prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Man måsle förutsätta allsliflssamfäl-lighelen tolkar sin kompetens under slorl hänsynstagande lill deförsamlingar som berörs av della. Domkapdlet och stiflsnämnden i Stiflssamfällighelen föresläs få kompelens all arbeta inomvissa av kom mittén angivna områden av såväl regional som lokal karaklär. Som fram gått ovan finner vi det utomordentligt viktigt att sådan verksamhet, som 24 redan finns i församlingarna i elt pastoral inte genom stiftssamfällighelens Prop. 1987/88: 31 korhpetens bortfaller. En avgränsning är som kommillénframhåller nödvändig mellan stiftssamfällighelens och församlingarnas ipastoratet kompetens. Inrättandet av stiftssamfällighet får inte innebära allansvar och initiativ berövas församlingarna i elt pastorat. Den obligatoriska stiftssamfällighelens kompetensområdenär,i vissa fall. mycket vagt formulerade. Var gränsen mellan den obligatoriskaoch den utvidgade stiftssamfällighelens ansvar går kan inte med ledning av deangivna kompetensområdena alltid avgöras. centralstyrelses anför med instämmande av församlings-och pastoralsförbund, domkapdlet och stiftsnämnden i , iGotlands län saml stiftsrådel i : Svårigheter att i vissa fall klart avgränsa kompetensenmol lokalplanet synes uppstä om man väljer den princip som kommitlén föreslär,nämligen vad kommittén kallar sliftssamfällighetens geografiskt betingade kompelens.Detta innebär enligl kommillén - beträffande det finskspråkiga församlingsarbetetoch andlig vård vid sjukhus och andra uppräknade institutioner - alt sammaverksamhet kan ligga såväl inom stiftssamfällighelens som församlingenskompetensområde blott verksamheten i del senare fallet är begränsad lillpastoralels område. Kammarkollegiet anför om konfiikllösning: Det framgår av förslaget att sliftssamfällighetenskompetens är exklusiv såvitt gäller de obligatoriska uppgifterna, om del gällerverksamhet som omfattar hela stiftet eller fiera pastorat inom stiftet.Församlingarna behåller sin kompelens atl sköta dessa uppgifter såvitt avserverksamhet enbart inom församlingen och för de egna församlingsborna. Kommitténs förslag saknar emellertid fortfarande anvisningom en metod att lösa konflikter om kompetensfördelningen. Den enda möjlighelsom stär lill buds synes vara kommunalbesvärsinstitulei. Besvär fär därvidanföras även av församling, 13 kap 7 § nya LFKS. B. Stiftstingens verksamhet I flera yttranden behandlas frägan om den nuvarandestifistingsverksamhe- tens ställning efter den föreslagna reformen. En allmän uppfattning är att det är en nackdel om dagens stiftstingsorganisalion och dess verksamhet lever vidare vid sidan av stiftssamfälligheterna. Nägra anser all sliftsting- ens uppgifter hell faller inom stiflssamfälligheternas obligatoriska område. Andra anser däremot atl de faller utanför detta. Företrädare för den senare uppfattningen hoppas därför atl stiftsfullmäktige skall utvidga sam fällighetens kompetens atl läcka dagens ansvarsområde för sliftslingel eller föreslär att de obligatoriska uppgifterna skall beskrivas så att de omfattar del som stiflslingen nu svarar för. Stiflsrådeti stifi Prop. har tolkat kommilléns förslag så att"främjande av församlingslivets utveckling inom stiftet" innebär enför stiflssamfällighelen given kompetens som griper över hela stiftet. Dennakompetens har församlingarna, och inte de enskilda kyrkomedlemmarna iförsamlingarna, som målgrupp. Syftet är atl ulveckla församlingarnasmöjligheter atl verka inom sill område och i enlighet med den målsättning somförsamlingen ställer upp för sin verksamhel. Detta innebär således inte nägonmotsvarande inskränkning av församlingarnas kompetens. Vid elt beslul om enutvidgning av sliftssamfällighetens kompelens kan delta däremot bli fallet.Stiflsrådet förstår kommitténs förslag så alt de nuvarande stiflstingensuppgifter lill stora delar kan härledas lill "främjande avförsamlingslivets ulveckling inom stiftet" och atl dessa arbetsuppgifterföljaktligen skulle kunna ulföras utan beslul om utvidgning avstiftssamfällighelens kompelens. Kommitténs skrivning angående möjligheten lill utvidgningav stiftssamfällighelens kompelens är något otydlig vad gäller skillnaden ibetydelsen av den obligatoriskt givna kompetensen "främjande avförsamlingslivets utveckling i stiftet" och vad som sägs om möjligheten avutvidga verksamhelen fill "alt omfatta även andraförsamlingsangelägenheter i stiftet". De verksamheler som finns skissadepå sidan 99 i del 1 kan enligl stiftsrådels uppfattning mycket väl hänförastill "främjandeparagrafen", eftersom stiftssamfällighelens funktion skallvara stödjande och inle verksamhels-övertagande. i stijt och fria synoddelar denna bedömning. i anser atl "främjandeav församlingslivets utveckling i stiftet" till slörsla delen rymmerdagens stiflslingsverksamhet men inle fullt ul och forlsäller därför: Enligl kyrkokommilléns förslag kan den obligatoriskastiftssamfälligheten utvidgas att omfatta även andra angelägenheter, som ärgemensamma för församlingarna i stiftet. Del är sliflsrådels bestämda uppfattningatt denna utvidgade form måsle tillskapas redan från början och atl all verksamhetinom evangelisation, information och utbildning samt diakoni och samhällsansvarinordnas under ett och samma organ. Tillräckliga garantier måste tillskapas fördella, så all man inle får en dubbel organisationsmodell - stiftssamfällighetoch nuvarande stiftstingsorganisalion - . Enligl uppfattning bör klart utsägas, allstiftslingsorganisalionen upphör i och med attsliftssamfällighetsorganisationen börjar fungera. i , med instämmande av stiflsrådet iHärnösands stift, ulgår från atl del obligatoriska området enligl förslagetmöjligen inle omfattar sliflslingsverksamhelen men all så borde vara fallet: Betänkandets skrivningar om avgränsningen mellanförsamlingarnas kompetens och stiftssamfällighelens när det gäller de obligatoriska uppgif- 26 terna framslår dock som oklara. Detsamma gäller deobligatoriska uppgif- Prop. 1987/88: 31 temas avgränsning mol de uppgifter somomfattas av den utvidgade stiflssamfälligheten. Enligt meningborde lagregleringen av sliftssamfällighetens ansvarsområde ha fått denutformningen atl de obligatoriska uppgifterna skulle ha omfattat även nuvarandeverksamhet inom dagens stiflslingsorganisation. I övergångslagstiflning börföreskrivas alt den verksamhet som åligger stiflslingen vid utgången av år 1988skall som ett obligatorium ingå i den blivande sliftssamfällighetens uppgifter. ceiitralstyrelse tillhör dem som har enannan tolkning av det obligatoriska områdets omfattning och har därför ullalatatl man biträder kommitténs förslag om utvidgning av stiftssamfällighet medandra ekonomiska frågor om de är gemensamma för församlingarna inom stiftet.Här bör naturligtvis i första hand de nuvarande stifltingsuppgiflerna kommaifråga. Samma uppfattning och förslag framförs av iGodands län, och stiftsnämnden i saml stiftsråden i ,och . Enligt vår mening bör stiflssamfälligheten ta över allverksamhet som stiflslingen har vid övergångstillfället. Samfidigt är delnödvändigt atl i samband med övertagandel pröva varje verksamhetsgrensfortsatta existensberättigande. Vi ansluter oss här till yttrande. har i sitt ovannämnda yttrande lill kommitténsbetänkande föreslagit alt övergångsbeslämmelserna skall utformas så atlstiftssamfälligheten vid övergängstillfället skall vara skyldig all överta allverksamhel som stiftstingel dä bedriver. Vill samfällighelen därefter avståfrån någon del därav fär beslul om avveckling träffas. C. Finskspråkigt församlingsarbete och församlingsarbetebland samer m.fl. De som särskill kommenterat förslaget allstiftssamfällighelens kompelens skall omfatta det finskspråkigaförsamlingsarbetet anser atl huvudansvaret för detta skall ligga påförsamlingsplanel. I större tätorter med finska invandrare har enförsamlingskrets ofta haft ansvar för församlingsarbete inom fiera församlingar ofta enförsamlings pastorat. En modell baserad på samverkan i form av etl för församlingarna gemensamt kyrkoråd gav möjlighel för finskspråkiga medlemmar av all genom della legala kyrkokommunala organ självstän digt leda det församlingsövergripande finskspråkiga församlingsarbetet. Gemensamt kyrkoråd för detta ändamål har inrättats i , och . Planer finns atl inrätta ett i . På nämnda platser utgör församlingarna enförsamlingspastorat inom 27 Del finskspråkiga arbetet har genom del gemen- Prop.1987/88: 31 samma kyrkorådet fått en fast förankring i förhållande lillrespektive samfällighel och utvecklats som en naturiig del av Svenska kyrkansarbete. Kommilléns uttalanden om kompetensfördelningen mellansliftssamfällighel och församling beträffande del finskspråkiga arbetet (del1, sid. 97) kommer atl omöjliggöra ovannämnda modell med gemensamt kyrkoråd förarbetet över pasloralsgränserna och spoliera en lokall förankrad och omfallandeförsamlingsverksamhet. Det lokala engagemanget skulle försvinna omstiftssamfälligheten övertar ledningen av denna verksamhel. Kompetensreglerna måste enligl nämndens uppfattning sesöver för atl rädda och kunna utveckla denna form av lokalsamverkan. Om andra lösningar är uteslutna föreslär nämnden altstiftssamfällighelens kompetens belräffande församlingsarbelel blandfinskspråkiga in-skränkes dels lill främjande av det finskspråkigaförsamlingsarbetet i stiftet, dels till lillhandahållande av präster förQänslgöring säväl på stift som lokalplanet samt annan personal såsomkonsulenter och pedagoger på stiftsnivå med uppgift atl utvecklaverksamhetsformer, metoder, material etc, svara för utbildningsinsatser ochövrig service till lokalplanet. Den egentliga finskspråkiga församlingsverksamheten börvara en uppgift förbehållen församlingsplanet. församlingsarbete ansersig fortfarande kunna stödja de i slulbetänkandet framförda grundläggandetankegångarna angående del finskspråkiga arbetets omorganisation. Vi gör dockdetta med vissa reservationer, önskemål och förtydliganden, vilkas beaktandeenligt vår uppfattning är förenliga med i belänkandet framförda grundläggandetankegångar. Omsorgen om de egna församlingsmedlemmarna bör vara utgångspunktenför allt församlingsarbete. Vi betonar detta även om minoritetssituationeninom det finskspråkiga arbetet och ekonomisk-administrativa synpunkter talarför en centralisering. Därför är det viktigt att definiera församlingarnasansvar för sina finskspråkiga medlemmar som man gjort pä stiftsplanet. Stiftensoch församlingarnas kompelens måsle ägnas speciell uppmärksamhet. Del ärvikfigt, alt församlingarna även i fortsättningen tar ansvar för delfinskspråkiga arbetet som för sitt egel arbete, även om della arbete lill vissadelar har "delegerats" till sliflssamfälligheten. Domkapdlet i anför om verksamheten bland samerna: Utredningen nämner äver verksamheten bland samerna.Domkapitlet nolerar därvid med tillfredsställelse förslaget om att denprästerliga verksamhelen utökas med ytterligare en Qänsl, för nord- resp.sydsamer. Delta ligger helt i linje med egen begäran om enutökning av den sameinriklade prästerliga verksamheten. Andlig vård vid sjukhus och andra större vårdinrättningar,vid kriminalvårdsanstalter och militära förband Förslaget tillstyrks av centralstyrelse.Svenska kyrkans , i , och stiftsnämnden i , i . kyrkanssjukhuspräster och assistenter, , överbefäl- Prop.1987/88: 31 havaren.Föreningen samt Svenska ekumeniska I den del förslaget berör den andliga vården vid sjukhusoch andra större vårdinrättningar avstyrks det av i ochSvenska kyrkans personalförbund. Avgörande för inställningen till förslaget synes vara deninverkan man tror det kan ha pä den lokala verksamheten och ansvaret. har visat på problemet altsamma uppgifter, med kommitténs beskrivning av stiftssamfällighelenskompetens, kan ligga på såväl stifts- som lokalplan och uttalat att elttillstånd av "anlingen-eller" är bättre. Därför föreslärcentralstyrelsen, med instämmande av församlings- ochpastoratsförbund, atl det ekonomiska ansvaret för andlig vård vid alla sjukhusoch andra vårdinrättningar och militära förband i sin helhet ankommer påstiftssamfälligheten. Detta skall givetvis inte hindra att.präster inomrespektive pastorat bedriver själavård bland församlingsbor, intagna påinrättningarna, anstalterna och vid förbanden, delta i gudsQänstlivet där osv.Men huvudansvar för att det bedrivs andlig värd organisering, planering, ekumeniskoch annan samverkan, resurstilldelning etc. över hela stiftet bör alltså åvilastiftssamfälligheten och dess organ. Centralstyrelsen vill vidare understryka vikten av ettfungerande ekumeniskt arbete inom en rad av de sektorer som skall uppdras åteller kunna anförtros åt stiftssamfälligheterna. När det gäller den andligavården vid sjukhus m. m. är detta särskilt angelägel, och centralstyrelsen villhävda att del på denna punkl erfordras ytteriigare överväganden om regionallsamarbete och samordning på riksplanet. Detaljerna i denna nödvändiga samverkanövervägs väl emellertid bäst inom samfunden och i samråd dem emellan. För den speciella ekumeniska samverkan som den andligavården vid vårdande institutioner, kriminalvårdsanläggningar och militäraförband kräver vill vi tillstyrka utredningens förslag lill organisatoriskalösningar på det regionala planet. anser, alt det övergripande ansvaret förverksamhelen bör ligga på stiftsstyrelsen, men vill med skärpa hävdaatt, som , varje församling även forlsällningsvis skall bibehållas vid sittansvar för omsorgen om sina medlemmar, varhelst de nu fär värd eller vistas.Församlingsprästen måste m. a. o. inräknas, när det gäller omsorgen oni sjukhuskyrkan. Uppfattningen delas av domkapdlet och stiftsnämnden iVisby, i , stiflsrådet i och FöreningenSvenska kyrkans sjukhuspräsler och assistenter. i förordar ell lokall huvudansvar: 29 Andligvård vid sjukhus, kriminalvärdsanstaller, militära förband och Prop. 1987/88:31ansvaret för begravningsplatser för icke kristna trosbekännare kan svårligenlösas från det lokala pastoratets ansvar. Även om det inom vårdsektorn blivitså atl pastoratets gräns och upptagningsområde inle alls läcker varandra, ärdel dock bättre alt ansvaret för sjukhuskyrkan ligger på del pastoral inom varsgränser det är beläget. Motiveringen är att en sjukhus-präst behöver dels enlokal arbetsledare för att inle isoleras från övrigl församlingsliv, dels cnbestämd församlingskyrka atl leda vissa gudsQäns-ter i, dels ock en församlingatl hämta frivilliga medarbetare från lill t ex besöksgrupper. Det finns alltidrisker, när en andUg verksamhet tenderar alt utvecklas till någol friståendefrån församlingslivet och dess gudsQäns-ler. Domkapitletanser dock all stiftssamfälligheten skall la ell övergripande ansvar förutbildningen och inspirationen av alla de i sjukhuskyrkan anställda. Detsammagäller arbetet inom NAV och de militära förbanden. Den principiellainställningen bör vara atl pastoralen bär ansvar för dessa Qänster och attstiflssamfälligheten bär ansvar för del ekonomiska stödet, utbildningen ochinspirationen. föreslår en uppdelning av ansvaret: Belräffandesjukhuskyrkan föreslår vi alt stiflssamfälligheten övertar ansvaret för sjukhusmed mer än 500 vårdplatser. Pä övriga inrättningar menar vi attpastoralssamfällighelen fär ansvaret när det gäller ekonomi och anställning. Styrelsendelar kommitténs grundsyn atl ansvaret för den andliga värden vidkriminalvärdsanstaller och häkten skall åvila kyrkans regionala och lokalaorgan. Styrelsen finner del därför, i likhet med kommillén, lämpligl atl dellaansvar läggs på de enligt förslaget nyinrättade stiftssamfälligheterna och alldet inom dessa inrättas särskilda adjunktsQänsler med samverkande funktionbelräffande den andliga vården Vid de kriminalvårdsinslitu-tioner, som ärbelägna inom stiftet. Överbefälhavarenföreslär att sliftssamfällighetens ansvar preciseras alt avse "militäraförband I fredstid". Vianser det mycket lämpligl alt stiftssamfälligheten får visst ansvar för denandliga vården vid militära förband inom stiftet i samverkan med övriga berördastift inom respektive militärområde. Denkyrkliga sjömansvården i hemmahamnarna bör enligt förslag av i läggas till de obligatoriska uppgifterna. E. Anläggande och underhåll av begravningsplatser för ickekristna Prop. Av de sexton remissinslanserna som särskilt kommenteratdella ämne, tillstyrker nio förslaget alt stiftssamfälligheten skall haansvaret men uppdra förvaltning och drift till lokala kyrkogärdsförvaltningar. Bland de sju som avstyrker förslaget förordar en -i - elt bibehållet lokalt ansvar. De övriga ifrågasätterutifrån reli-gionsfrihelsaspekten det lämpliga i atl kyrkan skall ansvara förbegravningsplatser för icke kristna trosbekännare. hänvisar lill yttrandet : Nämnden hälsar med tillfredsställelse förslaget sominnebär all den svåra och segslitna frågan om huvudmannaskap för begravningsplatserför icke kristna trosbekännare blir löst. Nämnden känner dock en viss tvekanvid tanken att på stiftsplanet bygga upp en ny kyrkogårdsförvaltning endaslför den eller del fåtal begravningsplatser del blir fråga om i respektivestift. Den av kommitlén föreslagna lösningen all uppdra förvaltning och driftav sådan begravningsplats till lokal kyrkogårdsförvallning bör enligl nämndenvara all föredra. Sådant uppdrag, vilkel nämnden förutsätter vilar på enömsesidig överenskommelse, bör vara av enlreprenadkaraklär med detaljernareglerade i civilrättsligt avtal., I förbigående vill nämnden peka på atl allmänbegravningsplats, varom här är fråga enligl gällande lag skall skall varainvigd i ordning innan den får las i bruk. Gravrättslagen börändras pä denna punkl för begravningsplatser för icke kristna trosbekännare. församlings- och pastoratsförbundinstämmer men fillfogar: har gjort ell påpekande om den försliflssamfälligheten föreslagna kompetensen. Denna torde fä en omfattningvilken svårligen kan bekostas endasl med dissenlerskalten. Förbundet villbetona vikten av att garantier skapas för att inte får stä förkostnader som hela svenska folkel bör betala. av kyrkoskallen är otillräckligtför anordnande också av särskilda kyrkogårdar för andra trosbekännare. Förbundet ansluter sig lill utredningens uppfattning, dådet gäller sliftssamfällighetens uppgifter all handlägga begravningsfrågor föricke-kristen trosbekännare. Del förutsätter emellertid alt berörda grupper harmöjlighet alt i vanlig demokratisk ordning påverka beslul om anläggning,underhåll och drift av dessa anläggningar. befarar all sliftssamfällighetensåliggande "kan skapa oklarheter beträffande huvudmannaskap och arbetsledning". i anser alt ansvaret förbegravningsplatser för icke kristna trosbekännare svårligen kan lösas frän deflokala pastoratets ansvar. är också kritisk. Beträffande begravningsplatser för icke kristnatrosbekännare vill Prop. 1987/88:31 kyrkorådet emellertid med skärpa framhållaatl sådana inle får centraliseras i så hög grad alt del medför svårigheter föranhöriga atl ombesörja begravning och aU därefter besöka och vårda graven.Flens församling, som har erfarenhet av problemaliken kring begravning av ickekristna trosbekännare, finner alt utredningen överdrivit svårigheterna.Eftersom begravningsväsendet omfattar alla som är bosatta inom församlingen böri princip ingen särbehandling av icke kristna trosbekännare ske. Bland områden inom stiftssamfälligheten återfinns bl aanläggande och underhäll av begravningsplatser för icke kristna trosbekännare.Domkapitlet ställer sig frågan, om i elt läge, där svenska kyrkansorganisafion ändras och angelägenheten av atl inomkyrkliga frågor skall förastill kyrkans egna organ betonas, inte en rimligare lösning pä ansvaret för ickekristna trosbe-kännares begravningsplatser kunnat finnas. Det synesartfrämmande alt lägga detta på en nyinrättad stiftssamfällighet, då allt annalavser verksamhel för . Framför allt anser au del ären allmänl samhällelig uppgift. Det kan uppfattas som kränkande för ickekristnatrosbekännare, aU ell kyrkans organ skall ha del regionala ansvaret för derasbegravningsplatser och de torde kunna kräva alt samhället ger ansvaret fill eUicke konfessionellt organ som . En översyn av den del avförsamlingsskatten som bedöms hänförlig till begravningsverksamheten ärnödvändig i sammanhanget. vid unlversdel i Lundinstämmer och påpekar: Nuvarande ordning då den kyrkliga rösträtten är knutentill kyrkomedlemskapet utesluter formellt inflytande över begravningsfrågornasordnande för de nämnda grupperna. anser att de kommuner som behöverbegravningsplats för sädana personer bör ha ansvaret för all sådana kommer lillstånd. Behövligt samarbete över kommungränserna torde kunna ske utansvårigheter. De människor det här gäller bör ha samma rätt som andra att fä anhöriga begravda på närbelägen plats. Sliftssamfällighetens beslut om att utvidga sitt kompetensområdeinskrän ker i vissa fall församlingarnas,, pastoratens och andra samfällighelers kompelens. Detta problem behandlas i fiera yttranden. Några pekar också på oiydligheier i definitionen av de ämnen som stiftssamfälligheten kan inkorporera i sin verksamhet. Kammarrätten i Prop. Sliflssamfälligheten skall själv med kvalificeradmajoritet kunna besluta om en utvidgning av sin verksamhet. Ett beslul omutvidgning av verksamheten i en stiftssamfällighet kan därmed innebära atl enförsamlings kompelens, i strid mol församlingens vilja, inskränks imotsvarande mån. Därmed kan stiftssamfällighelens beslut komma i strid med degrundläggande principerna om församlingens självständidghet, bl.a. principenatl den själv skall ha ansvaret för gudsQänslliv och undervisning, diakoni ochevangelisation i församlingen. Stiflssamfälligheten skall enligl förslaget kunna utvidgasall omfalla även andra församlingsangelägenheter än dem som är angivna i lagen.En förutsättning för en sådan utvidgning är att uppgifterna är gemensamma för"församlingarna i stiftet".Härmed synes kommittén avse atl samtligaförsamlingar skall ha etl gemensamt intresse av frågorna och all dessa församlingareller deras medlemmar kan tillgodogöra sig verksamhelen. Delta är ocksäinnebörden av den föreslagna lagtexten. Som exempel på gemensamma frågor nämnscityarbetel och kyrkomusiken. Kollegiet ifrågasätter om denna typ av verksamhetkan vara av intresse för samtliga församlingar i etl stift. Den verksamhet sombedrivs i cityförsamlingar och som huvudsakligen riktar sig fillpersoner från Siorsiockholmsområdei, torde knappast vara elt sådanl intresseför församlingarna i "landsbygdsdelen" av som kanläggas in i lagtexten. När det gäller utvidgningen av stiftssamfälligheten sägerkommittén (s 99 m) all del bör kunna ske lill atl omfatta även andraförsamlingsangelägenheter som är gemensamma för församlingarna i stiftet. Ilagtexten 1 kap 7 § 2 st LFKS talas emellertid om utvidgning för andraekonomiska frägor. Del är inte detsamma som församlingsangelägenheter. Här måste ske ett klariäggande. kan inte dela den tolkning av begreppet "förförsamlingarna gemensamma frågor" som kommillén gör ispecialmotiveringarna (del 2, sid. 99): Kommittén anger som exempel underhåll av kyrkobyggnaderna"i stiftet" (Gollandssamfälligheten). Inre underhåll avförsamlingskyrka är en obligatorisk uppgift för varje enskild församling. Allaförsamlingar har en, måsle ha en, församlingskyrka. Del intresse en församlingdelar med alla övriga i frågan om det inre underhållet kan inte upphäva denenligl lagtexten - med motiveringar - lill lokalplanet knutna obligatoriskauppgiften! Enligt de föreslagna reglerna om samfällighelsbildning ägerförsamlingarna själva besluta alt utvidga en obligatorisk pastoratssamfällighetså all den också omfallar församlingskyrkornas inre underhåll. Församlingarna och pastoralssamfälligheterna - äger också gå samman i fierpasloratssamfällighetom församlingskyrkas underhäll. Enligt nämndens bestämda mening måste de föreslagnareglerna innebä ra atl de obligatoriska ekonomiska angelägenheter, som församlingar 33 3 1987/88. och pastoratssamfälligheter - får bilda samfällighet för,inte kan övertas Prop. 1987/88: 31 av stiftssamfällighet.