prop · GB0360 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88: 60 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1987/88: 60 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. 1 1987/88. Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde den P"»?-1987/88:60 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R, ,, , , , , G, , , Proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Chefenför , statsrådet , anför: Densvenska ekonomin har återhämtat sig snabbt från en djupekonomisk kris, Alla problem är emellertid inte överståndna, Efterfrågetrycketär starkt och pris- och lönestegringstakten är snabbare än i de viktigastekonkurrentländerna. har de finansiella marknaderna, såväl i Sverigesom i andra länder, visat stor osäkerhet och storasvängningar. Höstens börsnedgång innebär troligen att en viss dämpning av efterfrågetrycketkommer att äga rum men också att kravet på lägre pris- och kostnadsstegringskärps. Denkommande avtalsrörelsen blir i detta läge av avgörande betydelse för Sverigesmöjligheter att fortsätta en utveckling mot samhällsekonomisk balans.Arbetsmarknadens parter har emellertid inte lyckats ena sig om en sådanuppläggning av lönerörelsen att den förmår bidra till en sådan utveckling, Istället har avtalsrörelsen kännetecknats av stora motsättningar. Detblir därför den ekonomiska politikens uppgift i rådande läge att bidra till enlägre inflation genom att vidta åtgärder som syftar till en lugnare avtalsrörelsesamt en något dämpad inhemsk efterfrågeökning. Konkurrenskraften måste stärkasför att förbättra bytesbalansen och undvika negativa effekter påarbetsmarknaden. Detta betyder åtgärder på ekonomins utbudssida, framför alltför att begränsa lönekostnadsstegringen. Därförföreslås nu ett sexpunktsprogram för att dämpa den starka inhemska efterfrågeökningenoch hälla tillbaka kostnadsutvecklingen. Programmet innehållerbegränsningar av byggandet, ett aktivt användande av investeringsfonderna i stabiliseringspolitisktsyfte, sparstimu-lanser, en breddning av omsättningsskatten pä värdepapper, enneutralisering av arbetsgivaravgiftshöjningen samt införandet aven utgiftsram för löneökningar i statsbudgeten under nästa budgetår. med åtgärderna är attåstadkomma en mer balanserad ekonomisk utveck- Prop, 1987/88: 60 ling ochgöra den svenska ekonomin mer stabil och motståndskraftig mot yttre störningar.Därigenom kan grunden läggas för en fortsatt utveckling mot full sysselsättningoch en god ekonomisk tillväxt. 2 Den internationella utvecklingen prognos som presenterade (Skr, 1987/88:30)bedömdes riilväxten i OECD-området uppgå till ca 2 1/under perioden1987-1989, I prognosen framhölls som ett riskmoment de mycket storabetalningsobalanserna mellan de största ekonomierna och oron för att de, iavsaknad av övertygande ekonomiskpolitiska åtgärder, skulle kunna utlösa storafluktuationer i växelkurserna mellan de stora ländernas valutor och därmednegativt påverka tillväxten i världsekonomin, Istället kom obalanserna initialt att medföra ett kraftigt fall för den amerikanskaaktiebörsen och därefter andra akriebörser världen över. Under senare hälftenav oktober föll börsvärdena på flertalet av världens börser med mellan 20 och25%, Först i ett senare skede, , har valutakurserna och isynnerhet dollarn påverkats. Spänningarna har ökat också inom det europeiskavalutasystemet, EMS, Oron på såväl aktie- som valutamarknaderna tycks beståäven under inledningen av november. Denhuvudsakliga direkta effekten av börsfallet torde bli en tillbakagång av denprivata konsumtionen i . Preliminära bedömningar ger vid handenatt ett bestående sänkt börsvärde i med kan innebäraett fall i privatkonsumtionen med ca en procentenhet. Motsvarande direktaeffekter pä privatkonsumtionen i andra länder kan bedömas bli betydligt mindrevid samma antagande om ett bestående 25-procentigt fall i börsvärdet.Tillväxten i dessa länder kommer docl att hämmas av den indirekta effekt som enfallande inhemsk efterfrågan i får på exportmöjligheterna dit.Investeringsviljan torde också påverkas negativt såväl i som iandra länder men graden av neddragning av investeringsplanerna är svårbedömdoch delvis beroende av psykologiska faktorer. Underantagandet att läget säväl på aktiemarknaderna som för valutakursernastabiliseras i närheten av de nivåer som rådde oktober/novemberkan sammanfattningsvis tillväxten i OECD-området preliminärtbedömas påverkas i negativ riktning med i storleksordningen en halv till trefjärdedels procentenhet i de tre stora länderna. För OECD-området som helhettorde därmed den ekonomiska tillväxten 1988 få revideras ned till ,och i uppskattas tillväxten till ca I 3/, Förutvecklingen är den ekonomiska politiken i de storaländerna av avgörande betydelse. Särskild vikt mäste i sammanhanget tillmätasfrågan om att bringa ned budgetunderskottet i , 1 avsaknad aven överenskommelse om en kraftig och långsiktig förstärkning av denamerikanska budgeten föreligger en stor risk för fort- Prop, 1987/88: 60 sattdollarfall, snabbt och okontrollerat eller stegvis och utdraget. harkraven pä kompenserande, efterfrågestimulerande politik i , framförallt i och stärkts. Om inte samordnadeinternationella ekonomisk-politiska åtgärder av detta slag tämligen snabbttillkännages eller om de uppfattas som otillräckliga föreligger en tydlig riskför fortsatt osäkerhet och oro på aktie- och valutamarknaderna. En eventuellfortsatt förtroendekris för dollarn skulle visseriigen kunna förstärka denamerikanska konkurrenskraften och påverka tillväxten i staternapositivt men i motsvarande mån skulle bl, a, de västeuropeiska och japanskaekonomierna i ett sådant perspektiv drabbas av ytterligare lägre tillväxt. 3 Den ekonomiska utvecklingen i 1oktoberprognosen framhölls att den inhemska efterfrågan utvecklas starkt. Denprivata konsumtionen beräknades öka , vilket är en procentenhetmer än vad som förväntades i den reviderade national-budgeten. Äveninvesteringarna förutsågs öka starkt, särskilt inom industrin. i industrin som anger fullt kapacitetsutnyttjande stegi septemberbarometer till , vilket är den högstasiffran som noterats , Dengoda industrikonjunkturen tar sig också uttryck i att andelen företag somuppger brist på yrkesarbetare har stigit, att leveranstiderna har förlängtsoch att fler företag uppger brist på produktionsfaktorer, dvs, maskiner ocharbetskraft, som främsta hinder för en produktionsökning. Särskilthögt är kapacitetsutnyttjandet i byggsektorn. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetare har minskat i nästan hela landet och löneutvecklingen ärstark. Det är nu inte enbart storstadsområdena utan även delar av landet iövrigt som kännetecknas av klara tendenser till överhettning, med högtkapacitetsutnyttjande och brist på arbetskraft i byggsektorn. Utvecklingenpå arbetsmarknaden har varit god . Antalet sysselsatta beräknasi år öka med 29000 personer och arbetslösheten reduceras till 2,, Förbättringenhar skett inom i stort sett alla sektorer och i nästan alla landets regioner.Antalet lediga platser har ökat markant. Den svenska ekonomin har därmed nåtten situation med mycket hög sysselsättning och brist på arbetskraft i storadelar av landet. Denstarka efterfrågeutvecklingen har åtföljts av en pris- och kostnadsstegring,som är ett par procentenheter snabbare än i de viktigaste konkurrentländerna.Timlönerna bedömdes i oktoberprognosen öka med 6,, men de senasteuppgifterna tyder på att ökningen kan bli större. Under loppet av år 1987förväntas nu konsumentpriserna stiga med , vilket motsvarar en ökning meddrygt mellan årsgenomsnitten. Denstarka inhemska efterfrågan har medfört att bytesbalansen försvagas påtagligti år, trots en betydande neddragning av oljelagren. Statensbudgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande Detta beror emellertid till stor del på den Prop,1987/88: 60 snabba pris- och lönestegringen, som drivit upp konsumtionen ochökat statens skatteintäkter, bl, a, från inkomst- och mervärdeskatten. Skattetryckethar som en följd härav stigit till beräknade . Närdet gäller den svenska ekonomins utveckling gjordesi oktoberrapporten två olika prognoser, baserade pä tvä olika pris- ochlönestegringsalternativ, I det ena alternativet fortsatte timlönerna att stigamed , i det andra halverades ökningstakten, till per är. Utfalleni de båda alternativen skilde sig åt främst med avseende på konkurrenskraftensoch inflationens utveckling, I lågalternativet förutsågs inflationen stanna vid2 1/, medan den i högalternativet beräknadesbli , I övrigt bedömdes att skillnaderna inte skulle hinna blisärskilt stora , I båda alternariven förutsågs en ytteriigarebytesbalansförsvagning till följd av den starka inhemska efterfrågan samt somett resultat av tidigare års snabba pris- och kostnadsstegringar. Fr, o,m, är1989 syntes dock i prognosen en skillnad mellan alternativen, I lägalternativetupphörde försämringen av bytesbalansen, medan den fortsatte i högalternativet,I högalternativet uppstod också en risk för en försvagning av arbetsmarknaden,pä grund av den alltför höga pris- och kostnadsstegringen. Densenaste tidens oro på de internationella finansmarknaderna kommer att fåkonsekvenser även för den svenska ekonomin. Sannolikt sker en viss försvagningav världshandelns riilväxt och därmed en sämre exportutveckling för de svenskaföretagen, i synnerhet för dem som exporterar till den amerikanska marknaden.En ytterligare försvagning av bytesbalansen kan inte uteslutas. Denprivata konsumtionstillväxten dämpas något genom att hushällens förmögenheterreducerats. Vidare kan ökad osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen leda tillminskad benägenhet att ta upp län och till ett ökat sparande hos hushållen.Preliminära bedömningar tyder på att den privata konsumtionsökningen kan kommaatt dämpas med mellan 1/4 och 1/. Effektenpå investeringarna är svårare att förutsäga och beror framför allt på hurförväntningarna om framtiden påverkas. Beroende på dessa kan börsnedgångenstotala effekt på BNP-tillväxten i antas bli en dämpning avtillväxttakten med 1/4-1/. 4 Behovet av ekonomisk-politiska åtgärder Oktoberprognosenvisade bilden av en ekonomi med en stark real utveckling, men där riskerna fören alltför snabb pris- och lönestegringstakt utgjorde ett hot mot fortsattaframgångar. Oron på finansmarknaderna torde visserligen dämpakonsumtionstillväxten något, men inte riilräckligt för att förändra denunderliggande bilden. Däremot innebär den svagare internationella utvecklingenatt kravet på en dämpning av den inhemskt genererade pris- ochkostnadsstegringen ytterligare skärps; detta eftersom en låginhemsk inflation är det bästa sättet att stabilisera ekonomin och Prop,1987/88:60 göra den mer motståndskraftig mot störningar utifrån. Den internationella konjunkturutvecklingen visar dessutomatt vi i inte kan förlita oss på att problemen löses åt oss genomandras försorg. Den lyckosamma period är över dä kunnat få hjälp bl, a,genom fallande oljepriser. Vi måste alltså genom egna åtgärder bringa ned pris-ochkostnadsstegringen. För detta krävs ett aktivt ansvarstagande, säväl fränarbetsmarknadens parter som frän riksdag och regering. Avtalsrörelsen kommeratt bli av stor betydelse för våra möjligheter att fortsätta vägen motsamhällsekonomisk balans. Parterna har emellertid inte på egen hand lyckats enasig om uppläggningen av avtalsrörelsen. Stora spänningar och motsättningar medfören risk för att de nominella lönepåslagen blir höga och samtidigareallöneökningar inte kan nås. Det har därför nu blivit nödvändigt förregeringen att aktivt söka bidra till att skapa bättre förutsättningar för en ansvarsfylldavtalsrörelse. Uppgiften för den ekonomiska politiken är flerfaldig, - För det förstagäller det att begränsa den starka inhemska efterfrågetillväxten för attförhindra en snabb försämring av bytesbalansen. Omfattningen av åtgärderna böravvägas med tanke på den automariska dämpning av efterfrågan som sker på grundav börsnedgången, - För det andramåste efterfrågetillväxten inom de sektorer som är de mest överhettade bromsasin för att förhindra starka kostnadsökningar och för att vidga flaskhalsar i produktionen, - För det tredjemåste dessa åtgärder åtföljas av stimulansåtgärder pä ekonomins utbudssida föratt neutralisera eventuella, negativa effekter på arbetsmarknaden, - För det fjärdemåste åtgärderna utformas så att de dämpar den nominellalönekostnadsstegringen. De båda sistnämnda uppgifterna är av största betydelse föratt hävda den fulla sysselsättningen. Förutsättningen för en fortsatt godutveckling pä arbetsmarknaden är att kostnadsökningen dämpas. Detta gäller isynnerhet i det labila läge som oron pä de finansiella marknaderna skapat. 5 Åtgärder för en mer balanserad utveckling Jag föreslår regeringen ett program i sex punkter för enmer balanserad ekonomisk utveckling med insatser såväl på efterfrågesidan sompå utbudssidan i ekonomin. Hushällssparandet har utvecklats svagt. av den privata konsumtionsökningen har finansierats av ökad upplåning.Samtidigt har hushällens utgiftsökningar bidragit till försämringen av bytesbalansenoch till att den totala efterfrågan är så hög att ekonomin visar tecken påöverhettning. Omutrymme skall skapas för en fortsatt expansion av industrikapacite- Prop,1987/88: 60 ten är det nödvändigt att sparandet ökar. Det är rimligt att en delav denna ökning sker i hushällssektorn. kommer under år 1988betydande sparbelopp att frigöras i hushållssektorn. Det gäller såvälskattesparmedel som förfallande spar- och premieobligationslån. Redan tidigarehar beslutat att extrainsättningar i vinstsparande och allemanssparandefår ske resp, och att taketför insättningar i allemanssparandet skall höjas. föresläs ytterligare åtgärderför att stimulera hushällssparandet, - Alla som börjar spara i allemanssparandetunder tiden - bör få en bonus motsvarande 5%årlig ränta pä det årets insättningar, - Möjlighet ett s, k, ideelltsparande i allemansfond bör skapas, - Ett förslag om ungdomssparandemed särskild inriktning pä bostadsanskaffning skall utarbetas iregeringskansliet, Hösten1986 vidtogs ett antal åtgärder för att dämpa överhettningen i storstadsområdenaoch bereda utrymme för ökat bostadsbyggande. Storstadsområdena undantogs frånfrisläpp av investeringsfonderna för byggnads- och markarbeten,rambegränsningar infördes på byggande utanför bostadssektorn och pä statliga bostadslåntill ombyggnad av bostäder och hyresrabatter infördes som produktionsstimulans.Dessa åtgärder har medfört att betydande investeringar i främstStockholmsområdet har skju-rits , att ombyggnadsverksamheten harminskat och att byggandet av nya bostäder har ökat. Förhållandenapä byggmarknaden motiverar emellertid ytterligare åtgärder för att dämpaöverhettningen och reducera de regionala obalanserna på byggmarknaden. Chefenför kommer därför senare denna dag att föreslå attbegränsningarna av byggandet utanför bostadssektorn i Stockholms- ochGöteborgsområdena skall gälla även , Det innebär att den totalabyggnadsverksamheten i och inte fåröverstiga 1986 ärs volym. Vidarekommer chefen för att lämna förslag om ramar för beslut ombostadslån för ombyggnad av bostäder under är 1988 förStockholms-Uppsalaområdet, och , Motbakgrund av den överhettade byggmarknaden även i andra delar av landet änstorstäderna kommer chefen för också att lämna förslag omatt länsbostadsnämnderna i varje enskilt ombyggnadslå-nebeslut som avser flerbostadshusskall sätta ut villkor om arbetet skall utföras. Nämndernaskall i denna del följa länsarbetsnämndens rekommendationer. Jagvill inte utesluta att regeringen senare kan behöva lämna förslag om ytterligareåtgärder för att motverka överhettningen på byggmarknaden. 5,3Investeringsfonderna Prop, 1987/88:60 Regeringen har fattat beslut om ett nytt frisläppav de allmänna investeringsfonderna. Beslutet innebär att investeringsfondernautanför stödområdena endast får användas för investeringar i bättre miljö.Därmed dämpas tendenserna till överhettning, som miljöpolitiken fåren väsentlig förstärkning, I anslutning till beslutet har regeringen föreslagit enhöjning av det belopp som företagen skall betala in till i sambandmed en fondavsättning (prop, 1987/88:51), Enligt förslaget skallinbetalningskvoten höjas från , Det nominella löneökningsutrymme som arbetsmarknadensparter har att förhandla om är mycket begränsat. Utrymmetminskas ytterligare av att tidigare beslutat attarbetsgivaravgifterna skall höjas ,Den beslutade höjningen av egenavgifterna är . Drygt en procentenhet av utrymmet för lönekostnadsökningarär således intecknad genom beslutade avgiftshöjningar. Skulle dessutom löneglidningenbli av samma storleksordning som , kan detsamhällsekonomiska utrymmet för lönekostnadsstegringar överskridas redan utannågra avtalade löneökningar alls. har beslut fattats om en viss sänkning av denstatliga inkomstskatten är 1988, Förenklingar av skatteskalan har vidtagitssamtidigt som breda löntagarskikt fått sänkningar av skattesatserna, I syfteatt ytterligare underiätta en ansvarsfull avtalsrörelse bör regeringen nuföreslå att den allmänna löneavgiften sänks med 1,66 procentenheterden , bör ATP-avgiften höjas med 0,4 procentenheter.Härigenom får pensionssystemet en välbehövlig förstärkning. Tryggheten för ATP-pensionärernavärnas. Förslagen innebär att den tidigare beslutade höjningen avarbetsgivaravgiftsuttaget samt den höjda ATP-avgiften båda neutraliseras avden sänkta löneavgiften. För egenföretagare gäller att det totalaavgiftsuttaget blir lägre än , Detta är i överensstämmelse med regeringens proposition ornden eko-norniska politiken på medellång sikt (prop, 1987/88:36), vari anförsatt eventuella höjningar av avgifterna till ATP-systemet skall ske inom ramenför ett totalt sett oförändrat skatte- och avgiftstryck. Åtgärden innebär ocksåatt förutsättningarna att åstadkomma en mer dämpad lönekostnadsutvecklingförbättras. 5.5 Utgiftsram för löneökningar i den statliga sektorn I vårens kompletteringsproposition redovisade regeringenvissa riktlinjer för budgetpolitiken. De innebär bl, a, att regeringen införvarje avtalsrörelse skall klargöra vilket totalt utrymme förlönekostnadsökningar som den anserföreligga för den statliga sektorn. Varje kostnadsökning som går Prop,1987/88:60 utöver denna ram skall mötas med effektivitets- och produktivitetshöjandeåtgärder eller besparingar. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringenhar mot denna bakgrund tidigare denna dag i ett uppdrag till statensarbetsgivarverk angivit en ram som utgångspunkt för medelsberäkningarna medhänsyn rill avtal. Det bör framhållas att medelsberäkningarnadärutöver kan påverkas av krav på effektivitets- och produktivitetsförbättringar,besparingar, reformer eller omprioriteringar. Det bör vidare framhållas attramen avser det totala utrymmet. Fördelningen mellan olika myndigheter ochverksamheter bhr beroende av avtalets utformning. Regeringen har ocksåmeddelat föreskrifter om beräkning av vissa statliga avgifter för ,Regeringen bör senare återkomma till i dessa frågor,- Närdet gäller frågan om följsamheten gentemot den privata sektorn vill jag påminnaom ramavtalet för löner 1986-87 för statstjänstemän m, fl. Där finns enöverenskommelse, som innebär att om det visar sig att löneutvecklingen inom denoffentliga sektorn har varit sämre än inom SAF/LO- och SAF/PTK-områdena, skallförhandlingar tas upp avtalsrörelse om i vilken utsträckning lönernai den offentliga sektorn skall påverkas av detta. Därvid skall ocksåproduktivitetsutvecklingen inom de respektive sektorerna bedömas. Dennaöverenskommelse skiljer sig från de automatiskt verkande följ-samhetsklausulersom funnits i tidigare avtal. Det är en uppgift för parterna själva att göra debedömningar och i 1988 ärs avtalsrörelse föra de eventuella förhandlingar somöverenskommelsen kan föranleda. Närdet gäller frågan huruvida resultatet av sådana överläggningar skall kunnapåverka medelsberäkningarna inom det statliga området, vill jag anföraföljande. Löneroch andra anställningsvillkor kan för vissa yrkesgrupper vara gynnsammare inomden privata sektorn än för jämförbara grupper inom det statliga området. Dettahänger ibland samman med att sambanden mellan lönesystem ochproduktivitetsutvecklingen är starkare inom den privata sektorn. För andragrupper är emellertid löner och anställningsvillkor gynnsammare inom detstatliga området än för jämförbara grupper inom andra sektorer avarbetsmarknaden. Dessa förhållanden skapar problem för personalförsörjningeninom staten. Jagvill därför erinra om de riktlinjer som lagt fast med anledning avregeringens proposition om den statliga personalpolitiken (prop, 1984/85:219,AU 1985/86: 6, rskr, 48), De innebär bl, a, aU statens agerande ilöneförhandlingarna tydligare skall bestämmas av verksamhetsintresset och avsträvan att åstadkomma en ändamålsenlig personalförsörjning. Vidare skall storalöneskillnader undvikas för arbetstagare som har likvärdiga arbeten. Enligtmin mening mäste dessa av fastlagda riktlinjer vara den statliga arbetsgivarens utgångspunkt när det gäller fördelningen av löneut rymmet. Detta gäller i synnerhet i de diskussioner som den tidigare refere rade överenskommelsen i det statliga avtalet kan föranleda. av löneutrymmet bör således ske så att statenspersonalförsörjningsintres- Prop, 1987/88: 60 sen tillgodoses inom denfastlagda ramen. Om det emellertid visar sig att löneutvecklingen underavtalsperioden medfört förvärrade personalförsörjningsproblem inom vissa områden,kan särskilda åtgärder bli nödvändiga. De av fastlagda riktlinjernabör vara utgångspunkt för huruvida sädana åtgärder bör läggas till grund förmedelsberäkningarna, 5.6 Breddning av omsättningsskatten på värdepapper Penningmarknaden har under senare är upplevt en mycketsnabb expansion. Detta har pä det hela taget varit bra för svensk ekonomi.Likväl finns det skäl att något dämpa den mycket höga aktiviteten pä penning-ochobligationsmarknaden. Därför aviseras nu en breddning av omsättningsskatten pävärdepapper, I en departementspromemoria presenteras ett teknisktförslag till en sådan breddning. Det innebär att skatt tas ut även pä handelmed sådana räntebärande papper som omsätts på penning- och obligationsmarknaden.Även överlåtelser av s, k derivatinstrument bör beskattas, så att skatt tas ut ocksävid omsättning av optioner och terminskontrakt. Departementspromemorian skall nu remissbehandlas. Avsiktenär att en proposition i ämnet skall föreläggas , Statsråden , och utvecklarhärefter närmare de förslag till åtgärder som hör till vederbörandesansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp, departement. Med hänvisning till vad jag och övriga statsråd har anförthemställer jag att 1, ger riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om det ekonomiska läget, 2, föreslårriksdagen att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somhar förordats, 3, föreläggerriksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som dehar hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisasi underprotokollen skall bifogas propositionen enligt följande: Bilaga 1 Bilaga 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. 1 Avgiftsuttag till tilläggspensioneringen Försäkringenför tilläggspension (ATP) finansieras genom avgifter som regleras i lagen(1981:691) om socialavgifter, socialavgiftslagen. Avgifterna skall betalas avarbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete. Avgifterna beräknas pä detavgiftsunderlag som anges i socialavgiftslagens 2 kap,om arbetsgivaravgifter eller 3 kap, om egenavgifter. Försäkringen för tilläggspension finansieras också av vinstdelningsskatt enligt lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt.