prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Medelsanvisningen för driftskostnaderbör därmed uppgå till (259,8 + 75,0=) 334,8 milj. kr. för /89 och (137,3 + 38,8 =) 176,1 milj, kr, för i resp.periods prognostiserade prisläge. 1987/88:100 Bil. Somredovisas i anslagsframställning pågår nu förberedelserna för övertagandet av ansvaret föravgiftsuppbörden från televerket.Enligt vad jag har inhämtat har moderbolagets styrelse funnit att denlämpligaste associationsformen för den nya verksamheten är ett av rnoder-bolaget helägt dotterbolag. För egen del anser jagdetta vara en lämplig lösning som medger att det i såväl juridiska som iekonomiska och praktiska avseenden går att dra en klar gräns mellanavgiftsuppbörden med dess myndighetsutövandefunktioner och programverksamheten. avser jag att återkomma till regeringen med förslag om att i en särskild proposition föreslå riktlinjer för verksamhetenoch den lagstiftning som behövs inför bytet av huvudman m. m. Regeringen börnu bereda tillfälle att ta del av vad jag har anfört om att ansvaret för verksamheten med uppbörd och kontroll avmottagaravgifter anförtros ett särskilt dotterbolag fill . Mina förslag till medelstilldelning för den med mottagaravgifter finansierade radio- och TV-verksamheten under budgetåret1988/89 och (1989:2) framgår av följande sammanställning.Beloppen anges i milj. kr. 2247,9' 2391,2' 1201,5' 1,867' 2,169' 128,0' 331,8' 141,2" 334,8" 73,2' 176,1' ' Prisläge 1985/86 'Prisläge 1986/87 ' Prisläge 1987/88 " Prisläge 1988/89 ' Prisläge 1989:2 1985/86:99 om verksamhetm. m. redovisade jag Prop. 1987/88:100 som min uppfattning att en successiv återuppbyggnad av radiofondenvore Bil. Vidingången av föregående budgetår var underskottet i fonden ca 117 milj, kr. Vid slutet av året hade det minskatmed endast ca 14 milj, kr. Den faktor som är helt avgörande förfondutvecklingen är storleken på SverigesRadios kompensationsindex. En ökning av kompensafionsindex med I % motsvarar i runda tal 24 milj, kr.ytteriigare i medelsåtgång. Budgetåret1986/87 uppgick denna index till , vilket är betydligt mer än vad som beräknats inför de två senastehöjningarna av mottagaravgiften. Omkostnadsutvecklingen även under innevarande budgetår når samma nivå kommer bidraget till återuppbyggnaden av fonden att också då bli betydligtlägre än väntat. Vid mina bedömningar av TV-avgiftsutvecklingenunder har jag haft som riktmärke att underskottet iradiofonden skall ha förbytts i. ett överskott senast , Jag harockså utgått från förutsättningen attSveriges Radios kompensationsindex fram tills dess inteöverstiger . För /89 bör den allmännamottagaravgiften höjas med . till , för att täcka ökade utgifter på grund avkostnadsutvecklingen och för attminska underskottet i radiofonden. Färgtillägget bör vara oförändrat,. Med den föreslagna höjningen av den allmännamottagaravgiften och under de angivna förutsättningarna beräknas Underskottet iradiofonden under /89 minska med ca 44 milj, kr. Mitt förslag rörande den allmännamottagaravgiften förutsätter att lageri (1978:478) om avgift för innehav avtelevisionsmottagare ändras. Förslag härtillhar upprättats inom och bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 10.10. Lagförslagettorde röra sådant ämne som avses i 8 kap, 18 § andra stycket regeringsformen. Enligt min mening är emellertid lagändringenav sådan beskaffenhet att lagrådetsyttrande inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningarna hem-ställerjag dels att regeringen föreslårriksdagen att 1, antaförslaget till lag om ändring i lagen(1978:478) om avgift för innehav av televisionsmottagare, 2, godkänna mina förslag tillmedelsberäkningar för den avgiftsfinansieradeverksamheten inom , 3, bemyndiga regeringen, ellerefter beslut av regeringen , att under /8 rekvirera högst , och högst 15000000kr, från radiofonden i kostnadsufiämnande syfte, 4, godkänna mitt förslagti" n-Kjdelsberäkriing för radionämndens verksamhet, 5, godkänna förlängningenavteleverkets investeringsplan med ett 6, godkänna mina förslag till medelsberäkningar för Prop. 1987/88:100 investeringar. 7. bemyndigaregeringen, eller efter beslut av regeringen telever ket, att föra högst . av investeringsmedlen mellan perio den den - den 31 december1989 resp. som skuld resp, tillgodohavande, 8, medge att regeringen lämnarteleverket det beställningsbemyndigande om , avseendeinvesteringsändamål för somjag har förordat, 9, godkänna mina förslag tillmedelsberäkningar för driftskostnader, delsatt regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anförtom 10. övergång till kalenderårsvisamedelsanvisningar till och , 11. ett särskilt dotterbolag tillSveriges med ansvar för verksamhetenmed uppbörd och kontroll av avgifter för innehav av televisionsmottagare. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag skall enligt sin ochnärradionämndens instruktion (1985:i062),pröva frågor om lokala kabelsändningar. Nämnden skall ha tillsyn öververksamheten med sådana sändningar och även i övrigt följa utvecklingen pä området. Nämnden skall ocksåhandlägga ärenden om avgifter enligtlagen (1985:1061) om avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar samt pröva frågor om bidrag enligtförordningen (1985:1065) omstatsbidrag till lokal programverksamhet. Kostnaderna för kabelnämndensverksamhet finansieras helt med avgifter. 1, Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 3, Anskaffning av inredning ochutrustning m,m. Beräknad ändring 1988/89 , som redovisas under inkomsttiteln 2544 Avgifter i ärenden om lokala kabelsändningar,uppgick till , under /87, Prop, 1987/88:100 Antalet tillstånd försatellitsändningar och upplåtelse av kanalutrymme för egensändningar uppgick iaugusti 1987 till 207, Av tillstånden avsåg 134 , 17 bostadsföretag,18 privata kabel-TV-bolag och 38 bostadsrätts- och samfällighetsföreningarsamt enskilda fastighetsägare, 142 kommuner var berörda, 10 tillstånd föregensändningar hade beviljats. Vid utgången av var 3209S>6bostäder anslutna fill kabelnät som beviljats tillstånd. 276588 av dessabostäder kunde nås av satellitsändningar. föreslår att någonbesparing i enlighet med huvudförslaget inte görs. En besparing skulleframtvinga en minskning av personalen och skulle leda till att nämnden intekan fullgöra ålagda arbetsuppgifter, har datautrustninganskaffats till kabel- och närradio-nämndernas gemensamma kansli.Datoriseringen kommer att leda fill att verksamheten kan skötas mereffektivt och att annars nödvändiga ökningar av administrationen kan undvikas.Inledningsvis ökar emellertid driftskostnaderna (+86000 kr,), I övrigt föreslås för löner ochövriga förvaltningskostnader en ökning med . a. begärs förstärktaresurser för resor och information. Anslagetbör höjas med . Jag har därvid tagit hänsyn till kostnader på grundav datorisering, till behovet av en viss allmän förstärkning och till attpersonalen tillfälligt kan behöva förstärkas på grund av det behov avprogramgranskning som kan förutses. Vid min medelsberäkning har jag intetillämpat huvudförslaget. Anslagshöjningen täcks av beräknadeavgiftsinkomster. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för /89 anvisa ett förslagsanslag av . : Stöd till lokal programverksamhet 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget utgår stöd till lokal programverksamhet ienlighet med bestämmelser i förordningen (1985:1065) om statsbidrag till lokal program verksamhet. Kabelnämndenhar under /87 beslutat om bidrag till II ' 'mottagare med sammanlagt . För /89 föreslårkabelnämnden att anslaget höjs till . (+1 OOOOOO kr.) Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Stöd tUl lokal programverksamhetför /89 anvisa ett reservationsanslag av 1 OOOOOO kr, 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag skall enligt sin och kabelnämndensinstruktion (1985:1062) pröva frågor om närradio och ha tillsyn övernärradioverksam-heten. Nämnden skall också handlägga ärenden om avgifter enligtförordningen (1984:463) om avgifter i ärenden om närradio. Kostnaden för närradionämndensverksamhet finansieras helt med avgifter. 1987/88 Beräknad ändring 1 Förvaltningskostnader 2026000 +352000 (därav lönekostnader) (1696000) (+177000) 2, Lokalkostnader 218000 + 2000 3, Anskaffning av inredning och utrustning m,m. '000 of, Inkomsterna vid närradionämnden, som redovisas underinkomsttiteln 2545 Närradioavgifter, uppgick till , under budgetåret1986/87, var 105 sändare i drift. Tillstånd fannsför sändare på ytterligare 24 orter. Antalet tillståndshavare var 1963.Sändningstiden uppgick . För /89räknar nämnden med minst . Mot bakgrund av att verksamhetenfortfarande befinner sig i ett uppbyggnadsskede och är under stark expansionföreslår närradionämnden att någon besparing enligt huvudförslaget inte görs.En sådan bespa- 519 ring skulle framtvinga enminskning av personalen och bl.a, ledatill en Prop. 1987/88:100 oacceptabel förlängning av handläggnings-och beslutstiderna. Underår 1987 har datautrustning anskaffats till kabel- och närradio- nämndernas gemensamma kansli. Datoriseringen kommer att leda fill att verksamheten kan skötasmera effektivt och annars nödvändiga ökningar av administrationen kanundvikas. Inledningsvis ökar emellertid driftskostnaderna (+114000 kr,), 4, Iövrigt föreslås för löner och övriga förvaltningskostnader en ökning med . Bl,a, föreslås förstärkta resurser för resor, information och personalutbildning. Deavgifter som de sändande sammanslutningarna skall erlägga avpassas såatt inkomsterna beräknas täcka kostnaderna för närradionämndens verksamhet. Fr, o. m. den har avgiftensänkts från . till 15 kr.per sändningstimme. Enligt närradionämnden väntas antalet sänd-ningstimmar öka fill 190000 under budgetåret1988/89. När en säkrare prognos för antalet sändningstimmar under detta budgetårkan göras avser jag att om så behövsåterkomma till regeringen med förslag om ändring av avgiftenfr. o. m, den , Anslaget börhöjas med . Jag har därvid tagit hänsyn till kostnader på grund av datorisering samt behovet av en viss allmän resursförstärkning. Vid min medelsberäkning har jaginte tillämpat huvudförslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillNärradionämnden för /89 anvisa ett förslagsanslag av 2 599000kr. Sändningar av finländska televisionsprogram 1986/87Utgift 1300000 Reservation 3000 1987/88Anslag 1352000 1988/89Förslag 1400000 Enligt lagen (1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisionsprogram fårregeringen för fiden intill utgången av medge rätt till rundradiosändning från radiosändare avtelevisionsprogram i.radio- eller trådsändning från . Regeringen har meddelatRiksförbundet i tillstånd att också bedriva sådana sändningar. Som villkor för tillståndetgäller bl. a. att en sändare i med viss räckvidd skall användas, attsändningarna skall ske i en kanal, att sändningarna skall bestå av vidaresändning av program som 520 sänds eller kortdessförinnan har sänts i av samt Prop. 1987/88:100 att sändningarna inte får innehållakommersiell reklam. Från anslaget betalas televerketstekniska kostnaderför sändningarna. /89 behövs 1,4 milj .kr. Lagen om rundradiosändning av finländska televisionsprogram är tidsbegränsadi avvaktan på att rundradiosändningarna över skall inledas. På grund av att uppsändningen avsatelliten har försenats har lagen,som ursprungligen gällde till utgången av , fått förlängd giltighetstid t. o. m. den 31 december 1988.Enligt vad som kan bedömas kommerTele-X-satelliten inte att sändas upp förrän . Eftersomsändningarna kan beräknas komma i gång först efter det attsatelliten placerats i bana bör lagens giltighetstid förlängas med . Förslag härom har upprättatsinom ochbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 10.11. Lagförslaget rör i och för sig sådant ämne somavses i 8 kap. 18 § andra stycketregeringsformen. Enligt min mening är dock frågan av sådan beskaffenhet att yttrande från lagrådet intebehöver inhämtas. Jag beräknar anslaget till 1 400000 kr.Beräkningen bygger på förutsättningenatt sändningarna fortsätter även . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. antaett inom upprättat förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländska televisionsprogram, 2. tillSändningar av finländska televisionsprogram för /89 anvisa ett reservafionsanslagav . H.INTERNATIONELLT KULTURELLT Prop. Detinternationella utbytet och kontaktskapandet är av grundläggande betydelse förförnyelse och utveckling inom kulturliv, utbildning och forskning. Det ärdärför angeläget att vårt lands internationella kontakter inte endastvidmakthålls utan också stärks och fördjupas. Vikten av detta harbelysts i den pågående debatten om konsekvenserna för del av den europeiska integrationsprocessen. Arbetetmed att stärka de internationella kontakterna måste också inbegripaländergrupper och kulturkretsarutanför de europeiska. Mål och prioriteringar behöver därför anges långsiktigtoch grundas på en fortlöpande värdering av erfarenheter och behov. Regeringen uppdrog åt en särskildutredare att göra en översyn av destatliga insatserna inom det svenska kultur- och informationsutbytet med utlandet (UD 1986:02),Utredningen skall bl. a, kartlägga hurde av fastlagda riktlinjerna för det allmänna informafions-och kulturutbytet med utlandet tillämpats ipraktiken. Mot bl.a. denna bakgrundskall utredningen belysa kommande behov och föreslå eventuellaomprioriteringar av resurser. Regeringen har uppdragit åt () att utarbeta förslag fillhandlingsprogram för skolans internafionalisering, SÖ skall senast i samband med sin anslagsframställning /90 redovisa förslagen. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har påregeringens uppdrag kartlagt och utvärderat högskolansinternationaliseringsarbete. UHÄ har i skrivelse redovisatsitt uppdrag och konstaterar bl.a. attstatsmakternas beslut om högskoleutbildningensinternationalisering har fått genomslag och vunnit legitimitet i högskolan. Desärskilda medlen för ändamålet har fungerat som stöd och stimulans. UHÄ redovisar vidare vissa överväganden inför detfortsatta arbetet. Detutredningsarbete som pågår eller just avslutats rörande olika delar av kulturlivets, skolans och högskolansinternationella kontakter och samarbeteger en värdefull möjlighet till ensamlad bedömning av de långsikfiga behovenoch prioriteringarna. Regeringens bedömningar och överväganden kommeratt föreläggas nästa . Europeiskt kultur- och utbildningssamarbete Detvästeuropeiska kultursamarbetet har sin traditionella förankring i Eu roparådet, även om de europeiskagemenskaperna (EG) inom vissa delområden gjort betydande satsningar. För är av naturliga skäl insatser avstor betydelse. arrangerade i den fiärde europeiska kulturminister konferensen. Konferensen underströkbehovet av förnyade ansträngningar 522 för att stärka kultursamarbetetoch kontakterna inom den vida krets av Prop. länder som Europarådetrepresenterar. Jag finner det tillfredsställande att Bil. en sådan markering gjorts. Det kani sammanhanget noteras att 1987 - som förstaösteuropeiska nation ratificerat den europeiskakulturkonventionen och därmed deltar i delar av på svenskt initiativ påbörjade försökmed internationell granskning avvissa medlemsländers kulturpolitik inleds med en granskning av kulturpolitik.Därefter följer en granskning avSveriges kulturpolifik. Bland länder som anmält intresse av att senaredelta kan nämnas , och . Jämförande projekt av detta slag torde utgöra eninternationell organisations kanske mest angelägna bidrag tillerfarenhetsutbyteoch kontaktskapande. Också inom västeuropeiskt utbildningssamarbete harunder de långsiktiga prioriteringarna och behoven övervägts. Den avEuroparådet i i majorganiserade femtonde europeiska utbildningsministerkonferensen antog en särskild resolution om fortsattutveckling av utbildningssamarbete med tyngdpunkten på ätgärder för att stärkaröriigheten för studerande och lärare samt på jämförande studier avutbildningspolitik. Aktuella projekthandlar bl, a, om de moderna språkens plats i skolan, lärarutbildningen samt denteknisk-naturvetenskapliga utbildningens roll i skolan. Jag vill i detta sammanhang understryka värdet avatt erfarenheter och impulser från andra länders utbildningsdebatt tillförs densvenska utbildningspolitiskadiskussionen. Att stärka bevakningen av utbildningsfrågor i andra länder, främst de stora industriländerna ärdärför angeläget och väsentligt. Inom deteuropeiska utbildningssamarbetet förefaller de inom EG igångsatta eller planerade samarbetsprojekten kunna få särskildbetydelse. Vad gäller pågående förhandlingar mellan den europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) och EG om bl, a, EFTA-ländernas anslutning tillEG:s utbildningsprogram hänvisar jag till vadjag anfört i regeringens proposifion till om och den västeuropeiskaintegrationen (1987/88:66). Vadgäller forskningssamarbete mellan och EG vill jag hänvisa till vad jag tidigare anfört om forskning ochforskarröriighet. Det i inledda s.k.uppföljningsmötet inom ESK (den europeiskakonferensen om säkerhet och samarbete i ) pågår allfiämt. Flera förslagom att främja europeiskt kultursamarbete har lagts fram, varav en del bygger på bl.a,svenska initiativ. Hit hör frågor om förbättrade arbetsvillkor förjournalister utomlands, vidgade möjligheter tilldirektkontakter mellan kulturinsfitutioner och kulturarbetare samt utbyte av erfarenheter om skydd avkulturminnesmärken m. m, mot luftföroreningar.Enligt vad jag har inhämtat räknar man med att kunna anta ett slutdokumentunder , De överväganden som gjorts inomEuroparådet, inom och i ESK:s uppföljningsarbete markerar samtliga det angelägna i att stärka det europeiska kultur- och utbildningssamarbetet, såväl inom den länderkrets som representerar, som inom hela , 523 Vikten av stärkta kontaktermellan och har betonats såväl Prop. 1987/88:100 inom sominom , I det sammanhanget kan Bil. 10 spela rollen som brobyggare. Jag finner det naturligt och angeläget attSverige tar en mycket aktiv del i pågående strävanden att stärka den europeiskadimensionen i alla former av samarbete på kulturens, utbildningens och forskningens område. Jag vill isammanhanget erinra om att väsentliga delar av det svenska kulturlivets,forskningens öch utbildningsväsendets kontakter och samarbete medskilda delar av sker genom direktakontakter och inte genom de multilaterala organisationerna. Jämförande internationella studier på bl. a. detgymnasiala stadiet och på högskoleområdetgenomförs inom ramen för arbete. Den belysning av utbildningspolitiska frågor ställda irelation fill arbetsmarknad och ekonomi som görs inom organisationen pekartydligt på att vuxenutbildningenkommer att tillmätas en ökande betydelse i framfiden, bl.a, mot bakgrund av de effekter för arbetskraften som denteknologiska utvecklingen kommer att få. En internationell konferens om utbildning ochekonomisk tillväxt våren ' 1988 kommer att ange riktlinjerna för ,verksamhet på utbildningsområdet - ett område som enligt mångabedömare kommer att spela en allt störreroll inom organisationens övriga verksamhetssektorer. har europeiskt samarbete påmassmedieområdet kommit att få ökadbetydelse. anordnade den första fackministerkonferensen på dettaområde , har ett intensivt arbete inletts på att utforma en konvention rörandegränsöverskridande europeiskaTV-sändningar, Regeringen har inbjudit att hålla den andrafackministerkonferensen i , Denna konferens bör kunna lägga grunden till ett förstärkt europeisktsamarbete inom radio och TV-områdena,Jag kommer senare, under anslaget Hl. Kulturellt utbyte med utlandet, att föreslå ett engångsbidrag för anordnandet av konferensen. (kultur- och utbildningsministrarna) arbetar på en handlingsplan för att vitalisera det nordiska samarbetet på kultur-, utbildnings- och forskningsområdena. avser att presentera denna nordiskakulturhandlingsplan i samband med session i . , En rad insatser föreslås för att främja utbytet,öka språkförståelsen och stärka kulturgemenskapen i . Bl.a. föreslåsökade bidrag för att stimulera kulturutbytet, olika insatser för att stimuleraelev- och lärarrör-ligheten i Nordenoch ökad användning av de nordiska språken i skolan. Vidare föreslås strukturförändringar för atteffekfivisera det nordiska kultursamarbetet. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten avatt också de bilaterala nordiska kontakterna utvecklasparallellt med de gemensamt nordiska. har särskilt det svensk-finländska kulturutbytet i framti den varit föremål för diskussion, senast vid det jubileusseminarium som 524 utanför anordnade idecember Prop. 1987/88:100 1987. Att på detta sätt söka preciseraprioriteringar och riktlinjer för det Bil. 10 långsiktiga bilateralanordiska kulturutbytet är en väsentlig uppgift. 1 vad gällerutbildningssamarbetet mellan och har det gemensammautbildningsrådet presenterat en långtidsplan. Medel för det nordiska kultursamarbetet inom ramenför ministerrådets verksamhet ingårsedan budgetåret 1986/87 som en del av anslaget B 2. under tredje huvudtiteln. Bilateraltnordiskt samarbete redovisas under anslaget H 5. Internationell rörlighet inom utbildningsområdet Möjligheternatill internationellt utbyte för studerande,lärare och forskare är ett av deviktigaste inslagen i internationaliseringen inom utbildningsområdet.Inom högskolan har en rad åtgärder vidtagits för att främja ökad rörlighet mellanSverige och andra länder. Det är angeläget att internationaliseringsarbetetinom skolan vad gäller utbytesverksamhetockså aktiveras. SÖ har som jag tidigare nämnt fått i uppdrag att utarbeta etthandlingsprogram för att åstadkomma bl. a. detta. I uppdraget ingår att närmare utreda och föreslååtgärder för utbytes- och kontaktverksamhet med andra länder. Ökad rörlighet prioriteras också högt inom detnordiska samarbetet. (kultur- ochutbildningsministrarna) har, inom ramen för den nordiskakulturhandlingsplanen, utarbetat ett förslag -NORDPLUSNordiskt Program for Laerere, Uddannelsess0gende och Studerende - isyfte att främja studerande- och lärarutbytet i . Ökad rörlighet inom utbildningsområdet har äveninternationellt fått en allt större betydelse. Det har länge hört till deprioriterade områdena inom Europarådetoch bl.a, tagit sig uttryck irekommendationer till medlemsländernasom syftar till att undanröja hinderför rörligheten, har deltagitaktivt i detta arbete. Inom EG pågår ett intensivt arbete för att öka samarbetet med och utbytet mellan universiteten ide skilda länderna och mellanenskilda studerande, lärare och forskare inom högre utbildning. Det av EGnyligen antagna s, k. ERASMUS-programmet, "European Action Scheme for the Mobility of UniversityStudents", är ett uttryck för dessa strävanden. En nödvändig förutsättning för ökad rörlighetmellan länderna är ett väl fungerande informafionsnät och en god administrativservice i fråga om villkor för vistelser i andra länder. Både inom Europarådetoch EG har. uppbyggnaden avsärskilda informationscentra (mobility information centers) prioriterats. I vad gäller åtgärder iSverige för bättre informationsservice m.m, återkommer jag under anslaget H I,Kulturellt utbyte med utlandet. Underår 1988 markeras 350-årsjubileet av den första svenska bosättningen i genom NyaSverige-jubileet - New '88, I 525 jubileumsprogrammetingår dels kulturella inslag, såsom utställningar och konserter, dels samhällsvetenskapliga seminarier,dels en rad evenemang för att presentera svensk industri av . Vad gäller den särskilda budgeten för detinternationella samarbetet föreslårjag endast sådana nya åtaganden som finansieras genom omprioriteringarmellan befintliga anslag eller anslagsposter. 1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Beräknad ändring 1988/89 1, för internationellt a) internationellt kulturutbyte b) viss stipendie- c) Integrerad utlandsut- bildning (lUU) 4, Svenska studenthemmet 7, Folkrörelsernas intema- 8, Bidrag avseende högskole- 9, Till regeringens disposition Kulturrådetframhåller att internationellt kulturutbyte är viktigt för att ge svenskt kulturliv stimulanser och impulserutifrån.