prop · GB0330 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1987/88:30 med bedömning av den ekonomiska utveckHngen 1987, 1988 och1989 1987/88: 30 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag av regeringsprotokollet den 8 oklober 1987 samt överlämnar en iutdraget angiven promemoria med bedömning av den ekonomiska utvecklingen 1987,1988 och 1989. 1987/88. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , R. ,, , , , , , G. ,Lönnqvist Skrivelse till med bedömning av den ekonomiskautvecklingen , 1988 och 1989 Destatliga myndigheterna har lill regeringen överlämnat sina anslagsframställningarför /89 och offenfiiggör sinårliga höslrapporl med en beskrivning av samhällsekonomins ulveckling delnärmaste året. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom finansdepartemenlelmed en bedömning av den inlernationella och svenska ekonomiska utvecklingen1987, 1988 och 1989. Denna bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Jagdelar bedömningen av den ekonomiska utvecklingen som har kommit till ullryck ifinansdepartementels promemoria. Jaghemställer atl regeringen överlämnar promemorian till och berederriksdagen tillfälle atl ta del av vad jag nu har anfört. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemslällan. Denpromemoria, som härmed läggs fram, har utarbetats inom finansdepartementet.Den beskriver den internationella och den svenska ekonomins UtveckHng t.o.m.1989. I förhållande till den promemoria, som utarbetades , har prognosperspeklivelförlängts från drygt ell till . Avsiklen härmed är att täcka inhela den period, som det kommande förslaget till statsbudget avser. Delhuvudsakliga underlaget för beskrivningen av ulvecklingen under 1987 och 1988är . Bedömningarna av utvecklingen under 1989har gjorts inom . Arbetethar letts av statssekreteraren och departementsrådet . Bådeinhemsk efterfrågan och export har utvecklats starkt . Dennautveckling väntas fortsätta , se tabell 1. Den privata konsumtionenberäknas öka med 1987, vilket är en procentenhet mer än vad somförväntades i den redovisade reviderade nalionalbudgeien (RNB87).Även investeringarna förutses öka starkt, särskill inom industrin. Denoffentliga konsumlionen uppvisar däremot en mer dämpad ulveckling. Denstarka efterfrågeulvecklingen åtföljs av en pris- och kostnadsutveckling somär ett par procentenheter snabbare än i omvärlden. Timlönerna beräknas i åröka med och konsumenlpriserna föriitses stiga med mellanårsgenomsnitten 1986 och 1987. Lönesumman beräknas nu öka närmare 2procentenheter snabbare än enligt prognoserna i RNB87. Det har bidragit till enbetydande ökning av slatens skatteinläkter och är likaså en faktor bakom upprevideringenav konsumtionsprognosen. Kapacitetsutnyttjandetär högt i industrin. i industrin som anger fulltkapacitetsutnyttjande steg i septemberbarometer till57%. Särskilt högt är kapacitetsutnyttjandet i skogsindustrin ochbilindustrin. Den förbättrade industrikonjunkturen tar sig också uttryck i attandelen företag som uppger brisl pä yrkesarbetare steg, atl leveranstidernaförlängdes och att fler förelag uppger brisl på produktionsfaktorer somfrämsta hinder för en ökning av produktionen. -0,2 -0,7 -0,6 -10,3 -0,9 -0,2 -0,9 -1,4 -0,5 'Förändring i procent av föregående års BNP. Källor:Statistiska centralbyrån, och . Kapacitelsutnyttjandel iindustrin är emellertid inte så högt alt en gene- Skr. 1987/88:30 rellöverhettning kan anses råda. Ingen av de variabler som indikerar överhettningär uppe på de nivåer som förekommit i tidigare högkonjunkturer fram tillmitten av . Den relativt långsamma ökningen av industriproduktionende och den kraftiga höjningen av investeringsnivån inom industrinär andra faktorer som talar för att kapacitets-brist inle ännu gäller förindustrin som helhet. Ibyggsektorn är däremot kapacitelsutnyttjandet myckel högt. Arbetslöshetenbland byggnadsarbetare har minskal i nästan hela landet och löneutvecklingen ärstark. I storstadsområdena finns klara tendenser till överhettning. De åtgärdersom vidtogs för alt dämpa överhettningen istorstadsområdena och bereda utrymme för ökal bostadsbyggande har varitframgångsrika i så motto alt de har medfört all betydande investeringar i främslStockholmsområdet har skjulils , ombyggnadsverksamhelen minskat ochbostadsbyggandet ökat. Ulvecklingenpå arbetsmarknaden har varit god . Antalet sysselsatta beräknasi år öka med 29000 personer och arbetslösheten reduceras till 2,, vilket är ienlighet med prognoserna i RNB87. Arbetslösheten har minskali slort sett i hela landet. Det är nu inle bara som uppvisarförhållandevis låga arbetslöshetstal utan även andra delar av södra avser i stort sett alla delar av ekonomin. Bristen på arbetskrafti industrin har exempelvis ökat markant under det senasle året. Även antaletlediga platser vid arbetsförmedlingarna har ökat markant, särskill i den privalatjänstesektorn och i byggnadsverksamheten, men även i den offentliga sektorn.Den svenska ekonomin har nått en situation med myckel högt utnyttjande av arbetskrafteni slora delar av landet. Bytesbalansenförsvagas påtagligt trots en betydande neddragning av oljelagren. Liksom iRNB87 förutses dock ett mindre överskott i bytesbalansen 1987. Bakomförsvagningen av bytesbalansen ligger främsl den starka utvecklingen av inhemskefterfrågan, vilken beräknas medföra både en kraftig ökning ay importen avbearbetade varor och en försämring av turistnettpt. Någon påtaglig försämringav de svenska företagens konkurrenskraft förefaller inte ha inträffat eftersommarknadsandelarna på exportmarknaden väntas b|i oförändrade ochandelsförlusterna på hemmamarknaden förutses bli begränsade. Slalensbudgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras mycketkraftigt och mer än vad som förutsågs i RNB87. mol tidigare beräknade 32 miljarder kr.Skillnaden beror främsl på all förelagens inbetalningar av direkt skatt (särskillfyllnadsbetalningarna avseende skatt ) har blivit väsentligtstörre än tidigare beräknat och atl lönesumman och den privata konsumtionen harökat mer än tidigare förutsatt. Den offentliga sektorn beräknas uppnå etlöverskoll i det finansiella sparandet på ca , vi|ket som andelav BNP är i nivå med det offenthga sparandet i början av 1970-talel. Sedanvåren 1987 har det internationella ränlelägel tenderat att stiga. De svenskaräntorna har däremot legat i stort sett oförändrade på en någol 11 1987/88. högre nivå, vilkel harmedfört all marginalen gentemot eurodollarräntan Skr. 1987/88:30 harminskat till . In- och utflödet av valutahar i slort sett balanserat . Kredilexpansionen har fortsatlunder och särskilt kraftigt lycks utlåningen till hushållha ökat. Tillgrund för prognoserna rörande den svenska ekonomin görs bedömningen all BNP-fillväxleni OECD-området liksom uppgår till ca 2 1/1988 och 1989. Enförskjutning av den ekonomiska politiken i mindre restriktiv riktning i främstJapan och saml fortsatta ansträngningar atlreducera underskottet i den federala budgeten i talar för ensådan utveckling. Det kan emellertid inle uteslutas alt svårigheterna atlrätta till de stora betalningsobalanserna mellan de dominerandeindustriländerna leder lill etl mer ogynnsamt konjunklurförlopp där dollarnfortsätter att falla, den amerikanska inflationen och räntenivån stiger ochrecessionstendenser gör sig gällande i världsekonomin. Inomramen för en i slort sett oförändrad tillväxt i OECD-området som helhetförväntas en betydligt svagare ulveckling i de nordiska grannländerna, särskilli men även i . Vidareförutses en tendens lill något högre inflation i de närmaste årenoch en fortsatt hög arbetslöshet. Till grund för prognoserna ligger ett beräkningsteknisktantagande om oförändrade valutakurser. Vidare förutsätts i slort settoförändrat oljepris och oförändrad internationell räntenivå. Osäkerheten idessa förutsättningar måste understrykas. Närdet gäller den svenska ekonomins utveckling görs prognoserenligt två alternafiv. I alternativ 1 antas timlönerna stiga ochi alternativ 2 . Lönealternaliven ansluter sig i störa drag tillde förutsättningar långtidsutredning arbetade med. Utfalleni de båda alternativen skiljer sig åt främsl med avseende på konkurrenskraftensoch inflationens ulveckling. Alternativ 1 beräknas leda till en infialion på 21/, medan prisökningarna beräknas bli i alternativ 2. När det gäller utvecklingen i flera andra avseendenhinner skillnaderna inle bli särskilt slora . I alternativ 2 förutsesemellertid en betydligt sämre utveckling med en klar tendens tillökande obalanser i den svenska ekonomin. Ibåda alternativen förutses en fortsatt relativt god BNP-tillväxt 1988, dockinte fullt så stark som , se tabell 1. Tillväxten bärs främst upp av enfortsall ökning av inhemsk efterfrågan. Den privala konsumtionen förutses ökamed 2 1/1988, den offenfiiga konsumlionen med ochinvesteringarna med . Därtill kommer elt lageromslag, som dock beror påatt den neddragning av oljelagren som sker inle väntas fortsälla nästa år.Den positiva bilden av produkfionsulvecklingen näsla år får även stöd av denkonjunkturbarometer för industrin som konjunktur- Den visade bl.a. en stigande orderingång Skr.1987/88:30 från både hemma- och exportmarknaderna och förväntningar om stigandeindustriproduktion . BNP-lillväxten 1989 skiljer sig ål väsentligt mellan debåda alternativen. Den högre löneökningslaklen i alternativ 2 dämpar främstexportens och investeringarnas ökningstakt. Till följd av den högre inflationeni delta alternativ dämpas emellertid även den privata konsumtionen och sannolikläven de offentliga myndigheternas expansionslakl. Den gynnsamma ulvecklingen på arbetsmarknaden förväntasfortsätta 1988. Efterfrågan på arbetskraft är stigande och länsarbetsnämndernasbedömningar av utvecklingen myckel oplimisli-ska. Dellai kombination med en förväntat relalivi god tillväxt torde medföra enfortsalt låg arbetslöshet. Svårigheter all få tag i arbetskraft kan komma atlutgöra en restriktion för fortsatta efterfråge- och produktionsökningar och kanmedföra förstärkta tendenser fill löneglidning. I alternativ 2 finns risk fören försämring av arbetsmarknaden . En fortsatt försvagning av bytesbalansen förutses nästaär. Prognoserna innebär ett underskott i bytesbalansen på 4-6 miljarder kr.1988. Bakom denna utveckling ligger dels den fortsatt relativt starka ulvecklingenav den inhemska efterfrågan, dels all nettoimporten av råolja och petroleumprodukterökar efter lageravvecklingen . I alternativ 1 upphör försvagningen avbytesbalansen 1989, medan den fortsätter i alternativ 2. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas geett överskoll även 1988. ÖverskoUel väntas emellertid minska med ca 20miljarder kr. (alt. 1) eller ca . (alt. 2) främst som en följdav all engångs-skaUen 1987 på livförsäkringsbolagens förmögenheler bortfaller.Engångsskatten beräknas ge . i inkomster till slaten 1987. Ibåda alternativen fortsätter den offentliga sektorns finansiella sparande attminska något 1989. Skallekvoten, som 1987 beräknas bli , förutses liggakvar på ungefär samma nivå . Utvecklingen tyder på att tillväxten iOECD-området i dess helhet blir något högre än tidigare förväntat, eller drygt2 1/. Delta beror framför allt på utvecklingen i de utomeuropeiskaekonomierna. En viss förbättring har också kunnat skönjas i ,och en del mindre , men för som helhetväntas fortfarande en lillväxl om endast . För våra nordiska grannländerser den samlade tillväxten ut aU bli endasl 1 1/. De mycket stora betalningsobalansernamellan framför allt , och som ett grundläggande problem i världsekonomin. Bilden är fortsatt mörkvad gäller sysselsättningen - i synnerhet för - och någon minskning avandelen arbetslösa är inte i sikte. Världshandeln väntas öka med endast drygl 1987. devis svaga utveckling sammanhängerframför allt med en kraftig damp- Skr. ningav den amerikanska importen, forlsall anpassning i de oljeexporteran- de länderna och enminskning av oljeimporten i i-länderna. från exporten är f. n.liten eller negativ i flertalet utom Även investeringsutvecklingen är genomgående mycket svag,med undantag för framför allt . I stället är det i flertalet länderden privata konsumlionen som bär upp efterfrågetillväxten. Under1988 väntas expansionen av den inhemska efterfrågan i dämpasnågot, som den bedöms fortsätta öka i och . Finanspolifiken,som sammanlaget är kontraktiv i industriländerna, väntas bli istort sett neutral . En förskjutning av politiken i expansiv riktning iframför allt och , men även i ,balanseras av viss åtstramning i bl. a. och samt etl flertal avde mindre industriländerna. Tendenserlill en något högre inflalion i har noterats . Efter att hafallit till mycket låga nivåer, har vissa råvarupriser sfigit markant. Omsorgenom prisstabiliteten kan komma att påverka den ekonomiska politikens utformningoch leda till en någol stramare penningpolitik i flera . Föråren 1988 och 1989 görs bedömningen att den samlade BNP-tillväxten i OECD-områdettorde uppgå lill ungefär 21/båda åren, medan ligger kvar på enårlig tillväxt kring . 2 3/4 3 1/4 1 1/4 2 3/4 3 1/2 2 2 1/2 3 1/2 2 2 1/2 Konsumentpriser i , % ' Arbetslöshet i , nivå i % Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat 2,8 8,3 7,13 15 3 1/2 8 3 1/2 8 3 1/2 8 'KPI, årsgenomsnitt. IFörenta staterna väntas BNP-fillväxlen och uppgå till mellan 21/2 och för att 1989 falla fillbaka till ca 2 1/. Den gradvisa dämpningenav tillväxten är bl.a. en konsekvens av atl de positivaeffekterna av den tidigare dollardeprecieringen successivt väntas ebba ut.Utsikterna för ulvecklingen i den japanska ekonomin har förbättrats jämfört medbedömningen i den reviderade nalionalbudgeien. En expansiv inriktning avfinanspolitiken väntas leda fill en uppgång i tillväxten, och BNP beräknas ökamed inemot 3 1/. I harförskjutningen från exportledd mot internt genererad efterfrågan gåttlångsammare och mindre smärtfritt än vad som fidigareväntats. BNP-tillväxten i genomsnitt för Skr. 1987/88:30 1987 uppskattas lillendasl 1 1/. En viss ökning av BNP-fillväxlen fill väntas föråterstoden av prognosperioden. Tillväxteni våra nordiska grannländer sammantagna bromsas upp kraftigt . Givetden förväntat fortsatl restriktiva ekonomiska politiken i och Norgeförefaller del sannolikl med ytteriigare dämpning av aktiviteten i dessaländer . I - där tillväxten sköt fart vid mitten av1986 - ökar BNP förhållandevis kraftigt . Uppskattningsvis kan de treländerna sammantagna nå en tillväxt på I % respektive 1 1/åren 1988 och1989. Råoljepriserna,som huvudsakligen rört sig per fat,anlas förbli ungefär oförändrade på den nivå kring 19dollar per fat som rådde . Den rådande situationen medförhållandevis kraffig överproduktion jämfört med överenskomnaproduktionskvoter inom OPEC-området styrker en sådan bedömning. Självfallet kandock ökad oro kring medverka till en press uppåt påoljepriserna. Dollarkursenhar sedan slulet av 1986 och fram lill mitten av september fallit med ca 10%mot såväl D-mark som yen. I denna prognos görs det tekniska antagandet all dennu rådande dollarkursen på per dollar förblir gällandeunder resten av prognosperioden. Valutamarknadernakarakteriseras emellertid f. n. av osäkerhet och ett fortsatt kortsiktigt falli dollarkursen kan inte uteslutas. Det förefaller dock sannolikt atl fortsattaoch intensifierade ansträngningar i så fall skulle göras för alt undvika endramatisk ulveckling. Del grundläggande problemet i världsekonomin, de myckelstora belalningsobalanserna mellan de största ekonomierna, kvarstår emellertid.Hittills vidtagna åtgärder har ännu inle visat sig tillräckliga för altåstadkomma den erforderliga förskjutningen av tillväxten till andra delar av världsekonominän . Därmed kvarstår riskerna för all ell mer dramatisktförlopp kan utlösas varvid dollarn faller, den amerikanska inflationen stigeroch recessionstendenser gör sig gällande i väridsekonomin. Vadgäller ränteutvecklingen slutligen är f. n. realräntorna förhållandevis höga.Utrymmet för en allmän och varaktig sänkning av de nominella räntorna tordelikväl vara begränsat, huvudsakligen mot bakgrund av de inflationsimpulser sombörjar skönjas. Snarare finns risker för en uppgång i räntelägel utöver vad somredan ägt rum i . Marknadenför den svenska exporlen av bearbetade varor beräknas öka med under1987. Del är en avsevärt lägre ökningstakt än under de närmast föregående åren.Den lägre marknadstillväxten förklaras främsl av atl såväl den norska som dendanska importen - av export går till dessa länder - förutsessjunka med ett par procent . Även den viktiga amerikanska marknadenutvecklas svagt, främst som följd av att deprecieringen av den amerikanskadollarn förbättrat konkur- renskraften för denamerikanska hemmamarknadsindustrin och därmed dragit ned imporlökningen.Förenta staterna är den största marknaden för svensk exportindustri. Om man beaktar den svagamarknadsutvecklingen , så har den svenska exporlen avbearbetade varor utvecklats oväntat starkt. Enligt preliminära skattningar svenska industrins marknadsandelar ökat med drygl jämfört medandra . Trots atl den svenska exportindustrins relativpriserfortsätter alt sfiga beräknas marknadsandelarna för året som helhet blioförändrade jämfört med . Exporlen av bearbetade varor beräknas därmedöka i takt med exportmarknadens tillväxt. och import av varor Summa, alt. 2 Summa, alt. 2 För såväl 1988 som 1989förutses en något starkare marknadstillväxt, . Den något högremarknadstillväxten dessa år förklaras främst av all de nordiska länderna, trotsen fortsatt svag lillväxl, inte beräknas ge etl negafivt bidrag lillmarknadsutvecklingen för svensk exporlindusti. I alternativ 1 förutses detsvenska relativpriset falla med cirka 1/båda åren. beräknas dellainnebära oförändrade marknadsandelar, medan kapacitetsutbyggnaden inom industrini kombination med ett fallande relativpris och förbättrat vinslläge förväntasmedföra atl marknadsandelarna ökar något 1989.1 alternativ 2 beräknas fortsallförsämrade relativpriser medföra marknadsandelsförluster både 1988 och 1989. Råvaruexporlenberäknas öka med 1987. Ökningen kan främsl hänföras till attneddragningen av beredskapslagren medför atl exporten av petroleumprodukter ökar med . För 1988kommer expor- Skr. ten av petroleumprodukter atl återgå till en mer normalnivå, vilket innebär en minskning med . med en fortsalt svag ulveckling för exporten av övrigaråvaror medför all den totala varuexporten ökar relativt långsamt 1988. råvaruexporlen förväntas utvecklas svagt. när del gäller exporten av bearbetade varor innebär enbetydligt bättre ulveckling av den totala varuexporten 1989 i alternativ 1. Miljarderkr., löpande -1,7 -1,7 -1,7 -1,7 -25,9 -28,5 -30,7 -28,9 -32,2 -3,5 -3,8 -6,1 -11,8 Kullor: , ,och . Den starka inhemska efterfrågan har inneburit en kraftigökning av importen av bearbetade varor . Främst ärdet importen av konsumtionsvaror och investeringsvaror som ökat kraftigt. beräknas importen av bearbetade varor öka , vilketinnebär marknadsandelsförlusler för den svenska hemmamarknadsinduslrin.Med hänsyn till den starka efterfrågeulvecklingen, importens efterfrågeelasticileloch tidigare relativprisökning är andelsförlusten anmärkningsvärt låg.Neddragningen av beredskapslagren innebär att importen av råolja ochpetroleumprodukter förutses minska med 1987. vänlas den inhemska efterfrågelillväxen avmattasfrämst som följd av att den privala varukonsumlionen och maskininvesleringarna inleökar lika mycket som 1987. Marknadsandelsförlusterna förutses bli av sammastorleksordning som i är. Råvaruimporten väntas öka kraftigt som följd aven uppdragning av oljeimporten efter den tillfälliga neddragningen 1987. Skillnaden mellan alternativen i importens utveckling 1989är relativt liten. En svagare efterfrågeutveckling i alternativ 2 dämpar i sigimporttillväxten, men motverkas av en försämrad konkurrenskraft ochstörre marknadsandelsförluster också på hemmamarknaden. Bytesbalansen beräknas ge ett överskott på ca 2 miljarderkr. 1987, vilket är . Såväl handelsbalansen som tjänste- och transfereringsnettot försämras med . Försämringen av handelsbalansen kan hell hänföras till atl handeln med j j bearbetadevaror beräknas ge ca . mindre i överskott, vilket Skr. 1987/88:30motverkas av all oljenolan förutses förbäliras med ca . Denförsämrade tjänstebalansen kan främst hänföras till atl underskottet i resevalutaökar från . 1986 fill beräknade . Bytesbalansenvänlas visa etl underskoll på . Detta beror främst på denfortsatt relativt starka utvecklingen av den inhemska efterfrågan, vilkenberäknas medföra dels alt importen av bearbetade varor särskill i alternativ 2stiger snabbare än exporten, dels att underskottet i resevaluta fortsätter attöka. Vidare beräknas nettoimporten av oljeprodukter öka med ca 5 miljarder kr.I ahernativ 1 hejdas försvagningen av bytesbalansen medan den forlsälleri alternativ 2. bedömning av arbetmarknaden som gjordes i den reviderade nationalbudgeteni april fanns en viss osäkerhet beträffande den fortsatta utvecklingen underåret, bl. a. om huruvida den nedgång av arbetslösheten som kunde noteras ibörjan av året skulle visa sig tillfällig. Utvecklingen hillills bekräftaremellertid atl lägel på arbetsmarknaden har förbättrats jämfört med slutet avförra årel och all arbelslösheten har fortsatt att sjunka även under loppet av1987. Arbelslösheten har del senasle årel minskat i stort sett i hela landet.Inte bara i utan även i andra delar av ärarbetslösheten nu förhållandevis låg. Arbetskraftsundersökningarnatyder på all utbudet av arbetskraft ökat långsammare än tidigare beräknaltill följd av en oväntat svag utveckling av arbetskraftsdeltagandet, medan sysselsältningstillväxtenligger i linje med prognosen . som helhet förutsesnu utbudet av arbetskraft öka med 18000 personer och antalet sysselsatta med29000 personer, vilket skulle reducera arbetslösheten till 2,1987. Enmetodomläggning i arbelskraftsundersökningarna gör emellertid att de registreradeförändringarna i arbetskraft och sysselsättning ärförenade med stor osäkerhet. gäller i ännu högre grad de sysselsällningsförändringari olika sektorer, som redovisas i tabell 5. Efterfråganpå arbetskraft är nu myckel stark. Nyanmälningen av lediga platser var högre än förra årel. Ökningen avser såvälindustri och byggnadsverksamhet som den privata och offentliga tjänstesektorn.Konjunkturinstitutets redovisade konjunkturbarometer för industrinvisar en ökad brisl på arbetskraft. Länsarbetsnämndernas avlämnaderapporter är påtagligt optimistiska om utvecklingen av arbetskraftseflerfrågannästa år och påtalar ökade svårigheter atl få lag i arbetskraft. Iprognoserna beräknas näringslivels produktions tillväxt i alternativ 1 bli ungefär lika slor som 1987, medan den successivt avlar i alternativ 2. För näringslivet väntas detta i alternativ I medföra en ökning av antalet sysselsatta med 18-19000 personer vardera året. är någol mindre än 1987 p.g.a. atl byggsektorns expansion hämmas av brist på arbetskraft, medan industrisektorn och den privata tjänstesektorn 12 växeri ungefär oförändrad takl. Den långsammare produktionstillväxten i alternativ 2väntas 1988 i första hand visa sig i en svagare produkfivitetslill-växt, medanen skillnad i utvecklingen av antalet sysselsatta blir markant först . Kommunernasverksamhetsplaner indikerar en sysselsättningsökning på 8-10000personer. Den högre löneökningslakten i alternativ 2 medför en snabbare koslnadsstegringför kommunerna, medan effekten på skatteintäkterna blir märkbar först senareår. innebär att kommunernas utrymme för en expansion av sysselsättningenär mer begränsat i alternafiv 2 jämfört med i alternativ 1. Denna effekt på denkommunala ekonomin av skillnader i löneökningstakt blir mer påtaglig 1989. Ävenför den statliga sektorn har den starkare kostnadsutvecklingen i alternativ 2 antagitsinverka på sysselsättningen.