prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Del gäller bl.a. att ge alla lärare en gemensam och grundläggande lärarkompetens. Del gäller ocksåbehovet att ge klasslärarna ökad kompetens atl utveckla elevernasgrundläggande färdigheter i främstnaturorienlerande ämnen inkl. teknik, i matematik men också i svenska samt att bredda ämneskompetensen hosämneslärarna på högstadiet. Jag har föreslagit att fortbildningen i anslutninglill den nya grundskollärarutbildningenskall starta först , Oaktat detta är det enligt min mening önskvärtatt den inriktning av fortbildningen, som jag har förordat, i görligaste mån får genomslag redanunder det kommande budgetåret.Inriktningen och omfattningen av fortbildningen och vidareutbildningen för skolväsendets personal bör i övrigtvara i huvudsak densamma under /89 som under innevarandeår. Det innebär bl,a,, som jag harredovisat, all den under innevarande år inledda fortbildningen av klasslärarei matematik bör fortgå planenligt, I likhet med SÖ anser jag det viktigt altfortbildningssatsningen i anslutning lill den nya grundskollärarutbildningenförbereds på ett noggrant sätt. Dettaär en uppgift för såväl SÖ som länsskolnämnderna och fortbildningsnämnderna. För central och regional planering inomdetta område beräknar jag 1,8 milj, kr, för /89. Bristen på utbildade lärare i elektronik och densnabba tekniska utvecklingen inomelektronikområdet gör del angeläget med en fortsalt satsning på fortbildning avfysiklärare i gymnasieskolan inom detta område. Jag biträder därför SÖ:s förslag atl medel för dennafortbildning bör utgå under fr, o, m, budgetåret1989/90. SÖ har föreslagit att medel för utbildning avhandledare för ungdomar på ungdomsplatsanvisas under detta anslag i stället för under anslaget B 20, Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m,m. Utbildningsministern kommer att behandla denna fråga under anslaget B20, Lärarnas organisationer och ämnesföreningarfyller, inte minst genom sinalidskrifter, en viktig funktion för utveckling och förnyelse av undervisningen i skolan. Jag anser därför atlanslagsposten Bidrag till lärarorganisationer m. fl. för fortbildningsverksamhel bör höjas med , I övrigträknar jag för nästa budgetår inte med några andra förändringar under detta anslag än sådana som är av automatisknatur. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillFortbildning m. m. för /89 anvisa ett reser vationsanslag av , 93 B 9.Nationell utvärdering och prov Prop. 1987/88Anslag 14655000 ' ' 1988/89Förslag 16495000 Från anslaget bekostas framställning av standardprovför enligt förordningen (SÖ-FS 1987:98) om obligatoriskastandardprov i , framställning av centrala prov för gymnasieskolanenligt förordningen (SÖ-FS 1987:99) om vissa prov i gymnasieskolan samt framställningav prov för yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan och prov för kommunalvuxenutbildning (komvux). Vidare bekostas utveckling av instrument för den delav den nationella utvärderingen som rör elevers kunskaper, färdigheter ochattityder. 1, () beräknar , i prisomräkning. 2, Regeringen har i 1987 årsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil, 10 s, 52) uttalat all del ärangeläget att SÖ fortsätter arbetet med atl utveckla diagnostiska uppgifter förbåde grundskola och gymnasieskola i de gmndläggande kommunikations- ochfärdighetsämnena, samt att dessa ställs tiU skolornas förfogande utan kostnad,SÖ beräknar ell ytlerligare medelsbehov av , i engångsanvisning /89 för konstruktions- och utvecklingsarbete av diagnostiskamaterial för och gymnasieskolan, 3, För kostnader för tryckning avobligatoriska slandardprov beräknar SÖ en ökning med , 4, För genomförande av programmet medsärskilda prov för komvux föreslår SÖ en ökad medelsanvisning om I OOOOOO kr. 5, SÖ beräknar att det för den del avden nafionella utvärderingen som avser elevers kunskaper, färdigheter ochattityder krävs särskilda genomförandekostnader inkl. tryckkostnader med700000 kr, i engångsanvisning för /89, Riktlinjernaför ett nationellt program för utvärdering behandlades i 1987 årsbudgetproposition. Därvid underströk jag atl det är väsentligt atl ettnationellt utvärderingsprogram ger en helhetsbild av skolväsendets verksamhet.Regeringen gav senare () i uppdrag alt ytterligareulveckla innehållet i och formerna för ett nationellt utvärderingsprogram, SÖskulle därvid särskilt belysa de delar av programmet som inte utgörs av provsamt hur programmets olika delar förhåller sig till varandra och hur de kansamspela för atl ge en helhetsbild av skolans verksamhet, SÖ har i sinredovisning av uppdraget redogjort för de olika delarna i ett nationelltutvärderingsprogram. Jag ställde mig i förra årets budgetproposition positivfill SÖ:s förslag om ett nationellt utvärderingsprogram men förordade en viss åter hållsamhet i ell initialskede vad gällde programmets omfattning, SÖ har 94 valtatt under ett inledningsskede arbeta med lägre kvanfitativ ambition än Prop, 1987/88:100 vad som fidigare redovisats, men med bibehållenfidsplan och med bibe- Bil, 10 hållnaambitioner vad gäller kvaliteten, I en första omgång kommer grundskolansårskurser 2 och 5 alt omfattas, SÖ har hemstäUt om ytterligare . fördet nationella utvärderingsprogrammet. Frågan om utvärdering som ett viktigt inslag iskolans styrsystem övervägs av den styrningsberedning som för närvarandearbetar inom , I avvaktan på resultatet av dessaöverväganden är jag inte beredd attsärskilt beräkna ytterligare medel,för det nationella utvärderingsprogrammet, Somjag uttalade budgetpropositionfinner jag del angeläget att SÖ fortsätter att framstäUa diagnostiskauppgifter för både gmndskolan ochgymnasieskolan samt att dessa uppgifter ställs till skolornas förfogande utan kostnad. Delta arbete ären av fömtsättningarna för utformningen av individinriktade pedagogiskaålgärdsprogram. Standardproven i i engelska, svenskaoch malemafik blir obligatoriska fr,o, m, /89, Detta medför ökade tryckkostnader. Jag beräknar en ökning av anslaget med sammanlagt . för de ändamål jag nu behandlat och därvid i första handutveckling av diagnostiskauppgifter samt ökade kostnader för standardprov. Del ankommer på SÖ atl avgöra hur medlen skall disponeras för deolika ändamålen-För genomförande avprogrammet med särskilda prov för komvux har jag, utöver vad som redananvisas för ändamålet, beräknat ytterligare 1 milj, kr. Jag har samrått med utbildningsministern i dedelar förslagen berör hans ansvarsområde, I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte medandra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lillNationell utvärdering och prov för /89 anvisa ettreservafionsanslag av , Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom skolområdet 1986/87Utgift 9272035' 1987/88Anslag 9750000' 1988/89Förslag 26900000 'Anslaget Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet Mellan staten och vissa upphovsrättsligaorganisafioner har avtal träffats dels omkopiering i skolorna, dels om kopiering inom högskoleområdet (se prop. 1984/85:196, UbU 37, rskr, 374), Avtalen gäller fr,o, m, den I juH 1985 t.o,m,, 95 Avtalen omfattar utbildning somstaten, kommun eller landsfingskommun Prop. 1987/88:100 är eller blir huvudman för och som står ellerunder Bil, 10 avtalsperioden ställs under tillsyn av ,universitets- och högskoleämbetet eller styrelsen för lantbruksuniversitet.Avtalen ger lärare vid skolor och högskolor rätt att i viss utsträckningkopiera svenska och ufiändska litteräraeller konstnäriiga verk samt fotografier. Ersättning betalas av statenmed ett visst belopp per kopiesida. Den slufiigaersättningen för avtalsperioden skaH grundas på statisfiska undersökningaravseende omfattningen av kopieringen på såväl skolområdet som högskoleområdet. Ersättningen betalas tillföreningen (Bild, Ord, Not - UpphovsrättsHg Samorganisalion). För arbetsmarknadsutbildning som en regionalAMU-myndighet anordnar på uppdrag av arbetsmarknadsverket skall i fråga omkopiering fillämpas ett den 2 maj1986 träffat avtal med tillägg fill avtalet omkopiering i skolorna. () förutsätteratt nya kopieringsavtal kommer att träffasför perioden efter . SÖ utgår därvid från att resultaten avkopieringsundersökningarna för nuvarande avtalsperiod kommer atl ligga tiU gmndvid förhandlingarna om nya avtal, I avvaktan på definitiva resultat avkopieringsundersökningen på skolområdet beräknar SÖ kostnaderna förskolområdet till . Vidareberäknar SÖ kostnaderna för högskoleområdet till . Därtill kommerarvoden för ledamöter i styrelsen för BONUS, SÖ hemställer alt lill Kopiering av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet för /89 anvisas ellförslagsanslag av . Kopieringsavtalhar funnits på skolområdet och inom högskoleområdet , Nuvarandekopieringsavtal löper ut , Lärare har av såväl pedagogiska som praktiska skälbehov av att kunna kopiera upphovsrättsligt skyddat material för sinundervisning. Dessa behov kanendast till begränsad del tillgodoses inom ramen för den upphovsrättsligalagstiftningen. Kopieringsavlalen har bl, a, träffats för alt tillgodose lärarnas behov av alt kopiera och för alldärigenom underlätta deras yrkesutövning. För den kopiering som lärarna utför betalar slalenersättning till ett antal upphovsmannaorganLsafionerföreträdda genom föreningen , Ord, Not - Upphovsrältslig (), Ersättningen utgör såledesegentligen kostnader för läromedel. Sådana kostnader svarar normalt skol-huvudmannenför. Kostnaderna skolavtal baseras på enav slalistiska central byrån (SCB) gjordkopieringsundersökning. Enligt undersökningen skall staten betala ersättning för 224milj, kopiesidor per avtalsår. förhela avtalsperioden uppgår till . 1987/88:100 förskott för avtalsåren 1985/86 och 1986/87 utbetalats med8,4 milj. kr. 10 /88 har anvisat4,8 milj. kr, för skolavtalet. Kostnaderna för skolavtalet uppgår således lill60720000 kr. mer än vad som anslagits. I enlighet med beslul (prop, 1984/85:196,UbU 37, rskr, 374) avser jag att senare föreslå regeringen att i samband medfastställandet av tUläggsbidrag för /88 minskabidraget till kommunema med ,, vilket motsvarar de ökade kostnadernapå gmnd av skolavtal. Den ökade omfattningen av kopieringen skulle enligt minbedömning kunna tyda på all lärarna i betydande utsträckning kopierar urlåromedel i stället för att kommunerna köper sådana. Kostnaderna förkopieringen utgör i praktiken kostnader för läromedel, vilka kommunerna självasvarar för. Det är därför - enligt min mening - naturligt atl BONUS i fortsättningenträffar avtal direkt med kommunerna, alternativt , omkopiering i skolorna. Med hänsyn till den korta tid som återstår innannuvarande avtal löper ut, vill jag anmäla att förhandlingar kommerall las upp med BONUS om förlängning med av nuvarande skolavtal.Härigenom får kommunerna och BONUS god tid på sig att förhandla och träffaavtal om kopiering i skolorna för tiden efter . Jag beräknar kostnaderna för /89 till26,9 milj. kr. Dessa kostnader bör - i likhet med vad som gäller för nuvarandetreårsavtal -finansieras i samband med faststållandet av tilläggsbidraget /88. bör beredas tillfälle atl ta del av vad jag härhar anfört. har medel för båda kopieringsavtalen anvisatsunder anslaget Kopiering av litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet. Fr, o, m. /89 bör medel förkopieringsavtalel inom högskoleområdet anvisas under anslaget D 7, Vissasärskilda utgifter inom högskolan m, m. Utbildningsministern återkommer idenna fråga vid sin anrriä-lan av det anslaget. Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen att ikläda slalen de ekonomiska förplik telser som följer av förhandlingarna om förlängning av avtal om kopiering i skolorna, 2. godkänna vad jag har förordat omminskning av bidrag till kommunerna, 3. till Kopiering av litterära ochkonstnärliga verk inom skolområdet för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Jag hemställer vidare atl regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av vad jag har anfört om kopieringsavtal på skolområdet för tiden efter den IjuH 1989, 97 7 1987/88. Bil.Särskilda insatser inom skolområdet Prop. 1987/88Anslag' 292700000 1988/89Förslag 311726000 ' Nytt anslag fr, o, m, /88, Tidigareutgick medlen från anslagen B 9. Regionalaåtgärderförelever med handikapp, B 12.Särskilda ätgärder I och B 21. Särskilda åtgärder I gymnasieskolan samt,såvitt avser kostnader för särskild undervisning inkl. sociala avgifter, från anslaget Bil. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Från anslaget betalas kostnader för statsbidrag enligtförordningen (1987:738) om statsbidrag lill särskilda insatser inomskolområdet. fördelar de medel som anvisats underanslaget mellan länsskolnämnderna i huvudsak med utgångspunkt i elevantalet igrund-och gymnasieskolorna i resp. län. Länsskolnämnderna fördelar medlen till dels kommunersom tar på sig regionala undervisningsinsatser, dels kommuner som har behov avresursfillskott för undervisning av handikappade och sjuka elever eller elevermed andra särskilda behov. () föreslår att vissa förslag till förändringar under anslagen B 15, och B16- Specialskolan m-m,: Utbildningskostnader och Utrustning m, m, samt B 17,Bidrag lill driften av särskolor m, m, finansieras genom besparingar underdetta anslag. Besparingen har beräknats till . Medelsbehovet försärskilda insatser inom skolområdet beräknar SÖ efter föreslagna omföringaroch efter pris- och löneomräkning fill . Enligtförordningen (1984:75) om regional samverkan i fråga om undervisning förelever med handikapp är landet indelat i femplaneringsregioner. I varje region finns del en planeringsberedning, som skallsamordna insatserna och planera så all befintliga resurser utnyttjas på bästamöjliga sätt. Vid länsskolnämnden på varje regions huvudort finns enhandikappkonsulent. Dessutom finns vid länsskolnämnderna en regional pedagogiskstödorganisation i form av konsulenter för olika handikappgrupper. Från delta anslag utgår statsbidrag lill kostnader förundervisningsinsatser av dels regional, dels lokal ,art som kommuner vidtarför elever med handikapp eller andra särskilda behov i ochgymnasieskolan-Resurser från delta anslag utgår utöver vad som avsätts inomramen för skolans ordinarie resurser- Med regionala undervisningsinsalser avsessamordnade utbildningsinsatser för elever med handikapp eller andra särskildabehov och som i stor utsträckning kommer även sådana elever till del, vilkainle är kyrkobokförda i den kommun som anordnar utbildningen. Regeringenhar uppdragit ål () all efter samråd med 98 Svenska kommunförbundetinkomma med förslag lill principerför kost- Prop, 1987/88:100 nadsfördelning mellan stat, värdkommun ochhemkommun för regionala Bil, 10 undervisningsinsalser, 1 skrivelse den 5oktober 1987 har SÖ redovisat uppdraget, SÖ:s förslag innebär i korthet attstatsbidrag ur delta anslag skall utgå för merkostnader för sådana ändamål förvilka reguljärt statsbidrag utgår samt för viss del av kostnaderna för delsplanering, dels elevvårdande insatser. Vidare föreslår SÖ att den handikappadeelevens hemkommun skall ta ett större ekonomiskt ansvar ån vad som i vissafall sker . De kommuner som därigenom får höga kostnader och som också harell jämförelsevis stort antal elever med handikapp i sitt eget skolväsende, börkunna få statsbidrag till dessa kostnader från förevarande anslag. Kostnaderna för eleverna vid en regionall anordnad utbildningär som regel betydligt högre än i den vanliga skolan. De elever som måste fåsin skolgång anordnad på delta sätt är ofta i behov av extra stödinsatser, t,ex, personell assistans, undervisning i mindre grupper, särskilt anpassadelokaler, extra resurser vad gäller elevvårdsinsatser m, m. För egen del anserjag atl en grundläggande princip måste vara alt en kommun, som anordnar enregional utbildning för elever med handikapp eller andra särskilda behov, skallfå kostnaderna läckta för de elever som inle är kyrkobokförda i kommunen. Dettatorde vara en förutsättning för alt en kommun skall ta på sig ansvaret fördenna typ av verksamhet. Utgångspunkten bör därvid vara atl värdkommunen medhjälp av ordinarie undervisningsresurser som beräknas för verksamheten (bas-och förstärkningsresurserna, skolledarresurserna m, m,) svarar förgrundkosl-naderna. Som redan nämnts är kostnaderna för en regionalt anordnadutbildning dock normalt betydligt högre än i den vanliga skolan. Från dettaanslag bör därför bidrag iitgå för alt läcka merkostnaderna för elevernasundervisning, I likhet med SÖ anser jag del befogal atl omelevvårdskoslnaderna är särskilt slora - värdkommunen som stimulans skall kunnaerhålla ett visst bidrag även för dessa kostnader. Det bör ankomma pålänsskolnämnden atl bedöma behovet av ett sådant resurstillskott. För de elever det här är fråga om räcker oftast inteden inlerkommunala ersättningen till för atl täcka värdkommunens merkostnader.Resterande kostnader för verksamheten bör därför finansieras på det sätt som SÖhar föreslagit. Det innebär att hemkommunen bör betala det högre belopp somerfordras. Enligt vad jag har erfarit betalar hemkommuner redan nu i slorutsträckning efter frivillig överenskommelse mellan kommunerna högre ersättningän sedvanlig interkommunal ersättning. Om värdkommun och hemkommun inte kankomma överens om kostnaderna bör det ankomma på länsskolnämnden eller, om fleralän är berörda, på SÖ att fastställa skälig ersättning. För vissa kommuner kanvad jag nu har förordat innebära en ökad kostnad. Med hänsyn härfill förordarjag, i likhet med SÖ, alt de nya finansieringsprinciperna införs först fr, o,m, /90, Jag delar också SÖ:s uppfattning att en kommun som pådelta sätt får höga kostnader för handikappade elevers skolgång i en annan kommun, om andelen handikappade elever totalt sett i kommunen är stor, skall kunna få bidrag från den egna länsskolnämnden från detta anslag, 99 SÖ har med skrivelse redovisat enutvärdering av Prop. 1987/88:100 den regionala stödorganisationen för elevermed handikapp och av plane- Bil. 10 ringsberedningarnas verksamhet. SÖ föreslårbl, a, all medel för regionalaåtgärder skall få användas också för insatser för elever med fierhandikapp isärskolan. Resultaten av utvärderingen har redovisats i rapporterna (R 87:47och 48) Utvärdering av insatser på regional nivå för elever med handikapp ochomfattar perioden 31 december 1986. SÖ framhåller bl.a- attinförandet av en regional planeringsnivå inte kan förväntas få fullt genomslagunder en så som utvärderingen avser, utan resultaten börframför allt kunna tjäna som underlag för en fortsalt utveckling avverksamheten. SÖ anser emellertid, med utgångspunkt i vad som kommit framgenom utvärderingen, att insatserna på regional nivå för elever med handikapphar utvecklats enligt intentionerna i det riksdagsbeslut som låg lill grund för1984 års förordning om regional samverkan i fråga om elever med handikapp(prop. 1983/84:27, UbU 8, rskr. De särskilda medel som är avsatta under delta anslagför regionala åtgärder för elever med handikapp är avsedda för elever inomgrundskolan och gymnasieskolan. Jag anser emellertid, i enlighet med SÖ:sförslag, att även huvudmän för särskolor bör kunna få bidrag fill regionalaåtgärder för elever med flera handikapp i särskolan. Enligt min mening bör det vara möjligt förlänsskolnämnderna atl i mindre utsträckning disponera de särskilda medlen förregionala åtgärder för alt bedriva utvecklingsprojekt och analyser som syftar till att utveckla undervisningsmetodikeninom områdel. SÖ bör i sin anslagsframställning redovisa de belopp somanvänts för sådana utvecklingsprojekt. I övrigt räknar jag inle med andra förändringar underanslaget än äädana av automatisk natur. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1, godkänna vad jag har förordat omprinciperna för kostnadsfördelning vid regionala utbildningsanordningar 2, godkänna vad jag har förordat ombidrag lill regionala ålgärder för flerhandikappade elever i särskolan, 3, till SärskUda insatser inomskolområdet för /89 anvisa ett anslag av . Det obligatoriskaskolväsendet m. m. Prop. 1987/88: lOO 10 B 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1986/87Utgift 14832 107458 1987/88 Anslag 16070000000 1988/89 Förslag 16005400000 Från anslaget betalas utgifter för statsbidragtill kommunerna för kostnader för driften av , viss praktisklärarutbildning vid och lokala planeringsråd.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1978:345) om statsbidrag lilldriftkostnader för , m.m, (omtryckt 1987:523), Dessa bestämmelserinnebär i korthet alt statsbidrag fill kostnader för driften av ihuvudsak utgår i form av basresurseroch förstärkningsresurser. För varje skolenhet beräknas antalet basresurser med hänsyn till antalet elever i varjeårskurs av vid enheten.För filialskolor gäller dock särskilda regler, Förslärkningsresur-ser utgår direkt till kommunerna med per elev igrundskolan. Vidare utgår tilläggsbidrag för vissa kostnader, främst vika- -riekoslnader. Tilläggsbidraget utgår med vissprocentsats av statsbidraget förbas- och förslärkningsresurserna. Härutöver utgår bidrag för vissa särskilda ändamål, bl.a. skolledningsfunklioner, hemspråksundervisning ochvissa arbetsgivaravgifter. Regeringen fastställer veckotimpris förbas- och förstärkningsresurser m, m, I den förordning som avser redovisningsårel1986/87 (SÖ-FS 1987:135) harveckotimpriset för basresurser för resp. stadium fastställts till i genomsnitt ,, , och , samt veckotimpriset för förstärkningsresursens undervisningsbundna delfill , och den icke undervisningsbundnadelen till . Tilläggsbidraget har fastställts till 6,, Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /89belastas anslaget med förskott för det budgetåret beräknat på statsbidraget för redovisningsårel 1987/88 samlslutreglering av bidraget för redovisningsårel 1987/88. Från anslaget betalas vidare kostnader förstatsbidrag till kommunerna för lokal skolutveckling enligt bestämmelser i förordningen (1982:608)om statsbidrag lill lokal skolutveckling m.m, (omtryckt 1983:416),Även för detta bidrag gäller ettförskotts- och slutregleringsförfarande. Anslaget belastas vidare med bidrag tillkommuner och organisationer förvissa verksamheter, för kostnader för bl, a, reservlärare enligt förordningen (1984:626) om statsbidrag tillkostnader för vissa trygghetsåtgärder för skolledare, biträdandeskolledare och lärare i utbildning samtmed kostnader för reducerat lönekoslnadspålägg (Ikp), I enlighet med föreskrifter i förordningen(1981:449) om minskning av vissastatsbidrag till utbildning skall flertalet bidrag som utbetalasunder detta anslag minskas av det belopp som annars skulle ha utgetls. Ur anslaget utgår bidrag enligt förordningen(1983:97) om statsbidrag till frislående skolor för skolplikliga elever samt enligt förordningarna (SÖ-FS '"' 1986:75,76 och 77) om dels statsbidrag tillKristofferskolans utbildning på grundskolenivå, dels statsbidrag lillHillelskolan (ändrad SÖ-FS 1987:111), delsstatsbidrag lill estniska skolor i och . Medel får ävendisponeras för bidrag till de estniska s. k. kompletteringsskolorna. Uranslaget utgår bidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1987:94) om statsbidrag till lokalt utvecklingsarbete pågmndskolans mellanstadium-Ur anslagetutgår bidrag enligt förordningen (SÖ-FS 1984:101) om statsbidrag tilldatomtrustning och programvara för dataundervisning på grundskolanshögstadium-Ur anslaget utgår bidrag enligtförordningen (SÖ-FS 1985:55) om statsbidrag till utvecklingsarbete med kulturi skolan (ändrad SÖ-FS 1986:87). Ur anslaget utgår bidrag enligt förordningen(SÖ-FS 1987:93) om utvecklingsarbete med samlad skoldag i gmndskolan. Ur anslaget utgår extra bidrag fill studie- ochyrkesorientering i glesbygd samlbidrag till kommuner som anordnar praktisk arbetslivsorientering på högstadietunder än . Ur anslaget utgåräven särskilt bidrag till åtgärder för undervisning i ämnet malemafik. 1987/88:100 Bil. () anslagsframställning innebär i huvudsak följande. SÖ har - där ej annat anges - beräknatkostnaderna efter ett preliminärt veckotimprisför bas- och förstärkningsresurser m. m. för /88.