prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Föreningen vill dock konstalera att kraftvärmeandelen av nyproduktion kanbli /år störte om naturgas finns Ullgänglig genom att effekUvareteknik nyttjas. Därtill vill föreningen påpeka att om naturgasteknik utnyttjasi de av industrins motlrycksanläggningar som har närhet befinUiga ellerframtida gasnät så bör ytterligare /år kunna produceras utöver vadKRAFTSAM efter kontakter med industrin kommit fram till. Svenska kommunförbundetunderstryker allmänt sett det angelägna i atl ny elproduktionskapacitet kommer till i form av kraftvärme. Det är därför viktigt atl miljökraven och energiskattesystemet utformas så alt kraftvär- meulbyggnaden inte motverkas. När det beräknade tillskottet av effekt och energi från kraftvärme preciserats är det möjligt att avgöra var och i vilken omfattning det är nödvändigt att bygga ytterligare kraftprodukUons- anläggningar. 4 VVF:S skrivelse Prop. Bilaga1 Av skrivelsen framgår sammanfattningsvis följande. Tekniskabedömningar den tekniska potentialen för elproduktion i kraflvärmeverk uppgårtill /år. Föreningen bedömer att den möjliga utbyggnaden till mittenav uppgår till högst /år. Nya kraftvärmeverk kommer dock intetill stånd utan förändringar av nu gällande fömlsättningar. Fjärrvärme någon form av sUmulans för att koppla samman befintliga näraliggandefjärrvärmenät erfordras. En snabb utbyggnad av kraftvärme skulle innebära atlväl fungerande produktionsanläggningar för hetvattenproduktion somrepresenterar ett värde av skulle behöva ställas av. Regler en satsning på kraftvärmeutbyggnad i kommunerna kommer all kräva långsiktiga garanUerför bl. a. den framtida beskattningen. Om sådana riktlinjer inte läggs fastinnebär det en uppenbar risk att kommunernas utbyggnadsbeslut skjuls påframtiden. Ekonomi- insatser krävs för att förbättra ekonomin vid byggande av kraftvärme jämförtmed kondenskraft. Någon form av garanterad ersättning för kraften krävs trotsatt den inte kan bli som den amerikanska PURPA-lagen. Även skattereglerna måsteförändras i syfte att jämställa kraftvärme med kondens saml förbättramöjligheterna alt använda inhemska bränslen för kraft värmeprodukUon. Kraftvärmenförst - den statliga energipolitiken bör tydligt prioritera kraftvärme förekondenskraft och kraftindustrin bör för den elkraft som produceras ikraftvärmeverk betala ett kWh-pris som motsvarar totalkostnaden för nykondenskraft överförd samma ort och spänningsnivå som gäller förkraftvärmeverket. Det är angeläget att det även finns ett flertalaktörer på kraftvärmeområdel. Kommunerna kan härvid spela en viktig roll. Övrigt det är viktigt för lönsamheten att kraftvärmeverken kan utformas så alt devid behov kan användas för kondensdrift. Det vore en fördel om mindrekraftproducenter kunde utnyttja det statliga stamnätet för överföring avelkraft till låg kostnad. Avslutningsvis pekar VVF på det väsenUiga i altskärpta miljökrav inte förändrar konkurtensen mellan olika energisystem.Småskalig kraftproduktion kan ytterligare försvåras genom ökade miljökrav, Fömtsättningarnaför mer omfattande introduktion av naturgas kan inte bedömas . , , SVEBIO och LRF tillstyrker förslagen i skrivelsen. RSVanser att närmare överväganden beträffande beskattningen av elproduktion börgöras inom kommittén för indirekta skatter, som bl. a. har att se överenergibeskattningen. LOanser att risken för att kondenskraft förhindrar kraftvärme är mini mal genom att kämkniftbortfallet får myckel stor omfattning och kräver 148 merersättningskraft är kraflvärmen rimligen kan åstadkomma. Dessutom Prop.1987/88:90 borde kraftvärmen ha goda förutsättningar atl konkurtera prismässigtmed Bilaga 1 kondenskraften. LO instämmer i VVF:s förslag atl en översyn ocheventuella förändringar av skatteregler och regler rörande samköming på stamnätetkan vara befogade. LO påpekar atl omställningen av den svenska elproduktionenkommer att genomföras varför det finns skäl alt parallelltbygga ut både kondenskraft och kraftvärme. Ett annat skäl är att det ärlämpligt att så långt möjligt genomföra konverteringar från renodladevärmeverk kraflvärme när anläggningarna ändå behöverersättas. Genom att på så sätt undvika kapitalförstöring, minskas denfinansiella belastningen på värmeverken. Det är enligt LO inte nödvändigt attkommunerna allUd ansvarar för elproduktion i kraftvärme. De pågåendeförsöksverksamheterna med i samarbete med olika kommuner, visar attäven andra administrativa lösningar är tänkbara. anser i likhet med VVF all kraftvärmeanlägg-ningens elkraft skallvärderas gentemot kostnader för nyulbyggd kraftproduktion. understryker atl problemet måste lösas om den kraftvärmepotentialsom redovisas skall kunna böija byggas ut. anser att kraflvärmen bör byggas ut när värmeproduktionsanläggningarnaär mogna för utbyte för att undvika förtida ul-skrotning. ser ingatungt vägande skäl till att stimulera hopkoppling av små Qärrvärmenätmed motivet att stora kraflvärmeverk är ekonomiskt fördelaktigare än små, I defall lönsamhet finns i hopkopplingen kommer den i så fall till stånd vidutbyggnaden av kraflvärmeanlägg-ningen. delar inte förslaget alt kraftbolagenskulle köpa kraften till samma pris som ny kondenskraft. Denna typ av regelverkär ett stelbent och trögrörligt sätt alt överföra de samhällsekonomiskasignalerna. instämmer i att när kondenskrafl byggs av kraflbalansskälbör utbyggnad ha skett av alla anläggningar som ger lägre kostnader för el tillkonsumenterna. Vid värderingen skall hänsyn tas till överföringsförluster ochsäkerhetsaspekter. Detta är dock inte samma sak som att all kraftvärme börbyggas först. Utgångspunkten är ju alt konsumenterna skall få el till lägrekostnader och detta gäller t. ex. inte för tillkommande kraftvärmeverk i småvärmeunderlag med väl fungerande befintliga värmeproduktionsanläggningar.Enligt finns det inget som hindrar att t. ex. de Mellansvenskakommunerna slår sig ihop och bildar ett eller flera kraftbolag i syfte atlsamköra sina produktionsanläggningar inbördes. Elhljshållningpå (SOU 1987:68) Prop.1987/88:90 Betänkandeav elanvändningsdelegationen '' Sammanfattningav betänkandet och remissyttranden däröver Innehåll 1 Sammanfattning av rapporten 2.3 Stärka incitament och resurserför elhushållning hos elanvändarna 2.4 Skapa förutsättningar för marknadsorienteradeaktörer på elområdet 2.5 Utveckla ny elsnål teknik 2.7 Planering och uppföljning 1 Sammanfattning av rapporten . Bilaga 2 Kärnkraftenskall enligt de energipoliliska riktlinjer som har lagt fastvara avvecklad , Enligt proposition 1986/87:159 om vissautgångspunkter för energisystemets omställning bör vi så snabbt som möjligtintensifiera processen att utveckla alternativa energiformer och förbättrahushållningen med energi. Detta gäller särskilt möjligheterna atl effektiviseraelanvändningen och att utveckla en ny miljövänlig uppvärmningsteknik som påsikt kan ersäUa den befintliga elvärmen. Vi har haft i uppdrag att utarbetaförslag till åtgärder för alt främja en effektivisering av elanvändningen ochen ersättning av el med andra energiformer. Del är viktigt att den omställningav energisystemet som förestår sker på samhällsekonomiskt rationellagrunder. En väl fungerande marknad är enligt vår uppfattning en grundläggande fömtsättningför all omställningen av energisystemet och kärnkraflsavvecklingen skall kunnagenomföras ulan onödiga kostnader för samhälle, elproducenter och elanvändare.Förutsättningarna för prisbildningen på elmarknaden bör vara sådana att både producenteroch användare av el får riktiga signaler om kostnaderna i elproduktionen. Elär för användarna en prakUsk distributionsform för energi. Elsystemels aktörerhar varit inriktade på tillväxt i eltillförseln. En ökad efterfrågan på el harhittills kunnat tillgodoses genom en ökad Ullförsel rimliga priser. För altomställningen av energisystemet skall kunna genomföras måste aktörerna ielsystemet ägna stort intresse åt hushållning och elsparande. Elhushållningsprogrammelbör underiätta för och sUmulera elanvändare, kraftproducenter ocheldistributörer att mer akUvt än tidigare genomföra sådan elhushållning som ärlönsam för den enskilde och samhället. Vihar föreslagit följande mål för elhushållningsprogrammel sUmuleraUll en rationell elhushållning hos alla elförbrukare skapastabila och långsikUga fömlsättningar för en rationell planering hos stora användare av el Ullförakunskaper och kompelens samt i övrigt underlätta för elanvän darna atl hushålla med el stimulerautvecklingen av uppvärmningssystem som kan ersätta den direktverkande elvärmen, samt i övrigt bidra till utvecklingen av eleffek tiv teknik åstadkommaen effektivare elanvändning i statsförvaltningen. Vihar arbetat med fyra expertgmpper som har behandlat industri(exkl. den elintensiva) och jordbruk professionellfastighetsförvaltning (flerbostadshus, offentliga och kom mersiella lokaler) Expertgruppernahar haft i uppdrag att bl. a. redovisa möjligheterna till en effekUvare elanvändning och att lämna förslag åtgärder för att effektivisera elanvändningen. Expertgruppernas rapporter har bilagls vårt betänkande. Expertgmppemasbedömning pekar på att en elbesparing och elersätt- Prop. 1987/88:90 ning påsammantaget av den nuvarande årsförbmkningen Bilaga 2 skulle varatekniskt och ekonomiskt tillgänglig . Expertgmppernakonstaterar emellertid all del finns en allmän tendens till ökad elanvändninginom industrin och fastighetsförvaltningen som helt eller delvis kan äta uppbesparingen. En nettoökning i elanvändningen kan inte heller uteslutas. Elprisernahar i stort sett varit stabila räknat i fast penningvärde under en stor del av1970- och 1980-talen. kommer elprisema att stiga. Vi harbedömt att elprishöjningarna till mitten av kommer att ligga i ettintervall mellan per kWh. Den fakUska prisutvecklingen blir beroendeav flera osäkra faktorer. De framlida priserna på olja och kol får storbetydelse. Elprisulvecklingen påverkas också i hög grad av hur elanvändningenutvecklas. Den förhandlingsstyrka som olika kategorier av elanvändare kanuppbåda i taxe- och tarifförhandlingar med kraftindustrin får också betydelseför elpriserna för olika abonnenter. Expertgmppemahar diskuterat elprisernas betydelse för elanvändarna. Expertgmppen för Elintensivindustri understryker att de förväntade prishöjningarna på el kommer attinnebära stora påfrestningar för främst den elintensiva industrin och atltakten i industrins stmkturomvandling ökar och får en annan riktning. Det ärframför allt de industriföretag med en hög elkostnadsandel och ett stortexportberoende som skulle hotas av nedläggning om andra ekonomisk-politiskaåtgärder inte vidtas. Detta gäller särskilt som man inte förväntar sig någrastörte reala prishöjningar på el i flertalet av industrins viktigaste konkurtentländer. Vianser att en fortlöpande stmkturomvandling i industrin självfallet är en viktigfömtsättning för den industriella och ekonomiska utvecklingen i landet. Del ärangeläget att stmkturomvandlingen sker i en takt som inte hotar industrinsinternationella konkurtenskraft. Stmkturomvandlingen bör också ske så alt detblir möjligt att rätta till regionala obalanser och andra problem som kanuppslå. Motbakgmnd av vad expertgmppen har framhållit anser vi att det finns skäl allframöver noga följa elanvändningen och elhushållningen, framför allt inom den elintensivaindustrin och dess strukturomvandling. Ökade insatser för elhushållning kanbehövas inom alla sektorer. Åtgärder inom t. ex, industri- och regionalpoUUkenkan också bli nödvändiga. Vihar samlat våra förslag till åtgärder i fem huvudlinjer för en rationell elhushållning.Åtgärderna måste ses tillsammans med andra åtgärder bl. a. på tillförselsidannär det gäller frågan om hur kärnkraften skall avvecklas. Stärkincitament och resurser för elhushållning hos elanvändarna. Delär framför allt användarna av el som beslutar om och genomför åtgärder för eleffektivisering. En del av utrymmet för eleffekUvisering kommer därför atl nås utan att andra styrmedel än priset behöver använ das. Ellaxornas utformning har stor beydelse. Dämtöver måste flera föml sättningar vara uppfyllda när det gäller de hushåll, företag och förvaltning ar som skall genomföra elbesparingar. Vi anser alt det behövs åtgärder för 153 att förstärka incitamentenhos elanvändarna för atl minska sin elanvänd- Prop. 1987/88:90 ning. Detbehövs också åtgärder för atl förstärka kompetensen och kun- Bilaga 2 skapsnivåni företag, förvaltningar och hushåll när del gäller elanvändning ochhushållning. Vianser atl riksdag och regering inte heller framgent bör ingripa direkt i laxesällningen.Denna bör överlåtas till förhandlingar mellan kraftproducenter,eldistributörer och elförbmkare. har genom sin storlek enprisledande ställning på elmarknaden. Utformningen av eltarifferna har storbetydelse för elanvändarnas incitament atl hushålla med el. Vi föreslår attregeringen i instmktionen för föreskriver atl kunderna skallerbjudas avtal som anpassas till kundens behov inom ramen förkostnads-anpassande taxor. kostnadsslmklur bör med hänsyn Ull verketsprisledande ställning kunna redovisas med stor öppenhet. Delfinns ett behov av informaUon till olika elanvändare. Vi föreslår attkonsumentverket får i uppdrag att la fram informaUon till hushållen om denhushållsekonomiska betydelsen av en effektiv elanvändning. börvidare ulveckla systemet med energideklaraUoner för hushållsapparater.Produkter såsom värmepumpar och värmeväxlare behöver testas med avseende påenergiegenskaper. Vi föreslår vidare att man utreder fömtsättningarna för enobligatorisk besiktning av småhus vid försäljning. Syftet bör vara atl få framett system med energideklaralioner för sådana hus. Viföreslår informationsinsatser som riktas mot fastighetsförvaltare, industrioch jordbruk. Viföreslår all man utreder förutsättningarna att öka utbildningen ielanvändningsfrågor i gymnasieskolan och de tekniska högskolorna. Detär viktigt att andra uppvärmningsformer väljs än direktverkande elvärme inyproducerade hus. Vi föreslår att det skall gälla skärpta villkor för direktverkandeelvärme i nyproducerade en- eller tvåfamiljshus för permanentboende. Viunderstryker förväntningarnas betydelse för incitamenten att hushålla med el.Vi anser att planeringsmöjligheterna för såväl elproducenter som elanvändareskulle förbättras genom en tydlig deklaration från statsmakternas sida om slarttidpunktoch takt i kärnkraftsavvecklingen samt av en precisering av fömtsättningarnaför ny elproduktion. Elär en energiform som förutsätter en ledningsbunden distribution. ma förhållande gäller naturligtvis även för Qärrvärme och gas. De energi- leverantörer som genom koncessionslagsliflning eller på annat sätt för fogar över ledningarna har en monopolliknande ställning på marknaden. Det är viktigt att de aktörer som verkar på elmarknaden anpassar verksam heten efter kundernas och marknadens behov. Vår andra huvudlinje är därför att skapa fömtsättningar för marknadsorienterade aktörer på el marknaden. Våra förslag riktar sig huvudsakligen mot eldistributörerna. Del bör ställas krav på dessa att verka för energi- och elhushållningsåtgär- 154 der hos kunderna. De börockså ges incitament och fömtsättningar att Prop. 1987/88:90 bedriva en sådan verksamhet på ett affärsmässigt sätt. Dethar vuxit upp en delvis ny affärsverksamhet med energiljänslersom idé. Det finns t. ex, rena konsultföretag som nästan uteslutande ägnar sigåt energifrågor. Del finns företag som säljer energitjänster tillfastighetsägare och finansierar verksamheten genom att dela på de vinster somuppstår vid besparingarna. Det finns också företag som på motsvarande sättsäljer sina tjänster till industrin. Regeringen har ändrat instmktionen tillVallenfall för att markera verkets roll som energitjänstföretag. Eldistributörernastjänster till sina abonnenter har traditionellt varit att transformera högspändel till abonnentspänning och atl tillförsäkra kunderna en säker leverans. ElanvändningenshitUllsvarande historia med en ständig expansion har ställt stora krav påeldistributörernas planering av nätutbyggnaden. Vi går in i ett skede närdistributionsnätels utbyggnad inte längre blir ett stort planeringsproblem. Vianser att energitjänster kan bli ett utmanade affärsområde för eldistributöremaunder kärnkraflsavvecklingen. Rättspraxiskan vara ett hinder för kommunalt ägda el- och energidistributörer att ageraaffärsmässigt som energitjänstföretag. Vi föreslår att man prövarförutsättningarna att i ellagen eller lagen om energiplanering förain föreskrifter som upphäver tillämpningen av de kommunala likställighets- ochsjälvkostnadsprinciperna i energidistributionen. Härigenom skulle de kommunallägda få samma rättsliga fömtsättningar att agera affärsmässigtsom de eldistributörer som har privata eller statliga ägare. Viföreslår också att man prövar förutsättningarna att i ellagen föreskriva attett krav för att få koncession för eldistribution skall vara att man har fömtsättningaratt verka för en rationell energianvändning och elhushållning. Expertgruppenför professionell fastighetsförvaltning har föreslagit att en nyorganisationsform abonnentråd skapas för att tillvarata de gemensammaintressena hos el- och Qärtvärmeabonnenter. I "abonnentråden"organiseras representanter för villaägare, hyresgäster och fastighetsägare.Abonnentråden skall genomföra förhandlingar med energileverantörerna om taxoroch tariffer saml om energihushållningsåtgärder. är till sinnatur en organisationsform som inte kan eller bör organiseras uppifrån. Det kandock finnas skäl för staten att ge abonnentråden där de förekommer -förhandlingsrätt gentemot energileverantörerna. Vi föreslår atl del föreskrivsförhandlingsskyldighet för leverantör av ledningsbunden energi (el, värme, gas)med sammanslutningar av abonnenter. Utvecklany elsnål teknik och ny teknik för elersättning Viföreslår ett statlig stöd för bl, a. teknikupphandling av elsnåla och elersättande produkter,processer och syslem. Stöd skall även kunna 155 lämnas prototyp- ochdemonstrationsprojekt som inte ingår i en ren- Prop. 1987/88:90 odlad teknikupphandling. Teknikupphandlingsstödetbör finnas tillgängligt på omkring . Viföreslår atl 500 milj, kr, avsäUs för teknikupphandlingen i ett inledandeskede. Vi utgår ifrån att en stor del av beloppet kommer atl behöva utnyttjasför teknikupphandling och för demonstrationsprojekt inom uppvärmningssektorn.Stödet bör dock omfatta hela elanvändningsområdet, Viföreslår att får i uppdrag atl genomföra ett program för eleffektiviseringi de statliga förvallningsbyggnaderna. Ensamordning behöver ske av insatserna från de berörda myndigheterna. Insatsernabehöver följas upp och utvärderas. Vi föreslår att statens energiverk får iuppdrag all svara för samordning och uppföljning av elhushållningsåtgärderna.Energiverket bör bl, a. rapportera till regeringen om utvecklingen avelanvändning och elhushållning. Efterremiss har yttrande avgetls av , statens pris- och kartellnämnd (SPK), , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) som bifogar yttranden från , teknis ka högskolan i och insUtutionerna Elektronisk systemteknik och Energisystemteknik vid , skolöverstyrel sen, lantbruksstyrelsen, , statens råd för byggnadsforsk ning (BFR), statens planverk, statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckhng (STU), statens provningsanstalt, statskontoret, riks- revisionsverket (RRV), (), statens naturvårds verk, statens energiverk, energiforskningsnämnden (Efn), , överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), , arbetsmarknads styrelsen (AMS), arbetarskyddsslyrelsen, i . Byggentreprenörerna, Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen. För eningen Byggnadsinspektörer, Föreningen Energiråd givare, , , gi, , Induslrigmppen för Energihushållning i Byggnader (lEB), Industrins Byggmaterialgrupp, Jemkontoret, Landsor ganisationen i (LO), , Lantbmkamas riksför bund (LRF), Näringslivets ByggnadsdelegaUon, leverantörerna (REL), i Småhus, Rörfirmornas Riksför bund, , Småföretagens , Svenska Cellu (), Svenska Elektriska Material- 156 kontrollanstaltenAB (SEMCO), , Svenska Prop. 1987/88:90 ,, Svenska Kraftverksförening- Bilaga 2 en, , (), , Sveriges Energiföreningars (),, , KemiskaIndustrikontor (Kemikontoret), , ,() och ,Yttranden över rapporten har även avlämnats av , och i en gemensam skrivelse samt av , Flertaletremissinstanser är positiva rapportens uppläggning och arbetets allmännainriktning. Ett antal remissinstanser anser dock all olikaenergihushållningsmöjligheter oavsett energislag skulle lämnats större utrymme.Enligt Byggentreprenörerna är de viktigaste frågeställningarna som utredningenborde ha behandlat: Hur skall del svenska samhället oberoende avdistributionsform bäst hushålla med energi i allmänhet och med elenergi isynnerhet? Vilken energigenerering och -distribution är opUmal för olika ändamål med beaktande av miljöeffekterna och givna utgångspunkter? framhåller bl, a, alt det finns en risk i altstudera en energiform i taget. Del är naturligtvis möjligt att reduceraelanvändningen genom att öka förbmkningen av olja. Med det finns också argumentför all reducera oljeanvändningen. Det kunde ha varit befogat alt i utredningendiskutera de principiella problem som uppstår genom att frågeställningenbegränsats till elanvändningen. Ettantal remissinstanser har också synpunkter på i vilken utsträckning möjligheternatill eleffektivisering behandlats i förhållande till elersätt-ningsmöjlighelerna.Bl. a. framhåller SCB all betänkandets tyngdpunkt ligger på eleffektiviseringsaspekten.Elersättningsmöjligheterna med andra energiformer /energislag har fått enrelativt undanskymd plats. synpunkter framförs av statskontoret ochSvenska . Industrins Byggmaterialgrupp och Industri gruppen förEnergihushållning i Byggnader (lEB) anser å andra sidan alt reella sparåtgärderskulle ha diskuterats i större omfattning. Andraremissinstanser som framför kritik vad gäller arbetets allmänna uppläggning ärSvenska som är kritiskt till att delegationen inteklarlagt humvida och i vilken utsträckning sparmålen kan uppnås enbart genomatt kapa topparna i elförbmkningen och i vilken omfattning minskning av dentotala årsproduktionen av el är nödvändig. Vidare borde ha klarlagts vilkaenergiformer som, vid elersätlning, el kommer alt utbytas mot. LRF är kritiskt till attkol och naturgas används som basalternativ i utredningen. Samhällsekonomiskt och miljömässigt är biobränslen klart alt föredra, 157 Målför energihushållnlngsprogrammet Prop. Flertalet remissinstanser däribland StatensProvningsanstalt, , , , och StockholmEnergi ansluter sig i huvudsak till de mål som Elanvändingsdelegationen harföreslagit för elhushållningsprogrammel. Inte heller () har något att erinra mot de uppställda målen, framhålla att målen med fördel kan utvidgas till att gälla energi.Liknande synpunkter framförs av . ser inte elhushållning som ett mål i sig. Detta utesluterinte framhåller föreningen att åtgärder kan behövas för att förbereda ochunderlätta anpassningen till högre relativpriser på el. Även LO understrykeratt minskad elanvändning inte får göras till ett självändamål. Utredningen har som utgångspunkt all energihushållningsåtgärderskall vidtas om kostnaden för att spara en kWh är mindre än eller lika stor somkostnaden för att tillföra en kilowattimme. Detta synsätt delas av flertaletremissinstanser. anser dock all energihushållningsmålet måstesättas högre. Merkostnaden för energihushållningsåtgärder bör ses som ensamhällskostnad för att minska belastningen på miljön bl. a. avkoldioxidutsläppen. Även VVF framhåller att miljöpåverkan måste beaktas vilketmedför att vissa hushållningsåtgärder vid i övrigt lika förhållanden kandrivas längre i byggnader med egen panna eller anslutna till blockcentraler äni fjäiTvärmeanslutna byggnader. Framför allt gäller detta vid kraflvärme. anför all del inte minst av pedagogiskaskäl bör anges kvantitativa mål på regional nivå för energihushållningen ibebyggelsen. Sådana mål skapar också förväntningar som har betydelse för planerings-ochbeslutsprocesserna hos både producenter och konsumenter. Liknande synpunkterframförs av Föreningen Energirådgivare.