prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag hyser den uppfattningenatt dét är till nackdel för företagen om ägarrollen genom korsägandeelimineras eller väsentligt försvagas och därmed övertas avslyvelsen/företagsled-ningen. Till skillnad mot en annan väg att cementeraföretagsstrukturer aktier med högre rösträtt är korsägandet någonting somkan införas när som helst, och det är ofta oklart för övriga aktieägare vem somi sista hand spelar ägarrollen och på vilka bevekdsegrunder. Jag har på olikavägar försökt påverka attityderna till korsägandet, dock utan märlcbarframgång. Det har därför känts tillfredsställande all fonden åtminstone i någotfall kunnat aktivt medverka till att bryta upp ett korsägande. skulle jag vilja beröra ett annat område somvarit viktigt för mig, nämligen etikfrågorna. Lagstiftningen mot missbruk avsärskild information på aktiemarknaden har successivt skärpts, och det ärsannolikt att den också kommer att omfatta den kategori av aktörerpå marknaden jag själv tillhör, pdrtfölj-förvaltama. Denna utveckhng ärvälkommen, men det är uppenbart atl lagstiftningen aldrig kan hålla jämna stegmed människors uppfinningsrikedom när det gäller att tillgodose sina egnaekonomiska intressen. Vad som gång på gång förvånat mig är "etablissemangets"tolerans gentemot personer som uppenbart förbrutit sig mot god sed ochanständighet på detta omräde lät vara alt man hållit sig inom de formellagränser som en otillräcklig lagstiftning dragit upp. Jag talar inte för någonform av privatjustice. men jag finner det uppseendeväckande att näringslivetinte på de vägar som trots allt står till buds markerar atl ett sådant beteendeär oacceptabelt. För den som bekänner sig till marknadsekonomin och gärna villtro på dennas självläkande förmåga har delta varit en av de storabesvikelserna. -3q;(W Skr.1987/88:174 Bilaga 2 Det gångnaåret blev mycket händelserikt pä den svenska riskkapitalmarknaden. Främstkoncentrerades intresset pä den dramatiska kursutvecklingen för aktier ochoptioner. Till märkeshändelserna hörde också att emissionsvolymen pä densvenska marknaden steg till en historiskt sett mycket hög nivå. Mer i skymundanpågick och pågår dessutom utredningar som långsiktigt kan få en utomordentligtstor betydelse för marknadens utveckling, organisation och regelverk. Diagram 1visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex (högstaresp lägsta noteringar ) samt av totalindex och index för några av deviktigaste branscherna 1987. För att underlätta jämförelser är såvältotalindex som branschindexserierna omräknade till basen 100 vid ingången av1987. 1985 1986 1987 VECKA 10 sjönk totalindex med (föregäende år-(-). Kurstendensen var emellertid synneriigen växlande under årets gång.Den nedåtgående trend som registrerades förstärktes i etlkursfall pä av 1987. Därefter steg kursernanästan oavbrutet och under hausseartade förhållanden för alt nå enhögstanotering (totalindex; 1237) , högreän lägstanoteringen . Frän kulmen sjönk kursnivån fram med 33%iunder inledningsvis baisseartade förhållanden. Den senaste femårsperioden, som inkluderar tre goda ochtvå dåliga år av kursutveckling, visar en genomsnittlig indexuppgång på 20%per år. Exkluderas det första året 1983som också var del bästa, begränsasindexuppgången till mera måttliga . I det perspektivet är alltså densvenska börsen på väg tillbaka till en mer normal kursutveckling. Det är förstnär åttiotalets inledande exceptionella kursuppgång in- 1987/88: 174Bilaga 2 räknas somkurserna stigil mycket. Men då var också utgångsläget hell annorlunda med enmycket begränsad marknad och en överlag låg värdering av de börsnoteradeföretagen. värderades börsbolagen lill igenomsnitt hälften av det justerade egna kapitalet, till stor del beroende pålåg lönsamhet hos företagen. Branschutvecklingen var oenhetlig ochtendenserna förstärktes ytterligare. Faslighels- och byggbolagenuppvisade ånyo den bästa kursutvecklingen, -I-16%. Bättre än totalindexutvecklades såväl gruppen Övriga förelag (-( ) somFör-valtningsbolagen (-) . Spegelbilden av ovanslåendeförhållande var atl både Kemisk industri (-) och Verkstäder (-) återtappade jämfört med totalindex. Dessa båda senare branscher äröverrepresenterade i fondens portfölj. För enskilda aktier var utvecklingen givetvis än merskiftande. Etl genomgående drag var atl de 16 mest omsatta aktierna och framförallt de större exportin-riktade företagen i regel visade en betydligt sämrekursutveckling än genomsnittet. Kraftbolagen, som inryms i gruppen Övrigaföretag, fick under årel en relativt god kursutveckling. Den registrerade aktieomsättningen vid (A:I och A:II-listoma) sjönk från 141,7 mrd 1986 till 124,6 mrd 1987. Eftersomomsättningen innehåller såväl en pris- som en volymkomponent ärom-sällningshastigtielen ett väl så intressant mått på affärsaktiviteten.Omsättningshastigheten beräknas numera av fondbörsen och definierassom månatlig omsättning uppräknat till årsbasis i förhållande till periodensutgående börsvärde. Den beräknade omsättningshastigheten verkar hastabiliserats på en nivå i underkant av från och med andra halvåret 1986.Under första halvåret 1986 innan omsättningsskatten pä aktier fördubblades registrerades en omsättningshastighet på , vilket var den högstaregistrerade vid . Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktiersjönk lill 22,5 mrd (35,2 mrd). Om man jämför genomsnittet av dessa köp ochförsäljningar med den i registrerade omsättningen, så sjönk dennarelation markant till (). En än mer oroväckande tendens är allStockholms fondbörs andel av aktie-omsättningen i svenska aktier på samtligamarknader sjunker. Londonbörsen, som uppskattas svara för närmare 2/3 avhandeln i svenska aktier utomlands, publicerar numera omsättningen uppdelad påolika aktier, varför grova uppskattningar av den totala ullandsom-sätlningenkan utföras. Det visar sig all omsättningen i vissa fria aktier i svenska bolagutomlands åtminstone är mångdubbelt högre än för motsvarande aktiei . För de fria aktierna i några företag är omsättningen till och medavsevärt högre i utlandet än om man summerar omsättningen för motsvarandeföretags samtliga aktieserier i . Den från svensk synpunkt oroandeinnebörden av detta är att primärmarknaden för dessa aktier tenderar attflyttas från till i första hand . registrerades ocksåen omsvängning av gränsflödel.Sålunda netloimporterades svenska aktier lill ett värde av 4,2 mrd jämfört meden nettoexport pä 2,3 mrd 1986.' Importlrycket nådde sin kulmen i samband medkursnedgången . Oplionshandeln fortsatte att utvecklas. Under åretintroducerades standardiserade säljoptioner i aktier och antalet noteradeköpoptioner utökades ytterligare. Det sammanlagda antalet omsatta aktieoptionskontraktpå de båda handelsplatserna SOFE och OMsteg marginellt till 2,2 milj (2,0milj), men mätt i kronor sjönk omsättningen avsevärt till 2,9 mrd (4,4 mrd). Istället sökte sig marknadens aktörer till index-optionerna, vilka introduceratsi . In-dexoptionsmarknaderna omsatte drygt 12 mrd under sitt förstahela verksamhetsår. Kursfluktuationerna för de finansiella derivaten blevvåldsamma. Anmärkningsvärt är att stora förluster i hög graddrabbat de direkta aktörerna på marknaden, dvs banker och andrafondkommissionärer. Handelns organisation och regelverk har ifrågasatts ochutreds av myndigheterna. Även förde inlernationella aktiemarknaderna utgjordeoktober en brytpunkt. Fram till dess kunde avsevärda kursuppgångar registrerasvid samtliga större internationella börser med undantag för . Pågrund av börsoron begränsades dock uppgången ivärldsindex tidskriften , som mäter kursrörelserna för närmare 1.400 aktier i 19 länder till (). Det bör dock betonas atl della världsindex är dollarbaserat. Eftersomdollarutvecklingen var svag, överdriver detta index starktkursutvecklingen i lokal valuta. I grova drag kan sägas att mätt i lokal valutafrån årsskifte till årsskifte föll de flesta europeiska börser med undantagför och , medan uppvisade en begränsad uppgång och NewYorkbörsen stod stilla. Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett urval viktigareutländska börser mätt i lokal valuta . Dessutom ärindexutvecklingen inlagd för att i någon mån illustrerafjolårels kursrörelser. Den dollarbaserade världsindexutveck-lingen under 1987återges också i diagrammet. Alt i efterhand söka förklara kursutvecklingen på densvenska aktiemarknaden under ell år méd så kraftiga kursrörelser som 1987 låtersig inle göras i etl steg. Året kan, som framgått tidigare, delas i olikafaser; kursnedgången , den åtminstone hausseartade tendensenfram lill oktober och det mycket kraftiga kursfallet under årets sista månader. Den första fasen inleddes oktober/och kursfallet på knappt får betecknas som kraftigt, särskiltsom perioden traditionellt brukar resultera i en kursuppgång.Troligen kan nedgången, som inte hade någon motsvarighet utomlands, lill slordel förklaras av de successivt stigande marknadsräntorna. Flera aktörer räknadesäkert också med atl en stor del av skattefondsparandet skulle lösas in närfondandelarna blev fria . Så blev dock inle fallet utan endast15% av fondandelarna löstes in. Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 HaUr UtvecMing Halér \«i1dslrxjex- 1987 4 kvartalet 1988 utveckling Under den andra fasen kom helt andra faktorer i förgrunden.Först kan konstateras att den likvidilelspå-spädning som skett under en längretid såväl i som internationellt nådde sin kulmen . Denlätta penningpolitiken i i kombination med den lägreinflationslakt, som följde av bl a fallande oljepriser, ökade markant utbudetav pengar och räntelägel drog sig successivt nedinternationellt. Slora valutakursförändringar ökade osäkerheten och hämmadedärmed investeringsviljan i den reala ekonomin. Penning-mängdsöverskottetsökte sig därför till de finansiella marknaderna och förstärkte därmed denstarka kursutvecklingen på aktiemarknaderna. Troligen accentuerades kursrörelserna ytterligare av dentilltagande internationaliseringen av kapitalmarknaderna. Kapitalflödena harblivit allt lältrörligare och informationsspridningen sker momentant ochgloball till ett allt större antal marknadsaktörer Relativ värdering används iökad omfattning vid jämförelser mellan olika aktiemarknader. Men om högt värderadeaktier i omvärlden används som argument för höga aktiekurser på hemmamarknadenförstärks kursrörelserna tvärtemot den utjämning som teorin anger skallinträffa. En ytterligare förklaringsfaktor till kursuppgången är attindustrikonjunkturen successivt förstärktes . Det gäller specielltför , men även för t ex och . Näraktiemarknaden kulminerade hade de svenska företagen nått enexceptionellt hög värde-ringsnivä i ett längre perspektiv. Företagen värderadeslill i genomsnitt av justerat eget kapital. Del innebär altaktiemarknaden diskonterade en lönsamhet klart över förränlningskravel undermånga år framöver. Det är intressant att i efterhand notera all de internationellaräntemarknadema började kantra och visa enstigande tendens. Men i stället för den successiva förändring som kännetecknaderänteförväntningama kom omsvängningen snabbi och häftigt på aktiemarknaderna. Under kom ell par motsägelsefullauttalanden från den amerikanska administrationens sida beträffanderäntepolitiken och valutautvecklingen som nya svaga siffror över handelsbalansensutveckling offentliggjordes, varvid den långa räntan kröp . NewYorkbörsen reagerade mycket negativt och den amerikanska dollarn försvagades. När de finansiella marknaderna öppnade den 19oktober förstärktes dollarfallet och aktiemarknaderna föll mycket kraftigt.Förtroendet för utvecklingen av den amerikanska ekonomin erodera-de. På sammasätt som aktiekurserna följt varandra i uppgången spreds kursfallet lavinartatöver aktiemarknaderna internationellt. föll kurserna pä New Yorkbörsen.Därmed inträffade större delen av korrigeringen på den amerikanska marknadenunder en enda dag. För Stockholmsbörsens del blev den omedelbara nedgångenmindre djup. Efter etl mera utdraget händelseförlopp avstannade kursfallet iStockholm först när kurserna fallit mer än på de flesta andra inlernationellabörser. Fram sjönk kursnivån med en tredjedel. En förklaringtill denna reaktion är att del internationella börskapitalet efter kursfallet iförsta hand sökt sig tillbaka till sina respektive hemmamarknader.Likviditeten på var god,vilket får anses ha stärkt börsens goda renommé internationellt. Möjligen har de interna svenska s k marknadstekniskafaktorerna förstärkt kursrörelserna vid ytterligare. Delovan nämnda netloinflödel av aktier från utlandet var inte särskill stort i jämförelsemed t ex allemansfondernas inflöde av nytt kapital och löntagarfondernasnyplaceringsbehov. Sannolikl bidrog den successivt stigande kursnivån till altöka företagens nyemissionsbenägenhet, viket ledde till enhög efterfrågan på nyll eget kapilal. Emissions- och introduktionsvolymen för officielltnoterade företag steg till 5,6 mdr (4,4 mdr). Härav uppgicknyemissionerna till 3,8 mdr, vilkel var marginellt mer än 1986. En väsentligskillnad är att praktiskt tagel alla nyemissioner 1987 skedde med företräde förde gamla aktieägarna, medan de till utlandet riktade nyemissionerna föregåendeår svarade för två tredjedelar av nyemissionsvolymen. 17 (16) bolagintroducerades på A- och OTC-listorna till elt Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 sammanlagtbelopp tiv 1,8 mdr (0,5 mdr). Del bör observeras att ytterligare 2,8 mdremitterades av icke officiellt noterade bolag exklusive de till företagsledningaroch anställda riktade emissionerna av främsl konverteringslån. Därmed närmadesig den totala emissionsvolymen rekordnivåerna . Del innebäratl det på den svenska marknaden placerade beloppet troligen tangeradeden högsta nivån eftersom utlandets andel av emissionerna tidigarevarit betydande. tillfördes 8 (14) nyabolag. 11 (24) bolag avfördes på grund av uppköpserbjudanden och ell bolagavregistrerades efter beslut av börsstyrelsen. ökademed ett sedan listan tillförts 9 (6) nya bolag och 8 (5) avförts från notering. När man summerar 1987 kommer av naturliga skälkursutvecklingen i förgrunden eftersom svängningar- na varitså exceptionella. En helt annan typ av händelser som sannolikt får storbelydelse på lång sikt är all osedvanligt många utredningar och liommiltéer förnärvarande utreder frågor som såväl direkt som indirekt berör den svenskariskkapilalmarknaden. behandlar ägar- och inflytandefrågor inäringslivel. Flera betydelsefulla skalteutred-ningar går in i sitt slutskede.Värdepapperslös handel förbereds för både aklie- och penningmarknaden.Stockholms fondbörs har formulerat ett nytt inregi-streringskontrakt, somställer högre krav på företagens informalionsgivning. Fondbörsen förberederockså elt nytt automatiserat handelssystem som kommer att ställa nya krav påhandelns organisation och regelverk. Principiellt viktiga frågor, som rörmarknadernas spelregler och etik, berörs också av olika utredningar. Härligger allmänhetens långsiktiga förtroende för riskkapitalmarknaden i vågskålen. Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 Fondens grundkapital består av de belopp som sedan 1974successivt förts över från första-tredje AP-fonderna till fjärdefondstyrelsens förvaltning. har inle någon automatisk medelstillförsel.För atl fonden skall få ytteriigare pengar måste regeringen (oftast efterframställning från fondstyrelsen) föreslå att höja gränsen för delhögsta sammanlagda belopp som får föras över till fjärde fondstyrelsen.Riksdagen har vid fem tillfällen under fondens historia gjort detta. Detsenaste beslutet fattades 1984 och innebar atl rambeloppet fastställdes till2.350 mkr. Sedan lyfts har fonden ulnytljat hela dettarambelopp. Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de successivatillskollen, uppräknade med konsumentprisindex fram t o m ) uppgårtill . Det uppindexerade grundkapitalet utgör basen för reglementetskrav på direktavkastning lill första-tredje AP-fonderna. De pengar som ställts till fjärde fondstyrelsens förfogandehar investerats dels i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapperoch i begränsad omfattning, jfr sid 13 utländska värdepapper), dels ilikvida medel. Det totala antalet värdepappersaffärer minskade från ca1.200 till ca 950, som antalet affärer i utländska aktier ökade fråndrygt 150 lill över 250. I courtage har fonden betalat sammanlagt () och i omsättningsskatt ca ''(ca ). Fonden har gjortaffärer med 21 svenska och 3 utländska mäklare. Ett åttiotal affärer,motsvarande av den svenska affärsvolymen, har varit direktaffärerutan anlitande av mäklare. Vid slulet av 1987 ingick totalt 68 företag (62 företag) ifondens svenska portfölj. Anlalet noterade förelag har ökal med netto ochantalet onoterade företag likaledes med netto tre. Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1987har sammanfattats i följande tabell med jämförelsetal (belopp i mkr); Ulöver de svenska företag som redovisas i tabellen ovanhade fonden aktier i 16 utländska företag, varav 4 engelska, 5japanska och 7 amerikanska (jfr sid 26). ([ovanståendetabell liksom i några tabeller t det följande förekommer det an ensumma pägrund av avrundningar inte överensstämmer med summan av delposterna.) Fondens totala nettoköp av värdepapper 1987, , varav samma storleksordning som 1986 (). Omsättningen ivärdepappersportföljen var lägre än . Dessa förhållanden kommenterasnärmare i det följande. 'Börsnoterade eller på annat sätt noterade. ' Courtage och omsättningsskatt har liksom tidigare lagtstill an skaffningsvärdet för köpta värdepapper och dragits ifrån köpeskillingenför sålda värdepapper. ' Några engagemang i onoterade företag är av tekniska skälformellt uppdelade på wi juridiska personer. 1 tabellen liksom i det följanderedovisas sådana fall som ett företag. Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 Mätt efterstorleken av engagemangen i de enskilda företagen (svenska värdepapper,marknadsvärden, aktier och andra riskkapitalinstrument sammantagna) fördeladesig värdepappersportföljen vid utgången av 1987 på följande sätt: Den största storleksgruppen, engagemang , harunder 1987 minskal sin andel av portföljvärdet från tre fjärdedelar tillknappt två tredjedelar. Denna minskning är inte elt uttryck för enslralegiför-ändring hos fonden utan en följd av kursutvecklingen. De störstaengagemangen återfinnes naturligt nog huvudsakligen inom gruppen 16 mestomsatta aktier på börsens A:I-lista, som haft en svagarekursutveckling än övriga företag, vilket medfört all några av dem "halkatned" i nästa storleksgrupp. De tvä största storleksgrupperna sammantagna(dvs där fondens engagemang överstiger per företag) motsvararoförändrat inemot av portföljvärdel. Dessa engagemang är för fondenstrategiska i den meningen att kursutvecklingen för dessa aktier är avgörandeför utvecklingen av fondens värdepappersportfölj. Några placeringar som ärstrategiska i betydelsen atl de utgör en del i en fast ägargruppering harfonden inte. Fördelningen på branscher (procent, marknadsvärden) avfondens svenska värdepappersponfölj framgår av följande tabell. Förändringarna 1987 i branschsammansältningen avportföljen är ganska små. I fråga om den dominerande branschen,verkstadsföretagen, sammanhänger minskningen helt med en ogynnsammarekursutveckling för dessa förelag (jfr med verkstadsföretagens marknadsandel).Ökningen av andelen fastighels-och byggföretag beror dels på reellt ökadeengagemang, dels på en gynnsam kursutveckling. Någon stralegiförändring hosfonden i vad avser branschmässig fördelning av portföljen kan man inte talaom. Det är knappast överraskande alt de reella förändringamaunder ett enda år i den branschmässiga sammansättningen av en så storvärdepappersportfölj som fondens är små. Även om man m h t bedömningar avmarknadsutvecklingen skulle vilja förändra portfölj-strukturen är ledtiderna pågrund av portföljens storlek (och storleken av de enskilda engagemangen)mycket långa. Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i någraavseenden från aktiemarknadens fördelning på branscher. Fonden har väsenlliglhögre andelar aktier i branscher som representerar tillverkningsföretag(verkstäder, kemisk industri och utvecklingsbolag) med tillsammans avportföljvärdet jämfört med för marknaden, Ä andra sidan är andelenförvaltningsbolagsaktier i fonden mycket låg jämfört med branschensmarknadsandel. Andelen aktier i fastighets- och byggföretag är alltjämt betydligtlägre än marknadens. Tonvikten på tillverkningsföretag är ett uttryck förfondens grundfilosofi att inom ramen för det långsiktigaavkaslningsintresset, som är del primära målet för fondens verksamhel bidratill en vidareutveckling av svenskt näringsliv Också om man i ett längreperspektiv mäter fondens över- resp underrepresentation i olika branscherfinner man atl denna grundläggande inriktning bestått. Fondens portfölj av noterade värdepapper är i fleraavseenden (branschmässigt, anlal förelag) förhållandevis koncentrerad. Andraportföljer av samma storleksordning (t ex hos de större försäkringsbolagen)uppvisar som regel en betydligt större spridning. Koncentrationen arenmedveten strategi hos fonden. Om man valt rätt aktier ger en sådan portfölj ettbättre utfall än en mer "indexneutral" portfölj. Å andra sidaninnebär koncentrationen ett högre risklagande. har koncentrationenpå förelag givil ett gott utfall. Medan såväl de slörsla företagen (som fondenmed nödvändighet måsle salsa på) som grupp betraktat som de branscher somdominerar fondens portfölj indexmässigt utvecklats betydligt sämre äntotalindex slår sig etl index för fondens portfölj väl jämfört med totalindex. I fondens officiella balansräkning är värdepappersinnehavetupptaget till anskaffningsvärde. Om försäljningarna redovisas tillanskaffningsvärden uppgick dessa till totalt (). Skillnadenmellan marknadsvärden och anskaffningsvärden utgöres av nettorealisationsvinster. Mätt i anskaffningsvärden har värdepappersinnehavet ökatmed () till . '' Veckans Affärers branschindelning, exkl banker ochförsäkringsbolag (som fonden inte fär äga aktier i). 1987/88: 174Bilaga 2 Fondens omsättning av noterade svenska värdepapper lågunder 1987 på en nivä som var lägre än . Affärerna iandrahandsmarknaden har minskat ocksä i relation till den officiella börsomsättningenoch motsvarade drygl av denna jämfört 1986. Del bör då observerasatl mätt med portföljvärdet i förhållande till börsvärdet av den för fondentillgängliga marknaden är fondens andel inemot . Omsättningshastigheten ifondens portfölj ligger alltså betydligt under genomsnittet för marknaden.Ändå finns del, som berördes relativt utförligt i föregående årsredovisning,goda skäl för en relativt hög omsättning i portföljen även för en långsiktigplacerare. Fonden har medverkat till börsintroduktion avASEA i genom all ställa fria B-aktier lill förfogande för spridning påmarknaden. I samband härmed har motsvarande köp av A-aktier gjorts. En betydande del av omsättningen består av arbitrageaffärermellan konverteringslån och aktier, olika aktieserier, fria resp bundna aktieretc. I dessa affärer utnyttjar fonden dels tillfälliga kursförskjutningarmellan olika aktier i ett och samma bolag (eller olika bolag med sammaverksamhel), dels ofullkomligheter i marknaden och söker därigenom ökaavkastningen pä portföljen. bidrar fonden till att effektiviseramarknaden och alt förbättra dess likviditets-skapande funktion. Ocksåarbitrageaffärema, vilkas omfattning i hög grad påverkas av marknadsmöjligheterna,har minskat i volym; ca köp resp försäljningar jämfört med ca 1.2 mdr1986. Som exempel på en enskild större affär kan nämnas fondensförsäljning av hela sitt innehav av A-aktier i och köp av B-aktier förett belopp motsvarande försäljningslikviden. I nyemissioner i noterade företag har fonden satsat226 mkr, vilket är avsevärt mer än (). Omfattningen avdeltagandet i nyemissioner påverkas i hög grad av i vad mån de företag somingår i fondens portfölj väljer alt vända sig till marknaden för alt fåriskkapitaliillskolt. Som framgär av tabellen på sid 9 har fonden under 1987netlosålt aktier för ca i andrahandsmarknaden (1986: nettoköp på drygt100 mkr).