prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Utgiftsramenbör också kunna stimulera produktivitetsutvecklingen inom den statligasektorn. I kommunerna har prövats en radnya organisationsformer. Del är viktigt att detta arbete drivs vidare och attolika styr- och beslutsformers effekt på produktiviteten utvärderas. Det är angeläget atl generellt och fortlöpandegranska resursutnyttjandet i den offenUiga verksamheten, itransfereringssystemen samt i den häriör 35 Regeringens budgetförslag innehåller förslag Prop. 1987/88:100 i dessa hänseenden. Syftet är atl möjliggöra en omprövning ochompriori- Bil. 1 tering av existerandeverksamheter, så att de bättre svarar mot medborgarnas behov ochönskemål. Statsbudgetenoch särskilda l'Z''''"''-"' 1 Statsbudgeten budgetåren 1987/88 och 1988/89 Viden beräkning av statsinkomsternas utveckling är de anlaganden som görs ominkomslulvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomsler. En sammanfattning avberäkningen bifogas till protokollet i delta ärende som bilaga 1.2. RRV: s beräkningar grundas påantagandet atl lönesumman mellanåren 1986 och 1987 har ökat med 8,saml alt den mellan åren 1987 och 1988ökar med 5,. har RRV schablonmässigt räknat med en ökning ay lönesumman på 5,. RRVräknar med all det genomsnittliga konsumentpriset har ökat med 4,2%mellan åren 1986 och 1987 samt att det ökar med 4,mellan åren 1987 och1988 och , . Vidare räknar RRV med en ökning av privat kon sumtion i löpande priser med 8,, med 6,samt med 5,mellanåren 1988 och 1989. Under slutskedet i arbetet med den preliminäranationalbudgeten har bedömningen av den ekonomiska utvecklingen reviderats. Medanledning härav räknas den utbetalda lönesumman upp med 8,, 5,för Jag räknar vidare med atldet genomsnittliga konsumentpriset kommer atl öka med 3,2%under 1989. Den privata konsumtionen i löpande priserberäknas öka , 6,och 5,. I övrigtfinns ingen anledning att avvika från RRV: s beräkningsförutsättningar. 1.2Statsbudgetens inkomster och utgifter under /88 RRV:ssenaste beräkning av budgelulfallet för /88 utgörs av verkets budgetprognos nr 2/3 från den 15december 1987. Beräkningarna av inkomsterna för /88 redovisasockså i verkets inkomstberäkning. Isin inkomstberäkning har RRV för /88 beräknat inkomsternaUll 331 840 milj. kr. I enlighet med vad jag har anfört om lönesummansutveckling så räknar jag upp inkomsttiteln skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse med 749 milj. kr. Avsamma skäl räknar jag vidare upp inkomsttiteln 177 milj. kr., , netto med 210 milj. kr., inkomsttiteln 37 kr., inkomsttiteln med 6 milj. kr. ochinkomsttiteln löneavgift med 21 milj. kr. Medanledning av vad jag anfört om den privata konsumtionen i löpande priser tarjag upp statsinkomsterna på inkomsttiteln med 200 milj. kr. merän vad RRV gjort. Inkomsterna från Skatteutjämningsavgiften beräknar jagtill 3466 milj. kr. istället för de 3 283 milj. kr. RRV räknar med. Prop.1987/88: 100 Bil. Ändringar 1987/88Tusental kr. RRV:sberäkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret Fysiska personers skatt på inkomst. Summa förändringar enligt föredraganden RRV: s beräkningar föranleder i övrigt inle någonerinran från min sida. Sammantaget medför justeringarna av RRV: s beräkningarför /88 en beräknad ökning av inkomsterna med I 587 milj. kr.till 333 427 milj. kr. Istatsbudgeten uppgår utgifterna till 347150 milj. kr. RRVhar i sin prognos beräknat de totala utgifterna till 348204 milj. kr. Verkethar beaktat tilläggsbudget I, där utgifterna uppgick till 474 milj. kr. RRV harberäknat utgifterna för statsskuldräntorna till . Häri ligger vissa ännu ej realiserade valutavinster, somjag i min beräkning inte tagit med. I denna uppgår därför utgifterna förslalsskuldränlorna till . Räntor på statsskulden /. Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valutaförluster, netto -1,4 -0,2 -1-0,4 -0,9 När det gäller övriga anslag räknar jag ner Räntebidragm. m. med 100 Prop. 1987/88: 100 milj. kr. och upp Reglering avprisstegringar för det militära försvaret med Bil- 1 82 milj. kr. jämförtmed RRV: s beräkning. Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarna påreservationsanslag under innevarande budgetår att öka med 243 milj. kr. förall uppgå till 24235 milj. kr. Några utgifter för reservaUonsmedelsförbrukningberäknas således inte alt belasta 1987/88. Bedömningen är självfallet osäker,men jag accepterar Ulls vidare RRV: s beräkning som bl. a baseras på uppgifterfrån de ansvariga myndigheterna. I tabell 9 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningarnamellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1986/87 och 1987/88 1986/87 1987/88 Enligt RRV och min bedömning kommer utnyttjandet avrörliga krediter all öka med 75 milj. kr. under /88. Jag vill också nämna ätt RRV för Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto lar upp . Jag beräknar behovet till 5miljarder kr. I övrigt har jag inga invändingar mot RRV: s beräkning. Sammantaget beräknar jag därmed utgifterna /88 UU 348086 milj. kr. Milj, kr. Före- Statsbudget RRV draganden Ändrad dispostion av rörliga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, 283 929 58 200 -243* 75 -243* 75 * ökningen av anslagsbehållningarna påverkar inte utgifterna 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter underbudgetåret Prop. 1987/88:100 1988/89 Bil. RRVberäknar statsbudgetens totala inkomsler till 340636 milj. kr. för /89. I förslaget lUl statsbudgetför nästa budgetår ingår ett antal förslag som påverkar statsbudgetensinkomster. I det följande redovisasde förändringar av RRV: s beräkningar som jag funnit nödvändiga. I enlighet med vad jag har anfört om lönesummansutveckling räknar jag upp inkomsttiteln skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse med735 milj. kr. Mol samma bakgrund räknar jag vidare upp inkomsttiteln med 243 milj.kr., inkomstUteln Sjukförsäkringsavgift, netto med 304 milj. kr. inkomsttitelnBarnomsorgsavgift med 55 milj. och inkomsttiteln löneavgift med 10 milj. kr. Med anledning av vad jag anfört om den privatakonsumtionen i löpande priser räknarjag upp inkomsttiteln med 100 milj. kr. i förhållande tillRRV: s beräkning. Utöver vad som sagts ovan justerar jag. ienlighet med de förslag chefen försocialdepartementet kommer att presentera. Sjukförsäkringsavgift, netto med atl lägga 55 milj. kr.beträffande läkemedel och 54 milj.kr. när del gäller dentalguld (se vidare bilaga 7). Överskott av verksamhet harräknats ned med 1 100 milj. kr. Skälet är all dispositionen avöverskottet från försäljningen av tomt m. m. i beslutas av regeringen förstnär nybyggnaden av ambassad m. m. harslutförts. Det beräknas ske under /90. Vidare sjunkerstatsinkomsterna av Räntor på bostadslån med 90 milj. kr, eftersom bostadslåneräntan nu fastställts till11,för och RRV i sin prognos räknade med en någol högre ränta .Likaså blir inkomsterna från Räntor på energisparlån 10 milj. kr.lägre. Chefen för kommer atlföreslå förändringar som medförökade Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens verksamhet med 9,3 milj. kr. Likaså kommer inkomsterna från Uppdragmyndighetersm fl komplementkostnader atl öka med 3,5 milj. kr. kommer chefen förutbildningsdepartementet atl föreslå en höjning av Avgifter för granskning avfilmer och videogram. Inkomsterna beräknas därmed öka med 1,2 milj. kr. RRV har räknat med all Skatteutjämningsavgiftenger 3 785 milj. kr. Jag kommer att föreslå en förändring av densärskilda skatteuljäm-ningsavgiften,som medför all inkomsterna ökar med 80 milj. kr. En beräkning som bygger på senare information medförytterligare viss justering, vilket gör atl inkomsterna på denna titel totaltuppgår till 4 224 milj. kr. Sammanlagt innebär avvikelserna från verketsberäkningar en uppräk ning av inkomsterna för budgetåret1988/89 med 807 milj. kr. Jag beräknar således statsbudgetens inkomsler för /89 341443 milj. kr. Förändringarna i förhållande tillRRV: s beräkningar framgår av tabell 11. Ändringar i RRV:s beräkningar avstatsbudgetens inkomster budgetåret Prop. 1987/88: 100 1988/89 gjl ] -t-+ -1--1--1- -1--1--1- 2500 3 785 000 1111 Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1271 Inkomster avarbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet 2214 Överskott avbyggnadsstyrelsens verksamhet 2330 Räntor på bostadslån 2350 Räntor på energispariån 2522 Avgifter för granskning avfilmer och videogram 5131 Uppdragsmyndigheters m.fl. komplementkostnader Summa förändringar enligt föredraganden Avslutningsvisvill jag redovisa förändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomstsida iförslaget till statsbudget för /89 (labeU 12). 1987/88: 100 Bil.1 Förslag tillförändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /89 1431 Särskild skatt för oljeprodukter m. m. Namnändring 1435 Särskild skatt mot försurning Namnändring 2118 inlevererade överskott Ny inkomsttitel 2122 inlevererade överskott Upphör 2326 Räntor på affärsverket FFV: s statslän Ny inkomsttitel 2341 Ränteinkomster pä statens lån för universitetsstu dier och garantilån för studerande 2382 Ränteinkomster på lån till personal inom bistånds förvaltningen m. m. Upphör 2514 Elevavgiftervid styrelsen för vårdartjänst Upphör 2546 Avgifter vidregistrering av fritidsbåtar Ny inkomsttitel 3114 Luftfartsverketsinkomster av försålda fastigheter 3115 AffärsverketFFV: s inkomster av försålda fastig heter och maskiner Upphör 3117 inkomster av försålda fastigheter 3123 inkomster av försålda byggnader 3125 Byggnadsstyrelsensinkomster av försålda byggnader Namnändring 3126 'inkomsterav försålda byggnaderoch maskiner Upphör 4311 Återbetalning av statens lån föruniversitetsstudier och garantilån för studerande 4512 Återbetalning av lån tillpersonal inom bistånds förvaltningen m. m. 5113 Statens järnvägars avskrivningar Upphör 5144 Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt to talförsvar Namnändring I förslaget till statsbudget för /89uppgår utgifterna sammanlagt 353 308 milj. kr. Utgiftsanslag exkl.statsskuldräntor svarar då för 292308 milj. kr. Räntor på statsskulden har preliminärt beräknats till54 miljarder kr. Förändrade principer för bokföringen av slatsskuldväxlar (seavsnitt 5) gör alt räntorna på statsskulden blir . lägre 1988/89än vad som annars skulle vara fallet. Ett slutligt förslag till beräkning avräntorna på statsskulden bör anstå lUl kompletleringspropositionen . Schablonmässigt beräknas anslagsbehållningarna minskamed 1500 milj. kr. under /89. Budgetutfallet, och därmed statens upplåningsbehov,påverkas även av förändringar i utnyttjandet av rörliga krediter hosriksgäldskontoret. Sådana krediter har enligt beslut ställts Ullförfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Sammantaget räknar jagschablonmässigt med en ökning av utnyttjandet av rörliga krediter med 500milj. I syfte all förslaget till statsbudget så långt sommöjligt skall visa en realistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida5 miljarder kr. upp på poslen Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Vidberäkningen av denna post har en uppskattning gjorts av sådana utgifts- ochinkomstförändringar som inte förts upp på något annat ställe i budgeten. Statsutgifterna för /89 1987/88:100 Bil.1 Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor Minskning av anslagsbehållningar Ändrad disposition av röHiga krediter Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1987/88 och1988/89 Medhänvisning till redovisningen i del föregående beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget för /89 såsom framgår av tabell 14 och tabell15. Sammanfattningsvis beräknas budgetunderskottet till14,. /88 och till . Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1986/87-1988/. Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -15,2 -29,1 -16,4 -14,7 -11,9 1987/88: Bil.1 r--ooTj-ooroon-)\DO'>nr-Jr--ooo «oaNr-oor--(N\D(Nr-)D oor* oo r~~ csi o t~ rl \D 0\ <:0 * * w oo r-j r~- 00 o o '- un o os U r<-i r-i ON C (L) a> OJ E = E g. t:-o a 011 v .c a E t: B ( a S - g S « ./>2 fe I "O c/3 00 (L) OJ t: t: CS t/1 73 =c« T3 0) O) - t cd t/lT.Q-Ö Cl 3 r :cd ti: OJQSO -C) j 03 t/1 U cd '£' c c/3 ~ -o CO So r- i/-) y:? 00 fN a\ 0 0 m 00 T}-n-i D \Ci 0 r- Tj- 00 fN 00 0 un m 0 ( försåld av lån a inkom S (/i > 01) M ° ° lr> iS . . a 13 2Extraordinära budgeteffekter Prop. 1987/88: lOO Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om det redovisade saldot korrigeras för effekter som ärav tillfällig art eller hänger samman med ändringar i redovisningsprinciperna. Det bör betonas atl del oftaär en bedömningsfråga om en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomst/utgift eller som en extraordinäreffekt. Trots att avgräns-ningarna i de enskilda fallen inle är heltsjälvklara anser jag del ändå angelägel attredovisa en beräkning där de extraordinära effekterna exklu-derats så statsbudgetens underliggande utvecklingklargörs. På inkomstsidan har följande effekter betraktatssom extraordinära vid framräkning av det underliggande budgelsaldot: - vissa engångsvisa skaltehöjningar/sänkningar på t.ex.vinster, förmögenhet och löner - tillfälliga extra inleveranser från affärsverk tillstatsbudgeten - fondupplösningar som tillfälligt ökarstatsbudgetens inkomsler - utförsäljning av beredskapslager av olja. Påutgiftssidan har följande effekter beaktats vid framräkning av detunderliggande budgelsaldot: - valutaförluster/vinster som uppstår vidamortering av statens utlandslån - renabudgelavlastningar, som t.ex. närkostnaderna för ett lån inte längre belastar statsbudgeten - vidare atl vissa affärsverk finansierar sinainvesteringar genom lån på kreditmarknadeneller direkt i riksgäldskontorel i stället för som Udigare över anslagpå statsbudgeten. Somexempel på effekter som inle beaktas vid framräkning av den underliggandebudgetutvecklingen kan nämnas dels att ränteutgifter för statsskuldenperiodiseras på olika sätt för olika låneinstrument, dels de särskilda insatser inom arbetsmarknads- ochindustripolitik som gjorts med hänsyn till sysselsättningslägel. Tabell 16 visar statsbudgetens underliggandeutveckling /87-1988/89. Underliggande budgetsaido för budgetåren 1986/87-1988/89 1986/87 1987/88 Underliggande budgetsaido -13,4 -13,8 Andel av BNP (%) 1,1, -20,1 1, 3Statens lånebehov och statsskuldens förändring Statenslånebehov bestäms dels av budgelulfallet och vissa kassamässiga korrigeringar av detta, dels av vissa inkomster och utgifter utanför budge ten på statsverkels och riksgäldskonlorels checkräkningar i . När det gäller statsskuldens förändringpåverkas denna utöver dessa fakto rer som nämnts även avskulddispositioner från sida. Med del av RRV redovisade budgetunderskottet somutgångspunkt krävs en del justeringar för atl erhålla statens lånebehov. I detföljande redovisas kortfattat hur de två begreppen är relaterade till varandra. Del av RRV redovisade budgetunderskottet utgör utgångspunkt för kalkylen. Korrigeringar görs då detförekommer skiUnader mellan när transaktioner bokförs i myndigheternasredovisning och när de registreras på statsverkets checkräkning. SådanaskUlnader uppstår dels genom all inkomsler och utgifter bokförs vid annantidpunkt än motsvarande betalningar, dels genom att vissa transaktioner intebokförs mot slalsbugelen. Ett exempel på de sistnämnda är regeländringen den 1juli 1987 beträffande statens förskottering av kommunernas kostnader förkommunall bostads-liUägg (KBT). Ändringen innebär bl. a: en engångseffekt iform av ett minskat lånebehov för slalen i storleksordningen 3,6 miljarder /88. Denna engångseffekt kommer dock inte uttryck i ettminskal redovisat budgetunderskott. Den tillfälliga engångsskatten påförsäkringsbolag överförs via en inkomslUlel på statsbudgeten tillriksgäldskontorel för avskrivning mot statsskulden. Detta innebär all skalleninte påverkar budgelulfallet men däremot minskar lånebehovet. En del av statens kredilgivning gårvia riksgäldskontorel och redovisas inte inom statens budget. Sådana kreditermåste finansieras via statlig upplåning. Genom en saldering av posterna 1-4erhålls statens lånebehov. Statsskuldens förändring påverkas därutöver avtransaktioner av dispositiv karaktär från riksgäldskonlorels sida. Skulddispositioner utgörs t. ex. avuppköp av statsobligationer, utbetalningar av förskott för inlösen avobligationer och premieobligationsvinster samt Ullfälliga bokföringstransaktionersom påverkar statsskuldens storlek. Genom atl skulddispositionernaläggs till statens lånebehov erhålls statsskuldens förändring. Prop.1987/88: 100 Bil. Statens lånebehov och statsskuldensförändring /87-1988/89 Tillfälligförmögenhetsskatt för försäkringsbolagm.fl. RGK: skredilgivning till vissa affärsverk (varav uppköp av obligationer) (varav övrigt) -0,5 -3,6 -7,9 -8,3 (3,9) (1,5) 4Statens avkastningsranta och statens Prop. 1987/88. Detankommer pä regeringen att fastställa statens iivkastningsränta och statensutlåningsränla, vilkel sker per . Räntesatserna, som /88 uppgår till , avsesmotsvara statens ränta på utnyttjal kapital och beräknas pä tillgångarnasnyanskaffningsvärde. Räntan skall således ge ullryck för statensavkastningskrav eller förräntningskrav. Statens avkastningsränta och statensutlåningsränla har fastställts utifrån den långa obligationsräntan på prioriterade obligationer underde tre närmast föregående kalenderåren. Dessutom har en kvarts procenten-hellagts till för att täcka.förvaltningskostnader m. m. Beräkningsförutsättningarnanär det gäller atl fastställa statens avkastningsräntaoch statens utlåningsränla har ändrats eftersom den priorite- ; rade upplåningen upphörde vid utgången avnovember 1986. Beräkningsprinciperna för atl fastställa räntesatsernabehöver därför ändras. Slatsupplåningen liksom penningmarknaden i övrigthar förskjutits mot kortare placeringar. Mot bakgrund av alt beräkningsförut sättningarna ändrals och för alt fåstörre marknadsanpassning, bör statens avkastningsranta och statens utlåningsränla beräknas utifrån ett genom snitt av räntan pä femårigastatsobligationer under de tre närmast föregå ende kalenderåren. En kvarts procentenhet bör liksom tidigare läggas för atl läckaförvaltningskostnaderna m. m. Det bör även i fortsättningen , . ankommapå regeringen att fastställa räntorna med utgångspunkt i ett beräkningsunderlag och förslag till räntesatser från riksgäldskontorel. 5Principer för bokföring av räntor på statsskuldväxlar och valutaförändringar Regeringenuppdrog åt () all utreda möjligheterna all ändra nu gällande redovisningsmeloderför räntan på slatsskuldväxlar ochför förluster eller vinster till följd av ändrade valutakurser. I en skrivelse till regeringen den 19-november1986, Ändrade metoder för att redovisa kursdifferenser och vissa ränteutgifter (RRV dnr. 1986:561), föreslår RRV atlredovisningsprinciperna för räntorna på slats skuldväxlar ändras. Förslagetinnebär att ränteutgifterna avräknas mot budgeten när de faktiskt betalaseller förfaller till betalning och inle som när växlarna emilleras. Dessutominnebär förslaget att det avtalade priset för stalsskuldväxeln läggs till grundför bokföringen av statsskulden och ej som växelns nominella belopp.En redovisning av ränteutgifterna för statsskuldväxlarna när de faktisktbetalas innebär en bättre överensstäm melse med övrig redovisning av ränteutgifter som t. ex. för riksobliga- lioner. Vidare dämpas deperiodiseringseffekler som byte av upplånings- instrument hitUlls har gett upphovUll. Ränteutgifternaavspeglar genom den förslagna bokföringsprincipen de Prop. 1987/88: 100kassamässiga flödena på budgeten och överensstämmer därmed med stats- '1- 'budgetens bokföringsprinciper i övrigt. Vidare diskuterar RRV en metod därvalutaförlusler/-vinster avräknas motstatsbudgeten i samband med all utländska lån mätt i den enskilda valulan nelloamorteras. RRV föreslår därvid atlen ny redovisningsmodellinnehållande bl. a. balansräkning och en ekonomisk verksamhetsre-dovisningför riksgäldskontorel införs. Riksgäldsfullmäktige har yttrat sig över RRV:sförslag. Beträffande förändradeprinciper för redovisning av statsskuldväxlar ansluter sig riksgäldsfullmäktige till förslaget. Till denföreslagna redovisningsmodellen atl avräknavaluladifferenser mol statsbudgeten när lån i en viss valuta minskar ställer sig riksgäldsfuUmäklige däremottveksamma. Fullmäktige har funnit denna avräkningsmodell vara alltförkomplicerad alt genomföra och anser atl den nuvarande modeilen föranslagsavräkning beträffande valuta-differenserbör bibehållas. Det innebär att först när ett utländskt län löses in och den slutliga valutavinsten/förlustenredovisas, avräknas denna mot budgeten. För egen del finner jag, i likhet medriksgäldsfullmäktige, atl bokföringsprinciperna för statsskuldväxlar börändras i enlighet med RRV:s förslag. Ändringen bör genomföras den 1 juli1988. Omläggningen medför enligt riksgäldskontorel enpositiv engångseffekt på statsbudgeten om ca . Denna bokföringsmässiga ändring av redovisningenav slatsskuldväxlar påverkar del redovisade budgelsaldot men ej denunderliggande budgetut-veckUngen. Vad avserprinciperna för bokföringen av valutadifferenser avser jag inte för närvarandealt föreslå några förändringar. Regeringenhar av bemyndigats alt, om arbetsmarknadsläget kräver del, för budgetåret 1986187 besluta omutgifter inUll ett sammanlagt beloppav 2 500 milj. kr. 1985/86: 150 bil 1, FiU 30, rskr 350). Genom beslut utnyttjadesfinansfullmaklen med 75 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder inomarbetsmarknadsdepartementets område. Någol ytteriigare utnyttjande /87 har inte ägt rum. Även för innevarandebudgetår har bemyndigat regeringen atl, om sysselsättningsläget kräver del,besluta om utgifter intill ett sam manlagt belopp av 2500 milj. (prop 1986/87: 150 bil 1, FiU 30, rskr 363). Finansfullmakten får användas för atltidigarelägga, utvidga eller påskynda statliga investeringar som normaltfinansieras med anslag pä statsbudge ten. Regeringen kan också användaden för bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning.Bidragsprocenten får därvid fastställas med hänsyn till ändamålet men inte överstiga . Vidare fårfinansfull makten användas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. sammanhang får gällandebidrägssaiser tillfälligt höjas tillhögst . 1987/88:100 Regeringen har vidare bemyndigats att utnyttjafullmakten för ytterligare Bil. 1 tvåändamål, nämligen arbetsmarknadsutbildning och för arbetsmarknadspoliliskainsatser med anledning av handelsblockaden mot och . Regeringen har inle utnyttjatfullmakten under /88. Vid sidan om finansfullmakten finns ett antalbemyndiganden som regeringen kananvända om del anses motiverat med hänsyn till konjunktur-eller sysselsättningsläget. Villkoren för hurdessa bemyndiganden får utnyttjasvarierar något. har begärt atl regeringen skall se över systemet medfinansfullmakten och övriga snariika bemyndiganden. Syftet är att dels begränsa antalet bemyndiganden, delsfastställa en för finansfullmaklen och övriga konjunktur- ocharbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden gemensam beloppmässig ram(FiU 1985/86: 30, rskr 358). Jag har - i samråd med berörda statsråd - funnitatl de konjuklur- och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndigandena inomförsvars-, utbildnings-,arbetsmarknads- och verksamhetsområden, som funnits vid sidan om finansfullmaklen,bör upphöra vid utgången av innevarande budgetår. Några motsvarande fullmakterför tiden därefter bör således intebegäras i samband med budgetförslaget. Efter samråd med chefen för bostadsdepartementethar jag emellertid funnit att det finns ett behov all utnyttja finansfullmaklenUll atl vidga beslutade ramar förlån inom bostadssektorn. Redan nu får finansfullmakten utnyttjas förbidrag till bostadssektorn. Vidare gäller att fastställer ramar för tillstyrkanden avombyggnader av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse som bör komma ifråga för förhöjt läneunderlag och för tilläggslån som avser reparationereller ombyggnader av hyres- ochbostadsrältshus som är .