prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Stöd till skogsstyrelseinleddes och omfattar inventering av skogsbeståndet, plantering,utbildning och rådgivning. Ett försöksprojekt för stabilisering ocheffektivisering av svedjebruket inleddes /87. Transporter,kommunikationer och underhåll Detsvenska stödet lill transportsektorn har bl. a. omfattat broar, tankbilar,asfalt och en verkstad för underhåll av lastbilar. Verkstaden har länge haftlåg produkfivitet och dålig lönsamhet. Ett nytt svenskt stöd till verkstaden med inriktning päföretagsledning och marknadsföring visar en lovande utveckling. Ett långsiktigt slöd till vägsektorn inleddes /86.Stödet syftar främst till att bygga upp landets kapacitet atl förbättra ochunderhålla vägar. Insatsen är därför fill slor del inriktad på utbildning. Slödlämnas även till upprustningen av vägen söderut från . Varubiståndetomfattar varor som asfalt, borrar, lakplåt och julesäckar. En stor del av dessagår numera över Da Nang istället för genom , vilket till oförändrade kostnadermedfört snabbare leveranser. Stödtill ett vattenkraftprojekt i Xesel i södra i samarbete med Asiatiskautvecklingsbanken och är under beredning. 1987/88: 100 Bil.5 D.,«,= Thaba Tseka i -.ag -flod järnväg Befolkningstillväxt/år BNP/invånare offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1986/87) Lesothoär helt omringat av och därigenom starkt ekonomiskt beroende avSydafrika. Inkomster från tullunionen med är statens störstainkomstkälla. Praktiskt taget all import kommer ifrån och över 100000 lesothiska män arbetar i de sydafrikanska gruvorna. Om gruvarbetarna inte längre efterfrågas leder dettill en omedelbar sysselsättningskris i . a. till följd av migrantarbetet är jordbruket myckel eftersatt och lågproduktivt. En omfattandemarkförstöring hotar omintetgöraansträngningar att öka självförsörjningsgraden. ingick överenskommelse medSydafrika om del s. k. Highland Water Scheme. Projektet innebär att vatten ledsfrån dammar i lill . roll som för flyktingarfrän har kraftigtinskränkts. Sådana flyktingar sänds numera så snabbt som möjligt vidare lill tredje land.Partipolitisk verksamhet är förbjuden i , men regeringen har inlett en lokaladministrativ reform för altöka folkligt deltagande iutvecklingsarbetet. till lokalaförsamlingar har hållils, varvid hövdingarna stärkt sill inflytande. 1987/88: 100 Bil. Detsvenska biståndet lill inleddes , året efter landels självständighet. T.o.m. /87 har ca 213 milj. kr. Sam-arbetsavtalingicks och avser 70 milj. kr. för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Utvecklingssamarbetet ärkoncentrerat till förvaltningsutveckling, markvård och sysselsättningsskapandeåtgärder. Medelsfördelningen framgårav följande tabell (milj. Förvaltningsbiståndet syftar tillatt höja kompetensnivån i den centrala statsförvaltningen.Insatsen omfattar managementutbildning av chefstjäns- teman,utveckling av personaladministraliva syslem, förvaltningsrevision Prop.1987/88: 100 och utveckling av lokala utbildningsinstitutioners kompetens attsjälva Bil. 5 svara för förvaUningsutbildning samt stöd för att stärka statenskapacitet att styra och samordna verksamhet för atl uppnå en effektivanvändning av de fysiska resurserna. Insatsen omfattar vidare stöd till statistikproduktion och nyckelposterinom den centrala förvaltningen. Erfarenheterna av samarbetet är goda. SkogsutbUdning,markvård och markanvändning GenomFAO genomförs en insats för skogsutbildning. Inom byggsen markanvändningsenhet upp. Stöd lämnas till ett markvårdsprojekt. avbönderna i projektområdet deltar i verksamheten, där bykommittéer ansvarar förodlingar av grönsaker, säd och fmktträd. Sysselsättningsskapandeåtgärder genom arbetsintensiva metoder Programmetsysselsätter i medeltal 1 400 personer, framför allt i vägbyggen. En enhetinom planeringsminisleriet arbetar med planer på att skapasysselsältningsalternativ för migrantarbetare i , Insatsenhar bidragit till att göra oberoende av för internafionellakommunikationer. Den avslutas /88. CVv/7 lujtfart Stödetomfattar konsulttjänster, utbildningsinsatser och reservdelar för ett flygplan som finansierade inom ramen för SADCC-samar- ' betet.Planet trafikerar bl.a. mtter till andra SADCC-länder som ,och . Andrafasen av programmet slutförs under /88. Insatsen avses förstärkaexisterande ledningar och transformalorstationer samt utvidgadistributionsnätet. Utanförlandprogrammet utgår stöd till i , driftsstöd lill civil luftfart ochlandsbygdselektrifiering. En eventuell fortsättning av eleklrifieringsinsatsenkommer huvudsakligen att belasta landramen. 1987/88:100 Bil.5 (1985) (1984) (1985) Offentligt bistånd/person Ekonomiskoch social utveckling Prop. 1987/88: 100 5 befinner sig sedan flera är i en djupekonomisk och social kris.Antalet människor som drabbats av krigsaktiviteter och andra orolig-heter samlnaturkatastrofer har ökat. Av landets befolkning på ca 14 miljoner uppskattasca 4,55 miljoner vara beroende av bistånd för sin överlevnad. Över 600 000moambikier beräknas leva som flyktingar i sitt eget land och ungefär lika mångaberäknas ha flytt lill grannländerna.Inkomsten per capita är bland de lägsta i världen. utveckling är direkt knuten till det politiska skeendet i Sydafrika.Sålunda är landet hårt utsatt för den destabiliseringspolitik som Sydafrikabedriver mol grannländerna. Sabotageaktioner och väpnad terror utförda av denav sydafrikastödda rebellrörelsen har lett till att landels infrastrukturhar slagits i spillror samt alt produktion och distribution inom jordbruk,industri och handel har försvårats. framlid är fortsatt beroende avutvecklingen i . ekonomiska kris, som förvärrades under åren1985 och 1986, har lindrats något . Denna ljusning sammanhänger meddet ekonomiska rehabiliteringsprogram som regeringen, trots krigsaklivi-lelernai landet, har beslutat alt genomföra. Programmet innebär en orientering motökad marknadsekonomi med bl. a. höjda jordbrukspriser, tillförsel av insats-och konsumtionsvaror lill småbrukare saml kraftig devalvering av valutan.Programmet har utarbetats av i samarbete med IMF och Världsbanken.De positiva resultat som redan har kunnal förmärkas är bl.a. ökad export ochökat vamutbud. För att programmet skall bli framgångsrikt krävs en förstärkningav statsförvaltningen saml en betydande ökning av det internationella gåvobiståndet. Trots omförhandlingar av utlandsskulden finns detanledning att se med oro på skuldsitualion. Med en skuldkvot på 1985/86 kommer utlandsskulden att utgöra en fortsatt press påbetalningsbalansen. På grund av den besvärliga försörjningssituationen ärinternationell hjälpverksamhet främst inriktad påkatastrofbistånd. Även i fortsättningen kommer alt vara i stortbehov av katastrofbistånd. Mozambiqueär, som framgått ovan, starkt beroende av bistånd för landets försörjning ochekonomiska återuppbyggnad. Ökat slöd i form av livsmedel och upprustning avjordbruk, transporter och annan infrastruktur har lämnats av ett flertalbiståndsgivare från såväl öst- som väsfiänder. Ett växande antal enskildaorganisationer arbetar också i landet, framför allt med katastrofbistånd. utvecklingssamarbete regleras av ett tvåårigtavtal /88-1988/89 på sammanlagt 650 milj. kr. Sedan del svenskabilaterala samarbetetjnleddes 1975/76 har totalt 2 250 milj. kr. m. /87. Biståndet präglas av en hög utnyltjandegrad. Delångsikliga målen för biståndet till är att minska beroen- 238 del av den sydafrikanskaekonomin och ge stöd åt landels ekonomiska och sociala utveckling. Till destörsta insatserna hör stöd tilljordbrukssektorn, undervisning ochinduslriuppmstning. Till detta kommer insatser av mer begränsad karaktär inomskogsindustri, telekommunikationer och energi, samt i form av stöd till landetsförvaltning. Med den allt djupare krisen i landet har fillskott tillbetalningsbalansen i form av varubistånd blivit allt viktigare. Det svenska stödet har kontinuerligtanpassats till den ekonomiska krissituationen i landet. Anpassningen harlett till avvägningar mellanprojektbistånd och varubistånd samt personalfond. Det regionala biståndet och katastrofbiståndet förstärkerlandramsbiståndel. Rådande förhållandeni kräver fortsatt uppföljning och anpassning av biståndet.Trots kriget utnyttjas bisländsmedlen väl. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1987/88: 100 Bil. Importutbildning (ITC) Omkring hälften avbiståndet, som utbetalats över landramen, har utgjorts av varubistånd. I Mozambiquesnuvarande krissituation utgör vambislåndétett vikfigt bidrag till att hålla industriproduktionen och transportapparaten igång. Vambislåndét är koncentrerattill ett fåtal varugrupper såsom papper, medicin, reservdelar och råvaror tillindustrier, Det är ett värdefullttillskott fill betalningsbalansen. Den bundna delen av vambislåndét harsänkts fill 15 milj. kr. ansvarar föradministrationen av det omfattande nordiska biståndsprogrammet till jordbmket(MONAP). koncentreratsoch anpassats både till denförsämrade säkerhetssituationen Prop. 1987/88: 100 och till den nyajordbrukspolitiken. Antalet projekt har reducerats och de Bil. 5 inriktasfrämst pä småjordbruk. Programmet utvärderades och kommer attgenomföras och organiseras på ett annat sätt än fr. o. m. 1989då nuvarande nordiska utfästelser upphör. Stödet till marknadsföringsorganel AGRICOM utgör sedan1985 ell eget projekt. Verksamheten är mycket sårbar för krigsakliviteter menhittillsvarande erfarenheter är goda. En utvärdering av stödet gjordes islutet av 1986. Ett treårigt projekt för slöd till hantverksfiskeinleddes som ulfas-ning av den verksamhet som tidigare stötts av MONAP. Stödetomfattar uppförande och drift av ett industriprojekl för tillverkning av sågadeträvaror och spånskivor i provinsen . Projektet genomförs tillsammansmed arabfonden BÅDE A. Investeringsfasen är avslutad. Ett treårigt svensktdriftstöd utgår till mitten av 1988. Stödetutgår fill insatser som avser drift och underhåll av högspänningsnäl,utbildning av krafttekniker saml en Qärrkonlrollstation för elnätet i Mapu-lo.Ett sektorslöd bereds med avtal . Inomtelesektorn utgår konsult- och utbildningsstöd i samband med upprustning ochutbyggnad av landets telenät. Olikainsatser genomförs för atl i samarbete mellan svenska och mozambi-kiskasysterföretag rusta upp industrianläggningar, vilka har stått stilla eller harhaft outnyttjad kapacitet till följdav brist på reservdelar, insalsva-ror och råvaror. Stödetär koncentrerat till tre områden nämligen förstärkning av undervisningsministerietscentralförvaltning, yrkesutbildning samt alfabetisering och vuxenutbildning.Nuvarande avtal kommer att förlängas fill med tillskott av nyamedel. Nytt sektoravtal är under beredning. Dennafond används för alt täcka valutakostnaderna för av rekryteradutländsk personal som förstärker den mozambikiska admini- 240 strationen.Även tekniker tillskogsindustriprojeklet i Manica finansieras Prop. 1987/88: 100 fränfonden. Bristen på utbildad personal är akut. Fonden har därför stor Bil. 5 betydelse för landels möjligheter att rekryterakunnig utländsk personal. Detsvenska stödet till Mozambiqueomfattar betydande insatser utanför landramen. Inom ramen för detregionala samarbetet i södra (SADCC)har ca. 50 milj. kr. utbetalats och ca. 400 milj. kr. är avtalade eller under beredning. Det gäller insatser för attöka Iransiitrafiken frän grannländerna genom och förbättradenergiförsörjning. SAREC lämnar stöd till forskningsverksamheten vid universitelel i Mapu-to. Afrikagruppernas rekryteringsorganisation() har volonlärer i , rekryterade med finansiellt stöd från lämnas stöd till den mozambikiska kvinnoorganisationenOMM:s sociala verksamhet. /87 utgick katastrofbistånd om 150 milj.kr. Därmed är den största mottagaren av svenskt katastrofbistånd.Stödet är inriktat pä de genom kriget och torkan mest utsaUa grupperna och beslår av läkemedel och medicinskutrustning, livsmedel, konsumtions-och insatsvaror lill småbrukare.Dessutom har stöd lämnats till en större transporlinsais. Landethar beviljats 100 milj. kr. som särskilt betalningsbalansstöd. 1987/88: 100 Bil.5 Befolkningstillväxt/år BNP/invånare - totalt (exkl. östländer) Ekonomiskoch social utveckling Prop. Krisen i den nicaraguanska ekonominhar fördjupats . ekonomiskatillväxten har varit negativ , till stor del beroende på den yttre väpnade konflikten. Kostnaderna för denna uppgår till av statsbudgeten. Budgetunderskottetsom uppstått är en följd av de höga försvarskostnaderna, men också av stora subventioner tillstatliga och kooperativa företag. Följden harblivit en galopperande inflation på närma- ' Lönerna har inte stigit i samma takt, vilket medfört sänktlevnadsstandard. Utlandsskulden uppgår till , vilket är denhögsta skulden per invånare i . Slora ansträngningar har gjorts för atl bringareda i ekonomin, främst genom en partiell avveckling av priskonlrollen. Ävenden orealistiska växelkursen har justerats och ytterligare åtgärderförväntas. Åtgärderna har dock varitotillräckliga och 'någon förbättring av ekonomin är inte atl vänta sålänge den väpnade konflikten fortsätter. En ny författning antogs . I dennabekräftas väsentliga demokratiska principer avseende pluralism, val och mänskligarättigheter. Företrädare för samtliga partier i nationalförsamligen deltog iutarbetandet av författningen. Som led i genomförandet av fredsöverenskommelsenmellan de fem centralamerikanskaländerna har oppositionstidningen äter fåll tillstånd alt komma ut ochradiostationen har fått återuppta sina sändningar.Förhandscensur av pressen har upphävts. Enpolitisk dialog har inletts med den politiska oppositionen. Utvisadepräster har fått återvända. Förberedelser pågår för atl ta emot den som villlägga ned vapen och söka amnesti. Utvecklingssamarbetetmed regleras i ell tvåårsavtal för budgetåren 1986/87 och 1987/88.Sedan det svenska biståndet inleddes har t.o.m /87totalt över 630 milj. kr. utbetalats, varav 80milj. som katastrofbistånd, 51 milj. kr som bidrag genom enskilda organisationeroch 26 milj. kr. Biståndet har iförsta hand varit inriktat på ekonomisk tillväxt och nationellt oberoende. Koncentrationen har legal på utvecklingen av landets gruvor och på skog. Mindre stöd har ocksåutgått för studier av fömtsättningarnaför smäkraftverk och utveckling av alternativa energikällor. Ett program för rafionalisering avskalteuppbörden är i huvudsak avslutat. Den fortgående ekonomiska krisen har föranlett ensuccessiv anpassning av biståndet. Ökad vikt har lagts vid kortsiktigaproduktiva insatser, somde långsiktiga perspektiven bibehållits. Huvudinstrumentet för krisanpassningenhar varit det varubistånd som infördes under /86. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj. 1987/88: 100 Bil. Insatsenär koncentrerad till två av landets fyra guldgruvor. Biståndet omfattarmalmprospektering, uppmstning av gruvorna, rådgivning för anrikningsverk samtutrustning och uppbyggande av ett minerallaboratorium. Biståndet syftar tillutveckling av lönsam drift och bidrar lill alt säkra malmreserver för fortsaltbrytning. Tillräckliga malmresurser drift har identifierats. har färdigställts och utbildningsverksamhet pågår. Biståndetsyftar till att bidra till ett effekfivl skogsbruk och alt öka produktionen avskogsprodukter. Insatserna avser bl. a. rehabilitering av sågverk och enplywoodfabrik, utbildning av skogstekniker samt skogsplantering. Verksamhetenhar försvårats av den väpnade konflikten och den ekonomiska krisen, men harlikväl utvecklats positivt. Inomenergiområdet stöds planering för små och mellanstora kraftverk i områden pålandsbygden dit det nationella eldistributionsnätel inte når. Denförsöksverksamhet med allernafiva energikällor, som pågått ,har gett goda resultat. a. prövas en ny teknik för brikettering avbomullshalm. Varubiståndethar främst använts för insatsvaror och reservdelar för jordbmk och industri. Bistånd utanför landramen Prop.1987/88:100 Ril 5 Inom det forskningssamarbete sombedrivs med SAREC ges stöd till forskningrelaterad till det övriga samarbetet inom gruv-, skogs- och energisektorerna. Forskningssamarbetet genom SARECregleras i ett tvåårigt avtal för budgetåren 1987/88-1988/89, med en budget om16.milj. Ett flertal svenska enskilda organisationergenomför insatser i förtotalt 22 milj. kr. De största bidragen har gått tillUtbildning för biståndsverksamhet (UBV),Svensk volonlärsamverkan (SVS) ochArbetarrörelsens internationella centrum (AIC). Katastrofbistånd har under /87utgått med ca 34 milj. kr., varav 15milj. avser insatser lill förmån för den del av landsbygdsbefolkningen,som drabbats av den väpnade konflikten. En större insats administreras avSwedish () i samarbete med en nicaraguansk bondefackligorganisation (UNAG). Vidare har humanitärt stöd lämnats tillmiskitobefolkningen. 245 17 1987/88. 1987/88: 100 Bil. 15,8 milj. (1985) 1,(1980-85) (1985) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) Ekonomiskoch social utveckling Prop. Utvecklingeni Sri Länka har präglats av den allvarliga väpnade konflikten mellansingaleser och tamiler. Genom en överenskommelse mellan Sri Länka och har en grund lagtsför nationell försoning och återuppbyggnad. En folkomröstning om förvaltningenav landets norra och östra provinser beräknas äga rum . Som en följdav det osäkra lägel har den lankesiska investeringsviljan avmattats. På grundav konflikten har landetsförsvarskostnader ökat kraftigt och därmed förstärkt underskottet istatsbudgeten. I sin ekonomiskapolitik har Sri Länka inlett en omorientering med större inslag av marknadsekonomi. De låga världsmarknadspriserna på landelsviktigaste exporlartiklar - le, gummi och kokosnötter - har medfört enförsämrad betalningsbalans. Fredsuppgörelsen kan på sikl få stor betydelse förlandets ekonomiska utveckling. Minskade försvarsutgifter, återuppbyggdturistnäring och utländskinvesteringsvilja kan komma att bidra lill alt minska landets skuldtjänstkvot ochförbättra valutareserven. Skuldtjänsten förväntas la avexportintäkterna i anspråk under de närmasteåren. En kraftig minskning av överföringen av pengar från gästarbetarei oljeproducerande arabstater är att vänta som en följd av de fallandeoljepriserna. och Asiatiska sidan av flera givarländer utfästbistånd lill Sri Länka föråteruppbyggnad i landels konfliktdrabbadedelar. är landets största biståndsgivare, medan de ledande bilaterala givarna är , ,och . Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt samärbetsavtalför perioden /87-1987/88 och omfattar totalt 293 milj. kr. Av det sammanlagda beloppet går 253 milj. kr till vattenkraft-projektet . Med tillämpning av den av beslutade fördelningenav medelsanvisningarna för under budgetåren 1984/85-1987/88 har medelsramarna /87 och1987/88 bestämls till vardera 210milj. Häri ingår även i tidigare samarbetsavtal till Kotmale utfästabelopp rned sammanlagt 127 milj. kr. är härmed avslutat. Vid sidan av det omfattande biståndet till Kotmale ges slöd bl.a. lill landsbygdsutveckling och utbildning. Medelsfördelningenfrarngår av följande tabell (milj. Belopp som utnyttjats före, budgetåren 1986/87 och 1987/88 (1) Ingående reservation (2) Utbetalt 1986/87 Planerat 1987/88 Vattenkraftverket Kotmale Landsbygdsutveckling Undervisning Immunisering Konsultfond m m Prop.1987/88: 100 Bil. (1) Enligtav beslutad fördelning av medelsanvisningarna förvattenkraftprojektet under budgetåren 1984/85 - 1987/88. (2) Avserbiståndsmedel avsatta för annat ändamål änKotmale. Reservationeni fråga om biståndsmedel som avsatts för annat ändamål än Kotmale var vid utgången av 1986/87 av ungefärsamma storlek som vid utgången av 1985/86. Sverigesbistånd till Sri Länka har sedan 1979helt kommit atl domineras av stöd tillvattenprojektet . Delta kraftverk, som invigdes ,har en kapacitet av 135 MW. Det kommer, sedan en tredje lurbin har installerats, atl få en sammanlagd kapacitetom drygt 200 MW. En efter kraftverkels invigning stod det klart att läckor i dess tunnelsystemskulle nödvändiggöra en stålinklädnad av delar av huvudtunneln.Kraftverket stängdes av och beräknas äter kunna tas i drift i början av 1988.Reparationsarbetet bekostas av Sri Länka. Det ingångna sexåriga insalsavialetmellan Sri Länka och om dettotala svenska stödet till Kotmale förutsätter att högst 1 395 milj.kr. Större delen av stödet är bundet lill upphandling i . Sri Länka svarar för samtliga lokalakostnader och en rad andra kostnaderför leveranser som ingår iprojektet. Den kommersiella kredit som Sri Länka upptagit iSverige för finansiering avelektriska och mekaniska leveranser till projektet garanteras med biståndsanslagetsom säkerhet. beställde Sri Länka en tredje turbin från Sverige.Leverans och installation av turbinen finansieras på kommersiell basis. Landsbygdsutveckling Prop.1987/88: 100 Ril 5 Föratl med biståndet nå de fattigaste i befolkningen stöder sedan 1979ett distriktsutvecklingsprogram för Mataradistriktet som ligger i den södra,tätlbefolkade delen av landet. Höglandsdistriklet Badulla stöds med ett särskilt program . Verksamheten ärfrämst inriktad på undervisning ochhälsovård för distriktets plantagearbelare. Undervisningsstödelär inriktat på utbildning av lärare och skoladministratörer. medverkar i uppbyggnaden av enlärarhögskola. Del svenska bidraget till skolan utgår i form av personalbistånd medanAsiatiska utvecklingsbankenfinansierar byggnader och utrustning. Som nya verksamhetsområden har idenfifierats stöd till undervisning i plantagesektorn samt stöd åt bristfälligt utrustade primärskolorpå landsbygden. /87 erhöll av katastrofbiståndsmedel ett belopp om 1,7 milj. kr. för en insats förkonfliktdrabbade familjer i landets nordliga delar. Bland de enskilda organiationer som är verksammai landet finns bl.a. PingstmissionensU-landshjälp. Sammanlagt har enskilda organisationer erhållit 6,8 milj. kr. förinsatser i Sri Länka /87. SARECsamarbetar med Sri Länkas nationella forskningsråd, NARESA. Insatserna kostade 3,1 milj. kr under /87. Verksamheten avser bl. a. forskning om vattenbufflaroch sötvattenfiske. Prop.1987/88: 100 Bil. Befolkningstillväxt/år BNP/invånare 22,2 milj. (1985) Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1985) . Ekonomisk och social utveckling Prop. 5 Under president winyis ledning har Tanzaniagenomfört en förändring av landelsekonomiska politik, i huvudsaklig överensstämmelse med de linjer IMF förordat.De viktigaste inslagen i landets ekonomiska återhämtnings-program har varit enkraftig nedskrivning av valutan, en betydande nedskärning av de statligautgifterna, minskad upplåning inom bankväsendet, uppjustering av räntenivån, effektivisering av den statligaverksamheten samt ökade producentpriserför jordbruksprodukter. Till stor del har lyckats genomföraplanerna i den takt som överenskommits med IMF.För atl kunna fullfölja den inslagna vägen är beroende av att biståndsflödet upprätthålls på den nivå somöverenskommits med givarländerna bl.a. vid konsultativa gruppmöte . Den ekonomiska utvecklingen har varit bättre äntidigare, med en tillväxtöversfigande befolkningsökningen och ökade exportinkomster. Den ekonomiska krisen har dock ännu inte kunnatövervinnas. Biståndet till regleras av ett tvåårigt avtal förtiden den 1 juli 1987-den 30 juni1989, omfattande totalt 1 020 milj. kr. Sedan del svenska biståndetinleddes har t.o.m. budgetåret1986/87 sammanlagt 4,8 miljarder kr.utbetalats. Målsättningen för det svenska biståndet av svår ekonomi.sk kris har varit att medverka till struktur-anpassningsålgärdersom bidrar till ekonomiskåterhämtning och tillväxt. Genombiståndssamarbetet skapas också förutsättningar för alt upprätthålla standarden inom sociala områden t. ex. i frågaom hälsovård och undervisning. En betydande del av biståndet används förrehabilitering, konsolidering ochdrift av existerande anläggningar saml social service. Vidare tillgodoses genom biståndet särskilt angelägenimport, huvudsakligen för industri,jordbruk och kommunikationer. Inom biståndet ges ökad vikt åt åtgärder somfrämjar decentralisering och ökat folkligt deltagande. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1987/88: 100