prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:85 övergång till merlågsvavlig olja och mer lågsvavliga kol samt genom bl. a. kalkinjektion ikoleldade pannor. Det kan också vara möjligt att gä över till gas eller flis.Inom mänga branscher är redan svavelutsläppen från förbränning låga, bl, a,till följd av att flis och andra skogsbränslen används. Medhänsyn till de mänga möjligheterna till åtgärder liksom till de skiftandebränslepriserna och den snabba tekniska utvecklingen bör enligt min uppfattningsvavelkraven utformas sä att de som berörs kan anpassa sig på ett flexibeltsätt. Åtgärder kan genomföras pä ett mer kostnadseffektivt sätt omanläggningsägarna fritt kan välja mellan olika metoder att klara angivnautsläppsniväer. Skadeverkningarnaav svavelutsläppen är desamma, oavsett vilket bränsle utsläppen kommer frän.Kostnaden per ton minskat svavelutsläpp är även av liknande storlek vidoljeeldning som vid eldning med fasta bränslen. Om utsläppskraven sätts likaför alla bränslen, kommer förändringar i relafionen mellan t. ex. kol och oljai bränsleanvändningen inte att leda till några större förändringar avsvaveldioxidutsläppen. Utsläppskraven bör därför sättas lika för allabränslen. Jaghar mot denna bakgrund för avsikt att i enlighet med naturvärdsver- ' kets ochenergiverkets förslag föreslå regeringen att i annat sammanhang ändraförordningen (1976:1055) om svavelhaltigt bränsle sä att följandeutsläppsgränser införs vid förbränning av bränslen: Anläggningarmed ett årligt S/MJ' utsläppav svavel överstigande (årsmedelvärde) Övrigaanläggningar 0,S/MJ' Dessaskärpta utsläppsgränser motsvarar användningen av olja i mindre anläggningarmed en svavelhalt av högst 0,, För störte anläggningar är motsvarande gränsca , men för dessa är andra åtgärder än lågsvavlig olja mer aktuella föratt minska utsläppen. Kravenbör gälla samtliga bränslen och införas successivt med början i storstadslänenoch sydligaste . och hargjort ett förslag till förordning med länsvis indelning av tidpunkterna förikraftträdande. Utformningen av förordningen bör övervägas ytterligare motbakgrund av bl. a. remissinstansernas synpunkter, med hänsyn bl. a. tilldistributionsmöjligheterna för olika oljekvaliteter och det tidigare nämndautredningsuppdraget till naturvärdsverket om ytteriigare minskningar avsvavelutsläppen. Vidare bör möjligheterna att medge undantag frånbestämmelserna i förordningen ses över med hänsyn till omständigheterna ienskilda fall. Somjag har redovisat är den tekniska utvecklingen pä området snabb. Särskiltför störte anläggningar såsom bränslebaserade elproduktionsanläggningar börfinnas möjligheter att nå ännu lägre 'gram svavel per megajoule tillfört bränsle. utsläpp.Därför bör sä hårda miljökrav ställas att den tekniska utvecklingen drivs påså att den vid prövningstillfället bästa tillgängliga tekniken för rening måsteutnyttjas. Detta innebiir, om den tekniska utvecklingen håller vad vissautrustningstillverkare nu utlovar, väsentligt härdare krav än de jag nu harredovisat för större förbränningsanläggningar. Kraven för sädana störreanläggningar bör fastställas i varje enskilt fall vid tillståndsprövningenenligt ML, Naturvårdsverketoch har uppskattat att förslaget till skärpta svavelkrav innebäratt i stort sett samma kostnader får läggas ned, räknat per ton svaveldioxidsom innehålles, vid oljeeldning som de nuvarande utsläppskraven för koleldningmedför. Förslaget beräknas av verken medföra ökade kostnader för industrin,fjärrvärmeanläggningarna och bostäderna med sammanlagt 300400 milj, kr. Dethar ibland ifrågasatts om torv omfattas av lagen (1976:1054) om svavelhaltigtbränsle. För att undanröja allt tvivel om att lagen gäller alla slags bränslenbör lagens 1 § förtydligas. Jagbedömer att förutsättningar finns att redan nu minska svavelhalten i tjockeldningsolja till 0,, Denna möjlighet bör utnyttjas för att sä snart sommöjligt påbörja utvecklingen mot lägre svavelutsläpp. Som jag harredovisat i min föredragning om den energipolitiska propositionen kommer jag iannat sammanhang att föreslå regeringen att ändra svavelförordningen sä atthögsta tillåtna svavelhalt i sådan olja minskas till 0,. Detta bör genomförasså snart erforderliga notifikationsprocedurer i och har avslutats.Möjligheterna att påskynda utvecklingen mot lägre svavelhalter i olja med hjälpav en miljöavgift pä olja bör även övervägas. Frågan bör bli föremål förutredning inom den utredning om ekonomiska styrmedel som jag längre fram i minföredragning kommer att föreslå. 4.9 Åtgärder mot kolväteutsläppen Mittställningstagande: 1 uppdrag bör ingå att redovisakolväteutsläppen från olika verksamheter, kolvätenas långväga transport ochbildning av fotokemiska oxidanter, halter i omgivningsluften samt bedömaåtgärdsmöjligheter och ekonomiska konsekvenser av olika åtgärder. Uppdraget börutmynna i ett förslag till en svensk ätgärdsstrategi för kolväten. förslag:Överensstämmer med mitt ställningstagande. Remissinstanserna: Flertaletremissinstanser tillstyrker naturvärdsverkets förslag. Skälen för mittställningstagande: Kolväteutsläppen beräknas minska med , ellerungefär , . Huvuddelen av minskningen kanåstadkommas genom de skärpta avgaskraven för personbilar. Utsläppen kommer attminska ytterligare , allteftersom personbilsparken förnyas med avgasrenade fordon. kolväteutsläppenminskas genom åtgärder i samband med prövning och Prop, 1987/88:85 tillsynenligt ML av olika industrianläggningar, bl, a, verkstadsindustri, kemisk ochgrafisk industri. Kolväteutsläppen beräknas därför halveras mellan ochär 2010, Kolväteutsläppen från verkstads- och trävaruindustrihärrör främst från målning och lackering. Inom verkstadsindustrin används ävenstora mängder klorerade kolväten för avfettning. Utsläppen från dessaverksamheter kan minskas genom dels förändrad processteknik, t, ex. övergångtill vat-tenbaserade färger och läcker, dels extern reningsteknik, t. ex,adsorption, katalytisk eller termisk förbränning. Inom den kemiska industrin förekommer fiyktiga kolväten iett stort antal kemiska processer, t, ex, vid framställning av färgämnen,mjukgörare, plaster, gummi m, m. De största kolväteutsläppen inom den kemiskaindustrin härrör från raffinaderierna. Vid distribution av bensin från producent till konsumentförloras kolväten i alla hanteringsled genom bl, a, avdunstning. Åtgärder föratt minska förlusterna syftar till att dels minska avdunstningen, genom t, ex,s,k, flytande tak pä bensincisterner, och minskning av bensinens ångtryck, delsi de olika överföringsleden samla upp och återvinna avdunstad bensin. Jag har erfaritatt medlemsföretagen i planerar att utrusta vissadepåer med återvinningsanläggninar för bensinångor samt förse tankbilar ochbensinstationernas bensincisterner med anordningar för återförande avbensinångor. Detta begränsar avdunstningen vid distributionskedjans olikaomlastningar av bensinen fram till bensinstationernas cisterner. Inom nägra ärberäknas av bensinen kunna distribueras i slutna system. Dessaåtgärder kommer medföra en betydelsefull minskning av utsläppen frånbensinhanteringen. utarbetar allmänna rådbeträffande hantering och distribution av bensin. Den övervägande andelen kolväteutsläpp frånenergiproduktion härrör från småskalig fastbränsleeldning. Nästan hälften avdessa kolväten påverkar emellertid inte oxidantbildningen. Utsläppen kandäremot orsaka betydande olägenheter i den närmaste omgivningen. Omlågemitterande pannor med hög verkningsgrad installeras vid utbyte av gamla,vedeldade villapannor kan betydande utsläppsminskningar nås. Inom regeringskanslietbereds för.närvarande ett förslag från naturvärdsverket och planverket omtillämpningsföreskrifter enligt PBL om miljökrav för småskalig fastbränsleeldning. Åtgärder mot kolvätesutsläppen inriktas i första hand motatt minska läckage frän olika processer samt vid lastning, lossning och lagringav flyktiga kolväten, Åven rening och destruktion är betydelsefulla åtgärder.Ett intensivt forsknings- och utvecklingsarbete pågår inom industrin för att minskaanvändningen och utsläppen av kolväten. Möjligheten att använda medel urinvesteringsfonderna för miljöåtgärder kommer att bidra till att påskyndautvecklingen och införandet av olika reningsåtgärder. Jag bedömer därför attförutsättningarna för kraftiga begränsningar av industrins kolväteutsläpp iframtiden kommer att förbättras avsevärt. Med hänsyn till effekterna av kolvätena pä hälsa och miljösamt till 133 bildningen av fotokemiska oxidanter anser jag detangeläget att fortsätta arbetet med aU begränsa kolväteutsläppen. Det ärsvårt att kvantifiera vilka utsläppsminskningar som behövs i för att manskall undvika s. k. ozonepisoder, dvs, perioder då luftpaket med högaozonhalter från kontinenten kommer in över , Ett fortsatt internationelltforskningssamarbete beräknas inom några arge underlag för de utsläppsmål sombehövs för att undvika ozonepisoder. Jag anseratt inom ramen för det uppdrag om uppföljning avhandlingsprogrammet mot luftföroreningar och försurning, som jag straxåterkommer till, bör sammanställa fakta om kolväteutsläppen, deras spridningoch atmosfärkemiska reaktioner, samla in och sammanställa data om halter ocheffekter på hälsan och miljön samt bedöma åtgärdsbe-hov och möjligheter samtekonomiska konsekvenser m. m, av olika åtgärder. De delar av uppdraget som ärav produktinriktad karaktär bör utföras tillsammans med kemikalieinspektionen.Materialet bör utnyttjas för att utarbeta en ätgärdsstrategi motkolväteutsläpp. 4.10 Kalkning av sjöar och vattendrag Mittställningstagande: Kalkningen av sjöar och vattendrag är ett uppehållande försvar som mäste pågå , som vi genomför utsläppsbegränsningar. Forsknings- och uppfölj ningsinsatserna bör utökas i syfte att effektivisera kalkningen och förlänga åtgärdernas varaktighet, , förslag: Överensstämmer i huvudsak medmin bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrkernaturvärdsverkets förslag, Länsstyi"elsen i påpekar attambitionsnivån i det fortsatta kalkningsarbetet inte fär medföra minskadeansträngningar att minska utsläppen av försurande ämnen. Skälen för mitt ställningstagande: Kalkning av sjöar ochvattendrag har pågätt . Totalt har drygt 400 milj. kr. Drygt 4000 sjöar har kalkats, Kalkningenav sjöar har generellt sett givit positiva resultat. Djurarter som har slagitsut av försurningen har kunnat äteretableras. Kalken har spritts med båt, på iseller med helikopter, 1 de fiesta kalkade sjöar måste kalkningen upprepas vartannat till för att man varaktigt skall kunna upprätthålla sjönspH-värde och buffringsförmåga. uppskattar de försuradesjöarnas yta till . har eller av den försurade sjöytan kalkats. Antalet nyakalkningsprojekt har fortsatt att öka och utgör för /88 cahälften av årets kalkningsprojekt. Insatserna har inriktats pä att kalka iförsta hand redan försurade vatten och att förhindra att ytterligare sjöar blirförsurade, Kalkningen av rinnande vatten har i allmänhet givitpositiva effekter men ansessvårare att utföra, bl,a, på grund av de stora fiuktuationerna i Prop.1987/88:85 vattenflödena.Bäst resultat har uppnåtts vid kombinerad kalkning av uppströmsliggande sjöar, av vattendragets utströmningsområde och direkt ivattendraget med kalkdoserare. Kalkning av utströmningsområden har visat siglämpligt, eftersom det i viss mån kan begränsa läckage av metaller Kalkfällning provas bl, a, vid tio kommunala reningsverk iHalland och kommer att införas vid flera reningsverk i , Detekniska problem som är förenade med kalkfällning har till stor del kunnatlösas. bedömer att kostnaderna för kalkfällning är acceptabla.Effekterna i recipienten av kalkfällning har visat sig vara positiva, ochförsurningskänsliga djurgrupper har kunnat komma tillbaka. Jag har medtillfredsställelse erfarit att intresset inom kommunerna ökar för kalkfällningi reningsverken, Kalkningsinsatserna har i mänga fall kombinerats medfiskevärdande åtgärder och annat biologiskt återställningsarbete. Åtgärderna har bl, a, ' medgivit återinplantering av helt utslagna öring- och kräftbeständ, > Inom kalkningsverksamheten pågår även försök med attminska kvicksilverhalten i fisk. Projektet har pågått /86och skall slutredovisas , Trots nationella och internationella åtaganden omminskning av svaveldioxidutsläppen kommer behovet av att kalka sjöar ochvattendrag att bestå , Etiligt beräkningarkommer nedfallet av svavelföroreningar att minska med frän år 1985fram till mitten av , Detta kommer medföra att situationen i ettantal mindre sjöar med små avrinningsomräden kommer att förbättras utankalkning, I våra större sjöar kommer dock inte pH-värdet och buffringsför-mäganatt öka nämnvärt, beroende på de stora mängder av svavel- och kväveföreningarsom har ackumulerats i mark och vatten genom de senaste decenniernas nedfall, Kalkningsverksamheten bör på kort sikt bedrivas med sammainriktning som . Åtgärder bör i första hand inriktas på att återställavatten som skadats av försurningen samt förhindra att fler sjöar försuras,Kalkning i utströmningsområden och pä marker i sjöars och vattendrags närhetbör succesivt utökas för att, i kombination med ytvattenkalkning, ökakalk-ningsinsatsernas effektivitet. Introduktionen av kalkfällning ireningsverk med försurade eller försurningshotade recipienter bör uppmuntrasoch påskyndas. Det är även väsentligt att behovet av kalkning av även andraytvatten än de som företräds av fiske- och rekreationsintressen tillgodoses. Föratt kunna optimera kalkningsverksamheten och för att öka kunskaperna omeffekterna av bl, a, avbruten sjökalkning m, m,, bör medel ompriori-teras inomkalkningsanslaget till förmån för forskning och uppföljning, Kalkningsåtgärderi ytvatten mäste anpassas till såväl vattnets ursprung liga och nuvarande fysikaliska och biologiska förhållanden som väderieks- förhållandena, Kalkningsprojekten kan därför präglas av osäkerheter be träffande följande års insatser. Jag anser därför att det är värdefullt att det för kalkningsprojekten även i fortsättningen finns möjlighet att reservera medel för upp till i taget. Vissa projekt är av den karaktären att en 135 kortaregenomförandetid kan vara motiverad. Projektplanering och medelstilldelning börsåledes kunna anpassas till varje projekts speciella förutsättningar. Dettakommer även i fortsättningen att leda till stora reservationer på: anslagetÅtgärder mot försurningen, bestående av projektbundna, men ej ännu utbetalade,medel. Jag bedömer dock fördelarna med nuvarande möjligheter alt anpassaprojektplaneringen efter de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall sästora att jag förordar att kalkningsbidrag även fortsättningsvis skall kunnabeviljas för fierårs-projekt, Flerårsprojekten ställer störrekrav på uppföljning och redovisning av genomförda kalkningar och dess effekter.Det är väsentligt att genomförda kalkningsinsatser, andra åtgärder och derasresultat redovisas vaije är till . Verket fär därmed bättremöjligheter att utvärdera utförda kalkningar och ett bättre underlag för attplanera den framtida inriktningen av verksamheten. Jag har erfarit attnaturvärds verket inför kommande budgetår kommer att utfärda föreskrifter ochge ut allmänna råd för länsstyrelsernas bidragshar.tering och uppföljning avkalkningsverksamheten. Verket avser även att förenkla ansökningsförfarandet m,m, för omkalkningar av sjöar och vattendrag. Jagbedömer att de förbättringar av bidragshantering, uppföljning och redovisningsamt den inriktning som jag nu redovisat kommer att leda fill eneffektivisering av den fortsatta kalkningsverksamheten. Jagåterkommer senare till mina beräkningar av medel för statliga bidrag tillkalkningsverksamheten (avsnitt 15), 4.11 Forskning, utveckling och information Mittställningstagande: Forskningsinsatserna kring bl, a, skogsskador, mark- ochgrundvattenförsurning och effekter på fauna och flora bör fördjupas,Pågåéndeförsöksverksamhet avseende åtgärder mot försurning i skog och mark börföljas upp. Kunskaperna om luftföroreningarnas effekter på byggnader,skulpturer och andra kulturminnen samt arbetet med att skydda och bevara dessafrän korrosion och nedbrytning bör utökas. Det internationella samarbetetbeträffande forskning och övervakning av miljöeffekter bör ökas. Den tekniskaforskningen och utvecklingen beträffande bl, a, bättre miljöteknik för fordon,förbränningsanläggningar m, m. bör effektiviseras. Informationsinsatsernanationellt och internationellt bör ökas. förslag:Överensstämmer i huvudsak med mitt ställningstagande. Remissinstanserna:Flertalet instanser tillstyrker i stort förslag. Skälen för mittställningstagande: Den storskaliga spridningen och depositionen avluftföroreningar över landet mäts regelbundet och fortlöpande genomProgrammet för övervakning av miljökvalitet (PMK), Inom ramen Prop. 1987/88:85för programmet mot luftföroreningar och försurning har PMK:s övervakning avozon och kväveföreningar förstärkts. Nätet av ozonstationer kan nu anses varafärdigbyggt, men det är väsentligt att kontinuerliga mätningar fortsätter inuvarande omfattning. bör regelbundnamätningar göras även av andra oxidanter. Motbakgrund av vad jag framhållit om kolvätenas roll i oxidantbildningentorde det stå klart att utveckling och etablering av mätutrustning för sådanaämnen bör vara en angelägen satsning inom miljökvalitets-övervakningen under dekommande åren. Mångastörte tätortskommuner har påbörjat egen luflkvaliletsövervak-ning för attfölja luftföroreningssituationen i kommunen. Jag ser mycket positivt pä dessainitiativ, eftersom övervakningen är av stor betydelse, dels som grund förinformation till allmänheten, vilket skapar en störte medvetenhet ommiljöfrågor, dels som grund för den kommunala planeringen. Naturvärdsverketoch bör ta pä sig en samordnande roll i detta sammanhang. Jagåterkommer strax till denna fråga (avsnitt 10,3). Luftföroreningarnasoch försurningens effekter på annan växtlighet än skogen, liksom på djurlivet,har tilldragit sig ett relativt litet intresse. har dock detta område prioriterats. Flera arter, främst lavar, håller päatt utrotas helt. Skadornas omfattning, liksom orsakssambanden, måsteklariäggas bättre, bl, a, för att man skall fä underlag för att vidtamotåtgärder. Dåluftföroreningarna sannolikt kommer att utgöra ett allvarligthot mot bl. a. skogen och skogsmarken, är det väsentligt att skogens ochskogsmarkens tillstånd följs fortlöpande. Övervakningsarbetet har inletts ochbör inriktas på återkommande rikstäckande och regionala inventeringar samtetablering av permanenta provytor för kontinuerlig uppföljning av skadornasutveckling, deltar i utformningen av ett europeiskt samarbetsprogram"International Cooperative Programme on the Assessment of on ", Den svenska skogsskadeövervakningen bör anpassastill de riktlinjer som har tagits fram inom programmet. Klassificeringenav skogsskador i har varit helt inriktad mot tall och gran,eftersom de första larmrapporterna berörde just dessa trädslag. Under desenaste åren har emellertid skogsskador på lövträd börjat uppmärksammas, inteminst i . De svenska inventeringarna bör därför ävenomfatta skogsskador på lövträd. Denhittills utförda övervakningen visar på ett ökande behov av att, som komplementtill utsläppsbegränsande åtgärder, vidta åtgärder i miljön. Dessa åtgärderomfattar kalkning, gödsling, trädslagsval samt skötsel- och skogsbruksåtgärder.Syftet med dessa är dels att minska markförsurningen och dess bieffekter genomt. ex. kalkning och gödsling, som kompenserar den näringsbrist som försurningenorsakar, dels att genom t. ex, skogs-bruksätgärder förbättra betingelserna förskogen i andra avseenden och därmed stärka skogens allmänna motståndskraft motstress. a. kalkning och vitaliseringsgödsling av 137 skogoch mark pågår , Verksamheten består av studier och Prop.1987/88:85 fältförsök med olika skogsbruksåtgärder för att minskaluftföroreningarnas inverkan på skogen. Syftet är att klarlägga behovet avåtgärder för säväl skogen som andra känsliga växt- och djurarter, liksom deolika åtgärdernas effekter på tillväxt, markkemiska reaktioner, avrinning ochandra organismer. De resultat som kan redovisas antyder att kalkning avskogsmark långvarigt kan motverka markförsurningen. De svenskakalkningsförsöken har dock inte motverkat uppkomsten av skogsskador.Utländska undersökningar har dock visat att så är fallet. Inblandning av björkbedöms kunna bidra till att fördröja markförsurningen. Försöken har ännu inteslutförts och kunskaperna om de olika åtgärdernas effekter är ännu otillräckliga.Jag anser därför att del är väsentligt att försöken följs upp och i vissa fallvidgas inom naturvärdsverkets regi, för att en god kunskapsbas skall byggasupp. Jag är inte beredd att föreslå några statsbidrag till en utvidgadskogsmarkskalkning. Luftföroreningarnasförsurande inverkan innebär, som jag har anfört, ett hot motgrundvattnets kvalitet. De omfattande brunnsinventeringar som genomförts visaratt det ytliga grundvattnet är särskilt utsatt. Ofta har det sura vattnet haftförhöjda tungmetallhalter på grund av urlak-ning från marken och utlösningfriin vattenledningar. bedriver därför sedan är 1982 enförsöksverksamhet avseende grundvatten. Försöksverksamheten är inriktjid påinventerings- och kartläggningsmetodik för försurat grundvatten, dess inverkanpå ledningar och markför-lagda konstruktioner samt utprovndng av metoder föratt åtgärda surt grundvatten i vattentäkter. Erfarenheter har även vunnits isamband med den bidragsverksamhet för åtgärder mot surt vatten i enskildavattentäkter som verket administrerar , Deresultat som har kommit fram visar att markkalkning inte ger önskatresultat mot surt och korrosivt vatten ens . En påbörjadstudie antyder att tillförsel av alkaliseringsmedel under de ytliga jordlagreni kombination med vattenbegjutning ger positiva resultat. Verksamhetenhar även inriktats på att pröva olika alkaliseringsutrusl-ningar för att minskadricksvattnets surhetsgrad. Med utgångspunkt i försöksverksamheten avsernaturvårdsverket att ta fram underlag för typgodkännande av sådan utrustning. Verksamhetenbör i fortsättningen inriktas på fortsatta försök samt kartläggning avgrundvattensförsurningen och åtgärdsbehoven. När dessa försök ochkartläggningsarbeten är avslutade, vilket beräknas ske , torde ettförbättrat underlag finnas för ställningstagande till fortsatta åtgärder motsurt grundvatten. Jag avser därför inte nu ta ställning till frågan om framtidabidragsverksamhet för åtgärder mot surt grundvatten. Detmaterial som finns tillgängligt från markkalkningar m. m. visar att försurningen av jordbruksmark är omfattande. Jordbruksmarkens surhet påverkas inte bara av det sura nedfallet, utan skördeuttaget, gödslingen och naturliga processer spelar stor roll. Jordbruksmarken är inte sällan så försurad att risk för ett ökat kadmiumupptag i grödan föreligger. Ytterliga re undersökningar behöver göras för att klarlägga om upptaget medför några hälsorisker. Jag har erfarit att chefen för har 138 för avsikt att ta uppdenna fräga i sina kommande förslag om miljöfrågor i Prop. 1987/88:85jordbruket. Underde har kunskaperna om luftföroreningarnas effekter fördjupatsavsevärt. Det internationella forskningssamarbetet spelar en viktig roll idetta sammanhang. Genom den omfattande forskning som initierats i ochNordamerika har orsakssambanden mellan luftföroreningar ocholika effekter i miljön främst skogsskador - kunnat klarläggas i sinahuvuddrag. Det krävs en fortsatt satsning pä forskning för att stärka detvetenskapliga underiaget för beslut om åtgärder. Bättre kunskaper om olikaeffekter behövs som utgångspunkt för åtgärdsstrategier både i och i detinternationella förhandlingsarbetet, Sverigehar spelat en ledande roll i forskningen omluftföroreningar och försurning. Även om de svenska forskningsinsatserna harvarit små i förhällande till de stora insatser som görs i väriden, har svenskaforskare och deras resultat spelat en stor roll. Det är nödvändigt att satsa päfortsatt forskning om luftföroreningar och försurning i under denärmaste åren. Forskningeni är även en viktig och nödvändig länk i det internationellasamarbetet.