prop · GB0352 · 1987-12-31 00:00:00 — På lagrådets förslag har möjligheten att jämka förmänsvärdet avfri kost införts. I vilka fall jämkning kan komma i fräga för fri kost ochförmän av semesterstuga framgår av kommentaren resp. anvisningspunkt. till50 § Punkt 1 Deändringar som gjorts är en följd av att 32 § 3 mom. delats in i ytteriigare momentoch att den anställdes avdragsrätt enligt 33 § för sjuk- eller olycksfallsförsäkringsom tagits i samband med tjänsten föreslås bli slopad. 4.2 Taxeringslagen Prop. Bestämmelsenändras så att förenklad deklaration skall kunna användas av anställda somåtnjuter naturaförmåner. I övergångsbestämmelserna tas in en bestämmelse medinnebörd att den som haft bilförmån skall kunna använda förenkladsjälvdeklaration redan vid taxering. Ändringarnainnebär att värdet av naturaförmåner skall anges i kontrolluppgift. I fråga ombilförmän gäller att pä kontrolluppgift skall anges värdet avbilförmån utan hänsyn tagen till eventuell jämkning som kan ha skett av värdet.Detsamma föreslås gälla i fräga om förmän av schablonvärderad semesterbostad. Ifråga om annan bostadsförmån än schablonvärderad semesterbostad skallarbetsgivaren i kontrolluppgiften ange det värde som legat till grund för uttagav preliminär skatt. Ändringen av undantaget i fär av redaktionell karaktär. l 8§finns bestämmelser om preliminärbeskattning av bl.a. naturaförmåner. Ändringeninnebär att alla skattepliktiga naturaförmåner skall pre-liminärbeskattas ochatt värdet skall bestämmas enligt 42 § KL jämte anvisningar med vissa undantag. Förförmån av annan bostad än semesterbostad finns särskilda värderingsregler vidpreliminärbeskattningen. Dessa regler har närmare beskrivits i avsnitt 2.4.3. Ilikhet med vad som gäller i fräga om jämkning av bilförmåninförs en bestämmelse om att arbetsgivaren inte vid preliminärbeskattningenskall få jämka värdet av förmån av semesterbostad. Vidare skall i likhet medvad som gäller i fråga om jämkning av bilförmän lokal skattemyndighet kunnabesluta att jämka förmänsvärdet av semesterbostad i vissa fall och fri kostvid uttag av preliminär skatt. Vissaändringar har företagits pä lagrådets inrådan. Dessa har också kommenterats iavsnitt 2.4.3. 4.4 Lagen om allmän försäkring 2 § Ändringen innebär att alla skattepliktiga naturaförmåner skall ligga till grund för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten. De skall enligt den föreslagna lydelsen tas upp till samma värde som ligger till grund för preliminärbeskattningen. I fråga om bilförmän och förmän av schablonvärderad semesterbostad skall, i likhet med vad som för närva rande gäller bilförmån, hänsyn inte tas till beslut om jämkning av för månsvärdet. Detta sker genom att hänvisning inte görs till 8 § femte stycket UBL. 4.5 Lagen(1987: 568) om ändring i lagen (1987:404) om Prop. 1987/88:52 ändring i lagen om allmän försäkring /11 kap. 2§ anges att inkomst av anställning omfattar förutom bl. a. lön i pengaräven skattepliktiga naturaförmåner. Att det skall vara fråga om lön innebär attbestämmelsen inte skall tillämpas om beskattning sker i inkomstslagettillfällig förvärvsverksamhet enligt s. k. stoppregler för fåmansföretag.Det kan tilläggas att dessa regler ses över av företagsskattekommitté(B 1979: 13). 4.6 Lagen (1987: 000) om ändring i lagen om allmän försäkring I// kap. 3§ anges att inkomst av annat förvärvsarbete omfattar förutom bl. a.ersättning för arbete för annans räkning i pengar även skattepliktiga naturaförmåner.Vad som sagts ovan under 4.5 om lön i 11 kap. 2 § gäller även i fråga omersättning för arbete för annans räkning enligt denna paragraf. 4.7 Lagen (1987: 567) om ändring i lagen omsocialavgifter Dennuvarande bestämmelsen i 2 kap. 3§ ändras så att det framgår att allaskattepliktiga naturaförmåner skall ingå i underlaget för beräkning av avgifterna.Jfr vad som sagts ovan om lön i kommentaren till 11 kap. 2 § AFL. 4.8 Lagen om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare 5 Jjfr kommentaren 8 § UBL. I fråga om bilförmån gäller att arbetsgivaravgifterskall beräknas på förmånsvärdet utan hänsyn till eventuell jämkning. Detsammaskall gälla i fråga om förmån av schablonvärderad semesterbostad. Detta skergenom att hänvisning inte sker till 8§ femte stycket UBL. 110 och 17 §§ införsregler som skyddar arbetsgivaren i vissa fall mot att månads- och årsavgifthöjs i efterhand. Om arbetsgivaren saknat skälig anledning anta att uppgift somhan lämnat om naturaförmän varit oriktig skall avgiften inte höjas. Skäliganledning fär anses föreligga om arbetsgivaren följt besked som han fått av denlokala skattemyndigheten i värderingsfrågan. 4.9 Lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring 4§utvidgas till att omfatta alla skattepliktiga naturaförmåner. Andra skat tepliktiga förmåner än till sjömän som skall betala sjömansskatt skall tas upp till ett värde som bestäms enligt 8 § andra-fjärde styckena UBL. Detta innebär att hänsyn inte skall tas till beslut om jämkning av bilförmån eller av förmån av schablonvärderad semesterbostad enligt 8 § femte stycket UBL. 4.10 Lagen (1987: 570) om ändring i lagen (1959: 551) om Prop. beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmänförsäkring Ändringeni 3 § innebär att arbetsgivaren i fall som avses i paragrafen skall lämnauppgift huruvida den försäkrade fått någon skattepliktig naturaför- Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta förslagen till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 3. lag om ändring i uppbördslagen(1953: 272), 4. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. lag om ändring i lagen(1987:568) om ändring i lagen (1987:404) om ändring i lagen (1962: 381) omallmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen(1987:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. lag om ändring i lagen (1987:567) om ändring i lagen (1981: 691) om socialavgifter, 8. lag om ändring i lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 9. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, 10. lagom ändring i lagen (1987: 570) om ändring i lagen (1959: 551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om all män försäkring. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattningen i betänkandet (Ds Fi 1984: 23) Beskattningenvid anställds utnyttjande av arbetsgivaren tillhörig semesterbostad Idetta delbetänkande lägger förmånsbeskattningskommittén fram ett förslag ombeskattningen vid anställdas utnyttjande av arbetsgivaren tillhörig semesterbostad.Förslaget avser även semesterbostad som ägs av stiftelse som hör tillarbetsgivaren. Som semesterbostad räknas både stugor och lägenheter. Bostadenskall vidare ligga i . Dethar riktats kritik mot gällande bestämmelser för värderingen av förmån avsemesterbostad. I mänga fall har de anställda fått sina taxeringar höjda iefterhand. Detta har gjort det svårt för arbetsgivarna att hyra ut semesterbostäderna.Riksskatteverket () har också påpekat svårigheter med att bestämmaförmånsvärdena och anser att det numera finns behov av särskildavärderingsnormer för detta slag av förmåner. Enligtnuvarande regler grundas värderingen av förmån av semesterbostad på det marknadsmässigahyrespriset för bostaden. Kommittén föreslår att förmånsvärdet i stället skallbaseras på ett enhetligt schablonbelopp. Beloppet grundas i princip pä enuppskattning av de driftkostnader som normalt uppkommer för den som driver ensemesteranläggning. Beloppet skall vidare gälla oberoende av var i landetsemesterbostaden är belägen och oavsett som bostadenutnyttjas. För att få tillämpa schablonregeln förutsätts att bostaden är av"normal" standard. I förslaget uttrycks detta sä att värdet avbostaden inte får överstiga tio gånger basbeloppet enligt lagen (1962: 381) omallmän försäkring. Värdet anses i princip motsvara det taxerade byggnadsvärdet.Bostäder som kan karaktäriseras som lyxbostäder omfattas alltså inte av de nyareglerna. Schablonbeloppetföresläs uppgå till . vid nuvarande prisnivå. Om den anställdebetalar . eller mer uppkommer alltså inte något skattepliktigtförmänsvärde. För att uppnå en automatisk anpassning till ändringar i kostnadslägetär förslaget utformat med anknytning till basbeloppet. Det hyrespris som äravgörande för förmånsvärdet föreslås därför vara och avrundat nedåttill 100-tal kronor - 1/ 40 av basbeloppet (f. n. Förslagetförutsätter ocksä att semester- eller fritidsbostaden ställs till de anställdasdisposition. Detta kan ske genom att bostaden ägs av en personalsUftelse.Arbetsgivaren kan också äga anläggningen direkt, men då krävs att personalengenom särskild överenskommelse fått samma inflytande pä dispositionen som omdet varit fråga om personalstiftelseägd bostad. Ifråga om förmåner som tillhandahålls av företag inom en koncern föresläs attvärderingsregeln i princip skall gälla alla anställda i dessa företag oavsettvilket företag det är som tillhandahåller semesterbostaden. Deföreslagna reglerna bör enligt kommittén inte gälla företagsledare i fåmansföretag eller honom närstående person men däremot annan deläga re som är anställd i företaget. Enligtanvisningar från RSV gäller bl. a. att förmåner av mindre värde Prop. 1987/88:52 inte är skattepliktiga om deras sammanlagda värde inte överstiger . Omdenna gräns överskrids blir hela förmånsvärdet skattepliktigt. Detta leder tillatt den som åtnjuter förmän av hyresbillig semesterbostad därigenom kan gämiste om skattefriheten för annan förmän, t. ex. förmån av subventioneradlunch. Kommitténföreslär att denna samordning slopas och att beskattningen av semesterbostadsförmånsker fristående frän bedömningen av eventuella andra förmåner. Detta bör fåsom konsekvens att förmån av semesterbostad i fortsättningen hänföras till vadsom i RSV:s anvisningar betecknas som förmånsgrupp III, dvs. förmånen beskattasutan avseende på eventuellt andra föreliggande förmåner. Reglernaföreslås bli tillämpliga redan pä förmåner som tillhandahälls , dvs. vid1986 års taxering. Sammanfattningen i betänkandet (Ds Fi 1985:13) Beskattningav naturaförmåner I Denallmänna översynen av beskattningen av naturaförmåner som kommittén företarhar påverkats av de beslutade förenklingarna av skatte- ochtaxeringssystemet. Vi har därför i detta betänkande främst inriktat oss påfrågor inom förmånsbeskattningen som vi bedömt ha nära samband medförenklingsarbetet. att avsikten inte är att föreslå några ändringar som skulleinnebära principiella förändringar när det gäller om en förmån skall ansesskattefri eller skattepliktig. Kommittén pekar på att förändringar isamhällsutvecklingen kan ge anledning att ompröva tidigare gjorda bedömningarbeträffande en förmåns skattemässiga status. Enförmän som kommit i blickpunkten pä senare tid är s. k. sedvanliga gåvor frånarbetsgivare, t. ex. vid 50-årsdag eller annan märkesdag. En sådan gåva avminneskaraktär anses f. n. skattefri sä länge dess värde inte överskrider ettvärde motsvarande det pris staten ger vid inköp av t. ex. guldur eller ca 10%av basbeloppet. Staten kan genom sina stora inköp förhandla sig till förmänligapriser vilket inte står andra arbetsgivare till buds. För att uppnå bättrelikställighet mellan offentliganställda och andra löntagare föreslår kommitténen höjning av gränsvärdet till av basbeloppet. Beträffande7'w/gåvo/-,som även räknas till sedvanliga gåvor, anser kommittén att det tillämpadegränsvärdet av basbeloppet bör lämnas oförändrat. Närdet gäller jubileumsgåvor föreslås ett gränsvärde som motsvarar dethögsta värde som angivits för julgåvor. F.n. beskattas förmän av fri uniform vilket i och för sig är principiellt riktigt.Kommittén anser dock att man bör kunna göra avsteg frän denna princip ochjämställa uniform med överdragskläder som inte anses utgöra skattepliktigförmån. Förslaget innebär en viss förenkling i beskattningsförfarandet. 6 1987/88. Kommitténtar även upp frågan om beskattning av den förmån som Prop. 1987/88: 52 anställdaåtnjuter, när arbetsgivare bekostar anställds motionsverksamhet. Viss oklarhetanses föreligga beträffande beskattningen av sådan förmän eftersom företeelsenär ny och under fortgående utveckling. Kommittén uttalar för sin del attförmåner av detta slag i princip bör beräknas som skattefri personalvård, närförmånen står öppen för hela personalen. Viden anpassning av förmånsbeskattningen till det genomförda förenklade deklararions-och taxeringsförfarandet anser kommittén att man inte kan ha kvar den s. k. 600-kronorsregeln(förmåner av mindre värde). Regeln har även fått kririk för att gränsvärdet ärför lågt och att tröskeleffekt inträffar om gränsvärdet överskrids. Kommitténföreslås att regeln slopas. Den skatteförmän som de anställda har av 600-kronorsregelnföresläs överflyttad till regelerna fö;- värdering av förmän av fri kost. Beräkningenav värdet av förmän av fri kost skall ske efter olika principer när detgäller det värde som används vid preliminärbeskattningen och det värde somanvänds vid den årliga inkomsttaxeringen. Preliminärskattevärdet utgörs av ettgenomsnittsvärde för hela riket medan värdet som används vid taxeringen iprincip grundas på ortens pris (marknadsvärdet). Kommittén föreslår att mangenomgående använder sig av generella genomsnittsvärden och att samma värdeskall gälla vid preliminärbeskattningen som vid den slutliga taxeringen.Förslaget utgär från att man i huvudsak behåller samma värdenivä för förmånensom gäller enligt nuvarande regler, däri inbegripet 600-kronorsregeln. Även systemetmed måltidskuponger förenklas. Förslaget innebär att beskattningen av förmänav fri eller subventionerad kost anpassas till det beslutade, förenklade taxerings-och uppbördssystemet. Ävenför fritt vivre (kost -I- rum) föreslås förenklad värdering. Beträffandeförmån av fri bostad föreslår kommittén i huvudsak oförändrade regler.Kommittén förordar dock att det värde som skall användas vid beräkning avpreliminärskatt differentieras med hänsyn till regionala skillnader ihyresnivån m. m. Härigenom uppnås bättre överensstämmelse mellan detpreliminära värdet och det värde som fastställs vid taxeringen. Kommitténbedömer att de föreslagna ändringarna sammantagna inte skall medföra någotskattebortfall för det allmänna. Kommitténanser att - om beslutar i frågan -de nya reglerna börgälla från och med beskattnings- (inkomst-) . Sammanfattningen i betänkandet (Ds Fi 1986: 27) Beskattningav naturaförmåner II Kommitténhar i tidigare betänkanden (Ds Fi 1984: 23 och 1985: 13) föreslagit ändraderegler för beskattning av vissa naturaförmåner. Med nu föreliggande betänkandeavslutar kommittén sin översyn av reglerna om beskattningen av löntagarnasnaturaförmåner. Ibetänkandet behandlas - fråga rörande beskattning av reseförmåner 82 - utformning av reglerna omskattefrihet för förmån av fri sjukvård m. m. Prop. 1987/88: 52 - de skattemässiga konsekvensernaav arbetsgivares subvenfion av anställdas semester genom s. k.semesterkuponger - allmänna frågor rörandevärdering av naturaförmän - fråga om generell skyldighetför arbetsgivare att verkställa avdrag för preliminärskatt pä naturaförmän - fråga om utvidgad skyldighetatt inräkna naturaförmån i underiaget för arbetsgivares socialavgifter. Anställdsförmån av fria resor pä arbetsgivarens transportmedel är f. n. skattefri ochtorde ha varit så under hela den tid vi haft en inkomstbeskattning. Bestämmelsen syftade i första hand på de statligaoch enskilda järnvägarnas personal men fick en generell utformning.Skattefriheten har ocksä ansetts omfatta luftfartstrafikens personal. Regelnär utformad sä att skattefrihet för reseförmän föreligger med reservation fördet fall att förmånen är att anse som ersättning för kontant avlöning. Kommittén anser attdet i och för sig är naturligt att anställda i trafikföretag får anlita dettaäven för privata resor i rimlig omfattning utan skatteeffekt, särskilt när -såsom faller är i t. ex. flygbranschen - som villkor ställs att den anställdeutnyttjar plats som eljest står tom. Nuvarande bestämmelse pä området medgeringripande i fall som kan betecknas som missbruk av förmanen. Kommitténföreslär därför ej någon lagstiftningsåtgärd i fråga om reseförmånerna. Förslaghar framkommit och överlämnats till kommittén om ett system med s. k.semesterkuponger för arbetsgivares subvention av anställds semesterkostnad.Förslaget innebär i korthet följande. Ett kupongföretag fillhandahällerkuponger, som kan användas som betalningsmedel för tjänster i det allmännaöppna semesterlivet inom områdena uthyrning och reseförsäljning. Arbetsgivarenförvärvar sädana kuponger och överiäter dem för halva nominella värdet till denanställde. Maximalt skulle anställd enligt förslaget kunna förvärva kupongerhögst till ett värde av . och betalar dä . Arbetsgivarenssubvention blir alltså maximalt . per anställd och är. Skattebortfallet ärsjälvfallet beroende på utnyttjandegraden, som är osäker. Förslagsställarna harpresenterat vissa beräkningar och kommittén har låtit göra egna kalkyler. Kommittén beräknar att dettotala skattebortfallet kommer att ligga mellan 1/2 och 1 1/. perår, beroende på den sannolika omfattning som ett kupongsystem skulle få. Kommittén - som i och försig anser det lovvärt att främja de anställdas utbyte av sin semesterledighet -ser dock svårigheter. terna är påtagliga och åtgärder som kräver ytteriigarekontroll bör undvi- Prop. 1987/88: 52 kas. Skattebortfallet är betydande ochkan komma att föranleda skatte-och avgiftshöjningar som kompensation. Kommittén anser att skäl att utforma ett förslag om skattesubventione-radesemesterkuponger inte föreligger. Nuvarande regler om skattefrihet för förmån av friläkarvård, tandvård, sjukhusvård m. m. tillkom innan den allmännasjukförsäkringen infördes. Reglerna har därför omarbetats och anpassats tillnuvarande förhållanden. Detta innebär för löntagarnas del att förmän av frilakar- och sjukhusvård är skattefri. Skattefri är också den förmån av tandvårdsom den allmänna försäkringen ger. Sjukhusvård kan också erhålles på privatsjukvårdsinrättning. Kostnaden härför är normalt mycket hög men genom sådanprivat sjukhusvård undgås kanske väntetid för behandlingen. Att arbetsgivarebekostar anställds vård på privat sjukvårdsinrättning bör enligt kommitténsmening inte föranleda beskattning av den anställde. Det är ju för denanställdes del i princip samma vård som han skulle ha fått på allmänt sjukhus.Däremot bör, enligt kommittén, arbetsgivaren inte få avdrag för sin kostnad(direktkostnad eller försäkringspremie) för att anlita privatsjukvårdsinrättning för den anställde. Arbetsgivarens rätt till avdrag förkostnader för anställds sjukhusvärd begränsas i princip till de bidrag hanlämnar genom till den allmänna försäkringen. Arbetsgivares kostnader för företagshälsovård skall dockäven fortsättningsvis vara avdragsgilla för honom. En av kommitténs ledamöter, , och en av desakkunniga, , har i reservation resp. i särskilt yttrande anmältannan uppfattning i fråga om arbetsgivares rätt till avdrag för kostnad för anställdsvård på privat sjukvårdsinrättning resp. försäkringspremie avseende sådanvård. De anser att avdragsrätt i dessa fall bör föreligga. Det redan beslutade förfarandet med förenklad deklarationoch taxering förutsätter att taxeringsmyndigheterna befrias från rutinmässigt arbete. Kommittén anser att frågan om värdering av naturaförmåner därför i princip bör ske redan pä källskattestadiet. För att underlätta arbetsgiva rens hantering av värderingsfrågorna vid källskatteberäkningen anser kommittén att beträffande naturaförmåner - när inte särskilda värderings regler ges som fallet är t. ex. för fri kost - arbetsgivarens kostnad för förmånen i princip skall ligga till grund för värderingen. Kommittén före slär en förenkling av värderingsreglerna och en generell skyldighet för arbetsgivaren att göra avdrag för preliminärskatt på naturaförmåner. För slaget innebär att värdet av naturaförmåner inräknas i underlaget för arbetsgivarens socialavgifter. Även mot förslaget om generell skyldighet för arbetsgivare att göra 84 preliminärskatteavdrag harEric Hägelmark och i reserva- Prop. 1987/88:52 rion resp.särskilt yttrande anmält avvikande mening. De anser att arbetsgivarensskyldighet att göra preliminärskatteavdrag såvitt gäller naturaförmåner skallbegränsas till de fall då förmånens värde särskilt anges i skattetabell. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (Ds Fi 1984: 23) Beskattningen vid anställds utnyttjande avarbetsgivaren tillhörig semesterbostad Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds Fi 1984: 23) Beskattningen vidanställds utnyttjande av arbetsgivaren rillhörig semesterbostad avgetts avkammarrätten i , länsrätten i , (),(), lokala skattemyndigheten i fögderi, lokalaskattemyndigheten i fögderi, statskontoret, (), i , i och , i , i ,branschorganisationen för samägda fritidsboendeanläggningar (BSF), skatteförenklingskommittén.Centralorganisationen /SR, (), Landsorganisationeni (LO), , (), () och () gemensamt.Svenska kommunförbundet. (), hantverks-och industriorganisation (SHIO-Familjeföretagen), , och (). Yttrande har också inkommit frän . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (Ds Fi 1985: 13) Beskattning av naturaförmåner I Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds Fi 1985: 13) Beskattning av naturaförmåner I avgetts av kammarrätten i , länsrätten i , (), lokala skattemyndigheterna i och fögderier, , statskon toret, , (), länsstyrelserna i , , samt . Centralorganisationen /SR (/SR), Föreningen revisorer. Hotell- och restaurangan- ställdas förbund. (), i rige (LO), , (), (), Svenska arbetsgivareför eningen (SAF), . Svenska revisorssamfundet (SRS), , , hant verks- och industriorganisation (SHIO-Familjeföre tagen), , , 86 ,(), Taxerings- Prop. 1987/88: 52 nämndsordförandenasriksförbund () samt (). /SRhar med instämmande överlämnat yttranden frän medlemsförbunden och . SHIO-Familjeföretagenansluter sig till yttrandet från Företagens uppgiftslämnardelegation. SAF ochSveriges industriförbund har lämnat ett gemensamt yttrande i vilket SLAinstämmer. Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande överbetänkandet (Ds Fi 1986: 27) Beskattning av naturaförmåner II Efterremiss har yttranden över betänkande (Ds Fi 1986: 27) Beskattning avnaturaförmåner II avgetts av kammarrätten i , länsrätten i Stockholmslän, länsrätten i , (), (), statskontoret, () samt ().Vidare har yttranden kommit in från Centralorganisationen /SR (/SR),(), , Föreningen revisorerFAR (FAR), Företagens uppgiftslämnardelegafion. , samhällsvetareoch ekonomer (), (), iSverige (LO), , (),Småföretagens , (), . Svenska revisorsamfundet (SRS), ,(), ,, , Redareförning,, , Turistråd,() samt Tjänstemännens centralorganisa-fion(TCO). LRF ansluter sig till ett inom Lantbrukarnas skattedelegation upprättatyttrande. SAF, , Svenska Handelskammarförbundetoch ansluter sig till ett inom Näringslivetsskattedelegation (NSD) upprättat yttrande. Bilaga 3 Prop. 1987/88:52 De till lagrådet remitteradeförslagen Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370) dels att 20 §, 32 § 1 och 3 mom., 42 §, punkterna 2, 3 och 8 avanvisningarna till 32 § samt anvisningarna till 42 § skall ha följandelydelse, dels att det i anvisningarna till 32 § skall införas en nypunkt, 3 b, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 §' Vid beräkningen av inkomsten från särskildförvärvskälla skall alla omkostnader under beskattningsåret för intäkternasförvärvande och bibehållande avräknas frän samtliga intäkter i pengar ellerpengars värde (bruttointäkt) som har influtit i förvärvskällan underbeskattningsåret. Avdrag fär inte göras för: