prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — sekloransvarig myndighets nivåhanlera denna konfiikt mellan mål och Prop. 1987/88:100 resurser. I enåterkommande omprövningsprocess måste åtgärder anpassas till resurserna medhänsyn till prioriteringar i ochmellan målen. De båda myndigheterna måste sedan till regeringen redovisaklara ställningstaganden och förslag för sina resp. sektorer. Dettaskedde med målen successivtrullande i fem och perspektiv men sker nu med målen liggandefast i försvarsbeslutels lidsperspektiv. Vid ett nytt försvarsbeslutfastställs mål för den kommande försvarsbeslulsperioden. Jag anser atlden förändring av styrningen som kommit tilluttryck genom den nya utformningen av regleringsbrevet ställer mera preciserade krav i enlighet med tankarna i prop.1986/87:99, inte bara på de bägge myndigheterna med centralt ochövergripande planeringsansvar utan på alla myndigheterpå central nivå. Beslutsunderlaget till statsmakterna behöver emellertidförbättras i del hänseendet att de ekonomiska beräkningarna och övervägandenaknyts starkare till målen enligtgrundtankarna i ledningssystemet. Jag anser attkraven på effektivitet skall vara höga. Det är därvid inte enbart fråga om att verksamheten i sig kanbedrivas rationellt. Det gäller också att göra rätt saker med hänsyn till de mål statsmakterna satt upp. Jagavser att låta bedriva ett fortsatt utvecklingsarbete med avsikt .att förbättraregeringens möjligheter att följa upp och kontrollera verksamheten inomförsvarsdepartementets ansvarsområde. Jag hemställer att regeringenbereder tillfälje attta del avvad jag har anfört om utveckling av planerings- och uppföljningssystemet. 7Totalförsvarets militära del Prop. 1987/88: lOO 7.1Det senast förflutna budgetåret (1986/87) Verksamhetenunder /87 baserades försvarsbeslut och denfortsatta inriktning som statsmakterna därefter beslutat om. /87 utgjorde härvid det sistaåret försvarsbeslutsperiod. Överbefälhavarenanmäler, i avvaktan på slutliga årsredovisningar, i förord till sin årsberättelseför 1986/87 bl. a. följande: Under det nu avslutade budgetåret har ej den iregleringsbrevet beslutade verksamheten kunnat genomföras planenligtberoende på att tillgängliga medel inte räckt till. Redan vid ingången avverksamhetsåret var utgångsläget attutgiftsramen måste minska med 200 milj. kr. till följd av föregående års överutnyttjande. Delta och en något förlåg bedömning av verksamhetenskostnader samt otillräcklig priskompensation har medfört au det har varitnödvändigt att göra omfattande omplaneringar av verksamheten. 1 vissa fall hardessa omplaneringar varit av sådan storlek att de krävt regeringsbeslut.Exempel är minskning och senareläggning av materielanskaffning ochnybyggnation, en mindre förkortning av grundutbildningstiden inom armén och enavsevärd begränsning avrepetitionsutbildningen inom armén frän planerade 87 000 man lillinkallade ca 40 000. Utbildningsmålenför grundutbildningen har i fiera avseenden måst sättas lägre än de mål som fastställts mot bakgrund av förbandens krigsuppgifter.Detta medför att krigsförbanden inle når upp till den planeradekvaliteten. Som nämnts i tidigare årsredovisningar är möjligheterna alt gekompletterande grundutbildning under repetitionsövning i det närmasteobefintliga med hänsyn till den tid som finns tillgänglig och den verksamhetsom måste genomföras under sådana övningar. I förhållande till de reducerade målen för grundutbildningen bedöms utbildningsresultatetäven som tillfredsställande myckel tack vare en helhjärtad insatsav berörd personal och en god anda bland både värnpliktiga och befäl. Personalsituationenför försvaret är fortfarande allvarlig, framför allt på grund av bristen på yngre yrkesofficerare och reservofficerare,brister på viss kvalificerad personal och stora förtidsavgångar avyrkesofficerare. Det finns dock vissa positiva tecken. Förtidsavgångarna harminskat något och ca 100 yrkesofficerare har kunnat återanslällas. Bidragandehärtill kan vara den förbättring av löneläget för stora delar av försvarets personalsom blev följden av årets avtalsrörelse. Bland störrematerielobjekt som beställts kan nämnas ett nytt pansarvärnsrobotsystem (pvrb 56 ). En ubåt, , och ett minjaktfartyg. Kullen, har levererats. Leveranser av rörligt kust artilleri har fortsatt. Vidare har renoverings- och modifieringsåtgärder för stridsvagn 103, inoderniseringen av ubåtar typ Sjöormen och fasta 21 tunga batterier fortsatt.Ombeväpningen av jaktfiygförbanden 37 Prop. 1987/88:100 och moderniseringen av J 35-systemet (Draken) har pågått. Utveckling en av JAS 39 har fortsalt. Utbyggnaden av nygbassystemet (Bas 90) har fortsatt. Utvecklingsuppdrag har lagts avseende luftvärn med mörkerka pacitet och . har fiera militärrestauranger byggts. För egen delhar jag inte något att erinra mot överbefälhavarens redovisning. Jag vill emellertid något komplettera överbefälhavaren. Regeringen sågmed stort allvar på arméns akuta problem. Åtgärder vidtogs därför dels inom ramen för beslut ompriskompensation dels i form ay ett särskilt uppdrag tillgeneraldirektören . som skulle undersöka orsakerna tillförsvarsmaktens akuta problem redovisade sedermerasitt uppdrag i betänkandet (Ds Fö1987:1) Utredningen om försvarsmaktens akuta ekonomiska problem. a. resulterat i ett uppdrag till överbefälhavaren att utarbeta förslag tillförbättrad produktionsledning. Regeringenbeslutade efter förslag från överbefälhavaren alt reducera arménsrepetitionsutbildning. Inställda krigsförbandsövningar får emellertidlångtgående konsekvenser. Ett krigsförband som inte övas och samtränas medandra förband får en lägre kvalitet. Häri kan sägas ligga ett ökat försvarspolitiskt risktagande. Härutövervill jag anmäla som min uppfattning att tvära kast i planläggningenav krigsförbandsövningar riskerar att minska försvarsmaktenstrovärdighet gentemot de värnpliktiga och därmed svenska folket. Sammanfattningsvisbedömer jag att resultatet av genomförd verksamhet underbudgetåret är godtagbart. Efter gjorda reduceringar har verksamheten ihuvudsak skett planenligt. 7.1.2 Det ekonomiska utfallet Utgiftsramen för det militäraförsvaret uppgick för /87 till . i pris-, löne- och växelkursläget (prop. 1985/86:100, bil. 6, FöU 5, 8 och 9, rskr. 117,182 och 278). Regeringen bemyndigades, i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut (prop. 1983/84:100, s. 49, FöU 20, rskr. 348), att justerautgiftsramen för det -' militära försvaretför /87 med hänsyn till pris- och löneutvecklingen enligt försvarsprisindex med beaktande av växelkursförändringarm. m. efter : Efterkompensation för prisökningar enligt vad som ovan nämnts uppgick denmilitära utgiftsramen under /87 till 24 . Dennaram har justerats enligt följande:' Löner till personal med Medel för mervärdesskatt på ADB-tjänster Medel för konsulttjänster m. m. Överutnyttjande av utgiftsramen för budgetaret 1985/86 (prop. 1985/86:100, 6, FÖU 5, 8 och 9, rskr. 117, 182 och 278) Den tillgängligautgiftsramen för det militära försvaret / Prop. 1987/88:100 87 blev därmed 24 379 210 000 - 174 700000 = 24 . Enligt budgetredovisning uppgick utgifterna under de rambundna anslagen inkl. ianspråktagna prisregleringsmedel till 24 . Utgifterna var alltså24 820 528 000 - 24 204 510 000 = , avrundat 616 milj. kr., större än utgiftsramen. Detta belopp skall emellertid justeras ner medhänsyn till vissa redovisnings tekniska effekter av övergången tillnytt syslem för utgiftsredovisning (SFS 1986:204). Dennajusleringuppgårfill 612 milj. kr. Det sammanlag da överutnyttjandet kan därmed beräknas till 616 612 = 4 milj. kr. Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop. 1986/ 87:95, bil. I sid. 92, FöU 11, rskr. 310)au beakta det sålunda justerade överutnyttjandet när utgifterna för det militära försvaret /88 prisregleras. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del avvad jag har anfört om det ekonomiska utfallet för /87. 7.2Verksamheten under innevarande budgetår (1987/88) Innevarande budgetår utgör förstaåret försvarsbeslutsperiod. Som jag anförde itotalförsvarspropositionen (prop. 1986/87:95, bil. I . kap. 4.9, sid. 50) ärdet min strävan att tona ned de ärsvisa produktionsmålen. Det av regeringen beslutade regleringsbrevetför försvarsdepartementets verksamhetsområde redovisar därför mål för perioden fram och inriktning till.år 1997. Jag avser därför inle , utövervad jag anmäler i det följande (kapitel 7.3 Det militära försvarets fortsattautveckling), närmare beröra verksamheten under innevarande är. Jag avserdäremot i kommande budgetpropositioner anmäla huroch i vilken takt som då genomförd verksamhet leder fram till försvarsbeslutets mål för budgetåret1991/92. Försvarsmaktens resurser eftermobilisering i läge framgår av följande översiktliga sammanställning. Torpedbåts-/Robotbåts-/ Ubåtsflottiljer (motsv.) Hemvärnet ca 100 000 ' Inkl. pansarbrigad . Totaltkan försvarsmakten mobilisera ca 850 000 man (inkl. hemvärn). Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle att la del avvad jag har anfört om verksamheten under innevarande år. 7.3Det militära försvarets fortsatta utveckling 7.3.1 Regeringens uppdrag tillöverbefälhavaren om bl. a. arméns fortsatta utveckling Jag anmälde i prop. 1986/87:95behov av atl arbetet med en samlad översyn av totalförsvaretsledning fullföljs, underlag för långsiktigt ställningstagande tillutvecklingen av arméns utbildningssystemoch fredsorganisation bör föreligga under är 1988, så att erforderligariksdagsbeslut kan fattas , erforderligaförbättringar av försvarsmaktens produktionsledning redovisas senast vid sammatidpunkt, erforderligt underlagtas fram för att kunna inrikta huvudprogrammen 4 och 5 för perioden fram . Mot bakgrundhärav uppdrog regeringen åt överbefälhavaren att utreda och redovisa ett förslag tillarméns långsiktiga utveckling, produktionsledningen inomförsvarsmakten, organisationen inom huvudprogrammet 4 samt konsekvenserna häravför huvudprogrammen 2, 3 och 5. Enligtuppdraget skall överbefälhavaren redovisa arbetsläget och slutredovisa uppdraget senastden . Jag återger i det följande regeringens närmaredirektiv i sammanfattad form. Överbefälhavarenskall vad avser arméns långsiktiga utveckling redovisa de operativa grundernaför utvecklingen av arméstridskrafterna, de operativa behoven av beredskap ochledning saml de operativa inflytelserna på fredsorganisationen i övrigt. Att fastställaden krigsorganisatoriska utvecklingen för 1990-talet är en fråga försvarsbeslut. Överväganden och förslag om bl.a. utbildningssystem och fredsorganisation måste emellertid utgå frånkrigsorganisationens utveckling. Överbefälhavaren skall därför redovisa en planför utvecklingen av arméns krigsorganisation i den utsträckning som fordras föröverväganden om utbildningssystem och fredsorganisalion. Andra principerför omsättning av förband än de nuvarande skall prövas. Ett syfte är därvid attgenom en effektivare förbandsomsättning höjaden personella kvaliteten i främst brigader och viktigare territoriella förband. Överbefälhavarens förslag till förbandsomsättningssystem skall hänga ihop med vad som föreslås som mål för utbildningen och om utbildnings systemets uppbyggnad. Därvid bör avvägningen mellan befäls-, grund- och repetitionsutbildning prövas inom ramen för nuvarande totala ut- 24 Det bör vidareövervägas alt utforma systemet på ett sådant sätt atl behovet av anstånd förvärnpliktiga minimeras. 1983 årsvärnpliklsutbildningskommitté lämnat avseende beredskaps- Prop. 1987/88:100tjänstgöring i samband med grund- och repetitionsutbildning bör ytterligareövervägas. Fullständig förstegsulbildning skall vara utgångspunkt för överbefälhavarens förslag lill utbildningssystem. De i tidigare sammanhangredovisade bristerna i fråga om krigsförbandens samträning skall kunnaavhjälpas. Behov av och tillgång på utbildningsbefäl skall särskilt redovisas. Fredsorganisationeninom armén bör utvecklas så att den i ökad utsträckningblir en integrerad del ikrigsorgansatiopen och i försvarsmaktens beredskapssystem samt så atlorganisatoriska förutsättningar skapas för att nå en effektivare utbildning ochsamträning. I arbetet skallsträvan vara atl minska det nu besvärande kvarståendelägetför värnpliktiga. Därvid bör bl. a. befäls-tillgångens inverkan analyseras.Vidare skall utbildningsorganisationens totala kapacitet anpassas till denframtida tillgången på värnpliktiga. Överbefälhavarenskall också redovisa en plan för fredsorganisationens utveckling som tar hänsyn till sammanhanget mellan de operativa grunderna,organisationen, ledningen, beredskapen samt förbandsomsättnings- och utbildningssystemen. Planen skall gälla minst . Förslag skall vidare lämnas om sådana åtgärder somfordrar statsmakternas beslut . Överbefälhavaren och överstyrelsen för civilberedskap har i regeringsbeslut fått i uppdrag attutreda totalförsvarels ledning i kriser ochi krig. Viktiga frågor är härvid antalet ledningsorgan på varje nivå.Antalet civil- och militärområden skall särskilt prövas. Möjligheterna attrationalisera organisationen för ledning i krig bör uppmärksammas. Regeringenkommer senare atl ge en närmare inriktning av del fortsatta utredningsarbetetpå denna punkt. Ledning avproduktionen inom försvarsmakten har ett samband med utvecklingen av såväl ledningen i kris och krig som med utbildningssystemetoch fredsorganisationen. Överbefälhavaren har fått regeringens uppdrag attredovisa de åtgärder som erfordras för att förbättra produktionsledningen.Utredningen om försvarsmaktens akuta ekonomiska problem (Ds Fö 1987:1) skalldärvid utgöra ett underlag. Tyngdpunkten ide här redovisade grunderna för utredningsarbetet skall läggas på arménsutveckling men förändringar av fredsorganisationen inom marinen och fiygvapnel skall föresläs om de leder till ökad effektivisering och samordningmellan försvarsgrenarna. och arbetsformer skall granskas i syfte att inte bindastörre resurser än nödvändigt i fredsadmi-nislrationen. Överbefälhavarenskall för huvudprogrammet 5, Gemensamma myndigheter, redovisa hur deltahuvudprogram påverkas av förslagen om huvudprogrammen 14. Balansen i fråga om utbildningsnivå förstridskrafter ur olika försvarsgrenar skall vidare prövas. I samband medförslagen om utbildning, fredsorganisation och pro-duktionsledning skall ekonomiska konsekvenser av förslagen redovisas i samrådmed . Planeringsförändringar för att inrymmalämnade förslag skall redovisas översiktligt. Många av förslagen som nubehandlas inom den s. k. försvarsmaktsut- Prop. 1987/88:100 redningen och andrautredningar inom detta område är av stor principiell och praktisk betydelse. Jag villdock inte här kommentera delta arbete utan anser delväsentligt atl utredningarna genomförs enligt givna direktiv och bereds i denordning som riksdag och regering uttalat sig för. Den samladeutredningen leds av överbefälhavaren och är samordnad medperspektivplanesludierna inför nästa långsiktiga försvarsbeslut. Arbetet följsav en särskild referensgrupp ur . Jag räknar medatt kunna föreslå regeringen att beträffande organisation, ledning, utbildningm. m. återkomma med förslag lill /. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle atl ta del avvad jag har anfört om regeringens uppdrag till. överbefälhavaren om bl. a.arméns fortsalla utveckling. 7.3.2 försvarsbeslut och säkerheten i planeringen Jagframhöll försvarsbeslutsproppsition (prop. 1986/87:95 sid.. 56)då jag redovisade mina förslag om del militära försvarets fortsatta utvecklingatt erfarenheterna från de senaste försvarsbeslutsperioderna hade visat påbetydande osäkerheter i planeringen. Jag angav vidare att den av mig föreslagnainriktningen utgick från det då föreliggande underlaget och att detta innehöllosäkerheter vilka måste anses betydande och som kunde påverka möjligheterna attgenomföra den planerade verksamheten under försvarsbeslutsperioden.Osäkerheterna rörde dels de bedömda kostnaderna för verksamheten, delsprisutvecklingen och kompensationen för denna. Del modifieradepriskompensationssystem som därefter harbörjat tillämpas kommer enligt min mening att förbättra överensstämmelsenmellan den verkliga prisutvecklingen och den kompensation som försvaret fårför denna. När det gäller osäkerheten i förhållandet mellan planeradverksamhet och tillgängliga ekonomiska resurser kvarstår dock problemen. Överbefälhavarenhar sålunda i sin programplan för perioden1988/ 89 1991/92 anmält att en fullständig följsamhet gentemot försvarsbe slutet inte är möjlig. En planering helt i överensstämmelse med statsmak ternas intentioner skulle medföra kostnader som betydligt överstiger till delade ramar. Överbefälhavaren anger att betydande omplaneringar i . verksamheten därför har måst ske i förhållande till den planering som redovisades för försvarskommittén i programplanen för perioden. Enligt överbefälhavaren medför ändrade planeringsförut sättningar främst uppskjuten materielanskaffning, ökade kostnader för arbetsvårdsfall, höjda frivilligförmåner och förstärkt utbildning vid armén kostnadsökningar på ca 200 milj. kr. lika stort årligtomplaneringsbehov har uppstått genom fördyringar och ambitionsförändringar imaterielplanerna. lönesatsningar till en kostnad avca 150 milj. kr. utöver vad som Prop. 1987/88:100 kan tilldelas ipriskompensation och som måste tas inom den ekonomiska ramen. Slutligen harredan i försvarsbeslutet förutsatts en reducering av främstmaterielanskaffningen med 840 milj. kr. Enligtöverbefälhavaren innebär dessa ändrade planeringsförutsättningar att betydanderesurser saknas för att kunna genomföra den planering som förutsattes i den avöverbefälhavaren reviderade programplanen för perioden /88 - 1991/92. Överbefälhavarenhar föreslagit tre slags åtgärder för att avväga de brister som följer av deändrade förutsättningarna, nämligen reduceringar avrepelitionsutbildningen inom armén och marinen, senareläggning och reduceringar av den materiellaförnyelsen, främst inom armén saml ' Jag återkommer med min syn på överbefälhavarensförslag lill åtgärder i samband medmina överväganden om krigsorganisationens utveckling. Jag konstateraralt den av överbefälhavaren anmälda omplaneringen i förhällande till föregåendeplan uppgår till fiera miljarder kronor underförsvarsbeslutsperioden. Ställd i relation till försvarsbeslutet blir dock förändringen betydligt mindreeftersom beslutet faktiskt förutsatte en omplanering inom malerielområdet med630 milj. kr. och av kostnaderna för civil personal med 210 milj. kr. Möjligheten av höga löneavtal var också förutsedd.Jag vill erinra om vad jag har framfört härom iförsvarsbeslutspropositionen. Jag angav dä altjag vid beräkningen av anslagsbeloppen tagit hänsyn till detnyligen slutna kollektivavtalet(RÄLS 86 87) och att jag var beredd atl omfördela ekonomiska resurser inomden militära utgiftsramen om ytterligare personaladministrativa åtgärdersenare skulle visa sig nödvändiga. Jag berördeockså i samma proposition frågan om kostnadsökningar för materiel och framhöllatt'omplaneringar i form av reducerad och senarelagd anskaffning kan blinödvändiga. Jag har bl. a. som följd härav, och efter förslag frånförsvarskommittén avdelat reserver på I 500 milj. kr. /88 -1991/92 för osäkerheter i kostnaderna, främst inom malerielområdet. Vidareanmälde jag (sid. 79 och 145 146) atl begränsningar måste göras i utbildningen men alt det härvid varnödvändigt bl. a. för tilltron tillvärnpliktssystemel och det anställdabefälets intresse för sitt yrke att grundutbildningen kundegenomföras på ett riktigt sätt. 1 syfte att nå dithän anförde jag att det kundebli nödvändigt alt vidta vissa begränsningar i övrigt inom arméns ledning ochförbandsverksamhet. Jag framhöll också att trots de ökade satsningarna inomutbildningsområdet mås-le ändå vissa brister även fortsättningsvis godtas hoskrigsförbanden. Först i och med ett nytt utbildningssystem räknar jag med attkvaliteten hos krigsförbanden i vad avser personal och utbildning kan börja attförbättras. Sammanfattningsvis vill jag sålunda framhålla atldet i försvarsbeslutspropositionen har anmälts ett antal områden, därstora brister eller osä- kerheter förelåg, allt i förhållande till det material som togs fram av Prop. 1987/88:100försvarskommitlén. Den beredningsprocess som ägde rum i regeringskansliel från det att kommittén lämnade sinaförslag till den färdiga propositionen resulteradesålunda i all betydande förändringar och osäkerheter aviserades. Betydandedelar av de brister som överbefälhavaren har anmält var redan beaktade iförsvarsbeslutspropositionen och har därmed även behandlats av riksdagen.Försvarsbeslutets prioriteringar och mål ligger således fast, även om vissadelmål inte hinner realiseras fullt ut . Jag villdock framföra som min mening att del är oacceptabelt atl säkerheten iplaneringen är så låg alt överbefälhavaren redan några månader efterförsvarsbeslutet behöver hemställa om regeringens medgivande all få reducerarepelitionsutbildningen. Säkerheten i försvarsplaneringen måste förbättras. Alla planer innehåller ett visst mätt av osäkerheter.Enligt min mening är del dockangeläget atl säkerheten ökas i hög grad i det fortsatta arbelet med försvarsplaneringen. Jag redovisar i detföljande vilka åtgärder som jag har vidtagit. 7.3.2.2Säkerheten i planeringen för jörsvarsbeslutsperioden Jag har i detföregående berört min anmälan i totalförsvarsproposilionen 1987 om de svårigheter som försvarsmakten haftall genomföra planerad verksamhet inom gällande ekonomiska ramar och delikvidiletspröblém som uppstått. Som ettresultat av de undersökningar som genomförts med anledning härav och med syfteatt förbättra försvarsmaktens styrsystem har regeringen uppdragit åtöverbefälhavaren att lämna förslag omförbättringar av produktionsledningen. För att ökasäkerheten i planeringen ställde regeringen i sina anvisningar ökade krav påekonomisk realism i kommande planer bl. a. för materielplaneringen.Överbefälhavaren har utformat sinprogramplan utgående från dessa anvisningar. 1 förhållande lill föregående plankan jag konstatera alt ändringarna varit omfattande för att skapa en ökadsäkerhet och stabilitet i planeringen för perioden fram till är 1992. Jag har föravsikt alt föreslå regeringen att i anvisningarna inför nästa programplanbegära att överbefälhavaren ytterligare belyser säkerheten i planeringen ochredovisar alternativ för hur försvarsbeslutels intentioner skall kunnaförverkligas. Regeringen tillsatte ensärskild arbetsgrupp med representanter frän ochberörda myndigheter för att bedöma och lämna förslag till åtgärder för att ökaden ekonomiska säkerheten i den militära planeringen förförsvarsbeslutsperioden. Utgående frånarbetsgruppens analys av nuvarande planering med de avsevärda reduceringar av verksamheten som genomförts mot tidigare planer, kan jag sammanfattningsvis konstatera alt den ekonomiska sä kerheten och stabiliteten för perioden /88 1991/92 i nu förelig gande plan är bättre . Osäkerheter föreligger dock ännu i 28 arméns och marinens resp. planeringar i en utsträckning somgör atl jag Prop. 1987/88:100 anser del motiverat atl hålla en reserv underett särskilt anslag. Jag har sålunda för att öka regeringenshandlingsmöjligheter inför dessa osäkerheter avsatt 165 milj. kr. Reserv för det militäraförsvaret. Viss osäkerhetföreligger vidare för enstaka materielobjekt samt om möjligheterna allgenomföra förväntade rationaliseringar. Regeringen kommer dock inför beslut omvarje större materielärende atl noggrant bevakadet kvarstående s. k. fria ekonomiska utrymmet så att en godtagbarhandlingsfrihet bevaras. Beträffande rationaliseringar kommer regeringen att ytterligare analysera de mål somtidigare satts upp. De förvän-lade rationaliseringarna är nödvändiga föratt kunna genomföra övrig prioriterad verksamhet och jag behandlar denna frågaytterligare under avsniUel omrationalisering. Jag vill dock påpeka atl planeringen för periodenkan komma alt påverkas i betydande grad av de nu pågående utredningarna. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle atl ta del avvad jag har anfört om 1987 års försvarsbeslut och säkerheten i planeringen.