medhänvisning till atl de är valda på en bredare plattform än vad reglementetanger. Den direktvalda församling som väljs med hela nationen som grund kankomma alt göra anspråk på atl ha en ställning som om den vore en"riksdag" för AP-fonden och allt som hör till den. Prop.1987/88:11 Bilaga 2 Omdel skall införas direkta val till fondstyrelserna bör del enligl utredarensmening i så fall gälla val av fullmäkligeförsamlingar, som i sin lur har atlutse styrelser. Ett nationellt baserat fondfullmäktige skulle kunna göraspartiproportionellt som , om detta fick 349 ledamöter. Regionalafullmäktigeförsamlingar skulle kunna göras lika stora som länslandsting (149 ledamöter). Med en sädan tvåstegsdemokrati skulle man få eneffektivitet i styrelsearbetet och en demokratisk kontroll av arbetet ifondstyrelserna som inle vore möjligl med ell system där man skulle väljadirekl till styrelseuppdragen. bör antingen själv eller genom ellarbetsutskott kunna arbeta enligt någorlunda samfällda riktlinjer. Styrelsenbehöver dock inte vara en total avspegling av sammansättningen i ettfullmäktige. Kostnaderna för fondförvaltningen priser uppgåravrundat lill . De yllerligare kostnader som skulleföranledas av elt direktvalsystem beräknar utredaren till mellan 36 miljoneroch , beroende på utformningen av ett sådantvalsystem. Utredaren redovisar som sin huvudslulsats alt dagens system medföreträdare för intresseorganisationer i fondförvaltningen kommer all ersättasav partiväsendet, om del introduceras direkta val till AP-fondens styrelser. Viskulle få ett system som i mångt och mycket skulle bli en kopia av värt vanligarepresentativa statsskick. Det skulle skapas en ny politisk folkslyrelsemellan staten och den kommunala självstyrelsen. Däremot skulle man förlora delsom fondstyrelserna kan sägas vara : en form av mötesplats förarbetsmarknadens parter, vid sidan av de renodlade avtalsförhandlingarna. 4Fondstyrelsernas demokratiska förankring Prop.1987/88:11 Bilaga 2 När delgäller fondstyrelsernas förankring finns del två huvudalternativ atl Det ena är det nuvarande parlamentariska systemet, eventuelltmodifierat i några avseenden. Del andra är elt direklvalsyslem med antingen ellnationellt vall fondfullmäklige eller ell nationellt vall fondfullmäklige ochfem regionall valda fondfullmäklige. Beträffande direkta val och dendemokratiska förankringen finner utredaren alt fördelarna kommer atl bestå iatt del blir en ökad samhällsdiskussion, via fondfullmäklige och massmedia, omfondförvaltningen. Etl sådant syslem torde dock komma alt medföra nackdelar iform av risker för ell lågt valdeltagande och för all partiväsendet kommer allställa Qänslemanna- och arbetsgivareorganisationerna utanför förvaltningen avallmänna pensionsfonden. Enligt utredarens mening skulle man inle ökafondstyrelsernas demokratiska förankring med direkta val lill fondfullmäkligeoch indirekta val till fondstyrelserna. Vadavser parlamentarismen och den demokratiska förankringen av AP-fonden och dessstyrelser finns vissa negafiva inslag som en nationell parlamentarisk demokratigenerellt förknippas med. Dit hör alt väljare och valda ställs inför sä mångafrägor atl man får svärl all känna någon reell delaktighet. Dit hör ocksåfrägan om vad man skall göra när man är oense med del egna partiet i en enstakamen viktig fråga. Dessa problem är dock mindre påträngande i den typ avlångvariga och lydliga konflikter som statlig aklieförvaltning innebär i dagensSverige. I sädana omstridda frägor fungerar parlamentarismen, med bistånd avoffentlighetsprincipen, effektivt. Regeringen kan utöva ell inflytande överfondförvaltningen och blir granskad för della av oppositionen i . offentliga debatten ställs medborgarna inför olika ståndpunkter, och valengmndas på relativt mycket och snabb information. En fördel med deltaparlamentariska syslem är ocksä alt det blir möjligt för fleraintresseorganisationer på arbetsmarknaden all engagera sina ledande ifondförvaltningen. I verkligheten föreligger redan en sådan demokratiskförankring av fondstyrelserna. Enligl utredarens mening bör följaktligen intenägol syslem med direkta val till AP-fonden införas. Utredaren föreslår därföratl del nuvarande systemet behälls men utvecklas pä vissa punkter. Del gällerbland annal all stärka befallning med regeringens ansvar för sinegen och fondstyrelsernas förvaltning av allmänna pensionsfonden. Utredarenföreslår att den granskning som gör av Qärde fondstyrelsensårsberättelse utsträcks lill alt gälla samtliga fondstyrelsers. Ordningen skallöverensstämma med vad som gäller för de statliga förelagen . Deltabör regleras i APR och genom en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen. Närdet gäller den reglering som återfinns i 9 kap. 8 § regeringsformen föresläs inle någon förändring. Däremot bör enligt utredarens mening 60 departementsförordningenändras, så atl ansvaret för fondförvaltningen Prop. 1987/88: 11 inomregeringen och läggs pä ett statsråd och ell departe- Bilaga 2 ment, . Prop.1987/88:11 Bilaga 3 A. Lagmed reglemente för allmänna pensionsfonden (SFS 1983:1092, med senare beslutadeändringar) Första-tredje fondstyrelserna skall åriigen gemensamt göraen sammanslällning av övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser.Sammanställningen skall överlämnas till regeringen före året efterräkenskapsåret. Första-tredje fondstyrelserna skall ärligen gemensamt göraen sammanslällning av övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser.Sammanställningen skall överlämnas lill regeringen före den I april året efterräkenskapsåret. Regeringenskall överlämna sammanställningen och fondstyrelsernas verksamhetsberättelsertill . Motionfår avlämnas med anledning av skrivelse från regeringen 2. medredovisning av allmänna pensionsfondens Qärde fondstyrelses verksamhel. 2. medredovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet. (SFS 1982:1177, med senare beslutade ändringar) socialavgifter,allmänna pensionsfonden med undantag av placering av fondmedel och återlån. styrelserna för allmänna pensionsfonden med undanlag av löntagarfondstyrelserna,6. 6.2 Lagstiftningsärenden allmänna pensionsfonden i fråga om placering av fondmedel och återlån. 6.3Myndigheter m. fl. löntagarfondstyrelsema i allmänna pensionsfonden styrelsernaför allmänna pensionsfonden. 1987/88: 11 Bilaga 4 Sammanställning av remissyttranden över rapporten (Ds Fi1986:24) Allmänna pensionsfonden och demokratin Efterremiss har yttranden avgivits av , riksrevisionsverkel,kammarrätten i , AP-fonden första-tredje fondstyrelserna, AP-fondenQärde fondstyrelsen, andra löntagarfondslyrdsen, tredje löntagarfondslyrdsen,Qärde löntagarfondstyrelsen, femte löntagarfondslyrdsen, iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), , ,Småföretagens (), , . (), saml (). Vidare har yttranden avgivits av Ensamslåendes intresseorganisation(EIO) och (). Förstalöntagarfondslyrdsen, och har varför sig förklarat att man avstår från att yttra sig över belänkandet.Riksskatteverket har inte inkommit med något yltrande. 2 Utredarens förslag att inte införa direkta val tilllöntagarfondstyrelserna Samtligaremissinstanser som har uttalat sig i denna fråga har tillstyrkt eller lämnatulan erinran utredarens förslag atl direktval lill löntagarfond-styrelsernainle skall införas. Regelbundetåterkommande allmänna val förekommer i värt land endasl i form av riksdagsvaloch val lill kommunala beslutande församlingar. Med den form av politiskdemokrati som råder i värt land får del också ses som följdriktigt atl endastde högsta beslutande församlingarna i stal och kommun utses genom direkta val.Däremot framstår det som främmande för de grundläggande tankegångarna i delkonstitutionella systemet alt organ som fillhör den offentliga - statliga ochkommunala - förvaltningen utses genom sådana val. Redan av detta skäl finns detanledning att starkt ifrågasätta direktval till den form av offentligrättsligaorgan som fondstyrelserna får anses utgöra. Äveni andra hänseenden kan en ordning med val till fondstyrelserna starkt ifrågasättas. Med den utformning och förhållandevis ringa omfatt ning som löntagarfonderna har kan dessa enligl kammarrättens me ning inte sägas vara av sådant allmänt intresse all del finns skäl att utse 63 fondstyrelserna genom allmännaval. Det kan också framhållas all sådana Prop. 1987/88: 11 val skullemedföra alt ell av dé grundläggande motiv som anförts för Bilaga 4införande av dem - nämligen atl stärka lönlagarnas inflytande i förelagen ochnäringslivel överhuvudtaget - inte skulle kunna vidmakthållas på samma sätt somför närvarande. mån allmänna val avseende fonderna anses böra införas bör del -somframhålls i betänkandet ske genom en särskild uttalad reglering av saken iRF. gäller i all synnerhet som sädana val förulsälter all det tillämpasprinciper och röslrällsregler av samma slag som dem som gäller vid allmännaval. 2.2 Allmänna pensionsfonden, första, andra och tredje fondstyrelserna Ettdirektvalssyslem skulle kunna leda lill motsättningar och kompetens-konflikteroch innebära en uppbrytning av etl väl fungerande demokratiskt styr- ochkontrollsystem. Fondstyrelserna finner all avgörande skäl talar mol införandetav direktval av styrelserna i ATP-syslemel. Ettdefinitivt ställningslagande fill etl direktvalssyslem bör ske först närlöntagarfonderna nätt sin fulla omfattning i början av 90-lalel. Det är förstdä man kan bedöma fondernas relativa belydelse i ekonomin och man har då ocksälängre erfarenhet av hur fonderna faktiskt fungerar i olika avseenden. Förslageti betänkandet är att ett definitivt ställningstagande lill ell direktvalssyslembör ske först när löntagarfonderna nått sin fulla omfattning i början av90-lalel. Del är först då man kan bedömma fondernas relativa belydelse iekonomin och man har dä också längre erfarenhet av hur fonderna faktisktfungerar i olika avseenden. Nordfondensstyrelse tillstyrker utredningsförslaget atl i avvaktan på ell definifivtställningslagande ej vidtaga några förändringar. definitivtställningstagande bör tas . 2.5 i (LO) Utöverden principiella inställningen som är alt direkta val fill kollekliv egendom oftast är all föredra, anser LO alt det finns mer påtagliga skäl som talar för direktval. skäl är t. ex. atl medvetenheten om den ekono miska basens betydelse för systemet skulle behöva stärkas liksom delak tigheten och del demokrafiska ansvarsutkrävandel. Elt annal är del nuva rande systemets starka knylning till den fackliga rörelsen, framför allt LO. Fundamentala demokratiska rättigheter får givetvis inle åsidosättas med hänvisning lill praktiska svårigheter och kostnader. Det kan emellertid inle 64 heller bortses ifrån alldirekta val är förenade med betydande praktiska svårigheter och relativt högakostnader. Fördelarna med ettdirektval måste därför vägas mot nackdelarna. Förutom atl de praktiskasvårigheterna och kostnaderna måhända inte stär i proportion till frågansbelydelse föreligger, som utredaren framhåller, dessutom en rad andrakomplikationer. Även om det förutom denprincipiella ståndpunkten finns flera starka skäl som talar för direktval anserändå LO atl AP-fondernas nuvarande utformning och omfattning samt framför alltde praktiska svårigheterna talar emot. LO anser därför all direkta val fillallmänna pensionsfonden inte bör införas. 1987/88:11 Bilaga 4 2.6 Centralorganisationen /SR EnligtSACO/SR:s uppfattning är benämningen "löntagarfonder" missvisande,eftersom del inle handlar om fonder som förvallas av löntagarorganisationerutan stafiig fondförvaltning. Denstafiiga aklieförvallningen bör enligl centralorganisationens uppfattning varaprofessionell, dvs fondmedlen skall satsas där de långsiktigt ger högstavkastning och störst nytta. Med denna ulgångspunkl vore del direkl felaktigtalt införa en direkt politisk styrning av placeringspolitiken. /SR hävdardärför att det saknas motiv lill "direkta val" av fondstyrelserna. Fondstyrelsernassammansättning bör beslutas av regeringen utifrån kriteriet om effekfivfondförvaltning. /SR har för egen del avstått från atl föreslå ledamötertill löntagarfondstyrelsema. anser, atl systemet med löntagarfonder är till skada försvenskt näringsliv och ekonomi och all lönlagarfondssyste-mel därför böravvecklas. I del perspektivet delar föreningen , att nägolsyslem med direktval lill löntagarfondernas styrelser inte bör tillskapas. 2.8Småföretagens riksorganisation (SHIO) Organisafionenhar i delta ärende samrått med och ansluter sig helllill deras yltrande. Organisationen är bestämd motståndare lilllöntagarfonderna och anser alt dessa bör avvecklas möjligl.Organisationen anser liksom att direkta val lill styrelsernai AP-fonden inle skulle öka demokratin eller underiätta allmänhetensgranskning utan endast leda lill ökade samhällskostnader. 5 1987/88. Bilaga 4 anseratt löntagarfonderna skall avvecklas. länge fonderna beslår harförbundet ingen annan uppfattning än utredaren såvitt gäller frågan omallmänna direkta val. Förbundetsinställning lill löntagarfonderna och sättet för deras införande är väl känd;löntagarfonderna bör avskaffas. Mol denna bakgmnd delar förbundet utredarensuppfattning all direkta val lill styrelserna i AP-fonden inle skulle ökademokratin eller underlätta allmänhetens granskning utan endasl leda lill ökadesamhällskostnader. Förbundetanser att den form av direktdemokrati som utredningen har som alternativ ialllför begränsad form innebär ell mervärde. Avgörande är därvid allfondförvaltningen inte kan utvecklas vid sidan av den sittande regeringensönskemål, om regeringen använder sina befogenheter. har å sin sida,trots vissa begränsningar, en självständig och latent inflytelserik uppgift närdel gäller att granska den sittande regeringens ansvar för fondförvaltningen. Därtillkommer all genom lagstiftningen fastställer reglemen-len förpensionsfonden. Delta sker vanligtvis på förslag från regeringen. Detföreligger alltså redan, sedan 1970-lalet, en klar konstitutionell ansvarighetskedjaav parlamentariskt slag för allmänna pensionsfonden och den har ocksåutnyttjats av både regering och riksdag. LRFvill vidare påtala de klara motsättningar och brisl på politisk enighet somfinns då det gäller syftet och behovet av fonderna 5-9 (löntagarfonderna) inomAP-systemet. LRF har tidigare bestämt avvisat systemet för löntagarfonder. Vidaresker enligt LRF:s uppfattning, förvaltningen av fonderna 1 -4 på ell effektivtsäll. LRF tror ej all effektiviteten i förvaltningen skulle förbättras genomdirekta val. Enligtsvensk förvaltningspraxis har vissa intresseorganisationer beretts plats inombl.a. får härmed ett visst inflytandeöver förvaltningen, vilket även bidrar lill alt öka engagemanget. Utredarenkonstaterar också all "På plussidan sätter jag också all det är i dettaparlamentariska ansvarssystem som det blir möjligt för fleraintresseorganisationer på arbetsmarknaden att engagera sina ledande ifondförvaltningen". LRF ställer sig bakom detta synsätt. 3Förslaget att den granskning som gör pp- 1987/88: ii av Qärde fondstyrelsens årsberättelseutsträcks till Biig att gälla samtliga fondstyrelser Samtligade remissinstanser som har uttalat sig i denna fråga har lillslyrkl ellerlämnat utredarens förslag utan erinran. 4 Utredarens förslag att ansvaret för fondförvaltningeninom regeringen och läggs på ett statsråd och ett departement Avremissinstanserna har , , och förklarat sig inte ha någol alt erinra mot förslaget. AP-fondensförsta-tredje fondstyrelser, Qärde fondstyrelsen samt LRF har tillstyrktförslaget. SAF och TCO har anfört all del inte finns anledning alt göra denändring som utredningsmannen har föreslagit. haruttalat, alt om de frågor som gäller AP-fonden skall föras samman till elldepartement, sä bör del vara lill och inte lillfinansdepartemenlel. tillstyrker atl ej blott Qärde utan ocksä övrigafondstyrelsers verksamhetsberättelser tillställs . Föreningen anseremellertid inle att delta erfordrar någon ändring i departementsförordningensä atl frågor som gäller AP-fonden sammanförs under . TCOvill understryka att organisationen hillills inte funnit några ölägenheter medall ansvaret varit delat mellan och finansdepartemenlel.Del är dessutom etl värde i sig atl det departement som har ansvaret förallmänna pensionsfondens slutprodukt, nämligen pensionerna, har elt ansvar förden myndighet som handhar förvaltningen av pensionskapitalet. TCO finner detdärför inle angeläget atl göra den av utredningsmannen föreslagna ändringen pädenna punkt. Närdet gäller ansvaret för fondförvaltningen vill verkel framhålla atl del primära syftet med den allmänna pensionsfonden är att den skall medverka lill all trygga finansieringen av den allmänna tilläggspensioneringen (ATP). AP-fonden är alltså en del av socialförsäkringssystemet. Verket anser därför att om de frågor som gäller AP-fonden skall föras 67 samman lill ettdepartement så bör det vara till socialdepartemenlel och Prop. 1987/88: 11inle lill finansdepartemenlel. svarar nu för socialför- Bilaga 4 säkringen inklusive alla frågor som gäller AP-fonden ulomplaceringsfrågor, återlån och flertalet frågor som gällerlöntagarfondstyrelserna. Atl föra AP-fonden lill skulleinnebära elt Qärmande av denna fråga från socialförsäkringen i övrigt. 1987/88:11 Bilaga 5 AllmännaPensionsfonden, Qärde fondstyrelsen, fär härmed anhålla alt regeringen mätteföreslå följande ändringar i lagen med reglemente för AllmännaPensionsfonden (SFS 1983:1092 med senare beslutade ändringar). /.Placeringen av likvida medel (39 §) Detprimära målet för fondens verksamhel - del långsiktiga avkastnings-intresset -kräver bl.a. i tider av fallande aktiekurser alt de likvida medlens andel avfondkapitalet ökas väsentligt. Reglementets uppräkning av tillåtnaplaceringsinstrument (placeringar hos , annan bank eller postgirot,placeringar i slalsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat ochföretagscertifikat) synes därvid vara alllför snäv. Sedan den aktuellaparagrafen formulerades har en fungerande och likvid obligationsmarknad vuxitfram. För en effektiv likviditetsförvaltning är det angelägel all fonden ocksåkan göra kortfristiga placeringar i långfristiga instrument med hög likviditet,t. ex. stats-, Tele- och bostadsobligalioner. 2.Ramen för innehav av utländska värdepapper (35 §) Fondenhar haft räll alt placera ell belopp motsvarande av värdet av de medel som styrelsen förvallar (= del bokförda fondkapitalet) i utländska värdepapper.