prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Organisationsutredningensförslag: Utredningen har diskuterat frågan om den lämpligaste utformningen avavgifter för tillsyn och prövning av tillstånd och har därvid förordat enövergång från nuvarande timtaxa till en fast taxa, s, k, saktaxa. Den fastataxan skall avse kostnader som hänför sig till säväl tillståndsprövningen somtillsynen. föresläs få i uppdrag att närmare utforma tax;tnför tillständspliktiga verksamheter. Remissinstanserna:Övervägande antalet remissinstanser ställer sig positiva till en övergäng tillsaktaxa. Flera kommuner anser dock att det bör finnas en möjlighet tilltimdebitering av tillsynen över sädana verksamheter som inte ärförprövningspliktiga och för vilka kommunerna föreslås få ansvaret. Skälen för mitt förslagoch mitt ställningstagande: Enligt I § förordningen (1984:380) om avgifter förprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen (1969:387) skall kostnader , och länsstyrelsernahar för prövning och tillsyn enligt ML täckas genom avgifter till staten. Hartillsynen överlåtits åt miljö- och hälsoskyddsnämnden i en kommun, skallkostnaden för fillsynen täckas genom avgifter till kommunen. Avgifterna skallbetalas av den vars verksamhet är föremål för prövning eller tillsyn. Avgiftsförordningentillkom sedan bemyndigat regeringen att besluta om avgifter förprövning och tillsyn enligt ML, medgav regeringen attöverlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter om sädana avgifter(prop, 1983/84:40 bil, 7, JoU 15, rskr, 93). Utredningenhar föreslagit att får i uppdrag att tillsam- Prop. 1987/88:85mans med berörda myndigheter närmare utforma en s. k, saktaxa med fasta ärligaavgifter för branscher som omfattas av koncessionsnämnds-ochlänsstyrelselistan. Utredningen har därvid framhållit bristerna med taxansnuvarande utformning och pekat pä bl, a. att avgifterna intetäcker kostnaderna för myndigheternas prövning och tillsyn, vilket förutsattesnär taxan infördes. Föregen del vill jag anföra följande. Utgångspunktenför en taxa av det slag som det här är fräga om skall vara att avgifternatäcker kostnaderna för prövning och tiUsyn samt att avgiften utformas så attden som betalar avgiften erhåller en motsvarande prestation från myndighetenssida. Vidare måste taxan vara överskådlig så att den som skall betala avgiftenockså kan förutse sin ungefärliga kostnad. Taxan bör ocksä utformas så att denkan administreras på enklast möjliga sätt. Jagförordar att taxan utformas som en s, k, saktaxa med fasta avgifter för detillständs- och tillsynsärenden som prövas av koncessionsnämnden ochlänsstyrelserna. bör i samarbete med berörda myndigheternärmare utforma taxan, fall kommunerna tar över tillsyn över tillståndspliktig verksamhet frånlänsstyrelserna förordar jag att samtliga kommuner följer det system som kommeratt gälla för . Avpraktiska skäl bör det i ML införas en regel som motsvarar det bemyndigande somriksdagen har givit regeringen. Jagvill avslutningsvis redogöra för min uppfattning om de kostnader som kommunernahar för arbetet med anmälningsärenden och tillsynen av icke tillståndspliktigverksamhet. Utredningensförslag att kommunerna själva bör få fastställa sina taxor enligtsjälvkostnadsprincipen ställer sig nägra remissinstanser positiva till. Fleraremissinstanser är dock tveksamma till en sådan lösning och förordar att dekommunala avgifterna fastställs centralt. Jagförordar att kommunerna ges en möjlighet att ta ut avgifter även för arbetetmed anmälningsärenden och tillsynen av övrig icke tillståndspliktig verksamhet.De typer av åtgärder som kommunerna kan behöva vidta varierar. Jag förordardärför att kommunerna ges möjlighet att ta ut en timbaserad avgift för detta.Naturvärdsverket bör bistå i arbetet med att lämnarekommendationer för kommunernas avgifter för dessa uppgifter. Jag anser attdet är lämpligt att kommunerna häller en likartad nivå på avgifterna. På grundhärav bör det föreslagna avgiftsbemyndigandet i ML utvidgas, sä att detblir möjligt för regeringen att överlåta åt kommunen att föreskriva omavgifter (jfr, 22 § hälsoskyddsstyrelsen). Mittförslag: De lagändringar samt de förändringar i organisation ochansvarsfördelning som jag föreslår, bör träda i kraft den , Mittställningstagande: Resursförstärkningar kommer att behövas under budgetåret1988/89 för att förbereda genomförandet av mina förslag. Skälenför mitt förslag och mitt ställningstagande: En resursförstärkning vidlänsstyrelserna och bör ske under /89 för attbl, a, snabbt förbättra tillsynen m, m, enligt ML samt förbereda genomförandetav den föreslagna organisationsförändringen. Lagändringar och förändringar iorganisation och ansvarsfördelning bör träda i kraft den IjuU 1989, Eftersom förslagen i vissaavseenden innebär betydande förändringar krävs att genomförandet planerasnoggrant. Framför allt innebärförändringen ii ansvarsfördelningen helt nya uppgifter för flertalet miljö-och hälsoskyddsnämnder. Nämnderna får en myndighetsroll för tillsyn enligt ML,vilket innebär att ledamöterna måste vara väl insatta i lagen och desstillämpning. Jag förutser ett behov av omfattande utbildning av ledamöterna ilandets samtliga miljö- och hälsoskyddsnämnder samt av berörda tjänstemän inomförvaltningen. Degoda erfarenheterna frän utbildningen i samband med införande av PBL bör kunnatjäna som utgångspunkt. bör i samarbete med Kommunförbundetoch övriga berörda organisationer utveckla lämpliga utbildningsprogram. Utredningen har ävenföreslagit särskilda utbildningsinsatser för åklagar- och polispersonal somarbetar med miljöbrottsutredningar. Jag anser att sädana insatser är angelägna.De bör genomföras i syfte att effektivisera tillämpningen av sanktionssystemetpä miljöområdet. Jag har i denna fräga samrått med chefen förjustitiedepartementet. Deförändringar som jag föreslår innebär bl, a, att roll somcentral tillsynsmyndighet förstärks. Därvid får ett ökatansvar för att meddela föreskrifler och allmänna råd och pä andra sätt föra utkunskap och följa upp verksamheten vid övriga myndigheter inommiljöskyddsområdet. För att naturvärdsverket skall fä en möjlighet att bl, a,förbereda genomförandet har jag i årets budgetproposition (prop, 1987/88:100bil, 16) föreslagit att 5 milj. kr, anvisas redan kommande budgetår. Chefenför föreslär i sin anmälan till årets budgetpro-posUion(prop. 1987/88:100 bil, 15) aU 10 milj, kr, tillförs länsstyrelserna under detkommande budgetåret. Dessa medel bör ge länsstyrelsernas naturvärdsenhetermöjlighet att under /89 börja arbeta i enlighet med deintentioner för miljöskyddsarbetet som jag här presenterar. Tillståndsprövningoch tillsyn enligt ML, förordningar m. m, enligt naturvårdslagen samtregleringar av kemiska produkter enligt kemikalielagstiftningen bör även ifortsättningen vara de grundläggande styrmedlen i miljöpolitiken. Ekonomiskastyrmedel bör i ökad omfattning komplettera de administrativa styrmedlen. Avgifterpä förorenande utsläpp bör successivt kunna införas där så är praktisktmöjligt och sädana avgifter kan få en avsedd effekt på miljön. Enpariamentarisk utredning bör filisättas. Utredningen bör -mot bakgrund av demål som gäller för miljöpolitiken - analysera förutsättningarna för och föreslåen lämplig utformning av framtida system för ekonomiska styrmedel imiljöpoUtiken, Utredningen börmed förtur överväga och lämna förslag till ett system med miljöavgifter, bl. a.pä utsläpp av klorerad organisk substans. Vidare bör en miljöavgift pä svavelövervägas. Arbetet bör bedrivas med inriktning pä att avgiftssystemet ommöjligt skall kunna träda i kraft . Bakgrunden till mittställningstagande: I den svenska miljöpolitiken har främst använtsadministrativa styrmedel såsom tillståndsprövning, förbud mot och andraregleringar av miljöfarlig verksamhet och hanteringen av kemiska produkter. Deadministrativa styrmedlen har i viss utsträckning kompletterats med ekonomiskastyrmedel. Valet av styrmedel för attlösa miljöproblem präglas av den kunskap om och den syn på miljöproblemen somhar rått när politiken utformades. Det nuvarande miljöskyddsarbetet har singrund i den lagstiftning som utarbetades pä . Av särskild vikt vartillkomsten av ML , Vidare infördes är 1973 en särskildlokaliseringsprövning enligt 136 a § byggnadslagen av industriell verksamhetav väsentlig betydelse för hushållning med landets samlade mark- ochvattentillgångar. Denna prövning har numera ersatts av 4 kap, naturtesurslagen. En viktig anledning tillatt man i miljöskyddsarbetet nästan uteslutande har använt sig avadministrativa styrmedel är att sädana styrmedel frän flera utgångspunkter ärlämpliga och effektiva för att lösa många miljöproblem. Miljövårdsarbetet varinledningsvis i hög grad inriktat mot lokala miljöproblem som ofta berodde påen dominerande föroreningskälla, ML:s system med tillståndsprövning ochtillsyn framstod som ett effektivt medel att snabbt åstadkomma påtagliga miljöförbättringar, ML:s system medindividuell prövning av miljöfariiga verksamheter har spelat en central roll imiljöskyddsarbetet. Efter hand har ML kompletterats med annan lagstiftning somtar sikte på mer generella regleringar av hantering och utsläpp av miljöfarligaämnen. Jag kan peka på tillkomsten av lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarliga varor. Med stöd av den lagen har användningen av bl, a, kadmium,fenoxisyror och DDT kunnat 19 1987/88. reglerasgenom generella föreskrifter, Lagen innehöll vidare föreskrifter Prop.1987/88:85 omen individuell prövning av bekämpningsmedel. avlagen (1985:426) om kemiska produkter. förstagenerella föreskriften om begränsning av svavelhalten i eldningsolja genomem särskild lag (1968:551), Denna lag ersattes är 1976 av lagen (1976:1054)om svavelhaltigt bränsle. Genomgenerella regleringar av angivet slag har vi kunnat angripa nationellaföroreningsproblem som uppkommer till följd av utsläpp frän många källor ochdär de totala utsläppen bör begränsas. En förutsättning för att generellaregleringar skall vara lämpliga är att de miljöproblem som skall åtgärdas är avhuvudsakligen regional eller global natur. Man kan i sädana fall till stor delbortse frän var och hur utsläppen sker. Den typen av problem har fått ökadbetydelse i miljöpolitiken. Jag vill erinra om vad jag har anfört omåtgärder mot luftföroreningar och försurning, havsföroreningar samt för attskydda ozonskiktet, I vissa fall kan miljöproblem inom begränsade regioner t,ex, storstadsområden angripas med generella styrmedel. Somjag nämnde har ekonomiska styrmedel utnyttjats i viss utsträckning somkomplement till de administrativa styrmedlen. Jag vill peka på några sådanastyrmedel som är av intresse i detta sammanhang, Isamband med tillkomsten av ML skapades möjligheter för industrin att till vissadelar finansiera sina miljöskyddsåtgärder med statliga bidrag. Bidragen utgicknormalt av kostnaden. /70-1974/75 fick industrinsammanlagt 770 milj. kr. i sädana bidrag. Bidraglämnades också till kommunala reningsverk och avfallsanläggningar , betalades ut sammanlagt 2300 milj, kr. ibidrag som motsvarade av kommunernas investeringskostnad. Bidragsandelenvarierade med reningsgraden. Förnärvarande lämnas inga investeringsbidrag för miljöskyddsåtgärder. har dock möjlighet att ur den s, k. bränslemiljöfonden lämnabidrag till utveckling av ny miljöskyddsteknik. Regeringenbeslutade genom förordningen (1987:941) om frisläpp avinvesteringsfonder att företag för bl. a. miljöförbättrande åtgärder får ta ianspråk sina allmänna investeringsfonder. Investeringsfonderna är frisläpptaför miljöförbättrande investeringar i hela landet. Detta frisläpp gäller t. o,m, , Medelsom har avsatts till investeringsfond fär efter medgivande av statens industriverk eller i vissa fall av regeringen - tas i anspråk för . åtgärder som väsentligt begränsar störningar i den yttre miljön i form av vatten- eller luftföroreningar eller i form av buller, skakningar, ljus e.d. Frisläppet gäller för byggnads- eller markarbeten, anskaffning av inventa rier samt tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbe te. Medgivande skall lämnas för hela investeringen, om investeringen avser ett mindre belopp eller om investeringen helt eller sä gott som helt syftar till att begränsa störningar i den yttre miljön. I övriga fall skall medgivandet normalt begränsas till en tredjedel av investeringsbeloppet. Vid utgången av fanns ca . på spärtkonto i . En del av dessa medel och en del av de medel som betalas in med anledning 290 av1987 ärs fondavsättningar - kommer att användas för att finansiera Prop.1987/88:85 miljöinvesteringar. Förnärvarande ges statsbidrag till kalkning av försurade sjöar och vattendragenligt en särskild förordning (1982:840), Fr,o,m, den Ijuli 1982 harlänsstyrelserna ansvaret för att planera kalkningen och fördela de statligabidragen till verksamheten. Statsbidraget uppgår normalt till avkostnaderna för ett kalkningsprojekt. Bidraget kan utökas till hela kostnadenför kalkning av vatten av riksintresse om finansieringen visar sig svär attklara pä annat sätt. Deförekommande ekonomiska styrmedlen utgörs i övrigt av skatter och avgifter.Dessa har delvis olika syften och effekter på de miljöstörande verksamheterna. Någraavgifter kan betecknas som sanktionsavgifter. infördes bestämmelser iML om att en miljöskyddsavgift skall utgå vid överträdelse av villkor enligt MLoch om "överträdelsen har medfört dels ekonomiska fördelar för den somutövar den miljöfarliga verksamheten, dels betydande störningar för omgivningeneller risk för sädana störningar". Mot bakgrund av erfarenheterna avtillämpningen av denna föreskrift togs skade-rekvisitet bort genom en ändring imiljöskyddslagen , Avgiften skall utgå med det belopp som motsvarar deekonomiska fördelarna av överträdelsen. Den tas dock inte ut om överträdelsenär ringa. Föratt motverka otillåtna utsläpp av olja frän fartyg infördes från den 1 januari1984 en vattenföroreningsavgift. Avgiften utgår enligt lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening frän fartyg och bestäms med hänsyn tillutsläppets omfattning och fartygets storlek. Den betalas av fartygets redare. Energiskatternakan till en del hänföras till de miljöpolitiska styrmedlen. De senaste allmännarikflinjerna för energibeskattningen antogs av (prop,1983/84:28, SkU 9, rskr. 96), I enlighet med regeringens förslag fastslogriksdagen att som en grundläggande princip bör gälla att skattesystemet skallfrämja uppfyllandet av de energipolitiska målen och att hänsyn därvid ocksåskall tas till energislagens effekter på bl, a, miljön, I enlighet med dessaprinciper tas de högsta skattesatserna per energienhet ut för bensin ocheldningsoljor och, i en fallande skala, lägre skattesatser för kol, naturgasoch gasol. Inhemska bränslen, såsom torv och träflis, beskattas inte alls. Föratt åstadkomma rimliga konkurrensförutsättningar medges nedsättning avenergiskatterna för bl, a, den energiintensiva industrin. Kommittén(Fi 1987:06) för indirekta skatter ser över bl. En viktig uppgift för kommittén är att pröva om det numerafinns bättre förutsättningar att inordna energiområdet under mervärdeskatten ännär frågan senast prövades av energiskattekommittén. Beskattningen av energifungerar nu som ett energipolitiskt styrmedel och bör enligt direktiven även ifortsättningen ha denna funktion. Någon form av styrande punktskatter pä energikan därför bli nödvändigt, även om energiområdet skulle komma att omfattas av mervärdeskatt. Beskattningenav drivmedel skall enligt riktlinjerna för energibeskatt ningen främst fylla trafikpolitiska och energipolitiska syften, vari ocksä 291 Jag har (avsnitt 4) redovisat intro- Prop.1987/88:85 duktionen av skärpta avgaskrav för personbilar. För att påskyndaintroduktionen och övergången till blyfri bensin har bensinskatten differentierats. När det gäller introduktionen av de skärpta avgaskravenhar regeringen också differentierat försäljningsskatten, den s, k, bilaccisen,för personbilar. års modeller är bilaccisen lägre för bilarmed katalytisk avgasrening. Denna differentiering av försäljningsskatten börses som ett tillfälligt styrmedel för att stimulera en frivillig anpassningtill kommande miljökrav. Vissa avgifter har införts i syfte att finansiera olikaverksamheter inom miljöområdet. Avgifter för prövning och tillsyn enligt MLinfördes den Ijuli 1984 genom en särskild förordning (1984:380). Dessa avgifterär renodlade finansieringsavgifter som skall täcka myndigheternas kostnader förprövning och tillsyn av miljöftiriig verksamhet och därtill hörande utrednings-och undersökningsverksamhet. Inkomsterna frän dessa avgifter /87 till cirka 20 milj, kr. Jag har (avsnitt 10.11)förordat vissa förändringar i det gällande avgiftssystemet. Även myndigheternas kostnader för prövning och tillsynenligt 18 § naturvårdslagen av , grus- och jordtäkter m. m. skallfinansieras med avgifter. Avgifterna tas ut med stöd av förordningen (1984:381)om täktav-gift. Inkomsterna frän täktavgifterna uppgick till ca 11 milj, kr,/87. tas en registreringsavgift förbekämpningsmedel ut. Vidare utgår frän särskilda avgifter påbekämpningsmedel och handelsgödsel. Avgifterna påförs av tillverkare ochimportörer. Intäkterna av dessa avgifter skall enligt beslut (prop.1985/86:74, JoU 13, rskr, 165) användas för bl, a, forskning och rådgivning påområdet. Fr.o.m, läggs en bilskrotningsavgift om , pånya bilar. Med hjälp av denna avgift har en fond byggts upp. Ur fonden utgårfr. o. m. en skrotningspremie på , mot att bilägaren visar uppett skrotningsintyg från en auktoriserad bilskrotare. Ett sådant intyg krävsför att man skall fä avregistrera bilen och slippa betala skatt och försäkring. Fr, o. m. tas en differentierad skatt utpå vissa dryckesförpackningar. Bilskrotningsavgiften och skatten på dryckesförpackningartorde vara för låga för att ha någon större styrande effekt.Regeringen har fattat beslut om att höja bilskrotningsavgiften ochpremien till 300 resp. . Det utgår ocksä en avgift pä miljöfariiga batterier.Avgifterna skall finansiera kostnaderna för den särbehandling som krävs för detslutliga omhändertagandet av dessa batterier och kostnaderna för informationskampanjersom riktas till allmänheten. Jag vill i sammanhanget också erinra om de förslag tillekonomiska styrmedel som har föreslagits i regeringens proposition (1987/88:50)om trafikpolitiken inför 1990-talet och som bl. a. motiveras av miljöskäl. I den trafikpolitiska propositionen föreslås vissa skatteroch avgifter som avses motsvara de samhäUsekonomiska marginalkostnaderna för 292 Det gäller dels en miljöavgift på inrikesflyget, Prop.1987/88:85 dels höjda bensin- och kilometerskatter samt en höjning ochdifferentiering av kilometerskatten för lastbilar, släpvagnar och bussar. Närdet gäller miljöavgifter på inrikesflyget har chefen för kommunikationsdepartementeti den trafikpolitiska propositionen bl, a, anfört att de rörliga avgifter som utgår inom luftfartsområdet i princip är utformade för att geluftfartsverket kostnadstäckning för olika tjänster. Det innebär att vissa avde samhällsekonomiska marginalkostnader som flygtrafiken ger upphov till intebeaktas inom det nuvarande avgiftssystemet. Det gäller främst kostnaderna föravgasutsläpp och olyckor. Flygtrafikens olyckskostnader är sä låga att man kanbortse från dem i detta sammanhang, I propositionen föreslås att enmiljöavgift införs som motsvarar den del av flygtrafikens samhällsekonomiskamarginalkostnader som inte kan komma till uttryck i luftfartsavgifterna. Dettagäller i första hand kostnaderna för skador frän avgasutsläpp. Avgiften börenligt propositionen omfatta inrikes flygtrafik i förvärvssyfte. Chefen förfinansdepartementet avser, enligt vad jag har erfarit, att senare under våren1988 återkomma till regeringen med förslag fill proposition till omden nya avgift, som skulle kunna införas den . Somframgår av min redovisning har de administrativa styrmedlen i miljöpolitikenunder kompletterats med ekonomiska styrmedel,huvudsakligen avgifter och skatter. Flertalet av dessa har dock tillkommit ifinansieringssyfte. De styrande avgifterna och skatterna återfinns inomenergibeskattningen och i form av sanktionsavgifter. Fråganom en ökad användning av ekonomiska styrmedel har diskuterats i de västligaindustriländerna underde senaste årtiondena. Den ekonomiskasamarbetsorganisationen har utfärdat rekommendationer omförorenarnas kostnadsansvar - Polluter Pays Principle (PPP). Enligt PPP skallden som bedriver miljöfariig verksamhet svara för kostnaderna för sådanamiljöskyddsåtgärder som föreskrivs av miljöskyddsmyndigheterna. Statligabidrag för dessa åtgärder är således inte förenliga med PPP annat än iundantagsfall. Jagkan konstatera att de ekonomiska styrmedel inom miljöområdet som förekommer iindustriländerna huvudsakligen har tillkommit i finansieringssyfte. Även medden begränsade användningen av avgifter och skatter medstyrningssyfte har vid en internationell jämförelse ett omfattandesystem när det gäller styrande skatter och avgifter inom miljöområdet. Vissaländer, bl. a, , har erfarenheter av avgifter somkopplats till företagens utsläpp av föroreningar. I tasavgifter ut för utsläpp i vatten av bl, a, klorerade organiska ämnen ochmetaller. Avgifterna beräknas i första hand på grundval av de villkor som harangivits av de tyska miljöskyddsmyndigheterna. Dessa avgifter förefaller ivissa fall ha fått en styrande effekt. Skälenför mitt ställningstagande: Prop. Etteffektivt miljöskydd förutsätter inte endast att arbetet inriktas mot deviktigaste miljöproblemen utan ocksä att målen näs till lägsta samhälleliga kostnad.Detta mäste vara utgångspunkten för valet av styrmedel. Deuppgifter som miljöpolitiken står inför ställer stora krav pä styrmedlenseffektivitet. Jag har (avsnitt 10) redovisat mina ställningstaganden ochförslag när det gäller förändi'ingar i användningen av administrativastyrmedel, 1 det sammanhanget behandlade jag även frågor om påföljder vidmiljöbrottslighet, åtgärder för att höja miljömedvetande och öka miljöhänsynensamt frågor om kunskapsförsörjningen inom miljövården. Jag skall nu redovisaskälen för mina ställningstaganden när det gäller ekonomiska styrmedel. Som jag har redogjort för utnyttjas ekonomiska styrmedel redan i vissutsträckning inom miljövårdsområdet. Avgifter tas i vissa fall ut pä miljöfarligaprodukter, säsom exempelvis batterier och handelsgödsel och bekämpningsmedel.Den differentierade bensinskatten är ocksä ett styrmedel som riktas mot enprodukt, Frisläppet av investeringsfonderna är ett styrmedel som avserprocesser och verksamheter. Även de avgifter som tas ut för att finansieraprövning och tillsyn enligt ML är kopplade till verksamheter, I fräga omföroreningsulsläpp kan i vissa fall miljöskyddsavgifter ochvattenföroreningsavgifter tas ut. Statsbidragen till kalkning av försuradesjöar och vattendrag syftar till återställning ay miljön. Skillnadenmellan administrativa och ekonomiska styrmedel är inte knivskärp. Inte sällaninnebär administrativa styrmedel förändrade ekonomiska förhållanden för densom utsätts för styrningen. De administrativa styrmedlen förutsätts regleradirekt och absolut beteendet hos dem som Styrs, De ekonomiska styrmedlen syftardäremot till att indirekt med ekonomiska incitament påverka beteendet hos deberörda i en önskad riktning. Inommiljöpolitiken har liksom andra industriländer huvudsakligen utnyttjatadministrativa styrmedel i form av tillståndsprövning, tillsyn och andraregleringar av miljöfarliga verksamheter och kemiska produkter. Administrativastyrmedel har bl, a, den fördelen att effekten oftast kan förutses med en vissprecision. Utsläppen av föroreningar har också kunnat begränsas i storutsträckning. Jag har redovisat den drastiska minskning av många utsläppsom skett , Även i fortsättningen kommertillståndsprövningen och tillsynen enligt ML och regleringar inom t, ex,kemikaliekontrollen att utgöra kraftfulla styrmedel i miljöskyddsarbetet. Deadministrativa styrmedlen har dock vissa begränsningar. Vidtillståndsprövningen åläggs den som utövar en miljöfarlig verksam het vissa miljöskyddskrav som mäste uppfyllas för att verksamheten skall tillåtas.