prop · GB0337 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden 22 oktol)er 1987 för de ätgärder och det ändamål som framgär av föredragandenshemställan. Bostadsstyrelsenoch statens planverk skall läggas samman lill en ny central myndighet, plan-och bostadsverket. a. förslag om den nya myndighetens huvudsakliga inriktning och organisafion. Dennya myndigheten inrättas . Riksdagen1987/88. Utdragur protokoll vid regeringssamiTianträde Närvarande:statsministem , statsråden , , , ,, S. , , , , R. , ,, G. , , Proposition om ett nytt plan-och bostadsverk Riksdagenhar, efter förslag i prop. 1.986/87:48 om bostadspolitiken, beslutat attbostadsstyrelsen och statens planverk skall läggas samman till en myndighet (BoU7, rskr. En organisationskommitté (Bo 1987:01) har haft i uppdrag att länmaförslag om den huvudsakliga inriktningen och organisafionen av verksamhetenvid den nya.myndigheten (dir. 1987:18). Kommittén har den 25 september 1987redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU 1987:48) Ett nytt plan- och bostadsverk.Betänkandets sammanfattning bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Resultatetav organisationskommitténs arbete och regeringens bedömning därav skall enligtnyssnämnda riksdtgsbeslut underställas iiman det nya verkels närmareinriktning och organisation slutligen läggs fast. Mäletför samhällsbyggandet är att alla människor nu och i fi-amtiden skall tillförsäkrasen god miljö och goda sociala levnadsvillkor. Den fysiska planeringen ochbostadspolitiken är väsentliga instrument for att nå detta mål. Inombostadsförsörjningen gör saimhället tetydande insatser i syfte att främja ettbostadsbyggande av tillrä<:klig omfattning. Det sker genom stöd tillkapitalkostnaderna i form av räntebidrag och skattelättnader samt genom . ettdirekt stöd fill de hushåll som armars inte skulle kunna efterfiräga en bostadsom svarar mot deras behov. Att kimna erbjuda alla en god bostad till skäligakostnader har länge varit den centrala uppgiften i de bostadspolitiskasträvandena, Enframgångsrik bostadspolitik fömtsätter en god och framsynt bebyggelseplanering.Trivseln i ett bostadsområde beror inle enbart pä om det finns bostäder av godkvalitet i tillräcklig omfatming utan också fill stor del på närmiljön och denservice som finns där. Välordnade samhällen, som svarar mot människomas behov,kan åstadk Ettav den fysiska planeringens syften är att inför medborgare och t>esluts- Prop. 1987/88:37 fattare i kommimema lyfta fram och tydliggöra de iblandkonkurrerande anspråk och önskemål soih från olika sektorer i samhället ställspå användningen av mark och vatten och i fråga om utformningen av miljön. Ensamhällsutveckling som svarar mot människomas hehow på kort och läng sikt förutsätter att gnmdläggande sociala strävanden beaktas. Den krä ver ocksä att hänsyn tas fill behovet att hushålla nied natvuresurser och att långsiktigt bevara värdefulla natur- och kulturvärden. Bebyggelsefrågoma mäste därför sättas in i ett vidare sammanhang, sä att det blir möjligt att l)edönia och l)eakta olika effekter av byggandet. För att överväganden av detta slag skall kunna göras pä ett meningsfullt sätt krävs normalt att mar- : Genomplanläggning av bebyggelsen skapas fömtsättningar för att marken utnyttjas rafionelltför olika ändamål och för att bäde allmänna och enskilda intressen tillgodosespä ett tilllTedsställande sätt. Det ökade behovet av hushållning med namrtesurseroch av hänsyn fill miljön har vidgat kraven pä den fysiska planeringen. Plan-och byggnadslagstiftningen, liksom statens stöd fill lx)stadsförsörj-ningen,ingår bland de medel som samhället använder sig av för att främja målet för samhällsbyggandet.En ändamälsenlig markanvändning och' en lämplig utformning av bebyggelsemiljöeroch byggnader kan dock mte ga-. ranteräs enban genom lagstiftning. Kunskaper,samverkan mellan olika parter och en demokrafisk process som tillsammansmanifesteras i en politisk vilja är av största betydelse. Bostadsstyrelsenoch statens planverk fullgör var för sig uppgifter av väsentlig betydelseför samhällsbyggandet. och länsbostadsnänmdema - tillkom somett instrument för statsmaktemas strävanden att förbättra Ixjendeförhällandena.Bostadsstyrelsen ansvarar som central förvaltningsmyndighet bl. a. för den stafiigalån- och bidragsgivningen fill txjstadsbyggandet. Bosladsslyrelsen ärchefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Bakgnmden var bl. a. behovet av en förbättrad hushällningmed mark och vatteiL framstod det som alltmer uppenbartatt instrumenten för kommunernas fysiska planering måste vidareutvecklas. Somcentral förvaltningsmyndighet har planverket till uppgift att bl. a. lämna allmärmaråd för planväsendet samt meddela föreskrifter och allmänna råd förbyggnadsväsendet. utfärdar också typgodkännanden av konstrukfionereller utförande av byggnader. Bostadsstyrelsensoch planverkets nuvarande uppgifter framgår av de olika författningar som reglerar verksamhetema - bl. a. verkens instmktioner (SFS 1965: 669 resp. 1967: 329) - och av de uppdrag som verken vid olika ' tidpunkter har fått eftersärskilda beslut av regeringen. Imitt anförande fill proposifionen 1986/87:48 om bostadspolitiken uttalade jagatt de problem som och möter den plan- och bostadspolitiskaadministrationen i många avseenden skiljer sig frän dem som förelåg då deimabyggdes upp. Grundläggande bostadspolitiska mäl har Erfarenhetema av 20 ärs arbete med fysiskriksplanering har Prop. 1987/88:37 summerats i en särskild lag. Kommiinindelningsrefonnenhar medfört att kommimema nu har både kompetens och resurser att ta ett slönesjälvständigt ansvar för bostadsförsörjning och samhällsplanering. Dettasynsätt präglar såväl den nya plan- och bygj|lagen (PBL) som lagen om hushållningmed natunesurser (NRL), vilka ti-ädde i kraft . Genom PBL-reformen har ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun inom plan- och byggnadsväsendets cnnräde blivit väsenfiigt tydligare. Destafiiga myndighetemas tillsynsuppgifter enligt PBL och NRL bör inte i förstahand riktas in pä en l)evakning av enskilda beslut. Tillsynen och uppsikten böri stället ha en mer framålsyftande inriktning och bedrivas i . ett långsiktigtperspektiv. Tillsynen ulövas främst genom det samråd pä regional nivå somlänsstyrelserna svarar för. Den centrala myndighetens uppgifter är att svaraför den alhnämia uppsikten och samordningen inom dessa områden. Inom bostadsförsörjningen gäller alltjämt de mäl som harväglett bostadspolitiken tmder efterkrigstiden. Bostadsförsörjnmgen är ett konmiunaltansvar. Statens uppgift är i första hand att se till att kommunema har ändamålsenligainstmment till sitt förfogimde för att kunna uppfylla delta ansvar. Sådana instmmentär bl. a. plan- och byggnadslagstiftningen, de mark-polifiska medlen,finansieringen av bostadsbyggandet, medel att påverka bostädemas fördehiing ochalt motverka brister i förvaltningeiL Enförändring av den centrala myndighetens roll är möjlig och bör efter strävas också inom bosiadsförsörjnin;gens område. Det som bör tjestämma inriktningen av det nya verkets arbete också inom det bostadspolitiska om-, rådet, är myndighetens uppgift all utöva en framålsyftande uppsikt över hur bostadsförsörjningens behov tillgodoses. Del iimebär att myndigheten mer ' än tidigare mäste arbeta med andra instrument ändetaljföreskrifter, främst råd och information i oUka former. Jag har fidigare framhållit den fysiska planeringens ochbostadspolitikens betydelse för att mälen för samhällsb)'ggandet skall nås. Jaghar vidare sagt att en framgångsrik bostadspolitik förutsätter att det ocksäfinns tillgång till bl. a. en god närmiljö, en offenfiig och kommersiellservice av god kvalitet och väl fungerande kollektiva kommunikationer. Det fömtsätteratt bostads-försörjningsfrågoma sätts in i ett vidare sammanhang och närmaresamordnas med kommimemas verksamhetsplanering i övrigt och med den fysiskaplaneringen. Med PBL kommer en sådan samordning naturligt fill stånd i kommunema. beslut atl ochstatens planverk skall läggas samman till en myndighel medför att en sådansamordning nu kan åstadkommas också på myndij;hetsnivå. En organisationskominitté har på;mitt uppdrag lämnatförslag om den huvudsakliga inriktningen och organisationen av en ny plan- ochbostadspolitisk myndighet. Kommitténs överväganden om det nya verket har preciseratsså långt all det i fräga om im'ikmingen av verksamheten kan ligga till gmnd förbeslut av . Kommittén har vidare länmat förslag i fråga om verketsorganisation och väiderat hur det nya verkets resurser bör fördelas mellanolika uppgifter. Kommittén har beaktat de förändringsbehov som jag har redogjort fori det föregående och den rationalisering och effektivisering som kangenomföras i och med sammanläggningen. I fräga om organisationen avverksamheten har kommittén, i enlighet med direktiven, begränsat sina förslagtill att avse den indelning i huvudenheter som txir beslutas av regeringen samttill att ange det ungefärliga antalet tjänster som bör disponeras for enhetemasuppgifter. Kommittén har anordnatfyra konferenser i syfte att inhämta synpunkter från olika personer fillledning för kommitténs arbete. De fyra konferenserna har Ijehandlat frågor ombostadsmarknad, fysisk planering, närmiljö och byggande. Kommittén har därefterredovisat sina överväganden vid en slutkonferens, till vilken hade inbjudits-företrädareför alla de intressenter som berörs av den nya myndighetens arbete. Vid sin behandling avfrågan om den bostadspolifiska organisationen förordade attorganisationskommitténs förslag och regeringens bedömning därav i lämpligtsammanhang imderställs innan det nya verkets närmare inriktning och organisafionslufiigen läggs fast. Mot den bakgnmden vill jag först redovisa minaöverväganden och förslag i fråga om det nya verkets huvudsakliga uppgifter.Därefter kommer jag att redovisa mina överväganden i fräga om organisafionen avdet nya verket samt vissa personal- och genomförandefrägor. 3 Det nya verkets verksamhetsområde Mittförslag: skall vara central myndighet för frågor om bostadsmarknad, fysisk planering, stadsmiljö och. Plan- ochbostadsverket skall bl. a. ha till uppgift att - följa utvecklingen inombostads- och byggsektom samt fortlöpande utvärdera de bostadspolitiskastyrmedlen, - följa hur anspråken på denbyggda miljön förändras och utveckla metoder som underlättar bl. a. enförnyelse av denna, - ha uppsikt över den fysiskaplaneringen och utveckla metoder för denna, - ha uppsikt över hushållningenmed naturresurser, - saihordna och förtydliga dekrav på byggnader som samhället ställer med stöd ay bygglagstiftning ochbestämmelser om statens stöd till bostadsförsörjningen, - informeraallmänhet, kommuner och näringsliv m. fl. om de erfa renheter som vinns inom verksamhetsomrädet. Kunskapsförsörjning och äterföring av erfarenheter får en fram skjuten roll, Plan-och bostadsverket inrättas . ti /88. Kommitténs förslag: överensstäinmermed mitt förslag (se betänk- Prop. 1987/88:37 andet s. 97-126). Skälentill mitt forslag: En ny central plan- och twstadspolifisk myndighet bör inrättasden . Den nya myndigheten bör benämnas plan- och bostadsverket. De uppjjiftersom åvilar planverket och enligt olika författningar ochbeslut av regeringen bör i stort bestå och föras över till det nya verket. Kommitténsförslag innebär att verksamhetema integreras i det nya verket men att de istora delar behåller sin fidigare karaktär. I vissa avseenden förskjutstyngdpunkten i verksamheten så att den plan- och bättre skall kunna möta nya angelägna samhällsbehov. Jagdelar kommitténs bedömning att det nya verkets uppgifter bör fördelas pähuvudområdena bostadsmarknad, fysisk planering och hushållning med natunesurser,stadsmiljö samt byggande. Detbör vara en uppgift för det nya verket att följa utvecklingen på tx)-stads- ochbyggmarknaden samt fortlöpande utvärdera effektema av statens stöd tillbostadsförsörjningen och det direkta stödet till hushållen. Enannan av verkets uppgifter bör vara att utveckla planinstmmenten och svara för erfarenhetsåterföringoch vidareförmedling av kunskaper som efter hand vinns av den nya planlagslifmingen.Verket Ixir vidare svara för den allmärma uppsikten över den fysiskaplaneringen och hushållningen med natunesurser. Inomstadsmiljöområdet bör verket följa hur anspråken pä den byggda miljön förändrasoch utveckla metoder för utformningen av närmiljön. Därvid bör uppmärksamhetägnas åt frägor om förnyelsen av bebyggelsen och den byggda miljön medbeaktande av befmfiiga natur- och kulturvärden. Även omställningar inomsocialsektorn mot värd och omsorg i eget boende bör ägnas uppmärksamhet Inombyggområdet bör det nya verket efter regeringens bemyndigande -och inom ramenför de begränsningai som regeringen ställt upp - utveckla de krav som ställs päbyggnader i bygglagstiftningen och i bestämmelser för statens stöd fillbostadsförsörjningen. Verket bör vidare förmedla erfarenheter och goda exempeloch bevalca kostaadsutvecklingen i byggandet. Goda kvaliteter och egenskaperhos byggnader bör främjas genom en aktiv rådgivning. Idet nya verkets uppgifter bör till Ijetydande del ingå informations- och rädgivningsverksamhet.Denna måste grundas på en väl fungerande kunskapsförsörjning och erfarenhelsälerfbiing. Jagutvecklar i det följande de bedömningar som ligger fill gnmd för mitt förslag.Det bör ankomma på regeringen att bestämma om den närmare inriktningen avverksamheten vid det nya verket. Minbedömning: Plan- och lx)stadsvericet bör följa och analysera utvecklingen pä lx)stads-och byggmarknaden samt forfiöpande utvärdera effektema av statens stöd till lx)stadsforsörjningenoch det direkta stödet fill hushållen. Därvid bör verket ge särskild akt pä hurboendeförhållandena förändras och på den fördelningspolitiska utvecklingen iövrigt. Till uppgifterna hör också att följa och analysera kostnadsutvecklingeni bostadsbyggandet och att följa utvecklingen på kreditmarknaden. Det börankomma på verket att uppmärksamma statsmakterna och andra Ijerörda päförhållanden som kan föranleda ändrade regler eller andra åtgärd». Kommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning (se betänkandet s. 102-107). Skälenför min bedömning: Den centrala uppgiften i de bostadspolitiska strävandenahar länge varit att kunna erbjuda alla en god bostad fill skäliga kosmader. Idetta syfte gör samhället l)etydande insatser för att dels främja ettbostadsbyggande av fillräcklig omfattning, dels också de hushåll som harbegränsade ekonomiska resurser skall få del av välfärdens utveckling. Avsamhällsekonomiska skäl och för att insatsema skall vara fördelningspolitisktförsvarliga, är det angeläget att de bostadspolitiska styrmedlen fortlöpandekan effektiviseras. Det bör vara en av verkets mest angelägna uppgifter attfortlöpande följa och utvärdera styrmedlens effekter för bostadsförsörjningen.Till deima uppgift ansluter den i sammanhanget viktiga uppgiften att utvärderade fördelningspolifiska effektema i förhällande till de uppsatta mälen och tillsådana förändringar i omvärlden som påverkar hushållens levnads- och lx)endeförhällanden.Det kan gälla inkomsternas utveckling och fördelning, beskattningen,familjestödet och olika pensionsförmåner. Det txir ankomma på verket att medstöd av sådana utvärderingar lämna förslag till ätgärder som leder fill att de bostadspolifiskamedlen blir mer effektiva i foihäUande till de bostadspolitiska målen. föreslår Ixir det vara en uppgift för verket att fortlöpande imdersökaoch l)elysa utvecklingen av lx)stadsbyggandet och bostadsmarknaden och medledning därav ge underlag för bedömningar på nationell och regional nivå av framfidabostadsefterfrågan och byggnadsbehov. I detta ingår att följa och analyserahushällens boendeförhållanden bl. a. med avseende pä utrymmesstandard och boendekosmader.Vidare txir det ankomma på verket att l)earbeta statistik om lån- och bidragsgivningenoch sätta in denna i ett samhällsekonomiskt perspekfiv. Det är bl. a. mot dennabakgrund som behovet av olika former av bostadspolitiska insatser skallbedömas. Ilikhet med kommittén anser jag det vara viktigt att verket - i samarbete med Ijerördamyndigheter - kontinuerligt följer och analyserar utvecklingen påbyggmarknaden, främst vad gäller sysselsättningen och produktiviteten i byggsektomsamt kosmadsutvecklingen i bostadsbyggandet. Även utvecklingen på den allmärmakreditmarknaden i fräga om fillgängen på och villkoren for krediter har storbetydelse i sammanhanget. Information om aktuellaproblem (x;h utvecklingstendenser på bostadsmarknaden bör belysas och föras utpil ett tidigt stadium sä att statsmakterna och andra t)erörda i god fid uppmärlcsammaspä de förändringsbehov som kan uppkomma. 3.3 Fysisk planering och hushållning med naturresurser Minbedömning: Plan- och lx)stadsveiket txir utveckla metoder för den fysiskaplaneringen med tonvikt pä den kommimala fysiska översiktsplaneringen. Det bör ocfciåankomma på verket att utveckla plansystemet samt ge alknäima råd ochvidareförmedia goda exempel. Verket bör vidare utveckla metoder för kommimemasbostadsförsörjningsplanering samt ge råd därom. En viktig uppgift är att verkaför samordning av de stafiiga myndighetemas arl)ete med frägor som rör tillämpningenav och natunesurslagen samt att ha den allmäima uppsiktenöver hushållningen med natunesurser. Verket bör i övrigl Ijevaka akmellautvecklingstendenser, följa till-lämpningen av lagama pä området och lämnaförslag till nödvändiga förändringar. Kommitténsförslag: Överensstämmer med min bedömning (se be-tänkandets. SkälenFör min bedömning: Den nya plan- och bygglagstiftningen iimebär att ett långtskede av utrednings- och försöksveiksamhet inom planområdet är avslutat.Verkets uppgift nu att föra ut, följa och vidareutveckla det nyaplansystemet på ett sådant sätt att intenfionema bakom reformernaförverkligas. Ett vikfigt instument äröversiktsplanen. Genom den översiktliga kommunala planeringen eftersträvas enfrän.allmän synpunkt lämplig hushåll--ning med natunesurser och ett ökathänsynstagande fill natur- och kulturvärden, översiktsplanen är avsedd att istort ange kommunens politiska program för hur den fysiska miljön kan utformas,vårdas och användas så att eri god miljö och goda sociala levnadsvillkoruppnås, översiktsplanen blir ett dokument för kommunens mål i fräga om mark-och vattenhushållning, fysisk miljö och bebyggelseutveckling. framhåller är det väsenfiigt att såväl kommunala som stafiiga sektoriellaplaner samordnas i översiktsplaneringen. Endast genom en sådan samordning kan översiklsplimenfullgöra sin avsedda upjjgift att främja en allsidig sammanvägning av de olikaöverväganden som rör kommimens utveckling. a. planering för utbildning, sjukvård, bamfillsyn, energihushållningeller sysselsättning bör således bättre samordnas med den fysiska planeringen iövrigt. fömtsättningar för en god pilanberedskap ochen bättre gmnd för olika beslut som syftar till att utveclda bebyggelsen eftermedborgarnas behov. Det nya verket bör stödja kommimema i detta arbete. Jagansluter mig till kommitténs uppfattning alt metodema för den långsiktigaplaneringen av bostadsförsörjningen behöver utvecklas. Den uppgiften bör enligtmin mening ses som en del av verkets arbete med alt utveckla metoder för denkommunala översiktliga planeringen. TiU det nya verket försöver planverkets ansvar för den allmänna uppsikten över hushållningen med natunesurser,liksom ansvaret för samordningen av de olika statliga sektorsmyndighetemasarbete med frågor som rör hushållningen med natunesurser. Naturresurslagens reglerger fömtsättningar för en bättre samordning av de stafiiga och kommunalamyndighetemas arbete med hushållningsfrågor och bildar en gemensam grund förmyndighetemas prövning av konkurrens-frägor om mark- och vattenanvändning. Natiuresiulagensbestämmelser får genomslag vid prövningen av ansökningar om tillständ enligtplan- och bygglagen och en rad olika speciallagar, t. ex. miljöskyddslagen,vattenlagen och naturvårdslagen. Sålunda föreskrivs i att natunesurslagenskall fillämpas vid planläggning och vid prövning av bl. a. ärenden om bygglov. Plan- och bygglagensöversiktsplan är ett av de viktigaste underlagen för kommimema, när de skall taställning i frägor om markanvändning och hushållning med natunesiu-ser. Detinnebär att verkets uppgifter enligt natunesurslagen är nära förknippade medverkets arbete med att utveckla metoder för den kommunala översikfiigaplaneringen. Minbedömning: Ixir verka för en god tätortsmiljö. Det börankomma på verket att följa utvecklingen i våra tätorter samt att utvecklametoder och ge råd som kan imderlälla planering, produktion, värd ochförnyelse av tätortsmiljön. Därvid bör även utveckling av boendeservice ochandra bostadssociala frågor ägnas uppmärksamhet. Vidare bör det ankomma päverket att följa styrmedlens effekter och uppmärksamma statsmaktema och andra berördapä hur dessa kan behöva förändras. Kommitténsförslag: överensstämmer i huvudsak med min bedömning (se betänkandet s.117-123). Skälenför min bedömning: Den gemensamma miljön har slor t>e-tydelse for vårtvälbefinnande. Dit räknar jag miljön omkring den egna bostaden, arbetsmiljön,fritidsmiljön och den offenfiiga miljön i våra tätorter. Utvecklingen harmedfört att behovet av insatser av skilda slag allt mer har förskjutits frånden enskilda byggnaden till dess omgivning och från nybyggnad till hur den befmtligabebyggelsen skall tas till vara och vårdas. Kommittén framhåller att deimautveckling har lett till ett ökat behov av utvecklingsarbete och råd om hurmiljön kan utformas, hur fillgängliga resurser kan samordnas samt om hursociala, miljömässiga och kulturhistoriska värden kan tas tillvara. Dettainnebär att frägor om gestaltning och utformning av bebyggelse-miljön liksomförvaltningen av derma måste ges en ökad betydelse. Uppmärksamheten måsteriktas inte bara mot hur bebyggelsen anordnas, utan' också mot hur den kananvändas och mot den verksamhet som faktiskt l)edrivs där. Det är i huvudsak enuppgift för kommunema och andra huvudmän att med olika medel verka för attvärd, omsorg, service och kulturella aktiviteter i vid mening samordnas pä ettsätt som främjar framväxten av en rikare och för alla tillgänglig miljö i den befmtligaoch tillkommande bebyggelsen. Det nya verket bör stödja kommunema i dennauppgift, genom att vidareutveckla de instrument för detaljplanering och stöd filltxKtads-byggande och miljöförbättring som verket har ett ansvar för. Verket börinformera om de möjligheter som dessa instnmient erbjuder och förmedla erfarenheteroch exempel på goda lösningar. Det bör vidare ankomma päverket att följa styrmedlens effekter och uppmärksamma statsmakterna pä de förändringsl)ehovsom uppkommer. Min bedömning:Plan- och bosi;adsverket bör efter bemyndigande av regeringen utfärda deföreskrifter som behövs för tillämpmingen av plan- och bygglagens bestämmelserom byggnaders grundläggande egenskaper. Verket bör ocksä ha motsvarandeuppgifter i fråga om fillämpningen av bestämmelser cm statens stöd fill lx)stadsförsörj-ningen.Vidare bör verket genom låd främja goda kvaliteter och egenskaper hos enskildabyggnader och i bebyggelsen som helhet. Regelsystemen bör samordnas och riktasin på fiinkfioner och ekonomiska förhållanden av särskild betydelse. Kommitténsförslag: överensstämmer med min bedömning (se betänkandet s. 123-126). Skälen för min bedömning:Byggnaders egenskaper och kvaliteter är av väsenfiig betydelse för människorssäkerhet, hälsa och välbefinnande. Samhället måste därför ställa upp regler förbyggandet. Sädana regler finns såväl i bygglagstiftningen som i län- ochbidragsförfattningar. Det bör ankomma på verket att efter bemyndigande avregeringen, meddela sådana ytterligare föreskrifter som behövs för attbyggnader skall uppfylla grundläggande krav på bl. a. stabilitet, säli:erhet,värmehushållning, hygien och tillgänglighet eller som syftar till att preciserasamhällets krav vid ombyggnad. Den nya myndigheten bör vidare verka för attbostadssociala ambitioner i fråga om tx)stadsstandard och kvalitet främjas.