prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Ett växande antal insatser har kommit atl inriktas päeffektivare användning, underhåll och rehabilitering av befintligaanläggningar inom såväl infrastruktur som viktiga basindustrier. Jag delar BITSuppfattning atl del är väl motiverat att öka stödet till sådana insatser liksomtill miljöförbättrande ochenergisparande åtgärder. Genom de internationella kurserna överförs kunnande till ett stort antal på vikligaområden som energi, transporter och kommunikationer saml industri, som ocksådominerar inriktningen av BITS verksamhet i övrigt. Insatserna inom del tekniska samarbetet har undersenare tid utvecklats i riktning mot lite större och mer komplexa projekt, som kräver längre planerings- och genomförandetid. Ett större utrymme för åtaganden är därmed, enligt min mening, motiverat genom att BITS ges bemyndigande att lämna utfästelser upp till tvä gånger medelsramen för tekniskt samarbe te. Med hänsyn till detta liksom till utvecklingen av utbetalningarna anser jag att ett lägre belopp för tekniskt samarbete än vad BITS föreslagit bör vara tillräckligt. Jag förordar en medelsram om 170 milj. kr. för /89. Inom denna ram bör BITS reservera medel för fortsatt stöd lill vissa insaler i SWEDFUND-projekt. Jag kommer all lämna förslag om behovet av och formerna för sådana bidrag med ledning av den översyn som gjorts av särskilda stödinsatser i verksamhet. BITSbör vidare fä ta i anspråk erforderiiga medel för konsulter, bl.a.för Prop.1987/88: 100 granskning av projektförslag och utvärderingar saml utveckling avadmini- Bil. 5 strativa syslem men även för information om myndighetensverksamhet. Inom ramen för tekniskt samarbete har BITS vidareräknat in medel för expert- och kulturutbyte genom . Förexpertutbytespro-grammel förutses ett i stort sett oförändrat belopp om ca 3,5milj. har därutöver begärt . förinformationsverksamhet med anknytning till person- och expertulbyle i form avseminarier och konferenser för experter från . Jag ser detta som ettvärdefullt sålt att ulveckla programmet. Del är dock inle motiverat atl inrättaen särskild delpost för ändamålet, utan jag föreslår i stället en motsvarandeuppräkning av beloppet för person- och expertutbyte. Beträffande kultursamarbetemed har jag tidigare under anslaget C 2 föreslagit atl dennaverksamhet förs över till anslagsposten Särskilda program. För svenska institutets gäststipendieprogram inkl.långtidsslipendier förordar jag en uppräkning med . till 3,7 milj. kr. som kompensation för dekostnadsstegringar som urholkat antalet läsårsstipendier. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påförmånliga villkor för alt finansiera svenska varor och tjänster i prioriteradeprojekt som främjar utveckling. Den höjning av den s. k.förmånlighetsgraden i u-krediterna som genomförts i enlighet med enöverenskommelse mellan fiertalet syftar till all understryka krediternas karaktär av biståndspolitisktinstrument och motverka en osund konkurrens med användande av biståndsmedel. Utbetalningarna som stigit snabbt under en följd av årsjönk någol under /87. Det kan sammanhänga med alt investeringsverksamheteni mänga är något lägre. är det naturligt attenstaka, större projekt medför svängningar i anslagsbelastningen.Reservationen, som ökade under /87, var vid utgången avbudgetåret lill inlecknad för utestående utfästelser. Mot dennabakgrund föreslår jag ett oförändrat belopp om 530 milj. kr. för gåvoelemenl iu-krediter under /89. Detta ger ändå utrymme för en vissexpansion av verksamheten som en del av reservationen, som ensärskild åtgärd under /89, kan disponeras för andra ändamål,vilket jag återkommer till i sambandmed att jag behandlar . Enligt bemyndigande av äger BITS rättatt göra utfästelser om biståndsmedel för u-krediter med belopp om högst tvågånger de tillgängliga medlen. Eftersom jag tidigare förordat att BITS ges ettliknande bemyndigande beträffande utfästelser om bidrag till tekniskt samarbeteanser jag inte att det finns behov av att kunna omfördela medelmellan olika delposter, vilkel BITS tagit upp i sin anslagsframställning. BITS förslag till u-kredilgivning via statligautvecklingsbanker kan enligt min mening utgöra ett intressant komplement tillden nuvarande verksam heten för att finansiera leveranser av svensk utrustning för investeringar i små och medelstora industriföretag i . Detta kan avse såväl företag som medverkar i som andra. Jag anser atl sådana u-krediter i princip kan lämnas i enlighet med gällande riktlinjer för u-kre- 94 ditgivningen,men kan kräva speciella garantiarrangemang, som BITS i så Prop. 1987/88: 100 fall bör underställa regeringen. BITS har pekat på olika möjligheter att utnyttjade löftesprovisioner som uppbärs inom u-kreditverksamheten. Jag är inteberedd att aktualisera frågan omavgiftsfinansiering av BITS administration. Jag kommer senare att återkommatill regeringen med förslag om hur provisionerna bör användas. Medel för BITSadministration upptas under anslaget C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS). SWEDFUNDhar lill uppgift att främja industriell utveckling i genomengagemang i samägda företag, s. k. joint , tillsammans med lokalaparter och svenska företag. Sedan fondens tillkomst har del ekonomiska lägelförsämrats i många . Det gäller inte minst i de faltiga afrikanskaländerna söder om , där flera av de projekt medverkar iåterfinns. Detta har haft en ogynnsam inverkan på förutsättningarna för fondensverksamhet i fattigare samarbetsländer. Det har också medfört attarbetsinsatser och behov av särskilda stödåtgärder i såväl pågående som nyaprojekt blivit större än vad som kunde förutses från början. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen på mittinitiativ en utredningmed uppdrag atl före årets utgång göra en översyn av behovet av och formerna för särskilda stödinsatser iSWEDFUND:s verksamhet i fattigareu-länder. Syftet är bl. a. att utarbeta klarare riktlinjer för i vilken omfattning och pä vilka villkor sådant stöd börlämnas. har biståndsmedel tillskjutits för insatser avseende bl. a.driftledning och utbildning i vissa projekt genom BITS och SIDA. De svårigheter mött i verksamheten harlett till betydande kapital- och driftsförluster. Fonden har nödgatsgöra avsevärda av- och nedskrivningar av gjorda investeringar i akfier och lånsamt medverka i rekonstruktioner av ett flertal projektföretag. De samverkansformer arbetar med börbidra till industri-etableringar i som annars inte skullekomma till stånd och som har positiva utvecklingseffekter. Den ekonomiska tillbakagången i många understryker behoven av utveckling avbärkraftiga företag. Erfarenheterna visar att delta oftakräver en långsiktig medverkan frän fondens sida. besvärliga finansiella situation gördet motiverat med ett extraresurstillskott som fonden begärt. Jag anser dock alt beloppet bör begränsastill alt motsvara gjorda nedskrivningar, som uppgår till 52 milj. kr.Jag föreslår vidare all fonden tillförs ytterligare 20 milj. kr. inom ramen för den av beslutadehöjningen av fondens grundkapital med150 milj. kr. kr., som skulle ske stegvis. Av kapilalpåfyllnaden har sammanlagt 105milj. Jag föreslår altdet sammanlagda tillskottet om 72 milj. kr. finansieras genom disposition av reservationsmedel för gåvoele- 95 ment i u-krediter. Förnyade överväganden om fondensfinansiella resurser inklusive om Prop. 1987/88: 100 fullföljande avkapilalpåfyllnaden bör göras i samband med behandlingen Bil. 5 av översynenav stödinsatser i verksamhet. Jag kommer senare att på grundval avöversynen av återkomma med förslag om de nya rikUinjer och åtgärdersom kan vara påkallade. Forskningoch uppbyggnad av forskningskapacitet är av stor betydelse för möjligheter att lösa grundläggandeutvecklingsproblem. En centraluppgift för SAREC är att bidra till atl bygga upp och stärka forskningskapaciteten i enskilda , vilketsker bl.a. genom samarbete mellan forskningsinstitutioner iSverige och i respektive u-land. Genomatt bidra till att stärkaforskningsmiljöer i och tillutbildning på akademisk nivå kan forskarflykt motverkas och förmågaalt lösa problem i utvecklingen öka. SAREC:s verksamhet är desto viktigare som denekonomiska krisen har drabbatforskningen i många hårt. Akuta problem har i många fall tvingat länder att koncentrera sina begränsaderesurser på mera omedelbara behov, varigenom forskningens bas har försvagats.U-ländernas forskare är därför nu isärskilt starkt behov av stöd. Flera i-länders bislåndsmyn-digheter har liksom de svenska uppmärksammat dettaoch givit forskningen ett ökat utrymme inom biståndsprogrammen. Ett angeläget område avser den tilltagandeavskogningen och ökenutbredningensom kan utvecklas till en globalödesfråga. egna resurser att bedriva miljöforskning är blygsamma,varför ett långsiktigt och metodiskt engagemang krävs. SAREC administrerar ettfemårigt program som syftar till atlbygga upp kvalificerad forskningskapacitet kring dessa problem vid någrautvalda institutioner i olika . Denna och andra satsningar inom skogs-och markvårdsforskning bör fortsatt ha hög prioritet. Forskningens kapacitelskris har varit särskiltframträdande i . Jag finner det därför naturligt att SAREC liksom övrigabiståndsmyndigheter ger Afrikafortsalt hög prioritet i sin verksamhet. De ökade satsningarna påforskarutbildning och olika former av stöd till forskningensinfrastruktur -exempelvis medlitteratur, tidskrifter och utrustning bör fortsätta. De fattigaste utgör SAREC:s främstaverksamhetsområde. bör SAREC även ifortsättningen bedriva visst forskningssamar bete med som har en starkare bas för forskning. Dessa länder delar många utvecklingsproblem medresurssvagare länder. Att stödja forskning för att bearbeta derasproblem är angeläget både ur dessa länders egen synvinkel och för att vinna erfarenheter som kan nyttiggöras i samar betet med fattigare länder. I har SAREC:s forskningsstöd bidragit till alt bevarasamhällsvetenskaplig forskningskapacitet trots svåra ekonomiska och politiskaförhållanden. Forskningsstödet har därigenom indirekt främjat demokratisträvandena i flera länder i Syd- och Central . Stödet lill bl. a. afrikanska samhällsforskares samarbetsorganisa tioner är också angeläget. . 96 Jag instämmer i den av SARECföreslagna prioriteringen vad avser Prop. 1987/88: 100 ämnesmässig och geografisk inriktning av det svenska u-landsforsknings-Bil. En ökad samverkan börsamtidigt eftersträvas mellan forskningsstöd och andra delar av utvecklingssamarbetet. Stödet svensk u-landsforskning bör fortsätta i syfte att genomforskning och undervisning bidra fill den internationella förståelsen i Sverigeför problem och förSveriges roll i ett internationellt utbyte med bl. a. u-länder.U-lands-forskningen i är vikfig för att utveckla resursbasen förutvecklingssamarbetet. I detta sammanhang har jag noterat att SAREC enligtriktlinjerna i förra årets forskningspolifiska proposition utlystforskartjänster inom områdena ekonomi, statskunskap och miljö. Anslagen för u-landsforskning har ökat starktunder en följd av år och anslagsulnyttjandet är högt. För budgetåret1988/89 föreslås en höjning med närmare 25milj. till 280 milj. kr. Av beloppet avser 20 milj. kr. det särskilda programmet om avskogning ochökenutbredning. Medel för förvaltningskostnaderupptas under anslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) IMPOD:sverksamhet behandlas under anslaget E 6. Importkontoret för u-landsprodukter.För /88 ställdes ett belopp på; 11,5 milj. kr. till förfogande för IMPOD:s verksamhet. IMPOD har också tilldelats särskilda medel från anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genoin SIDA för satsningar i södra . Detta bör skeäven under /89. Efter samråd med statsrådet föreslår jagför /89 att ettbelopp på 16,5 milj. kr. anvisas under anslaget C 3. Kretsenav mottagarländer för bilateralt bistånd har vidgats efter hand som nya instrument tillkommit i syfte att utveckla ochbredda samarbetet med u-länderna.Det bistånd som kanaliseras till andra länder än programländer genom bl. a.BITS, SAREC och är huvudsakligen inriktat pä att främja utvecklingen inom vissa sektorer somenergiförsörjning, kommunikationer, forskning och industriell verksamhet. SIDAhar också en växande verksamhet utanför programländerna. Somjag tidigareframhållit kan det därutöver finnas behov av att från svensk sida gä in medsärskilda insatser i vissa för att markera vårt stöd till ett land iett kritiskt skede där utgången kanbli avgörande för framtida utvecklingsmöjligheter. Svenska insatser kan t.ex. verksamt bidra tillatt främja en utveckling i demokratiskriktning. Aktuella exempel pä sådana situationer är de uppmuntrande men svåraförändringar sorn inletts i och . Jag föreslär därför att 50 milj. kr. avsätts fördetta ändamål. Medlen bör disponeras av regeringen, som därmed kan ta initiativ insatser i u-län der som det för svenskt vidkommande är särskilt motiverat att stödja. 7 1987/88. Avsiktenär inte att inleda ett samarbete av programlandskaraklär eller att Prop.1987/88: 100 generellt minska långsiktighelen i biståndet. Stödet börvara projektorien- Bil. 5 terat och avse väl definierade insatser, som skallberedas och genomföras av biständsmyndigheterna eller andra svenska ellerinternafionella biståndsorgan. Särskilda insatser i skuldtyngda Växandeskuldbördor har lett till att många befinner sig i en akut betalningskris. Mest utsatta är defattigaste, skuldtyngda länderna i söder om . Krisenundergräver deras bräckliga ekonomier ochutgör ett allvariigt hinder för möjligheterna att mobilisera de resurser som behövs för alt genomföra nödvändigastrukturreformer och därmed läggagrunden för långsiktig ekonomisk och social utveckling. Som SIDA framhåller isin anslagsframställning är åtgärder för att lindra skuldbördacentrala . Skuldfrågorna har alltmer lyftsfram i diskussioner om orsakerna till de fattigaste problem. Detråder numera bred samstämmighetbland industriländer och internationella biståndsorgan om behovet av särskilda åtgärder för skuldlättnadoch ekonomisk anpassning för de fatfigaste och mest skuldlyngda u-länderna.Under det senaste året har olikaförslag till samordnade aktioner förts fram, bl. a. från svensk sida. Genomatt medel avsatts i biståndsbudgeten för sådana ändamål, har haft en beredskap att bidra till att bl.a. initiativ från och kommertill stånd. För innevarande budgetår har 460 milj. kr.anvisats för åtgärder på skuldområdet.Beslut har fattats om särskilda bidrag fill Mogambique, och omsammanlagt 200 milj. kr. i anslutning till med andra givare samordnat stöd till ländemas ekonomiska reformprogram.Stödet till används därutöver dels för att täcka förfallna skulder somlandet har till Östafrikanska , dels för att ersätta räntor m. m. i ett bilateraltskuldkonsolideringsavtal mellan och . Sådan kompensation kommeräven att lämnas i ett motsvarande avtal som förbereds med Mogambique. Regeringen överväger därutöver särskilda insatserför skuldlättnad i samverkan med andra givare i andra länder bl. Under 1987föreslog och Intemationella valutafonden inom ramen för ett samordnat program olika former av ökat stöd tillekonomiska reformer och strukturanpassning i de fattigaste och mest skuldtyngdaländerna, särskilt i söder om . Valutafonden har föreslagit en tredubbling, från3 till 9 miljarder särskildadragningsrätter (SDR) av fondens strukturanpassningsfacilitet, som används för att med lån på mjuka villkor stödjaanpassingsprogram i fattiga u-länder,s.k. Regeringen har underförutsättning av godkännande till Valutafonden utfäst bidragi storleksordningen 150 milj. kr. under 1988-91 för räntesubvenfioneringav krediter som lämnas till särskiltskuldtyngda . En förutsättning är ett brett deltagandefrån andra i-länder i finansieringen och en rimlig bördefördel- Prop.1987/88: 100 ning. Regeringen harvidare gjort en utfästelse om en ram om ca 150 milj. kr. för ett av initierat program för att isamverkan med intresseradegivarländer lämna stöd strukturanpassningsåtgärder i 18 skuldtyngda låginkomstländer i Afrikasöder om . Ytteriigare bidrag kan bli aktuella under de närmasteåren. Sammantaget innebär dessa bidrag och utfästelseratt merparten av de medel regeringendisponerar för stöd lill länder med akuta betalningsbalansproblem förbrukas. Ett flerårigt stöd tillVärldsbankens och Valutafondenssärskilda program förutsätter ytterligare anslagsmedel. Del är angeläget att kan fortsätta attbidra till särskilda insatser på skuldområdel för defattigaste och mest skuldtyngda . Stöd bör i första hand kunna lämnas inom ramen för med andra givare samordnadeinsatser, som syftar till attåstadkomma långsiktiga lösningar på de fattigasteländernas skuldproblem. Syftet kan t. ex. vara att underlätta genomförandetav ekonomiska reformprogram eller atl direkt medverka till att lindra skuldbördorna. bör vidarefortsätta att verka för räntelättnader i samband med omförhandling av defattigaste ländernas skulder för att åstadkomma lindrigare villkor som äranpassade till deras betalningsförmåga.I andra hand bör även särskilda bilaterala insatser i programländer eller andraländer, med vilka bedriver biståndssamarbete, kunna övervägas,t. ex. för att ta initiafiv tillinsatser som kan utgöra betydelsefullakomplement till gemensamma aktioner. Mot denna bakgrund föreslår jag alt 470 milj. kr.anvisas för /89 försärskilda insatser i skuldtyngda . Jag föreslår vidare alt regeringen ges bemyndigande att fillInternationella valutafonden utfästa ett bidrag om 150 milj. kr. per årunder fyra budgetår. Förutredningar m. m. beräknar jag . under /89. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1.godkänna de riktlinjeroch bidrag jag förordat i det föregående under rubriken , 2. bemyndiga regeringen atl göra de utfästelser och åtaganden somjagföreslagit i det föregående, 3. till Andra biståndsprogram för /89 anvisa ettreservationsanslag av 1 . c 4.Styrelsen för inlernationell utveckling (SIDA) 1986/87 Utgift 200 830 859 1987/88 Anslag 201 777373 1988/89 Förslag 211 868 000 1987/88: 100 Bil. (varav lönekostn. ) 7 890 319) m. m. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) avser enligt sin anslagsframställning alt intensifiera strävandena att höjakvaliteten i biståndet. Detta förutsätterdock att styrelsen får erforderliga resurser. Den beslutade nedskärningen av SIDA:s administrativa resurserbegränsar enligt SIDA, trots avsevärda rationaliseringsåtgärder, starktmöjligheterna alt förmedla ett växande bistånd med hög kvalitet. SIDAyrkar medel för två avdelningsdireklörstjänster för miljö- och markvårdsfrågor,en avdelningsdirektörstjänst för kulturbistånd och två assistentljänster.Därutöver begär SIDA lönemedel för tvä tjänster för arbetet med transporlinsatser inom ramen för SADCC-samarbelet. som en engångsanvisning för den fortsatta utbyggnadenav det ekonomi-administrativa systemet. SIDAhar, som övriga myndigheter, fått ett huvudförslag tillämpat vid medelstilldelningen. SIDA har till stor dellyckats möta detta genom rationaliseringar.Möjligheterna för SIDA alt handha en realt ökad biståndsvolym utan attsänka kvalitetskraven är dock begränsade. Regeringen uppdrog 1987 åt SIDA att i samarbeteoch samråd med statskontoret göra enöversyn av i vilken utsträckning SIDA:s totala upphandling avkonsulttjänster avser.uppgifter som i princip borde kunna utföras av egenpersonal. Översynen som överlämnades till regeringen i september1987 visar aU SIDA av kapacitetsskäl sett sig tvingat alt anlita Prop.1987/88: 100 konsulter för väsentliga arbetsuppgifter avmyndighetskaraktär. 5 ningenhar därför föreslagit att styrelsen tillförs tio handläggartjänsler och treassistentljänster för att ersätta denna konsultupphandling. Jag ansluter mig till utredningens förslag och föreslår att SIDAtillförs lönemedel om . för att ersätta dessa konsulttjänster. SIDAfår därigenom möjlighet att skaffaegen kompetens och kapacitet för dessa arbetsuppgifter. SIDA bör efter detta resurstillskott i framtidenej upphandla konsulter för utförande av arbetsuppgifter av myndighetskaraktär. Jag har vid beräkningen av SIDA:s lönemedel äventagit hänsyn till ökadearbetsuppgifter inom framför allt områdena miljö och markvård, kulturbiståndsamt SADCC-samarbelet. Vidare har jag vid beräkningen avförvaltningskostnaderna beaktat del försämrade säkerhetsläget imottagarländerna och beräknar 850 000 kr.som en engångsanvisning för att höja säkerhetsnivån i kanslilokaler och bostädervid biständskontoren. SIDA påbörjade under /88utveckling av ett nytt ekonomi-administrativtsystem. För utvecklingsarbetet har SIDA fått disponera 2,7 milj. kr.under innevarande budgetår. SIDA börfortlöpande redovisa lill regeringen hur utvecklingsarbetet med det nyasystemet fortskrider samt presentera ett färdigt systemförslag för regeringen.Systemförslaget skall uppfylla de krav som normalt ställs på en huvudstudie.Delta innebär bl. a. att förslaget skall innehålla noggranna kalkylerför systemets kostnader och intäkter vad gäller utveckling, drift ochförvaltning. Det nya ekonomisystemet skall uppfylla de kravsom riksredovisningen ställer. SIDA bör fullgöra de skyldigheter som följer avRRV:s föreskrifter förredovisningsverksamheten angående användningen av eget redovisningssystem. SIDA bör i det fortsattautvecklingsarbetet fortlöpande samråda med RRV och beaktar dessförbehåll och krav: Det är viktigt att erfarenheterna frånutvecklingen och den kommande driftenav detta system kan tas tillvara i arbetet med den fortsatta utvecklingen av statens redovisningssystem. Jag föreslårdärför att RRV inom ramen för sitttillsynsansvar för redovisningssystem inom statsförvaltningen följerupp och utvärderar det nu aktuella systemet. Mot denna bakgrund föreslår jag att SIDA börtilldelas medel för att fortsätta utbyggnaden av detekonomi-administrativa systemet. I likhet medförra året bör de föreslagna medlen om . ställas till regeringens disposition. Vid beräkningen av SIDA:s förvaltningsanslag harjag tillämpat ett modifierattreårigt huvudförslag om , varav. skall utgöra beräkningsgrundför /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att - lill Styrelsen förInternationell utveckling (SIDA) för budgetåret 101 1988/89anvisa ett förslagsanslag om . c 5.Styrelsen för u-landsutbildning i () 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88 Anvisat 1988/89Förslag 21 492 000 21 131 000 21 214000 (varav lönekostnader) (6 878 000) (+ 39 000) -1- 83 000 SandöU-centrum redovisar i sin anslagsframställning de fyra verksamhetsområden somstyrelsen prioriterade i handlingsprogrammet som utarbetades . Områdena är u-landsinformation,breddning av den svenska resursbasen, förberedelseutbildning förrekryterade personer och deras familjemedlemmarsamt utbildning med kursdeltagare från tredje välden. Styrelsen äskar som en engångsanvisning I 035 000kr. avseende slutreglering av inventarieanskaffning till de nyaadministrations- och utbildningslokalerna. Styrelsen begär vidare attanslagsposten för utbildningsbidragskall höjas till . samt äskar medel för atl möjliggöra en bättrebarnomsorg för kursdeltagarnas barn under vistelsen på . Styrelsen föreslår också att den skall få rättatt disponera anslagsmedel merflexibelt inom ramen för styrelsens totalanslag saml rätt att få överföra medelmellan två budgetår. Styrelsenframför slutligen att den anser att förläggningskapaciteten vid måste ökas och hemställer därför attdepartementet förbereder projektering av en ny hotelldel vid SandöU-centrum. Styrelsenför u-landsutbildning i fick fr. o. m. den en ny instruktion. Jag finner alt de områden styrelsenprioriterat i arbetet med styrelsens handlingsplan ligger väl i linje medinstmkfionens intentioner. Verksamheten vid U-centrumfinansieras dels genom avgifter, dels fränanslag på statsbudgeten. Ansträngningarna att öka den avgiflsfinansieradeandelen av verksamheten bör fortsätta. Om-och tillbyggnaden av U-centrums lokaler som påböijades ger nya och förbättrade möjligheter förU-centrum att vidareutveckla och förbättra sin verksamhet. Byggnadsarbetena ärnu inne i en slutfas och invigningav de nya lokalerna beräknas ske .