prop · GB03165 · 1987-12-31 00:00:00 — Sockerverksamheten i bolaget består av en prisreglerad och en pris- övervakad del. För den prisövervakadedelen har tillämpats de regler angående allmänt prisstopp som gällt enligt regeringens beslut . För den prisreglerade delen gäller prisstopp under varje regleringsperiod. F n har såledesett pris på socker fast ställts av,-för perioden - (för övrigt innebar priset fr o m 1 juli1987 en prissänkning). Sockerbolaget har såledesaldrig möjlighet att kompensera sig för höjdakostnader inom den reglerade delen påsamma sätt som andra företag i tider dåallmänt prisstopp inte gäller. De förestående överläggningarna gäller sockerpriset frän medan prisstoppet successivt avvecklats för andra företagsedan ut-fä.stelser om prissättningen gjorts till och med utgången av . En tillämpning av prisstoppsreglerna innebär även att dehittillsvarande "principerna förSockerbolagets kostnadskompensation inom ramen för sockerregleringsavtalet" inte längre ligger till grund föröverläggningarna, vilket strider mot vad parterna kommit överens om. Förutsättningarna föröverläggningarna har således förändrats, eftersomdet gällande regelverket åsidosatts. 1987/88: 165 Bilaga 2 Sockerbolaget erhållerkostnadskompensation i efterhand. Förden period, för vilken Sockerbolagetskompensation nu skall överenskommas genom ett nytt prisfrån har bestämt att samtliga sockerbruk skall vara i drift. Dettahar inneburit att Sockerbolaget inte haft möjlighettill den kostnadsanpassning som en strukturrationalisering skulle inneburitutan tvärtom tvingats till högre kostnader. Mot denna bakgrund kan en tillämpning av prisstoppsreglerna inte anses relevant.Dessutom förutsätts i uppdraget att samtliga bruk skall vara i drift även . Med hänvisning till ovanstående synpunkter anhåller vi att statens jordbruksnämndtar upp diskussioner med regeringen säatt en justering av förhandlingsuppdraget beträffande tillämpningenav prisstoppsreglerna åstadkommes. 1987/88: 165 Bilaga 2 I regeringens direktiv till jordbruksnämnden angåondeförhandlingarna för sockerbetor och socker hänvi. '5as till det gällande allmännaprisstoppet. T direktiven anges beträffandeprisstoppet att "motsvarande riktlinjer som gällt för prissättningen i allmänhetbör tillämpas ocksåför jordbcuksregleradeprodukter". Vi vill här redovisa vår syn i denna fråga. Regeringen beslutade om ett allmänt prisstopp. Prisstoppet och de med anledning avprisstoppet gjorda utfästelserna har successivtavvecklats och helt upphört från . Prisstoppet och gjorda utfästelsei: innebar för företag utanför jordbruksregleringeri att prishöjningar fick ske med vad som motiverades av inträffade kostnadsökningar.För lönekostnadsökningar gällde därvidsärskilda regler med maximeratprocenttal och produktivitetsavdrag. Da prisstoppet och de utfästelser som företagengjort angående prissättningen nu har upphört att gälla, finns inga formella hinder angående företagensmöjligheter att via priserna nu kompenserasig för kostnadsökningar. Företagen utanför jordbruksregleringen kan i tider utan prisstopptill fullo kompensera sig för kostnadsökningar samt äveni övrigt anpassa priserna efterkostnads- och marknadssituationen. Jordbruksregleringon innebär att priserna är fastlagda under avtalsperioden.De mätmetoder och den praxis somhittills gällt har inneburit att det fastställda kostnadskompensationsbeloppet inte ändrats i efterhand såvida inte detta särskilt angetts i avtalet. Ipraktiken innebär detta att den kostnadskompensationsom ges även kommeratt gälla framgent. För att samma behandling av företagen inom och utom jordbruksregleringen skall skemåste företagen inom jordbruksregleringen fårätt att på samma sättsom övriga företag höjapriserna i syfte att kompensera kostnadsökningarnatill fullo. Niväbeloppet måste sålundainkludera samtliga kostnadsökningar. Ivissa situationer kan dock t ex tidpunkten förprishöjningarna påverkas men inte rättenatt erhålla täckning för kostnaderna. Skulle beloppet tillde jord-bruksreglerade företagen påverkas av skrivningar i direktiven på så sätt att inte full kompensation ges sätts de jordbruksreglerade företagen i en sämresituation än övriga företag. Detta står i så fall i stridmed direktivens skrivning om "motsvarande riktlinjer som gällt i allmänhetbör tillämpas ocksåför jordbruksregleradeprodukter". vi vill ocksåkommentera jordbruksnämndens förslag till ersättningför betodlarna. Förslaget innebäratt betodlarna inte erhåller full kostnadskompensation.Dessutom erhålls inget belopp för inkomstföljsamhet.Enligt beräkningsunderlaget ökade kostnaderna i betodlingen med . Höjda sociala avgifter medförde vidare kostnader om 0,15 Mkt. Vi finner detotillfredsställande att jordbruksnämndens förslaginte ens ger täckning för ökadekostnader inom odlingen. Prissättningenborde enligt vår uppfattning avvägas så att betodlingenfår täckning för kostnadsökningen samt fårdel av den allmänna inkomstutvecklingen somtillkommet andra gruppet i samhället. Det kanenligt våt uppfattning inte vara rimligt atten grupp skall stå tillbaka. Vi vill i detta sammanhangockså etinta om att förta årets gjotdesett schablonavdrag om 20 Mkt från den framräknade ersättningentill betodlarna. Även detta fann vi helt otimligt. Prop.1987/88: 165 Bilaga 2 den 2 mats 1988 n C.- f 4 IJUvd'lC>6-'