prop · GB0388 · 1987-12-31 00:00:00 — Lagenhar i vissa delar en vag formulering och ger ett osäkert intryck.Rekommendationer för kompensation mot menlig inverkan av joniserande strålningbör i speciella fall kunna utverkas av SSI. 13.2.4------------------------ : Den föreslagna ändringen är för anledd av att begreppet "radiologiskt arbete" har utmönstrats urförslaget till ny strålskyddslag. Som ändringen är utformad ser den emellertid ut som en utvidgning av den krets som kan komma i fråga för förlängd semester. Arbetstagaren behöver inte längre vara sysselsatt i tillstånds- pliktigt radiologiskt arbete; det räcker med att han i sitt arbete utsätts för joniserande strålning i viss omfattning. Definitionsmässigtskulle lagen genom en sådan ändring kunna komma att omfatta även vissagruvarbetare. Delta är naturligtvis inte meningen. I proposifionen bör därförunderstrykas att ändringen uteslutande är betingad av formella skäl och intepå något sätt innebär en ändring i sak, 13.2.5--------------------- Statensvattenfalls verk: Enligt mening bör ovan stående lag avskaffas i samband med den nya strålskyddslagen. Förlängd semester medges enligt 8 I för arbetstagare som "utsätts för joniserande strålningi sådan utsträckning att menlig inverkan därav kan befaras, ", Nyalagförslagets 8 1 lyder som följer: "Dennalag gäller skydd av människor och miljö mot skadlig verkan av strålning",Lagen skall således leda till alt ingen skadlig/menlig verkan av strålning skereller befaras. Alltså finns ingen grund för "semesterlagens"berättigande, 13.2.6--------------------------- Landsorganisationeni : I lagen om förlängd semester förvissa arbetstagare med radiologiskt arbete föreslås konsekvensändring så altlagen blir tillämplig på arbete vari arbetstagaren utsätts för joniserandestrålning. Till skillnad mot utredningen anser LO att det förändrade synsättetpå radiologiskt arbete även bör innebära materiell förändring av denna lag, LOtillstyrker således det remissvar som avgetls av , 13.2.7---------------------------------- : Del är med stor fredsställelse som GRUV konstaterar alt strålskyddslagens tillämpnings område föreslås bli utvidgat till att omfatta även naturliga joniserande strålningskällor. Atl denna ändring i strälskyddslagen föreslås slå igenom i "Lagen om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete" och därigenom äntligen formellt omfatta också gruvarbetare är följdriktigt. Det är i själva verket egendomligt enligt GRUV, alt det har dröjt så länge innan förslag lagts fram angående de ovannämnda lagänd ringarna. har () och Arbetar skyddsstyrelsen (ASS) ansett sig kunna konstatera att strålskyddslagens tillämpningsområde inte innefattar joniserande strålning från naturliga strålkällor.Ej heller har det ansetts vara fallet med den förlängda semes- 174 leriagenför vissa arbetstagare med radiologiskt arbete, eftersom dess Prop. 1987/88:88tillämpningsområde i sin tur bygger på strålskyddslagen. I anledning däravBilaga 3 har ASS beslutat och gjort en framställning tillregeringskansliet att föranstalta om en ändring av i varje fall den föriängdasemesterlagen för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete till att omfattaockså arbete i gruva, så länge denna lag består (). Beslutet ochframställningen har tillkommit sedan ASS har funnit att gruvarbetarnassituation från miljösynpunkt är jämförbar med de grupper anställda som redanidag omfattas av den förlängda semesterlagen för vissa arbetstagare med radiologisktarbete. I sak anser ASS 1972 mot bakgrund av vad SSI uppgivit, att gruvarbetareutsätts för "joniserande strålning i sådan utstäckning att menlig inverkandärav kan befaras". Iyttranden till semesterkommitté anger ASS, SSI och Socialstyrelsenliknande skäl. SSI uttalar att frågan om en semesterförlängning förgmvarbetarna är komplicerad, "dels genom att icke försumbara stråldoserännu kan tänkas förekomma innan skyddsåtgärder hunnit vidtagas, dels genom attriskens karaktär ännu icke är klarlagd. SSI pekar på uppkomsten avradondöttrar, vilka har synergistiska verkningar och som bidrar till skador.Därför säger att det för gruvarbetarnas del inte är lika lätt att"frånskriva en semesterförlängningen riskminskande verkan". ASSfinner i likhet med SSI att situationen för underjordsarbetare som utsätts förradon och radondöttrar är mer komplicerad än för personal med tradionelltradiologiskt arbete. Den radioaktiva strålningen utgör för gruvarbetarna"en miljöfaktor som föreligger i varierande utsträckning oberoende avvilket slag av arbete som utförs". ASS pekar på den strålningandningsorganen utsätts för, när denna frigörs från radondöttrarna. Dennastrålning är s.k. alfaslrålning och är ovanlig i traditionellt radiologisktarbete. Också skelettet utsätts för strålning genom i kroppen upptagetradioaktivt material, med den långa biologiska halveringstid som karaktäriseraren del av radonets sönderfallsprodukler. 1sill yttrande visar ASS också på den riskökning, som kan föreligga vidunderjordsarbete vid samverkan mellan radioaktivt material och samtidigtexposition för andra miljöfaktorer som dieselavgaser, damm, spränggaser ochtobaksrök. ASS upprepar SSI:s åsikt att det inte är lika lätt alt frånskriva ensemesterförlängning för gruvarbetarna en riskminskande verkan. Därför uttalarASS alt om den förlängda semesterlagen bibehålls skall denna även omfattaunderjordsarbetare som utsätts för joniserande strålning ().Socialstyrelsen har inför ett yttrande semesterkommitlésbetänkande låtit två medlemmar i sitt vetenskapliga råd särskilt behandlavilka hälsoeffekter förekomsten av ädelgasen radon i gruvor kan innebära. Derasslutsats är alt man inte kan frånkänna en semesterförlängning riskminskandeverkan. instämmer i denna uppfattning och vill därför inteslopa den särskilda semesterlagen för radiologiskt arbete (prop. 1976/77:90, sid.278). GRUVhävdar att det råder särskilda förhållanden i gruva som medför svåra problem. Den naturiiga joniserande strålningens verkningar är speci ella genom alt andningsorganen utsätts för en ovanlig strålning, som inte 175 förekommeri tradionellt radiologiskt arbete. Uppkomsten av radondöttrar Prop. 1987/88:88i tobaksrök, språnggaser, damm och dieselavgaser försvårar verkningarna Bilaga3 av den naturliga joniserande strålningen. Verkningarna på hälsan är synergistiskatill sin karaktär. Därtill kommer samtidig exposition för andra miljöfaktorersom dieselavgaser, damm, rök av varierande urspmng etc. En svårighet i sigutgör gruvarbetets icke stationära natur. Ständigt förändrasarbetsförhållandena med drivningar genom berget. Även slrålningshal-tenvarierar mellan olika årstider beroende på gruvans vattentillförsel. Beroendepå låg- och högtryck saml förändringar i luftströmmarna, när nya brytningsrumöppnas, förändras ventilationen. Mätningari gruva av den joniserande strålningen är enstaka och sker i många fall mednågra års intervaller och visar enbart halterna vid måtlill-fället och påmätpunkten. finns det gruvor och delar av gruvor som ligger näraeller t. o. m. överstiger de rekommenderade gränsvärdena. Problemen består iden myckel långa varaktigheten av strålningsexpositionen. Långtidseffekternaär utomordentligt komplicerade. Till detta kan förekomma altunderjordsarbelarna dels utsätts för strålning på sin arbetsplats under helaskift år ut och år in, dels utsätts för radonstrålning merparten av den övrigadelen av dygnet i sin bostad. Tillsammansinnebär de nämnda omständigheterna att gruvarbetare under jord är den sämstställda gruppen av de yrkeskategorier som i sin sysselsättning arbetar medradiologiskt arbete eller eljest utsätts för joni-sernade strålning, vilketockså har framgått av den överdödlighet i lungcancer som finns blandgruvarbetare och som också dokumenterats genom flera epidemiologiska studier. FN:slillsynsorgan för joniserande strålning gör numera inte någon skillnad mellandem som direkt arbetar med joniserande strålning och de som genom sitt arbeteindirekt utsätts för strålning i sitt arbete. Det är följdaktligen på en mycketstabil grund som utredningen slår när den utvidgar strålskyddslagen och denförlängda semeslerlagens tillämpningsområden. Avslutningsvisvill GRUV tillstyrka de föreslagna utvidgningarna av de ovan behandladelagarnas tillämpningsområden. Det är vidare enligt GRUV:s uppfattning viktigtatl denna fråga möjligt föreläggs för beslut varigenomlagändringen kan träda i kraft . 13.2.8OKG Aktiebolag:- Med förvåning finner vi att "Lagen om förlängdsemester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete" skall fortsättaalt gälla. Alltskyddsarbete inom radiologisk verksamhet går ut på atl hålla doser na till personalen på så låg nivå som är praktiskt möjligt. Förlängd semes ter i dosreducerande syfte skall med andra ord inte behöva tillämpas. 1 den mån det fortfarande finns verksamhetsområden där så höga stråldoser erhålles så att förlängd semester erfordras för att hålla totaldosen på rimlig nivå bör delta enligt OKG:s uppfattning inte regleras genom lag. Speciella föreskrifter från Statens strålskyddsinstilul som givetvis noga följer sådan verksamhet borde vara ett krav. Förfaringssättet undanröjer miss förstånd. Missförstånd har bl. a. inneburit onödiga diskussioner vid kärn- 176 kraftverk. 13.2.9---------------- Malmökommun: Beträffande föreslagen följdändring i lagen Prop. omförlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete, anser Bilaga 3 sjukvårdsstyrelsen att den förlängda radiologsemestern bör finnaskvar. 13.2.10----------------------- : Enligt bolagets mening föreligger ingaskäl att behålla förlängd semester för vissa personalgrupper. 13.3Förordningen om kärnteknisk verksamhet m. m. 13.3.1Statens kärnkraftinspektion: När del gäller den föreslagna ändringeni förordningen 1984:14 om kärnteknisk verksamhet vill kärnkraftinspektionenanföra följande. Syftet med tillägget, som motiveras på sid 186 och 236, har fog försig, men resonemanget på sid 186, sista stycket, är alltför ensidigtstrålskyddsorien-teral. Uranhaltigt material är av intresse också frånicke-spridningssyn-punkl. Den föreslagna ändringen av 11 8 skulle innebära atluranhaltigt material enligt 12 8 skulle kunna fritt föras ut ur riket.Visserligen föreskrivs i 3 8 samma förordning att tillstånd krävs även enligtstrålskyddslagen för vad som omfattas av tillstånd enligt bl. 12 8 iförordningen, men i den föreslagna strälskyddslagen finns ingen särskildlillståndsplikt för utförsel av radioaktivt ämne inskriven. - Det finnsanledning att här påpeka alt kärnteknikförordningen i detta avseende inte ärkongruenl heller med nu gällande strålskyddslag. Kärnteknikförordningens 3 8första stycket bör därför förses med en reservation förslagsvis sålunda:"... också tillstånd enligt strälskyddslagen i den mån den lagenuppställer krav på sådant tillstånd." Atluranhaltigt ämne eller material får fritt föras ut ur riket utan begränsningtill mängd eller hall är inte tillfredsställande från icke-spridningssyn-punkl.Problemen är följande. - Tillägget är obegränsat vadavser mängd och hall. - Uttrycket "... ej avsettatt bearbetas i syfte att öka halten av ..." är för vagt. Tolkningenskulle i första hand tillkomma exportören. Hans syfte med exporten skulle varasvårt att verifiera och kontrollera. När ämnet eller materialet väl förts ut urriket, har tillsynsmyndigheterna liten eller ingen kontrollmöjlighet, - Kärnkraftinspektionen har intenågot bestämt alternativt förslag men vill här peka på två möjligheter, - Komplettera bilagan tillkärnleknikförordningen med förteckning över utrustning eller material m. m, sominte får föras ut ur riket utan tillstånd av regeringen, - Behandla "över200g/lon-fallen" som särskilda tillståndsärenden men förenklahandläggningen hos kärnkraftinspektionen, 19 8mom 3: Syftetmed delta ändringsförslag är också befogat, men begreppet "kärn ämne" så som det definieras i kärntekniklagen är alltför omfångsrikt föratt 177 12 1987/88. passa i detta sammanhang.Tillägget kunde göras mer inskränkt, förslags- Prop. 1987/88:88 vis:",,, eller kärnämne i form av utarmat uran, naturligt eller låganrikat Bilaga 3 uran eller av tofium." - Därigenom kunde, åtminstone i fråga ommarkde-ponering, karaktären av egentligt avfall tydligare framträda.Formuleringsproblemet bottnar i kärntekniklagens vida definition av"kärnämne" och "kärnavfall". Detföreslagna tillägget i 19 8 innebär att strålskyddsinstitutet i angivna fallprövar frågor om tillstånd efter hörande av kärnkraftinspektionen,KärnkraftinspekUonen förutsätter att beslut av strålskyddsinstitutet intefattas mot kärnkraftinspektionens avstyrkande, - Måhända kunde en lagfästbesvärsrält för den ena myndigheten mot den andra myndighetens beslut vara påsin plats, såvida inte en sådan besvärsrätt kan anses uppenbar, 13.3.2Chalmers tekniska högskola (: Förslagtill Förordning om ändring i förordningen om kärnteknisk verksamhet, 118,Lydelsen i 11 8 är i vissa delar svår att klart tyda. I den nuvarande lydelsensom även ingår i den föreslagna lydelsen framgår klart vad som avses, men medtillägg som gjorts kan misstolkningar eventuellt uppstå. Om haltangivelsenutelämnas fås en lydelse enligt nedan, som ger texten en tolkning som viuppfattat den. Varoch en får förvärva, inneha, överlåta, hantera, bearbeta, transportera eller påannat sätt ta befattning med eller till riket införa ämnen innehållandenaturligt eller utarmat uran eller torium som ej avses alt bearbetas i syfteatt öka halten av uran eller av torium eller att användas för att åstadkomma ensjälvunderhållande kärnreaktion, 13.4.1------------------ Uppsalauniversitet: Slutligen ett påpekande som gäller strål skyddslagens förhållande till lag innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). Den senare är tillämplig på inverkan av elektrisk ström. Enligt utredningen kan visserligen elektriska och elek tromagnetiska fält, t, ex, vid elektriska ledningar, "knappast sägasutgöra strålning i gängse mening" (betänkandet sid 60), Om lagstiftaren önskar en otvetydig uppdelning mellan lagarna bör kanske ändå ett undantag införas i strålskyddslagen för sådana effekter som faller under ellagen, 13.4.2--------------------- Stockholmskommun: I lag om kemiska produkter finns bestämmelserom undantag för produkter (ämnen och beredningar) som omfattas avslrålskyddslagen på grund av att de avger joniserande strålning. Dessaprodukter kan dock ha andra egenskaper som gör dem hälso-eller miljöskadliga t,ex, vara starkt frätande eller innehålla miljöfarliga tungmetaller. Tillsynenav dessa kemiska produkters hantering utövas av yrkesinspektionen,kemikalieinspektionen och lokalt av miljö- och hälsoskyddsnämnderna, fall miljö- och hälsoskyddsnämnderna utövar tillsynen beaktas 178 skyddet för miljön vid hantering av produkten t, ex, valetav produkt som Prop, 1987/88:88 råvara, reagensämne etc. Finns en mermiljövänlig produkt på marknaden Bilaga 3 som är lika effektiv skall utbyteav den mer miljöfarliga varan ske enligt lagen om kemiska produkter. Om en kemisk produkt är radioaktiv t. ex. isamband med analysarbete, omfattas den av strålskyddslagen och bestämmelser förhantering ges i tillstånd av SSI, Det ingår inte i SSI:s uppgifter att beaktahälso- och miljörisker hos en produkt om inte dessa är betingade avstrålningsegenskaperna. Tillsyn av import, tillverkning och övrig hantering avradioaktiva kemiska produkter borde samordnas med övrig tillsyn av kemiskaprodukter till skydd för miljön. Centralt borde det ske en samordning mellanSSI och kemikalieinspektionen. Miljö- och hälsoskyddsnämndernas tillsyn i hanteringsledetför kemiska produkter borde samordnas med SSI på del sätt som föreslagils föryrkesinspektionens tillsyn över arbetsmiljön. 13.4.3 : Avkommentarerna till lagförslaget framgår bl. a. att effekter på växter ochdjurlivet bör inrymmas i lagen. Utredningen hänvisar ull gällandedjurskyddslag (1944:219), enligt vilken särskilda bestämmelser gäller föranvändning av djur för vetenskapligt ändamål. Det förefaller oklart, omlagförslaget innebär en förändring av nuvarande tillämpning av djurskyddslagen. 13.4.4 : se avsnitt 4.9. 13.4.5 Statens livsmedelsverk:- Iutredningsdirektiven sägs bl, a, att en modern lagstiftning till skydd mot strålning bör varainriktad på att skydda inte bara arbetstagare utan även befolkningen i övrigtsamt den yttre miljön. Vidare skulle tas upp frågan om samordning avstrålskyddslagstiftningen med annan lagstiftning i vars tillämpningstrålskyddsfrågor kan aktualiseras. Ansvaret för fastställande av normer för radioaktiva ämneni livsmedel inklusive dricksvatten åvilar livsmedelsverket i likhet med vad somgäller för andra främmande ämnen i livsmedel. konstaterar att frågan om exponering förstrålning från livsmedel samt samordning mellan strålskydds- ochlivsmedelslagstiftning knappast har berörts, Atl livsmedel i kan förorenas med radioaktivaämnen t, ex, jod-131 och cesium-137, har varit känt sedan tiden för 1960-taletskärnvapenprov. Erfarenheter efter visar att stråldosen vialivsmedel kan utgöra en betydande del av den totala stråldos som allmänheten iSverige utsätts för. För alt förhindra atl befolkningen i och särskilti de värst drabbade områdena utsätts för höga stråldoser via livsmedel harlivsmedelsverket och andra myndigheter vidtagit åtgärder som har storaekonomiska konsekvenser för vissa livsmedelsproducenter. Mot ovanstående bakgrund anser livsmedelsverket att fråganom sam ordning mellan den föreslagna strålskyddslagstiftningen och livsmedels lagstiflningen, däri inbegripet fördelningen av myndighetsansvaret, bör 179 övervägas ytterligare. 14 Förslagens lagtekniska utformning Prop, 1987/88:88 14.1---------------------- : Ilagförslaget användes - i motsats till i slrål- skyddsförordningen och lagen om radioaktiva läkemedel -begreppet "import" i stället för "införsel". Ett enhetligtbegrepp bör enligt mening användas, nämligen"införsel". 14 8 och 19 8 kan finnas skäl att ta in en erinran om debestämmelser om tillverkning, införsel, handel och användning av radioaktivaläkemedel som finns i lagen /I98l:289/ om radioaktiva läkemedel. En sådanerinran finns i 78. I 21 8 angivna "tillstånd" som får meddelas"också för hälso- och sjukvårdshuvudmän, viss yrkesgrupp eller vissavårdinrättningar, institutioner eller företag" bör preciseras med ennärmare angivelse av vilka tillstånd som avses. Frågan om användning av radioakliva isotoper reglerasalltfort av Kgl medicinalstyrelsens cirkulär i ämnet ME 1961:106.Socialstyrelsen avser att i samråd med SSI se över dessa bestämmelser.Cirkuläret avses övergångsvis bibehållas till dess det kan upphävas i sambandmed att nya föreskrifter för användning av radioaktiva läkemedel utfärdas medstöd av ovannämnda lag härom. Styrelsen förutsätter också atl SSI verkar föralt de bestämmelser i cirkuläret som har stöd i den föreslagna nya strålskyddslagenöverföres till nya föreskrifter. 14.2------------------------------------------------------------- Universiteteti (centrala skyddskommittén): 17 8 står: Vid bestrålning av en människa eller ett djur iundersöknings- eller behandlingssyfte skall stråldosen vara anpassad tillundersökningens eller behandlingens syfte och avsedda resultat.... Kommentar:Eftersom den absorberade dosen har ett värde i varje punkt i patientens kroppföreslås att stråldosen utbyts mo\. fördelningen av den absorberade dosen ikroppen. 14.3----------------------------- iLinköping (medicinska fakulteten): Vid bestrål ning av en människa eller ett djur i undersöknings- eller behandlingssyfte skall stråldosen vara avpassad till undersökningens eller behandlingens syfte och avsedda resultat. Eftersom den absorberade dosen har ett värde i varje punkti patientens kropp föreslår vi att stråldosen byts moi fördelningen av denabsorberade dosen i kroppen. Att även djur som patienter omfattas av strålskyddslagenkan göra det svårt atl göra experiment på djur för att fastställa biologiskaeffekter av strålning (joniserande och icke joniserande). 14.4 (medicinska fakulteten) ochGöteborgs kommun (sjukvårdsförvaltningen): 1 förhållande till gällande lag föreslås ett utvidgat strålskyddsansvar för dem som bedriver verksamhet med strålning. undvika missförstånd är det nödvändigt att man ilagtexten, 6-9 8, bättre 180 förklarar vad som avsesmed personer som "bedriver verksamhet" och Prop. 1987/88:88 som är "sysselsatta i verksamheten". I7 8 första meningen måste "... avsedda resultat" utbytas mot"... förväntad nytta" eller annan formulering som garanterar attresultatet är i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. 178 bör förtydligas så, att det klart framgår, att här även avses strålkällor,t. ex. för gammaradiografi. Detta är mycket viktigt med tanke på de dödsolyckorsom, i andra delar av världen, redan inträffat genom missbmk av skrotadestrålkällor, samt den oförsvarligt dåliga märkning som fortfarande förekommerpå kommersiellt tillgängliga preparat för gammaradiografi. Formuleringenföreslås ändrad till "... slutförvara i verksamheten uppkommet radioaktivtavfall och begagnade strålkällor". 14.5-------------------------------------- Göteborgsuniversitet (medicinska fakulteten): I förhållande till gällandelag föreslås ett utvidgat strålskyddsansvar för dem som bedriver verksamhet medstrålning, för att undvika missförstånd är det nödvändigt att man i lagtexten(6-9 8) bättre förklarar vad som avses med personer som "bedriververksamhet" och som är "sysselsatta i verksamheten". 14.6------------------------ : 4 8 För undvikande av oklarhet bör deti propositionen klart utsägas att paragrafen möjliggör alt meddela förbud förvissa konsumentartiklar trots att dessa var för sig är relativt ofarliga (jfrutredningen s. 198). Detskulle vidare vara till gagn om paragrafen gav möjlighet att föreskriva förbudmot verksamhet eller att vistas inom område där strålning förekommer, t. ex.att använda lokaler med hög radonhalt, att vistas på torvavfallslager eller attvistas för länge inom vissa områden efter en strålningsolycka. Strålskyddsinstitutetföreslår därför att paragrafen tilläggs en ytterligare punkt enligt nedan. "3.bedriva verksamhet eller vistas i vissa lokaler eller områden om detta ärmotiverat från strålskyddssynpunkt." 5 8För att harmonisera med 4 81. föreslås 5 81. omformuleras enligt nedan: "1.radioaktivt ämne eller material som innehåller sådant ämne, eller" etc. 6 8Det bör av propositionen klart framgå att paragrafen även omfattar naturligt förekommande joniserande strålning som t. ex. radon i gmvor. 138 Enligt strålskyddsinstitutets uppfattning passar denna paragraf bättre attstå i strälskyddsförordningen (jfr Förordningen (1984:14) om kärntekniskverksamhet 3 8 andra stycket.) 158 Här avses enligt utredningen såväl läkarundersökning vid anställningensbörjan som periodisk läkarundersökning under anställningen. Detta framgår ejmed tillräcklig tydlighet och bör därför klart anges i propositionen. Passuseni paragrafens första stycke bör av språkskäl bytas ut mot "Den som vid läkamndersökning 181 bedömslöpa särskild risk för skada vid exponering för joniserande strål- Prop.1987/88:88 ning". 17§ Första raden, "radioaktivt ämne" bör även följas av "eller medanordning i vilken radioaktivt ämne ingår" i analogi med 481, och 5 81, 198 finner det inadekvat att i samma punkt sammanföra delstekniska anordningar som är avsedda alt alstra joniserande strålning, delstekniska anordningar i vilka den ingår radioaktiva ämnen. a. därför atl paragrafen får följande lydelse, "Tillståndkrävs för att 1, tillverka, till riket införa,förvärva, inneha, använda, överlåta, transportera, idka handel eller ta annanbefallning med radioaktivt ämne eller material som innehåller sådant ämne, 2, tillverka, till riket införa,förvärva, inneha, använda, överlåta, transportera, installera, underhålla,idka handel eller ta annan befattning med teknisk utrustning, i vilkenradioaktivt ämne ingår, 3, tillverka, till riket införa,förvärva, inneha, använda, överlåta, underhålla eller idka handel med tekniskanordning, som är avsedd alt alstra joniserande strålning, eller delar avanordningen, som är av väsentlig betydelse från strålskyddssynpunkt,