prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — har dessutom enligt regeringens beslulden medgivits möjlighet att placera likvida medel på räntebärandekonto i . får inte utan och regeringens godkännandeöverföra medel i form av ägartillskott, lån eller borgensåtagande mellan bolagdirekt under affärsverk eller mellan verk och bolag. Medelsöverföringen måsteenligt gällande regler svara mol en fullgjord prestation ål endera hållet.Överföringar från bolag till verket kan i övrigt bara ske genom bolagsstämmansbeslut om utdelning på de av verket förvaltade akfierna (prop. 1986/87:99 s.110). Kapitalöverföringarna mellan affärsverket FFV och regleras iregeringens beslut och . Enligt dessa beslulhar verket rätt atl lill låna ut högst 30 milj. kr., teckna borgen förlån intill högst 25 milj. kr. och efter beslut av regeringen lämnaägartillskott med högst 25 milj. kr. Vad gäller frågan om affärsverkens rättalt investera i aktier innebär beslut ijuni 1987 alt äveni fortsättningen skall ha ett inflytande i frågor som rör affärsverkensförvärv, bildande, avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Belräffandeköp och försäljning av fast egendom eller andra anläggningstillgångar fårinvesteringsanslaget i statsbudgeten endast efter regeringens medgivande ivarje särskill fall användas för förvärv av fastigheter som var för sig eller i fråga om förvärv av flera fastigheter för samma ändamål tillsammans har elt värde överstigande mer än 300000 kr.Försäljning av fastigheter får endasl ske efter medgivande från regeringen. Vid överföring av tillgångar från affärsverket FFV tillbolag inom och utanför koncernen har (prop. 1983/84: 125 bil. 8, NU29, rskr. 373) bemyndigat regeringen att medge affärsverket FFV att inom en ramav 5 milj. kr. i varje enskilt fall överlåta tillgångar från verksdelen tillbolag eller motsvarande inom och ulom . Om värdet överstiger 5milj. måsle regeringen inhämta tillstånd. Medel som inflyter vidförsäljning av anläggningstillgångar som ingår i statskapitalet skall enligtförordningen (1982:49) om statliga myndigheters medelsredovisning m. m. vidförsäljning av anläggningstillgångar till den del de motsvarar tillgångensbokförda värde inlevereras till statsverket. Vinst eller förlust härutöverbehandlas i årsbokslutet enligl förordningen (1979: 1212) med föreskrifter omstatliga myndigheters bokföring. Disposition av vinst eller förlust prövas avregeringen när årsbokslutet fastställs. 2.3 Treårsplan för verksamhet och investeringar Mittförslag: Regeringen fastställer rullande treårsplaner för affärsverket FFV.Dessa treårsplaner utarbetas av FFV och utgör underlag för regeringensfastställande av ekonomiska och andra mål för koncernens verksamhel. FFV:s förslag: Överensstämmer med miltförslag. Skälen förmitt förslag: beslut förutsätter som nämnts attriksdagens och regeringens övergripande styrning skall avse verk och bolag iett sammanhang och ske på grundval av rullande flerårsplaner. I planerna skallverken redovisa mål för verkel och koncernen, servicemål, verksamhelsslralegi,investeringsplaner samt resultat och lönsamhet. AffärsverketFFV:s förslag ligger helt i linje med beslul. Jag vill här närmare ulvecklafrågan om flerårsplaner för affärsverkel FFV. FFV-koncernensutveckling inom framför allt försvarsmateriel- och eleklronikområdena har varilexpansiv . En fortsatt tillväxt är också att förvänta. En sådan ulvecklingställer krav på en mer flexibel och mindre utdragen planerings- och invesleringsprocessän den som gäller för affärsverkel FFV:s invesleringar. Enövergång till en flerårsplan för verkets investeringar i stället för de årligaanslagsframställningarna ger enligt min mening den önskvärda flexibiliteten. Flerårsplanenskall alltså vara elt styrinstrument. Det är mot den bakgrunden angeläget atl flerårsplanenutformas med syfte att ge statsmakterna ell bättre underiag än tidigare för enövergripande styrning av affärsverkel FFV. Ett Ireårsperspekliv ser jag som lämpligt för atl ge etlsådant underlag. Treårsplanenbör innehålla redogörelser för de mål som har satts upp för verksamhelen inomolika affärsområden, expansionsplaner, resursanvänd- ning, marknadsbedömningaroch ekonomisk översikt. Vidare bör av planen framgå hur verket tänker gå tillväga för att nå uppsatta mål, dvs. vilken strategi som avses tillämpas påvikliga områden. Planen bör således utformas så den dels lill staten/ägaren gerFFV:s uppfattning av nuläge, mål och strategier samt väsentliga åtgärder iverksamheten för alt nå uppsatta mål, dels utgör underlag för statsmakternasställningslagande och styrning av verket. Treårsplanen skallinnehålla FFV:s förslag fill investerings- och finansieringsplaner förkommande treårsperiod. bör presentera investeringsplanen medden klassificering av investeringarna som tidigare använts ianslagsframställningen. Jag förordar all den avriksdagen beslutade flerårsplaneringen för affärsverkel FFV utformas somrullande Ireårsplaner. Den första bör omfatta verksamhetsåren 1989-1991.Treårsplanerna bör som tidigare nämnts innehålla etl förslag till investerings-och finanseringsplaner för den kommande treårsperioden samt förslag tillekonomiska måltal . skall för första gångenredovisa en rullande treårsplan för regeringen före utgången av augusti månad1988. Jag förordar vidare att regeringen fastställer dessa rullande Ireårsplanerför FFV. Det åligger även regeringen att på grundval av treärsplanen fastställaekonomiska och andra mål för verksamhet. 2.4Finansieringen av affärsverket FFV:s invesleringar Mitt förslag: AffärsverkelFFV skall finansiera investeringar med rörelsemedel, avskrivningsmedeloch/eller lånade medel. Upplåningen av medel för investeringar skall ske hos riksgäldskonloretinom en av fastställd ram. FFV:sförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Affärsverket FFV:s investeringar i anläggningstillgångar såsom byggnader ochutrustning finansieras genom anslag över statsbudgeten.Riksdagens beslut om ändrad styrning av affärsverken innebär bl. a. ökad frihetför verken vad gäller den löpande förvaltningen. Mot den bakgrunden bör FFV:sinvesteringar inte längre finansieras genom anslag över statsbudgeten ulan påannat sätt. medför att affärsverket FFV i fortsättningen inte skallinkomma med anslagsframställning. I planeringshänseende ersättsanslagsframställningen av FFV:s förslag till treårsplaner. Jag vill därför föreslå atlfinansieringen av affärsverket FFV:s investeringar genom anslag överstatsbudgeten upphör. Delta innebär också atl FFV inte kommer att tillstatsverket leverera in några avskrivningsmedel utgörande amortering avstatskapitalet för de genom investeringsanslaget förvärvade fillgångarna. Jaghar ingenting att erinra mot FFV:s förslag alt invesleringar får finansierasmed rörelse- och avskrivningsmedel. FFV föreslår att investeringaräven skall få finansierasgenom lån på den Prop. 1987/88:25 allmänna kapitalmarknaden. Belräffande dettaförslag vill jag anföra följande. Enligt 9 kap. 10 § regeringsformen är lånoch andra ekonomiska förpliktelser frågor som i princip måste underställasriksdagen. För att FFV skall få rätt att uppta lån krävs riksdagensbemyndigande. Enligt regeringsformen skall riksgäldskonloret svara för statensupplåning på kapitalmarknaden. Riksgäldskonloret har möjlighet atl erbjuda lån lillmarknadsmässiga villkor lill vissa affärsverk. Jag föreslår därför att FFV fårtillgång lill långfristiga krediler från riksgäldskonloret inom en av riksdagenbestämd ram grundad på FFV:s investeringsbehov enligt angiven treårsplan.Enligt min mening bibehålls därmed överblicken över statsupplåningen. Jag vill därför föreslå att affärsverket FFV får finansierainvesleringar med rörelsemedel, avskrivningsniédel och/eller lånade medel.Upplåningen av medel för invesleringar skall ske hos inom enfastställd ram. Denna ram bör fastställa efter förslag ibudgetpropositionen. För atl övergången till det nya systemet med lånefi-nansieradeinvesteringar skall fungera bör efter förslag i budgetpropositionen1988 besluta om låneram för /89. Som underlag för regeringensförslag lill låneram kommer atl ligga den anslagsframställning affärsverket FFVinkommit med inför /89. Jag vill också beröra frågan om affärsverket FFV:s rättalt uppta projektanknutna valutalån för begränsning av valutarisker i sambandmed exportförsäljning och användning av leasing som alternativ finansieringsfondför investeringar. Dessa frågor anser jag skall behandlas generellt för allaaffärsverk. Regeringen avser senare återkomma med ställningstagande i dessafrågor. I fräga om investeringar och finansiering av dessa måstepå grund av budgetprocessen särskilda hänsyn las vid övergången tilltreårsplanen. har för /88 anvisat investeringsmedelenligt det nu gällande systemet. En total omläggning när det gäller redovisningav invesleringsmedel m. m. bör därför ske först fr. o. m. . FFVoch riksrevisionsverkel (RRV) bör utarbeta metoder för hur redovisningen skallöverföras från det gällande systemet lill det nya. Mina förslag innebär också alt jag i samband med kommandebudgetproposition inte kommer alt föreslå alt etl investeringsanslag förs uppför affärsverket FFV:s investeringar, utan att detta anslag fr. o. /89 ersätts med ett lån som svarar mol FFV:s behov av externfinansiering av investeringarna inom verkel. Minbedömning: Affärsverkel FFV:s statskapital delas upp dels i etl faststatskapital om 400 milj. kr., dels i etl statslån motsvarande resterande delav statskapitalet per . Affärsverketsförslag: FFV:s statskapital anpassas till av balansomslutningen ochamorteringar ay statskapitalet upphör efter det att denna, nivå har uppnåtts. Skälenför min bedömning: Definitionen av statskapitalet och hur detta fungerar för affärsverkelFFV:s del framgår av min redogörelse (avsnitt 2.2.). Mot bakgrund avatt FFV:s investeringar fr. o. m. enligt mitt förslag intelängre kommer att finansieras genom anslag över statsbudgeten kommerstatskapitalet inte att ullföras nya medel fr. o. m. detta datum. Jag villdärför lämna följande förslag på hur statskapitalet skall behandlas ifortsättningen. AffärsverketFFV:s statskapital uppgick per lill 627 milj. kr. I andraaffärsverk som övergått från anslagsfinansierade till iånefinansieradeinvesteringar har statskapitalet delats upp i etl fast statskapital och ettstatslån. Jag anser att affärsverket FFV:s statskapital bör delas upp påmotsvarande sätt. Avaffärsverkel FFV:s statskapital på 627 milj. kr. bedömer jag atl 400 milj. kr.är en lämplig nivå för del fasta statskapitalet. kan betraktas som denpermanenta kapitalinsatsen från staten. Resterande 227 milj. kr. omvandlas tillett statslån. På detta statslån utgår slalens avkastningsränla. Statslånetskall amorteras i den takt regeringen bestämmer. Givetvis kommer statslånetatt förändras med hänsyn till statskapitalutvecklingen efter den 31 december1986. Jag delar sålunda inte FFV:s uppfattning atl verkels statskapital skallutgöra av balansomslutningen och att amorteringen av statskapitaletupphör efter det all denna nivå har uppnåtts. Jagavser senare föreslå regeringen att affärsverkel FFV:s statskapital delas upp ien fast del utgörande statskapitalet och en lånedel i enlighet med vad jag nuhar förordat. Min bedömning:Affärsverket skall till staten leverera in ett belopp bestående av en fastdel och en rörlig resultatberoende del motsvarande en viss procent avårsvinsten. Avkastningen skall minst motsvara det belopp som levereras inmed nuvarande beräkningssält. Skälen för min bedömning:Som tidigare framgått beräknas statens avkastningskrav som slalens avkastningsränlapå etl genomsnittligt statskapital. skall affärsverket FFV till slalenleverera in 82;8 milj. kr. Regeringen kommer i samband med fastställandet avtreårsplanen ävenatl fastställa statens avkastningskrav. Detta kommer atl ske första gången förår 1989 med utgångspunkt från den treårsplan som skall vara regeringen tillhända . Jag vill dock redan nu redovisa vilka riktlinjer jag anserskall gälla för detta nya avkastningskrav. Jaganser atl utgångspunkten för beräkning av statens nya avkastningskrav påaffärsverket FFV bör vara all detta skall bestå av en fast och en röriig,resultatberoende del. Dessutom skall avkastningen motsvara minst det belopp somi dag inlevereras med nuvarande beräkningssält. Det är viktigt auavkastningskrav fastställs på så sätt atl det möjliggör framtida utveckling förFFV. Regeringen skall därför med hänsyn till ulvecklingen ha möjlighet altjustera avkastningskravet. Enutgångspunkt vid beräkning av den fasta delen bör vara en jämförelse med vadandra verkstadsföretag lämnar i utdelning. De tolv största verkstadsföretagenlämnade i genomsnitt i utdelning på justerat eget kapital. Om dessa4 % tillämpas på justerade egna kapital medför delta enutdelning på ca 40 milj. kr. Den fasta delen bör därför lämpligen bestämmas tilldetta belopp. Denrörliga resultatberoende delen bör beräknas som en procentsats på åretsresultat. För industriell verksamhel som bedrivs i aktiebolagsform gällervanligen att den är skyldig all eriägga skalt baserat på rörelseresultatet.Vid fastställandet av den rörliga resultalberoende delen skall hänsyn tagas lillatl affärsverken inte betalar någon skatt på vinslen. Jagavser senare föreslå regeringen att ovan redovisade riktlinjer för beräkning avstatens avkastningskrav på affärsverket FFV tillämpas. Förförsta skall gälla att nuvarande avkastningsregler tillämpas. Förandra skall som övergångsbestämmelse av regeringen särskiltfastställda avkastningsregler tillämpas. Fr. o. m. kan ocksåaffärsverket FFV:s driftstat upphöra. Min bedömning:Affärsverket får utöver nuvarande placeringsmöjligheter rätl att placeralikvida överskottsmedel på konto i svensk affärsbank. FFV:sförslag: FFV får i tillägg till nuvarande placeringsmöjligheter rätt atlplacera likvida överskottsmedel jämväl i stats-, tele-och kommunpapper såvälsom på konto i svensk affärsbank. Skälen för min bedömning:Som tidigare nämnts under avsnitt 2.2 har affärsverkel FFV enligl förordningen(1974:591) om skyldighet för statlig myndighet att anlita ellerpostgirot och särskilt regeringsbeslut endast möjlighet att placera likvidaöverskottsmedel på postgirot, i eller på räntebärande konto i riksgåldskontoret. Mot bakgrund av FFV:sökade affärsverksamhet och som elt led i en effektivare kassahanlering skallaffärsverket FFV enligl min mening även ha räll atl placera likvidaöverskottsmedel på konto i svensk affärsbank. Jag kandärvid konstatera att förslaget överensstämmer med den placeringsmöjlighel somflertalet andra affärsverk redan har. måsle finnasredovisningsrutiner som säkerställer atl medel tillhörande affärsverkel kansärskiljas från bolagsgruppens. FFVföreslår att verket får placera likvida överskottsmedel i stats-, tele-ochkommunpapper. Jag anser alt statens finansförvaltning i delta avseende inteskall handläggas av affärsverket FFV. Jag är därför inle beredd att föreslåsådana placeringar. FFV:s placering av kortfrisfigt likviditetsöverskott påräntebärande sätl tillgodoses genom tidigare möjlighet och förordadplaceringsmöjlighet. Mitt förslag: får teckna borgen för lån lillFFV AB eller dess dotter- eller dotterdotterbolag intill 75 milj. kr. FFV:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: har i förhållandetill sin balansomslutning ell relativt lågt eget kapital. Detta har föraffärsverket ingen större betydelse eftersom verket inle är en självständigjuridisk person utan utgör en del av staten. Vid affärer i bolagssektorn råderdet förhållandet alt en fordringsägare på något av bolagen inte har någolformellt anspråk på affärsverket. För alt skall kunna uppnå devillkor som koncernens reella soliditet berättigar lill bör därför affärsverkeli ökad omfattning kunna ställa borgen för bolagens åtaganden. Det kan också förFFV bli aktuellt att driva viss verksamhet eller vissa projekt gemensamt medutomstående intressenter och med anlitande av upplänade medel för vilka de deltagandeintressenterna kan ha att ställa säkerhet eller gå i borgen. Jag delar FFV:s bedömning atl mot bakgrund avbolagsgruppens ökade verksamhet och omfattning affärsverkel måste få ökademöjligheter att gå i borgen för dotterbolagens upplåning. Jag föreslår därför atlaffärsverkel i enlighet med FFV:s förslag får teckna borgen för lån fill FFV ABeller dess dotter- och dotterdotterbolag intill 75 milj. kr. Dettaborgensåtagande bör endast avse bolagens behov av egen upplåning. 2.9 Köp och försäljning av fast egendom m. m. Minbedömning: FFV får rätt atl självt besluta om köp och ning av fast egendomintill ett belapp av 1 milj. kr. AffärsverketFFV:s förslag: FFV får rätl alt själv besluta om köp och försäljning av fastegendom intill ett belopp av 25 milj. kr. och alt vinst på försäljningen får kvarstannai verkel. Skälenför min bedömning: Vad som avses med fast egendom framgår av Prop. 1987/88: 25 1kap. 1 § jordabalken. Försäljning av fast egendom som tillhör slaten regleras iförordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom, m. m.I 5 § denna förordning anges vilka centrala förvaltningsmyndigheter som fårbesluta om försäljning av slaten tillhörig fast egendom som de förvaltar.Samtliga affärsverk förutom affärsverkel FFV har enligt förordningen räll allsjälva besluta öm försäljning av fast egendom upp till ett värde av 1 milj. Försäljning av fastigheter med etl värde mellan 1milj. och 5 milj. kr. får endast ske efter medgivande från regeringen. Vid etlvärde överstigande 5 milj. kr. måste regeringen inhämla tillstånd. Försäljningav fast egendom är en del av den affärsmässiga verksamhet FFV bedriver. Jaganser därför att affärsverket FFV bör få rätt att självt besluta om försäljningav fast egendom intill etl belopp av 1 milj. kr. Detta överensstämmer med devillkor som gäller för andra affärsverk rörande försäljning av fast egendom. Iövrigt skall gälla de villkor som gäller vid försäljning avfast egendom och andra anläggningstillgångar, dvs. regeringens tillstånd förvärden mellan 1 milj. kr. och 5 milj. kr. och tillstånd för värden översfigande5 milj. kr. Vinst på försäljningen av fast egendom får behållasav FFV! Vadgäller köp av fast egendom anser jag att i likhet med vid försäljning av fastegendom affärsverkel FFV skall ha samma möjligheter som andra affärsverk såsom t.ex.domänverket. Jag kommer därför att föreslå att beloppsgränsen för affärsverket FFV:srätt all själv få besluta om köp av fast egendom höjs från nuvarande 300000 kr.till 1 milj. kr. För värden över 1 milj. kr. skall affärsverket FFV haregeringens tillstånd. Mittförslag: får överföra medel mellan affärsverkets koncernkontooch bolagsgruppens koncernkonto med begränsningen att affärsverket får lånaupp högst 25 milj: kr. från bolagsgruppen och låna ut högst 55 milj. kr. Verket får uppta transaklionskrediter hos affärsbanker i form avcheckräkningskredit på högst 50 milj. kr. AffärsverketFFV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Den ökade affärsverksamheten såväl nationellt sominternationellt och även komplexiteten i olika affärer har medfört att FFV helatiden strävat efter alt förbättra koncernens kassahantering. Utvecklingen inom har därmed gått mot en allt mer central hantering avkassamedlen. skall sektorer och dotterbolag kunna arbetadecentraliserat för ökad motivation. Somett led i en effektivisering av. kassahanteringen har såväl affärsver ket som bolagsgruppen inrättat s. k. koncernkonton eller transaklionskon- 60 Med dessa två separata koncernkonton kan dockinträffa att affärsverkel ligger på minus och drar på krediter medanbolagsgruppen har överskott till betydligt sämre förräntning. För att bl. a.jämna ut den skillnaden har FFV föreslagit all ett gemensamt koncernkontoinrättas för både affärsverket och bolagsgruppen. Jag ärinte beredd all föreslå att elt sådant gemensamt koncernkonto får inrättas.Enligt min mening kan samma effektivisering uppnås om affärsverket medges rättatt överföra medel mellan exislerande koncernkonlon för affärsverket ochbolagsgruppen. Delta förslag skulle också medföra alt affärsverkets ochbolagsgruppens medel särskiljes. Jag godtar däremot FFV:s förslag alt en sådanöverföring av medel mellan affärsverket och bolagsgruppen begränsas så attaffärsverket får låna upp högst 25 milj. kr. från bolagsgruppen och låna uthögst 55 milj. kr. Jag anser också att FFV som komplementtill delta medges rätt att uppta transaklionskrediter hos affärsbanker i formav checkräkningskredit på högst 50 milj. kr. Jag förordar sålunda atl FFVmedges räll atl genomföra dessa ändringar rörande kassahanteringen. 2.11 Invesleringar i aktier Mitt förslag: Affärsverkel FFV får inom en av riksdagenfastställd ram och efter regeringens godkännande i varje särskilt fallinvestera i aktier. Den ram inom vilken FFV får investera i aktier fastställstill 50 milj.kr. AffärsverkelFFV får, utöver den fastställda investeringsramen för aktier och efterregeringens godkännande i varje särskilt fall, teckna aktier i intill eltvärde av 200 milj. kr. FFV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak medmitt förslag. Skälen för mitt förslag: Regeringen föreslog ipropositionen Ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99 s. 111)alt skulle bemyndiga regeringen all besluta i frågor som röraffärsverkens förvärv, bildande, ombildning eller nedläggning av aktiebolag.Riksdagen beslutade (prop. 1986/87: 99, KU 29, rskr. 226) dock att avslåregeringens hemställan om bemyndigande alt utan beloppsgränser besluta ibolagsfrågor. ansåg atl beslulanderätlen i dessa frågor yttersttillkommer , eftersom sådana beslut innebär förfogande över statensmedel. För attaffärsverket FFV även i fortsättningen skall kunna utvecklas bort från eltberoende av militära beställningar anscrjag all FFV skall ha möjlighet att inomen fastställd ram få investera i aktier. Enligl min mening bör därför affärsverkelFFV i samband med treärsplanen lämna förslag på investeringsram föraktieförvärv. bör därefter fastställa den ram inom vilken FFV har rätlatl investera i aktier. Det bör sedan ankorrima på regeringen alt i varje särskillfall besluta om FFV:s invesleringar i aktier. Jag bedömer att denna ram tillsvidare bör uppgå till 50 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen att senareåterkomma lill i samband med FFV:sförsta treårsplan med förslag lill nya ramar för affärsverkel FFV:s Prop.1987/88: 25 investeringar i aktier. Jagvill även i detta sammanhang ta upp frågan om kapilalförstärkningi dådetta är atl betrakta som investering i aktier. FFVAB är förvaltningsbolag för bolag. har i storutsträckning utgjort instrument för ekonomiskt och finansielltagerande i olika sammanhang i syfte alt ytterligare utveckla koncernen. har genom olika insatser, t. ex. företagsförvärv för alt utvecklakoncernen, sjunkit till och understiger väsentligt koncernens målsättningom . En jämförelse med andra industrikoncerner visar att dessa har ensoliditet om . Mot bakgrund av tidigare beslut om attaffärsverken och deras bolag skall betraktas som en sammanhållen koncern anscrjagalt kapitalöverföring mellan moderbolaget affärsverket FFV och förvallningsbolagetFFV AB bör kunna ske i syfte atl höja soliditeten inom . Kapitalöverföringenbör lämpligen ske genom all företar en riktad nyemission. Jag föreslårdärför att regeringen begär bemyndigande för affärsverket FFV atl,efter regeringens godkännande i varje särskilt fall, teckna aktier i elt värde av 200 milj. kr. 2.12Tidplan för genomförande och tillämpning av lämnade förslag Delär av stor vikt atl affärsverket FFV möjligl efter etl riksdagsbeslutfår möjlighet alt genomföra och tillämpa de av mig lämnade förslagen till ekonomiskaoch finansiella förändringar. Enligl min mening bör därför de lämnade förslagenfillämpas fr. o. m. . För vissa förslag kommer av praktiskaskäl att finnas övergångsbestämmelser. Dessa har redovisats i det föregående. Jaghemställer alt regeringen dels föreslår att 1. godkänna riktlinjer för affärsverketFFV:s Ireårsplaner för verksamhet och invesleringar (avsnill 2.3), 2. godkänna riktlinjer förfinansieringen av affärsverket FFV:s investeringar (avsnitt 2.4),