prop · GB0326 · 1987-12-31 00:00:00 — Möjlighetenalt meddela dispens från kravel på svenskt medborgarskap för advokater kan anlaskomma alt utnyttjas i så begränsad omfattning alt det enligl min uppfattningsaknas anledning atl nu uppställa ett krav på att advokatledamöterna irättshjälpsnämnderna eller besvärsnämnden skall vara svenska medborgare. Advokaterfår, liksom biträdande jurister på advokatbyråer, bevilja allmän rättshjälp ivissa angelägenheter. Atl bevilja allmän rättshjälp är en sådanförvaltningsuppgift som enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen kan överiämnastill en enskild individ. Eftersom det är fråga om en uppgift som innefattarmyndighetsutövning skall detta ske med stöd av lag. Lagstödet finns i rätishjälpslagen(1972:429). Enligtmin mening utesluter inte den nämnda bestämmelsen i regeringsformen att enförvaltningsuppgift överiämnas till en enskild individ som inle är svenskmedborgare. Så har redan skett exempelvis i fråga om biträdande jurister påadvokatbyråer, som inte behöver vara svenska medborgare för atl få beviljarättshjälp, och i fråga om publicus, som får ta upp växel- ochcheckprotester. Avanförda skäl anser jag inte att möjligheten att dispensera från svenskt medborgarskap kräver någon ändring såvitt avser rätten för advokat all bevilja allmän rättshjälp. Jag vill slutligenframhålla all tillämpningen av de nya reglerna bör följas med uppmärksamhet.Det får ankomma på JK atl inom ramen för sin tillsynsverksamhet hålla sigunderrättad om utvecklingen. Mittförslag: Det nuvarande kravel på att ha uppnått för alt få inträdei slopas. Advokatsamfundetsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Ingen remissinstans har haft någonting att erinra mot all den nedreåldersgränsen avskaffas. Skälenför mitt förslag: Genom en lagändring (prop. 1973:30, JuU 17, rskr.168, SFS 1973:239) togs del tidigare kravet på minst bortbeträffande lagfarna domare. Regeln ansågs inte längre fylla någon praktiskfunktion (prop. s. 66). Närdel gäller advokater innebär redan de uppställda kraven på juridisk och annanutbildning att inträde i samfundet i allmänhet inte kommer i fråga för andra änpersoner som uppnått . Det finns emellertid knappast anledning attför denna yrkeskategori behålla den uttryckliga åldersgränsen. Jag instämmerdärför i uppfattning, vilken lämnats utan erinran vid remissbehandlingen,atl åldersgränsen kan slopas. Isin ursprungliga framställning ville att en övre åldersgränsför inträde i samfundet skulle införas. I denna del bemöttes förslaget ihuvudsak negativt av remissinstanserna. Samfundets fullmäktige har också isitt beslut förkastat förslaget om en övre åldersgräns. Jag har ingen anledningatt på eget initiativ ta upp frågan om en övre åldersgräns för inträde iAdvokatsamfundet. Mitt förslag: Detnuvarande kravet på att den som antas till ledamot av skall hagenomgått "sådan praktisk utbildning, som föreskrivs i samfundelsstadgar" ändras till ett krav på alt sökanden skall ha förvärvat "erforderiigpraktisk och teoretisk utbildning". förslag:Samfundels slutliga förslag innebär att i lagen tas in etl krav pä att den somantas till ledamot av genomgätt "sådan annan utbildningsom föreskrivs i samfundets stadgar". Remissinstanserna: Ingenremissinstans har haft någol atl erinra mol att lagtexten utformas så atl denger utrymme för alt genom bestämmelser i stadgarna kräva även annan än prakfiskutbildning. Länsrätten i har dock betonat dels alt del istadgarna måste anges mer preciserat vilken form avutbildning som avses, dels atl endast kurser i Prop. 1987/88:26 advokaletikoch liknande bör komma i fråga som obligatoriska. Skälenför mitt förslag: Del nuvarande i lag uppställda kravet på praktisk utbildningmotsvaras av den i stadgarna (3 § första slyckel 4) angivna förutsättningen atllill ledamot får antas endast den som "under på fillfredsställandesätt utövat praktisk juridisk verksamhet, varvid han under minsl skallhava ägnat sig ål att yrkesmässigt tillhandagå allmänheten antingen såsombiträde hos advokat eller å rättshjälpsanstalt eller för egen räkning". Advokatsamfundetanordnar regelbundet prepa-randkurser angående bl. a.advokatelik och advokatekonomi. är värdet av dessa kurserallmänt omvittnat. All göra dessa kurser obligatoriska för dem som önskarinträde i har därför från samfundets sida bedömts som enåtgärd som är ägnad all främja en god standard på advokatkåren. Medhänsyn till det allmänna intresset av en yrkesskicklig, omdömesgill ochrättrådig advokatkår delar jag samfundels uppfattning atl del för alt upprätthållaen god advokalslandard är lämpligt att uppställa krav även på viss teoretiskutbildning ulöver den juridiska universitetsutbildningen. Behovet av kurser iadvokatyrkets etik och teknik har utan tvivel ökat till följdav att många som söker inträde i samfundet inte har fullgjort den praktiskautbildningen vid någon advokatbyrå utan bedrivit egen juridisk verksamhel. Avregeringsformen följer all normgivande verksamhel inte kan delegeras fillandra än regeringen och myndigheter. är inte att jämställa meden myndighet, och det är därför numera inle möjligl att i lag uppdra åtsamfundet atl i sina stadgar föreskriva viss utbildning som villkor för ledamolskap.Villkoren bör således framgå av lagen. Jag föreslår därför atl det ifortsättningen i RB anges att den som vill bli ledamot av samfundet skall hagenomgått erforderlig praktisk och teoretisk utbildning. Delåligger samfundets styrelse att vid prövning av om en sökande skall få bliadvokat ta ställning till om han uppfyller lagens krav på utbildning. För atluppnå en enhefiig och förutsebar tillämpning av lagens krav i detta hänseendebör samfundet, liksom hillills, i sina stadgar kunna precisera vilkenutbildning man anser all en sökande bör ha för att uppfylla kravet på erforderligpraktisk och teoretisk utbildning. Denav mig föreslagna regleringen innebär den praktiska skillnaden gentemot dagens konstrukfionatt den som blir vägrad inträde i samfundet på den grunden att han enligtsamfundets mening inle uppfyller kraven på utbildning kan överklaga samfundelsbeslut till högsta domstolen. får då la ställning lill om deav samfundet uppställda kraven kan anses stämma överens med lagens krav påutbildning. 2.5 Lagtekniska frågor Prop. Reglernai 8 kap. 2 och 7 §§ RB bör ändras i enlighet med det sagda. Dessutom bör vissaspråkliga ändringar göras i paragraferna. Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Några särskildaövergångsbestämmelser torde inle behövas. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lagom ändring i . Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4 . Jaghemställer att lagrådels yttrande inhämtas över förslaget till lag om ändring irättegångsbalken. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. jusfitierådel , justitierådet , regeringsrådet . Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemslällanav statsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrande över förslag lill lagom ändring i . Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligträttshjälpslagen (1972:429) får allmän rättshjälp i vissa rättsliga angelägenheterbeviljas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå. Fråga är här om enål enskilda individer överlämnad förvaltningsuppgift, som tillika innefattarmyndighetsutövning. Ilagrådsremissen har föredraganden funnit att möjligheten att dispensera frånkravet att advokat skall vara svensk medborgare inle kräver någon ändring i rätishjälpslagenbeträftande rätten för advokat atl bevilja rättshjälp. Regeringsformenshuvudstadgande, när det gäller möjligheten atl anförtro förvaltningsuppgifteråt andra än svenska myndigheter, återfinns ill kap. med . Enligt 11 kap. 6 § tredje stycket kan förvaltningsuppgiftöverlämnas lill bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller enskildindivid. Innefattar uppgiften myndighetsutövning skall det ske med stöd av lag. Avbetydelse i sammanhanget är emellertid också vissa bestämmelser i 10 kap. medrubriken till andra stater. Enligl 10 kap. 5 § tredje stycket kanrättskipnings- eller förvaltningsuppgift, som inte direkt grundar sig påregeringsformen, genom beslul av överlåtas till annan stat, till mellanfolkligorganisation eller lill utländsk eller internationell inrättning eller samfällighet.Riksdagen får också i lag bemyndiga regeringen eller annan myndighet all isärskilda fall besluta om sådan överlåtelse. Innefattar uppgiftenmyndighetsutövning, skall förordnande ske genom ett beslut, varom minsltre fjärdedelar av de röstande förenar sig. beslut i fråga om sådanöverlåtelse kan också fattas i den ordning som gäller för sfiflande avgrundlag. Ibelysning av innehållet i 10 kap. 5 § tredje stycket synes 11 kap. 6 § tredjestycket innebära, att överlämnande av förvaltningsuppgift kan ske fill enskildindivid även i fall där denne inte är svensk medborgare. Så synes också haskett beträffande exempelvis konsuler, notarii publici och biträdande juristerpå advokatbyråer; i dessa fall har inle uppställts något krav på svensktmedborgarskap hos den som anförtros förvaltningsuppgift. Frånnu angivna utgångspunkter delar lagrådet föredragandens uppfatt ning, att rättshjälpslagen inte behöver ändras i förevarande sammanhang. Även i övrigt lämnar lagrådet det remitterade förslaget ulan erinran. Lagrådet vill tillägga, atldess uppfattning om innebörden av regerings- Prop. 1987/88:26 formen 10kap. 5 § tredje stycket och 11 kap. 6 § Irejde stycket - sammanställda medvarandra inle är oomtvistad. I etl tidigare ärende har sålunda lagrådet iannan sammansättning hävdat annan innebörd av regeringsformen såvitt nu är ifråga (se prop. 1987/88:3 s. 194). Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , R. ,, , , , , , G. ,Lönnqvist Proposition om ändring i (advokatfrågor) Föredragandenanmäler lagrådets yttrande (beslul om lagrådsremiss fattat vidregeringssammanträde ) över förslag lill lagom ändring i . Föredragandenredogör för lagrådels yttrande och anför. Ilagrådsremissen uttalades alt möjligheten att dispensera från kravel atladvokat skall vara svensk medborgare inle förulsälter någon ändring i rätishjälpslagenbelräffande rätlen för advokat att bevilja rättshjälp. Lagrådet har efter en ingåenderedogörelse för vad regeringsformen föreskriver när det gäller möjligheten attanförtro förvaltningsuppgifter åt andra än svenska myndigheter sagt sig delauppfattningen atl rätishjälpslagen inte behöver ändras i förevarandesammanhang. Även i övrigt har lagrådet lämnat förslaget utan erinran. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att anla del av lagrådet granskade förslaget med en ändring avredaktionell nalur. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att anla del förslag som föredraganden lagtfram. 1987/88:26 Till Juslitiedeparlementet får härmed hemställa omändring av bestämmelserna i 8 kap. 2 § och 7 § 5 stycket rättegångsbalkenavseende antagande av ledamot av . Ärendets hlttdlsvarande behandling inom Antalet personer som söker inträde i SverigesAdvokatsamfund har ökat markant . Det kärva arbetsmarknadslägelför nyblivna jurister har fått som följd att en allt större del, numera drygl fioprocent, av de sökande saknar erfarenhet från arbete vid domstol elleradvokatbyrå. De har sålunda inte den traditionella grunden i form av notariemeriteringoch genomgången praktik vid advokatbyrå. Detta har ingivit betänkligheter ochhar föranlett att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för atlupprätthålla en god advokalslandard. Etl väsentligt led i sådana strävanden harvaril alt tillse alt kraven på dem som söker inträde i samfundet får en lämpligavpassning samt att prövningen av deras inträdesansökningar grundas på entillfredsställande utredning. I samband därmed har även en allmän översyn avantagningsreglerna befunnits behövlig. En inom samfundet tillsatt kommitté (inlrädeskommiltén)med uppdrag all företa översyn av reglerna för antagande av ledamot avadvokatsamfundet redovisade i belänkande sill arbete tillsamfundets styrelse. Kommittén förordade atl viss skärpning av inträdeskravenskulle eftersträvas och all man samlidigl från samfundets sida borde söka lämnablivande sökande hjälp att nå erforderliga kvalifaktioner. Vid sin behandlingav kommilléns förslag beslöt styrelsen att, till den del kommitténsöverväganden berörde ändringar i eller samfundets stadgarbordlägga ärendet med uppdrag till presidiet atl överväga behovet av ytterligareutredning. beslöt styrelsen på förslag av presidietutse en arbetsgrupp bestående av advokaterna ochTorslen , som skulle överväga förslag lill ändringar i vissa närmareangivna hänseenden i antagningsreglerna i och advokatsamfundetsstadgar. Arbetsgruppen framlade resultatet av sill arbete för styrelsen den 14december 1984. Av inträdeskommilténs betänkande och arbetsutskottetsskrivelse framgår att följande ändringar i antagningsreglerna är påkallade. I bestämmelsenom hur den treåriga kvalifikationstiden skall fullgöras (3 § första stycketpunkt 4 i samfundets stadgar) bör orden "såsom biträde hos advokat"ersättas med formuleringen "som anställd hos advokat", vilket skulleklargöra att regelrätt anställning fordras. I nyssnämndabestämmelse bör ulrycket "rältshjälpsanstalt" ändras lill"allmän advokatbyrå" i anslutning till rättshjälpslagens terminologi. Möjlighet böröppnas för styrelsen atl medge dispens från kravet i 3 § 17 2 1987/88. förstastycket i stadgarna atl sökanden yrkesmässigt skall tillhandagå Prop.1987/88:26 allmänheteni rättsliga angelägenheter för ansökningens En övreåldersgräns av bör införas för dem som söker inträde i samfundet.Nuvarande nedre åldersgräns av bör avskaffas. Möjlighet förstyrelsen att lämna dispens från kravet på att inträdessökanden skall varasvensk medborgare bör införas. Möjlighet förstyrelsen all lämna dispens från kravet på hemvist inom rikel bör införas. Införande avkrav på alt inträdessökanden skall ha genomgått av samfundet anordnade preparandkurser. I samtliga hänseenden krävs ändringar i samfundets stadgar(3 §). Förslagen under punkterna 47 förutsätter dessutom ändring av 8 kap. 2och 7 §§ räUegångsbalken. Terminologiska ändringar i 3 § samfundets stadgar föreskrivs i 3 § första stycket punkt 4 isamfundets stadgar att sökanden under skall ha ägnat sig åt atlyrkesmässigt tillhandagå allmänheten "antingen som biträde hos advokateller å rältshjälpsanstalt ellerför egen-räkning". Alternativet "sombiträde hos advokat" bör istället formuleras "som anställd hos advokat".Härigenom skulle bättre än klargöras att det inle kan godtasatt treårstiden upptas av Ijänstgöring på advokatbyrå utan regelrättanställning. I 3 § första stycket punkt 4 i stadgarna bör vidareuttrycket "rättshjälps-anstalt" ändras lill "allmänadvokatbyrå" för anpassning lill rättshjälpslagens terminologi. Kravet på atl sökanden "yrkesmässigt lillhandagårallmänheten" Av bestämmelserna i 3 § första stycket i samfundetsstadgar följer att sökanden skall yrkesmässigt tillhandagå allmänheten vidlidpunkten för ansökningens prövning. Bestämmelsen har vållat praktiska svårigheter för sökandesom tidigare, varil ledamot och som önskat uppta egen advokatverksamhet idirekt anslutning lill återgången från annan juristtjänst. För atl uppfyllaifrågavarande krav i stadgarna har vederbörande sökande varit tvungenatl först antingen ta tillfällig anställning som biträdande jurist under ansökningensbehandling eller att öppna juridisk byrå ulan alt kunna använda advokattiteln. Arbetsgruppen har iakttagit att sökande, som bör varaklart berättigade all vinna inträde, drabbas av ifrågavarande regel.Förhållandel utgör en formell komplikation som bör undanröjas. Åldersgränser vid inträde i samfundet För vissa statliga och kommunala uppdrag finns en övreåldersgräns vid 70 Så t. ex. är den som uppnått sådan ålder inte valbartill nämndeman vid 18 domstol.Med hänvisning därtill har ibland från domslolshåll uttalats att Prop.1987/88:26 förordnandesom försvarare eller dylikt inte bör ges ål advokat som fyllt 70 Delkan erinras om att samfundets stadgar fram lill under 3 § upptog enbestämmelse av följande lydelse: "Den som infill ägnat sighuvudsakligen åt annat än advokatverksamhel rnå ej ulan synnerliga skälantagas till ledamot". Detföreslås all en övre åldersgräns av införs för den som söker inträde iadvokatsamfundet. bör emellertid ha möjlighet atl lämnadispens från ålderskravet. Dispensmöjligheten bör huvudsakligen tillämpas förden som varit ledamot av samfundet. Även andra fall kan tänkas därdispens skulle kunna lämnas. Det förutsätts emellertid att dispensmöjlighetenkommer alt tillämpas restriktivt. Den nya regeln bör införas i 8 kap. 2 §rättegångsbalken (förslagsvis som elt nylt andra stycke) och i 3 § förstastycket i samfundels stadgar. Detframslår som lämpligt att i detta sammanhang slopa det nuvarande kravet på 25års ålder för inträde. Denna undre åldersgräns har visat sig inte fylla någonpraktisk funktion. Sammamotivering anförde departementschefen i del förslag som ledde till att ålderskravelför domare avskaffades (prop. 1973:30 sid. 66). Skulleinförandel av den föreslagna nya åldersgränsen i 8 kap. 2 § rättegångsbalkenske på del redaktionella sätt som föreslås i bilaga 1 härtill, påkallaråtgärden en följdändring i 8 kap. 7 § femte stycket . Kravetpå att inträdessökanden skall vara svensk medborgare Påsenare tid har i skilda sammanhang framförts uppfattningen att tiden är mogenatt slopa kravet i 8 kap. 2 § och 3 § samfundets stadgar påalt advokat skall vara svensk medborgare. När del gäller person medmedborgarskap i annal nordiskt land kan kravet på svenskt medborgarskapframstå som opåkallat. För inle så länge sedan fann sig en norsk juristförhindrad atl vinna inträde i samfundet trots atl hon väl behärskade svenskaspråket, hade svensk examen och uppfyllde inträdeskraven i övrigt. Elltotalt slopande av kravel på svenskt medborgarskap skulle enligt samfundetsmening leda för långt. bör ha möjlighet all efter prövningi varje enskilt fall medge dispens från medborgarskapskravet. Del kan isammanhanget konstateras att de nordiska ländernas advo-katorganisalioner harovillkorliga krav på inhemskt medborgarskap. Delblir allt mer vanligt atl advokater med verksamhet inom internatio nell affärsrätl söker sig utanför del enga landets gränser. Inom na diskuteras villkoren för advokats etablering inom annat medlemsland. Svenska advokater har upprättat filialer i bl.a. , , , och . I dessa sammanhang är det ibland ett önskemål för berörda svenska advokater att bli antagna som ledamöter av utländsk advokatorganisation. Detta aktualiserar i sin tur ofta frågan om reciprocitet i regelsystemen för berörda länders advokater. Med hänsyndärtill är det att föredra all kravet på svenskt medborgarskap Prop.1987/88:26 bibehålls men görs dispensabelt. På så sätt har advokatsamfundetlättare att stödja sina medlemmars expansion på den utländska marknaden. Kravel på hemvist inom riket De nämnda bestämmelserna i och samfundelsstadgar upptar kravet på att inträdessökande skall ha hemvist här i landet. Som nämnts bedriver åtskilliga svenska advokatbyråerverksamhet vid filialkontor i utlandet. En inträdessökande, som tjänstgör sombiträdande jurist vid något av dessa kontor, måsle med hänsyn lill nu gällanderegler återvända till i sådan lid att han hinder la hemvist där innanhans ansökan om inträde behandlas i samfundet. Av praktiska skäl bör delsålunda föreligga möjlighet för styrelsen atl medge dispens från kravel påhemvist inom riket. Som jämförelse kan här nämnas att bestämmelsen i 8 kap. 7§ femte stycket medför skyldighet för advokat som flyttar urriket att utträda ur , såvida dess styrelse inte medger atl hanfår kvarstå som ledamot av samfundet. För den som antagits till ledamot av samfundetfinns sålunda redan möjligheten till dispens. Införande av krav på alt inträdessökande skall hagenomgått av samfundet anordnade preparandkurser anordnar sedan många år tillbakaregelbundet preparandkurser angående advokatelik och advokatekonomi samtangående försvararuppdragel. En ny kurs av samma karaklär i ämnetför blivande advokater har introducerats.Nyttan av atl genomgå dessa kurser är allmänl omvittnad. Att göra dessa kurserobligatoriska för dem som önskar inlräde i advokalsamfundet har därför bedömtsvara en åtgärd som är ägnad att främja en god advokatstandard. Kurserna anordnas två gånger per år.Avsikten är atl alla som önskar genomgå kurserna skall kunna beredas plats viddessa. Kursavgifterna hålls på en nivå så alt de inle skall kunna avskräckanågon från dellagande. Självfallet kan situationer uppkomma där inträdessökandenvisar sig ha tillägnat sig de baskunskaper som förmedlats vid kurserna på annatsätt än genom deltagande i dem. Med hänsyn därtill bör del föreslagna kravet påatl sökanden skall ha genomgått av samfundet anordnade preparandkurser göras dispensabelt. Om den föreslagna ändringen i antagningsreglerna genomförsbör kostnaderna för preparandkurserna fortsättningsvis bäras av samfundet. Det synes lämpligt att med ovan föreslagnasakliga ändringar även företa terminologiska och andra språkliga ändringar i 8kap. Enligt52 § i samfundets stadgar ankommer det på samfundets fullmäkli- Prop.1987/88:26 ge all besluta om stadgeändringar. Innan sådant beslut fallas skalltillfälle beredas samfundels avdelningar all på avdelningsmöte behandla föreliggandeförslag och avge yltrande däröver. För att fullmäktiges beslut om stadgeändringskall vinna omedelbar giltighet förutsätts atl det fattats med kvalificeradmajoritet. Styrelsenavser atl förelägga fullmäktige de här ovan angivna förslagen till ändringar istadgarna för behandling vid årets ordinarie sammanträde den 31 maj 1985.Stadgeändring som då beslutas av fullmäktige skall för alt bli gällandefastställas av regeringen. Sladgeändringsfrågan är kopplad till fråganom ändringar i . Med hänsyn därtill och lill den tid en sådanlagstiftningsfråga kan väntas kräva tillåter sig samfundet att redan nu hosregeringen aktualisera förevarande ärende. Styrelsenfår sålunda anhålla om regeringens åtgärder för vidtagande av de ändringar i 8kap. 2 och 7 §§ som framgår av bilaga 1 härtill. Vidareanhåller styrelsen, under förutsättning av fullmäkfiges bifall tilländringsförslagen, om fastställelse av 3 § i stadgarna för Advokatsamfundi den lydelse som framgår av bilaga 2 härtill. 3 1987/88. Förslagtill ny lydelse av 8 kap. 2 § och 7 § femte stycket Tillledamot av får anlas endast den som avlagt för behörighet tilldomarämbete föreskrivna kunskapsprov och förvärvat sådan utbildning somföreskrivs i samfundels stadgar. Han eller hon skall ha gjort sig känd för redbarheloch även i övrigt finnas lämplig all utöva advokatverksamhel. Den som äromyndig eller i konkurstillstånd får inle anlas till ledamot. inte medger undanlag får lill ledamot anlas endastden som är svensk medborgare och bosall inom riket och som inte har fyllt 60år. Lagfarendomare i eller befattningshavare vid allmän domstol eller allmän åklagareeller kronofogde får inte anlas lill ledamot. Den som annars är anställd istatens eller kommuns tjänst eller hos annan enskild än advokat får inte antastill ledamot såvida inte styrelse medger undanlag. Vad som nusagls gäller dock inle befallningshavare vid allmän advokatbyrå. (Femtestycket:) Upphör advokat att vara svensk medborgare eller inträder beträffandehonom sådan omständighet, alt han enligl 2 § icke må antagas lill ledamot avsamfundet, vare han skyldig alt genast utträda; göre han det ej, förordnestyrelsen om hans uteslutning. Samma lag vare, om advokat fiyttar ur riket ochstyrelsen ej medgiver, att han må kvarstå såsom ledamot av samfundet. Förslag tid ny lydelse av 3 § stadgarna för SverigesAdvokatsamfund Till ledamot av samfundet må antagas allenast den somyrkesmässigt lillhandagår allmänheten i rättsliga angelägenheter och 1. är svenskmedborgare med hemvist inom rikel, 2. ej fyllt60 år,