prop · GB0364 · 1987-12-31 00:00:00 — atttill Byggande av statliga vägar pä tilläggsbudget till statsbudgeten /88 anvisa ett reservationsanslag av , Prop,1987/88:64 Investeringar i järnvägens infrastruktur Kommunikationernautgör en viktig del av de åtgärder som behövs för att förbättra näringslivetsvillkor inom Bergslagsregionen, Genom goda järnvägsförbindelser iBergslagsregionen kan man bidra till att merutnyttja befintliga resurser ochdärigenom stärka regionens näringsliv. Somett led i detta bör bansträckan rustas upp för 16 milj, kr,,vartill kommer bl, a, vissa broombyggnader på sträckan för 4milj, kr. Investeringsmedlen skall inte föras till statskapitalet. Medhänsyn rill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär atttill Investeringar i järnvägens infrastruktur på tilläggsbudget till statsbudgetenför /88 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till kommunala flygplatser m. m. Storaavstånd inom landet och det ökande behovet av snabba transporter ger flyget imänga fall en särställning i transportförsörjningen. Flygtrafiken påprimärnätet, dvs, den tunga trafiken med jet-plan, ger i normalfallet en godnationell täckning. har även det s, k, regionalflyget utvecklatssnabbt. Med denna trafik har även mindre orter kunnat bindas samman med detnationella och internationella flygnätet. Regionalaönskemål om att etablera flygtrafik har också resulterat i ett ökat intressefrån kommuners sida att bygga nya flygplatser och även bygga ut befintliga. Medhänsyn till att det i stora delar av landet finns tillräckligflygplatskapacitet finns det inte något generellt motiv från sta- tens sidaatt genom bidrag stimulera till ytterligare investeringsinsatser. Flygplatsdriftengår dessutom normalt med underskott vilket är ett ytteriigare skäl förförsiktighet beträffande investeringar på flygplatsområdet. Luftfartsverketsutredning om sekundärtrafiken i (SLUSS 87) visar att södraSverige är väl täckt av flygplatser som är tekniskt/operativt möjliga atttrafikera med regionalflyg. Jag anser mot den bakgrunden att möjligheterna tillbidrag från statens sida bör inriktas mot områden där särskildaregionalpolitiska motiv finns för selekriva stödinsatser pä flygplatssidan. På statsbudgeten /88 togs ett nytt anslag upp på 15 milj. kr, avseende regionalpolitiskt stöd till huvudmännen för kommunala flygplatser i skogslänen. Från anslaget kan bidrag utgå till Boriänge, livare och flygplatser samt till övriga kommunala flygplatser i 22 skogslänenmed regionalt betydelsefull linjetrafik. Av det totala beloppet Prop,1987/88:64 har 10 milj, kr, avsatts för bidrag till drift av flygplatser.Resterande belopp efter avdrag för , till det s, k, Sveg-flygetdisponeras för bidrag till i första hand investeringar i befintliga flygplatseri skogslänen. Utöverde 15 milj, kr, som anvisats för bidrag till kommunala flygplatser m,m, förinnevarande budgetär, varav 10 milj, kr, reserverats för bidrag till drift, börytterligare 35 milj, kr, engångsvis anvisas för bidrag till enbart investeringar.Efter samråd med chefen för industridepartementet ser jag det som naturligt attdessa medel i första hand utnyttjas för bidrag till flygplatsinvesteringar iNorrlands inland. Det bör dä gälla sådana fall där behovet av en flygplats ärav regionalpolitiskt stor betydelse och där flygplatsen som sådan har en rollsom matarflygplats till primärnätet. Ett projekt som aktualiserats i olikaomgångar är en flygplats i , Genom att ett större belopp kan ställas tillförfogande för bidrag till en enskild investering bör i förekommandefall det ekonomiska ansvaret för driften av flygplatsen och för själva trafikenåvila lokala och regionala intressenter. Detbelopp som jag förordar för riktade investeringsinsatser på flygplatsområdetbör kunna utnyttjas . Medhänsyn till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär atttill Bidrag till kommunala flygplatser m. m. på tilläggsbudget till statsbudgetenför /88 anvisa'ett reservationsanslag på . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser utbildning och forskning, statsrådet avser kultur. Anmälan till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland Chefenför , statsrådet , anför 1 Utbildning och kultur i ett regionalpolitiskt perspektivVid min anmälan i detta avsnitt harjag samrätt med statsrådet , Fleraav de svenska utbildningsreformerna under har inneburiten systematisk, regional spridning av utbildningsresurserna. En allt störredel av barnen, ungdomarna och de vuxna har fått möjligheter till utbildning päeller nära sina hemorter. Grundskolereformeninnebar, sedd i detta perspektiv, att ett stort antal orter, som i det tidigareskolsystemet saknade realskola, fick högstadieskolor. Gymnasieskolanhar byggts ut i alla delar av landet. Särskilda åtgärder har vidtagits för attäven kommuner med litet elevunderlag skall kunna erbjuda ungdomarna ett såvarierat utbildningsutbud som möjligt. Som exempel kan nämnas att deyrkesinriktade linjerna i mänga fall arrangeras i s, k, B-form, Detta betyderatt elever från första och andra årskurserna av en studieväg undervisasgemensamt. För gymnasieskolans teoretiska linjer har flera kommuner s, k,alternativa eller samordnade timplaner för gymnasieskolans teoretiska linjer.Dessa timplaner har tillkommit för att göra det möjligt att, rill en rimligkostnad, erbjuda utbildning pä dessa linjer även i glesbygdskommuner. Jagavser att initiera en översyn av de särskilda timplanerna för attutbildning skall kunna erbjudas även fortsättningsvis om elevunderiaget minskarytterligare. vuxenutbildning (komvux)växte kraftigt . fanns det vuxengymnasier pä ett trettiotal orter. De flesta låg i större städer. Tillväxten innebar dels att verksamheten spreds även till mindre orter, dels att komvux utvidgades till att gälla inte bara teoretiska ämnen utan ocksä yrkesutbildning. verksamhetomfördelats frän de största till mindre och medelstora kommu- Prop, 1987/88:64 ner. finns komvux i alla kommuner i landet. Sammanlagt deltar drygt160000 personer i komvuxutbildning. Mellan hälften och tvä tredjedelarav verksamheten är förlagd till andra, mindre orter än de gamlavuxengymnasierna. Statens skolor för vuxna (SSV) är ett komplement till komvux.Utbildningen anordnas som distansundervisning, SSV har speciellt ansvar förutbildning i mindre vanliga ämnen. De skall också pröva nya utbildningar förbl, a, glesbygdens behov och för nya näringsgrenar. Även andra typer av vuxenutbildning visar en påfallandejämn geografisk spridning. Många glesbygdsområden visar upp ett störredeltagande i studiecirklar än vad storstadsområdena gör. Folkhögskolorna ärofta förlagda till glesbygdsområden. Skolan bedriver inte bara verksamhet försina internatelever utan den är oftast också en viktig bas för kulturlivet påorten. Under det senaste årtiondet har nya högskolor upprättats.En omfattande komplettering och förändring av utbildningsutbudet har skett.Som jag framhöll budgetproposition har utbildningsutbudet breddatsvid högskolan i . Vid högskolan i /har bl, a, dentekniska utbildningen förstärkts. Vid i och vid högskolan iLuleå har ytterligare resurser för utbildning och forskning tillkommit, IBergslagen har flera nya högskoleutbildningar etablerats, nägra av dem inomramen för projektet . Utbildning är en viktig drivkraft i samhällsutvecklingen,I regioner med negativ befolkningsutveckling och ogynnsam yrkesstruktur äremellertid andelen arbetstagare med kort utbildning fortfarande stor. De långtidsut-bildadeär fä. Av de personer som måste söka sig till andra orter för att få utbildningär det fä som återvänder till sin hembygd efter avslutad utbildning. Detta ärgivetvis ett resultat av ett samspel mellanarbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft och utbudet av utbildade. Brist på utbildad arbetskraft är ofta ett hinder förutveckling av näringslivet vid nyetableringar och expansion. Lokalisering avgymnasieutbildning, komvux och högskoleutbildning till en ort kan medverka tillatt ett negativt mönster bryts. Utbildningen har betydelse inte bara förtillgången på kvalificerad arbetskraft utan också allmänt för bygdens liv ochtilltron till en utveckling. Möjligheterna till fortbildning och vidareutbildning blirallt viktigare. För allt fler arbeten krävs mer kunskaper. minskarkunskapernas och färdigheternas livslängd, I allt mindre utsträckning blir detmöjligt att klara ett helt yrkesliv pä den utbildning man fått i ungdomsåren, Återkonimandeutbildning och livslångt lärande blir en nödvändighet. För den enskilde blirmöjligheterna till fortbildning och vidareutbildning ofta ett villkor för attkunna bibehålla och stärka ställningen i arbetslivet. Närhet till utbildningenär ofta en förutsättning för att den enskilde skall kunna ta del av den. Undersenare år har särskilda insatser gjorts för att tillfälligt förstärka den reguljära forsknings- och utbildningsorganisationen. beslu tades det om förstärkningar inom gymnasieskola, högskola och forskning 25 samtvuxenutbildning för att främja utvecklingen i (prop, Prop,1987/88:64 1982/83:12, UbU 21, 24, 31 och 32, rskr, 290, 311, 379 och 380),/85 anvisades särskilda medel för forskning och utveckling viduniversitetet i , högskolan i och geofysiska institut (samt för utbildning i Malmfälten (prop, 1984/85:115,AU 13, rskr, 354), FörBergslagens del har anvisat medel för bl, a, utbildningsinsatserinom gymnasieskola och högskola (prop, 1985/86: 125, bil, 8, AU 13, rskr, 290),Med stöd av bl, a, dessa medel har utbildningsprogrammet "Bergslagenstekniska högskola" startats. Det bygger pä samverkan mellan högskolorna iKarlstad, /, /, / och samtuniversitetet i och omfattar utbildning pä linjer och kurser underbudgetåren 1986/87-1988/89, Som ett resultat av detta samarbete kommer enutbildning av civilingenjörer att starta vid i hösten1988, De avslutande delarna av denna utbildning kommer att förläggas ocksä tillhögskolorna i /och /, Åtgärderav det slag som jag nu har angett har inneburit att utbildnings-ochforskningsorganisationen kunnat intensifiera sinverksamhet i särskilt utsatta regioner, I nägra fall har tillfälliga resurser,som snabbt kunnat sättas in, sedermera kunnat permanentas bl, a, genom omprioriteringarav befintliga utbildningsresurser. Detta har huvudsakligen gällthögskoleutbildningen. statliga kulturpolitiken har under ett drygt årtionde den regionalakulturverksamheten prioriterats. Uppbyggnaden av regionala institutioner säsomteatrar, orkestrar, museer och länsbibliotek har stimulerats med påtagligframgång. Uppbyggnaden har skett i medvetande om den betydelse som ett vitaltkulturliv och en god kulturmiljö har för varje enskild region. Sådanatillgångar är viktiga när det gäller etableringar inom näringslivet ochrekrytering av personal samt för en väl fungerande demokrati. De kan också geen bas inom servicenäringar och turism. Satsningar inom kultursektorn ger oftaäven i ett avgränsat ekonomiskt perspektiv en god utdelning. Dessa insatser hardock i första hand kommit länshuvudstäderna till godo. Det är viktigt attkulturverksamheten också når utanför länens huvudorter. Chefenför industridepartementet har inledningsvis redogjort för beho vet av ytterligare insatser för att dels motverka de negativa effekterna i vissa delar av Bergslagen av förestående förändringar inom främst , dels förstärka infrastrukturen i norra inland. Han ämnar senare återkomma till regeringen med förslag till insatser i . Mina förslag är avsedda att förstärka den reguljära verk samheten på utbildningens och forskningens område. För utrustning samt teknik- och ekonomiservice inom gymnasieskolan beräknar jag 25 milj, kr, och för utbildning av yrkeslärare 3 milj, kr. För utbildning inom komvux, SSV och högskolan beräknar jag sammanlagt 62,5 milj. kr. För kontakt verksamhet m,m, vid högskolor i Bergslagen och beräknar jag 4,6 milj, kr, och för informationsteknologisk forskning vid i 2,4 milj, kr, 26 Förhögskolorna i /Boriänge och aviserar jag dessutom Prop.1987/88: 64 permanenta förstärkningar. För vissa kostnader i ettinledningsskede för dessa förstärkningar beräknar jag sammanlagt 18,5 milj, kr. förordar att särskilda resurser avsätts för att i försöksverksamhet iBergslagen och i stimulera lokal och regional kulturverksamhet.Också i berörs av förslagen. Satsningarna päkulturprojekt m, m, omfattar sammanlagt 7 milj, kr. Sammantagetinnebär förslagen att gymnasieskolan, högskolan och vuxenutbildningen samtkulturområdet tillfälligt förstärks med 123 milj, kr,, varav 50 milj, kr, förBergslagen och 73 milj, kr. Jagövergår nu till att närmare beskriva de förstärkningar som bör ske, Somjag har anfört har gymnasieskolan byggts ut i alla delar av landet.Skolorna i norra inland har ofta ett litet elevunderlag. Folkmängdenhar minskat och man går in i en period med minskandeungdomskullar. Detta gör att exempelvis skolorna i , Häijedalen ochÅre inför 1990-talet har ett elevunderlag på färre än 200, räknat som antalet 16-äringar, Detär angeläget att gymnasieskolorna i norra inland och i de berördadelarna av Bergslagen kan finnas kvar och utvecklas. Statsbidragtill utrustning utgår när en ny utbildning inom den tekniskindustriella ellerteknisk-naturvetenskapliga sektorn införs i en kommun eller då en befintligutbildning utökas. Bidrag kan ocksä utgå dä vissa specialkurser och päbyggnadsutbildningarnyinrättas. Denna typ av statsbidrag - startbidrag - utgår endast till en delav anskaffningskostnaden. När nya moment som kräver ny utrustning införs ikursplanen kan kompletteringsbidrag utgå med ett av SÖ fastställtschablonbelopp. Kommunernabär ansvaret för underhåll och förnyelse av utrustning. Den tekniskautvecklingen leder till att utrustningen för den tekniska och yrkestekniskautbildningen i gymnasieskolan snabbt blir föråldrad. Mänga kommuner harsvårigheter att avsätta tillräckliga medel för att hålla utrustningen iskolorna modern. Det är viktigt att de studerande får en utbildning, som äranpassad till den tekniska utvecklingen i näringslivet och att de får lära siganvända modern teknik. För företagen i kommunerna innebär det enkompetenshöjning att kunna anställa personal, som har kunskap om nya metoderoch ny utrustning. Verkstadsteknisklinje finns på sä gott som samtliga gymnasieskolor. Kostnaderna för utrustning ärhär mycket stora. Flera kommuner behöver exempelvis byta ut förslitnakonventionella maskiner och nyanskaffa en eller flera numeriskt styrdamaskiner. Jag räknar med att flera kommuner i de nu aktuella områdena behöverförnya sin utrustning. Något generellt statsbidrag finns inte för dettaändamål. Jag anser dock att särskilda medel bör kunna utgå härtill, El-teleteknisklinje och livsmedelsteknisk linje är exempel pä utbild- Prop, 1987/88: 64 ningar,som har betydelse för spridningen av ny teknik respektive för turistnäringen ien region. Dessa utbildningar är eftersökta, I hela landet är det närmare 1 35016- och 17-åringar, som har dem som sitt förstahandsval men inte kommer in.Många kommuner tvekar att inrätta fler klasser på dessa linjer, eftersomutrustningen är mycket dyr och anskaffningskostnaderna endast delvis bestridsmed statsbidrag. Bidrag för hela anskaffningskostnaden bör kunna utgå tillkommuner, där efterfrågan på utbildning är stor och den kan bedömas ha särskildregionalpolitisk betydelse. Gymnasieskolansfrämsta uppgift är att utbilda ungdomar, Pä skolorna finns dock såväl kunskapsom utrustning som kan bli en värdefull resurs för näringslivet, I samverkanmed de regionala utvecklingsfonderna och länsstyrelserna har ett intressantsamarbete utvecklats mellan skola och näringsliv på mänga håll i landet. Mindreföretag erbjuds att utnyttja skolans resurser. Företagens personal kan fäutbildning genom skolan. Skolans lärare och elever kan utföra sådana uppgifterför företagen som skolans utrustning lämpar sig väl för. Detta samarbete harblivit ett viktigt inslag i strävandena att sprida ny teknik till företagen.Eleverna i gymnasieskolan fär kontakt med näringslivet och de fär arbeta medrealistiska och intressanta uppgifter. Dennatyp av teknikservice har endast förekommit vid skolor med årskurserna3 och 4 på teknisk linje. Jag har erfarit att teknikserviceverksamhet bedrivsi exempelvis , och . Samarbetet har för säväl skolasom arbetsliv givit sä goda resultat att det bör breddas att omfatta även dentekniskt inriktade yrkesutbildningen. Små företag bör kunna vända sig tillgymnasieskolan och få hjälp med exempelvis materialprovning, prototyptillverkningoch ritningskonstruktion. Företagens personal bör kunna få utbildning ihantering av datoriserade system, numeriskt styrda maskiner m, m. Äveninom den ekonomiska sektorn bör skolan kunna hjälpa till med uppgifter somoffert- och fakturaskrivningar, korrespondens på främmande språk m, m. Teknik-och ekonomiserviceverksamhet bör kunna komma till stånd på fler orter framförallt i norra inland. Jag beräknar medel för att stödja en utveckling idenna riktning. Gymnasielärarnai tekniska och yrkestekniska ämnen spelar en viktig roll i dessa sammanhang.Deras kunskaper blir föråldrade och behöver anpassas till den nya tekniken, Isamband med översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen undersöktes behovetav fortbildning för bl, a. yrkes-lärarna. Överensstämmelsen mellan behovet ochutbudet av fortbildning visade sig dålig. Även om det finns ett utbud, kan detvara svårt för kommunerna att lösa vikariefrågan. Distansundervisning och andraokonventionella metoder att lösa fortbildningsbehovet bör prövas. Både högskolanoch andra utbildningsanordnare bör kunna komma i fråga. Jag beräknar medel förändamålet. Åtgärderav det slag jag nu har föreslagit bör medverka till att gymnasieskolorna skallkunna finnas kvar och utvecklas i de berörda områdena. 2.2 Vuxenutbildningen Prop. Gemensamtför praktiskt taget alla kommunerna i de aktuella områdena är att en stor andelav invånarna har kort utbildning. Det innebär att de ofta har svårt att klaraen omställning i arbetslivet eller utbildning för ett nytt yrke. Huvuddelen av komvuxverksamhet består i att ge kompetensinrik-tad teoretisk utbildning avgrundläggande karaktär. Sådan utbildning är värdefull och ofta nödvändig somgrund för en mera kvalificerad yrkesutbildning av det slag som arbetsmarknadeni dag främst efterfrågar, Komvuxkan också erbjuda direkt yrkesinriktad utbildning pä gymnasial nivå av sammaslag som i gymnasieskolan. Därutöver finns det yrkeskurser som saknarmotsvarighet inom gymnasieskolan. Sådana kurser fär godkännas regionalt avrespektive länsskolnämnd och användas på försök under i regel . Detinnebär att nya för den egna orten eller regionen speciellt avpassadeutbildningar snabbt kan tas fram och genomföras. Utbildningen kan erbjudas bådesom heltids-, deltids- och fritidsstudier. Verksamheteni komvux planeras och organiseras av varje kommun själv inom ramen för deundervisningstimmar som kommunen tilldelas av länsskolnämnden, I mindrekommuner och i glesbygdskommuner är det ofta svårt att erbjuda utbildning iannat än de vanligaste ämnena och inom enstaka yrkesområden. Genom att utnyttjaSSV:s distansundervisning kan även mindre vanliga ämnen studeras. Utbildningav vuxna kan effektivt bidra till utvecklingen av en region och dessnäringsliv. För att förbättra förutsättningarna för sådana insatser bör deberörda regionerna tillfälligt få utöka komvux verksamhet. Även SSV bör kunnafä del av utökningen. De nya undervisningstimmarna bör inte fördelas jämnt päkommunerna efter någon schablonmetod. De bör i stället i huvudsak användas sominslag i projekt som syftar till att utveckla en ort eller en region, Sävälkommuner som regionala myndigheter kan ta initiativ till sådana projekt. Oftakan det vara en fördel om de aktuella utbildningsinsatserna görs i samverkanmellan komvux och andra utbildningsanordnare. Jag återkommer till denna fråga. Betydanderesurser anslås till fortbildning och vidareutbildning inom ramenför de reguljära anslagen till högskoleutbildning. Möjligheten att få del avdenna utbildning kan dock begränsas av avståndet till utbildningsorten. Svårigheternaatt t, ex, genom decentraliserad utbildning tillgodose de skildautbildningsbehov som kan finnas i en glesbygd är också stora, Ytteriigaremedel behöver nu anvisas för insatser inom de utsatta regionerna. Dessainsatser bör kunna planeras så att de verksamt kan bidra till att ökakompetensen hos dem som har en bristfällig utbildning för arbetsmarknadensbehov. Resurserna bör huvudsakligen användas för kurser. Innehållet bör i storutsträckning kunna inriktas mot områden, som är intressanta för den framtidautvecklingen inom regionerna. Kurser som mera allmänt är ägnade att stärkamänniskors förmåga bör emellertid också kunna komma i fråga. Detär viktigt att utbildningen anordnas så att den blir lätt tillgänglig för Prop,1987/88: 64 dem som bor i de utsatta regionerna. harföreslagit en utveckling av distansundervisningen sä att sociala ochgeografiska hinder för deltagande i högskoleutbildning överbryggas.Universitetet har därför startat ett projekt, där distansundervisningen skallutvecklas innehållsmässigt, metodiskt och organisatoriskt. Organisatorisktskall verksamheten utvecklas i samarbete med kommuner i glesbygden. Dessainrättar lokala studiecentra, där de studerande kan fä stöd och hjälp i olikaavseenden. har begärt medel för utveckling av ny teknik och förbidrag till investering i viss datorutrustning i lokala studiecentra. Medel harockså begärts för försöksvis drift av kurser inom ekonomi, teknik ochspråk samt kommunikation. Försöken avses pågå i bl, a, , ,, och , Förslagetär enligt min mening mycket intressant och kan verksamt bidra till att de sombor i glesbygd kan fä bättre utbildningsmöjligheter. Jag beräknar medel fördenna verksamhet. Chefen för industridepartementet kommer senare att föreslåatt ocksä 5 milj, kr, av regionalpolitiska medel fär användas för dettaändamål. Förslaget med lokala studiecentra är ett exempel pä lokal samverkan,som jag ser som viktig och nödvändig. Jag återkommer till denna fräga . Högskolornai /och /har också presenterat förslag tillutveckling av distansundervisning i syfte att nå nya grupper. Jag räknar medatt de erfarenheter och kunskaper som det planerade projektet i ger ocksåkan tillgodogöras andra högskolor, Ibudgetpropositionen 1987 (prop, 1986/87: 100, bilaga 10, s, 242) räknade jag,efter samråd med statsrådet , med att kostnaderna för civilingenjörsutbildningeni materialteknik inledningsvis skulle bestridas med regionalpolitiska medel ianslutning till insatser i Bergslagen, Jag beräknar medel med anledning avdetta (10 milj, kr,), 2.4Samverkan mellan gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola Deinsatser som jag föreslår är, som jag har understrukit, ägnade attförstärka den reguljära verksamheten inom respektive utbildningsorganisationer.Samlade insatser bör kunna göras för att få goda resultat. Vidare börinsatserna komplettera och stödja varandra. Jag förordar att resurserna färdisponeras om minst tre och högst . Detta bör enligt minmening medföra att en noggrann och omsorgsfull planering kan föregådispositionen av medlen. I en sådan planering bör det också ingå inventering avutbildningsbehov och uppsökande verksamhet. Förslagenom förnyelse av utrustningen inom gymnasieskolan bör ha stor betydelse för komvuxoch för högskoleutbildning i decentraliserad form eller som distansundervisningsamt för SSV:s distansundervisning. Behörighet förhögskoleutbildning kan nås på olika vägar. Det tekniska basåret i högskolan är avsett att ge förkunskaper åt studerande som saknar behörighet i vissa för en högskoleutbildning viktiga ämnen, t, ex, fysik. Utbildningen i ett sådant ämne kan ges inom ramen för en aktuell högsko leutbildning. Ett alternativ är att skaffa sig behörighet genom att komplet- 30 terasin utbildning i gymnasieskolan, komvux eller SSV, Genom samver- Prop,1987/88: 64 kan mellan gymnasieskola, komvux och högskola bör det vara möjligtatt pröva nya smidiga former för att ge studerande i glesbygd behörighet förhögskolestudier. Folkhögskolankan i vissa fall ha bättre förutsättningar än andra skolformer att genomföraen utbildning.