prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Avsikten är att ett motsvarande beslut vid behov skall meddelasäven med giltighet för /89. Arbetssituationen i den lokala polisorganisationen ärfortfarande ansträngd. Mot denna bakgrund bör enligt min mening den lokalapolisorganisationen för /89 undantas från en tillämpning avhuvudförslaget. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagaU regeringen föreslär att till Lokala polisorganisationen för budgetåret1988/89 anvisa eU förslagsanslag om 5 . Utrustning m.m. för polisväsendet Reservation '56 349 000 96 098 000 188 786 000 160 858 000 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Inköp av motorfordon m. m. Utveckling av ny utrustning På grund av personalökning vid kriminal- ochordningsavdelningarna yrkar styrelsen att sammanlagt 38 nya bilar anskaffas. Styrelsen föreslår att sammanlagt 600 bilar och.60 motorcyklar byts ut för en kostnad av . Terrängskotrar m.m. börbytas till en kostnad av . För utökning av sjöpolisverksamheten yrkar styrelsen aU tre nya båtaranskaffas till en kostnad av 6 milj. kr. I d. Förövervakning av sjöar inom och yrkar Prop. 1987/88:100 styrelsen att en båt med trailer anskaffas. Styrelsen beräknar attfyra båtar bör bytas under de kommande åren.För /89 föreslår styrelsen att tvä båtar byts till en kostnad av . För utrustning av enprototypanläggning för digitaliserat tal med dataöverföring baserad påstandardutrustningar begär styrelsen . 2 b. Förkomplettering av radiosystem 80 begär styrelsen sammanlagt . För annanradioutrustning begär styrelsen sammanlagt . För utbyte av hästar och hundar yrkar styrelsen . För komplettering, utökning och utbyte av trafikövervakningsmate-riel begär styrelsen totalt , varavI . För utveckling av ny utrustning inom polisområdet yrkar styrelsen300 . För sådan övrig utrustningsom bör tas upp under detta anslag begär styrelsen sammanlagt ,varav . för larmskyddsutrustning m.m., . för utrustningtill narkotika- och spanings-rotlar, . förframkallningsutrustning tillfotolaboratorier, . förutrustning vid säkerhetskontroll vidfiygplats, . för utbyte av bombdesarmeringsrobot och s.k.bombtransportvagnar, . för videokamerautrustning, . förannan kriminalteknisk utrustning, . för utbyte av telefotoanläggningar,. för laserutrustning för framkallning av fingeravtryck och 8 155 000kr. för inköp av viss särskild materiel såsom kroppsskyddsutrustningar,fjällräddningsutrustning och vapen. För inköp av inventarier ochannan utrustning lill nya polislokaler beräknar styrelsen , varav 2 milj. kr. som reserv föroförutsedda lokalbehov. För utbyte av telefonväxlar begär styrelsen . För anskaffning av utrustning tillberedskapspolisen beräknar styrelsen . Styrelsen föreslår somengångsanvisning sammanlagt , varav . för utrustning till enintern videostudio, . för utrustning för ny passrutin, . för utrustning för nyttsy stem för ordningsbot och uppbörd av domstolsböter, . för uniformsutrustning, . försökarstationer till ADB-system för fingeravtrycksidentifiering och . för inlösen av lagerhållna typer hos . Här tas upp medel för sådanutrustning som bör anskaffas av . För utrustning sompolismyndigheterna själva förutsätts anskaffa har medel beräknats underanslaget B 4. För utbyte av ca 600 bilar beräknar jag omkring 74milj. Jag beräk- Prop. 1987/88:100 nar också medel för utbyte av ca 60motorcyklar och två båtar. 4 beräknas medel för anskaffning aven ny båt med placering vid polismyndigheten i (I). För radioutrustning inkl. montagekostnader förutbytesfordon har jag beräknat ca 12,6 milj. kr. (2). Jag beräknar medel för utbyte av hästar och hundar med5,1 milj. kr. (3). För att tillgodose behovet av ökade möjligheter lill en effektiv trafikövervakning har jagberäknat medel för inköp av materiel för hastighetsövervakning ochbullermätning med ca 1,6 milj. kr. Vidare beräknar jag ca 1,6 milj. kr. föranskaffning av alkoholmätningsutrustning (4). För anskaffning av utrustning för säkerhetskontroll påfiygplats beräknar jag . För anskaffning av utrustning lill narkotika och spaningsrotlar beräknarjag 1 milj. kr., för annan kriminalteknisk utrustning , förlarmskyddsutrustning m.m. , för framkallningsutrustning tillfotolaboratorier , för utbyte av bombdesarmeringsrobot och s.k.bomblransportvagnar , för videokamerautrustning . samtför byte av telefotoanläggningar . Vidare tar jag upp 3 155 000 kr.för särskild materiel (6). För inköp av inventarier och annan utrustning till nya polislokaler för jag upp 10 207 000kr., varav 2 milj. kr. som reserv för oförutsedda lokalbehov (7). Förutbyte av telefonväxlar beräknar jag ca 22,8 milj. kr. (8). Föryinterutrustning och radioutrustning till beredskapspolisen beräknar jag . (9). För anskaffning av sökarstationer till ADB-system för fingeravtrycksidentifieringberäknar jag 7 milj. kr. Vidare beräknar jag . för utrustning för nyasystem för ordningsbot och för uppbörd av domstolsböter. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Utrustning m.m. för polisväsendet /89 anvisa ett reservationsanslag om . Underhåll och drift av motorfordon m.m. 1986/87 Utgift 120 719 000 1987/88 Anslag 113 024 000 /89 111 216 000 kr.Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag som fastlades /87 och uppgår för /89 till . 1987/88:100 uppfattning kan emellertid en minskning av underhålls- ochdriftskost- Bil. 4 naderna enligt huvudförslaget inte göras utan men förverksamheten. Jag godtar rikspolisstyrelsensförslag om en planenlig realminskning av utgifterna för /89enligt det treåriga huvudförslag som fastlades inför /87. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Underhåll och drift av motorfordon m.m. för /89 anvisa eU förslagsanslag om . Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret 1987/88 Anslag 1 000 1988/89 Förslag 1 000 Beräknad ändring 1987/88 1988/89 Förvaltningskontoret förkvarteret ingår i organisation som ettstabsorgan direkt underställt verksledningen. Kontorets huvuduppgift är attsvara för samordning och ledning av kontorsdriften för de olika lokalnyttjarnai kvarteret jämte ochpolismyndighetens i utanför kvarteret (exkl. ).Förvaltningen avser följande myndigheter: , polismyndigheteni med vaktdistrikt, kriminalvårdsverkets allmänna häkte i ,åklagarmyndigheten i åklagardistrikl, delar av tingsrättsamt fastighetsdrift. Dessutom ingår brottsförebygganderådet, datainspektionen Qch regionåklagarmyndigheten i och Gotlandslän samt statsåklagarmyndigheten för speciella mål i den gemensammatelefonväxeln. Antalet tjänstemän inom kvarteret uppgår till ca 3 000. Ikontorsdriften ingår telefontjänst, lokalvård, post- och godsmottagning, tele-och svagströmsservice, inventarieservice, repro-duktionscentral, simhall ochbevakning samt förvaltning av sport- och motionshallar, hör- och filmsalar,restaurang och cafeteria, garage och parkeringsutrymmen. Kostnaderna för kontorsdriften fördelas iförhållande till den lokalyta somvarje myndighet disponerar. Den ersättning som myndigheterna betalar tillförs anslaget, som istatsbudgeten förs upp med ett formellt Prop. 1987/88:100 belopp av 1 000kr. Regeringen fastställer i regleringsbrevet en stat för Bil. Varav bl.a. 16milj. yrkas för byte av larm- och bevakningsdator i kvarteret ,1,5 milj. kr. för utbyte av möbler och annan inredning till polismyndigheten i samt . församma ändamål till åklagarmyndigheten i åklagardistrikl. Iyrkandet om en engångsanvisning ingår även kostnader för möbler och annaninredning för olika lokaler inom kvarteret samt ökade kostnader i sambandmed utbyte av telefonväxeln. De avrikspolisstyrelsen beräknade kostnaderna för förvaltningskontoret ochreproduktionscentralen uppgår tillsammanlagt ca 79 milj. kr. som en engångsanvisning för fortsatt renoveringoch utbyte av möbler och annan inredning för åklagarmyndigheten i Stockholmsåklagardistrikl. Vidare har jag som en engångsanvisning beräknat 300 000 kr.för byte av utrustning i telefonistrum samt I100 . för byte av möbler och annan inredning för . Jag avser atl föreslå att ettuppdrag lämnas till angående utformningenav säkerhetsskyddet m.m. för kvarteret . De sammanlagdakostnaderna för kontorsdriftcii och reproduktionscentralen beräknar jag tillca 58,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillGemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag om I . Från dettaanslag betalas bl.a. bidrag till föreningar för anställda vid polisväsendet. Iövrigt betalas från anslaget bl.a. kostnader för efterspaning av försvunnapersoner. Kostnader försådan polisverksamhet som inte skall betalas från annat anslag betalas fråndetta anslag efter särskilda beslut av regeringen. föreslår attanslaget förs upp med . Som jag tidigare nämnt harkostnader för bidrag till deninternationella Bil. 4 polisorganisationen, , I , förtsöver frän anslaget B 1. Jag beräknar anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillDiverse utgifier för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1.Reform av åklagarväsendets lokala organisation 1.1 Allmänbakgrund - översyn av den centrala och regionala organisationen inom åklagarväsendet Åklagarväsendets regionala ochcentrala organisation har under 1980-taletvarit föremål för fiera översyner. 1982/83:158 om åklagarväsendetsregionala organisation m.m., som grundades på de överväganden som redovisades i en promemoria av en avriksåklagaren tillsatt arbetsgrupp(äklagarutredningen), föreslogs bl.a. att de dåvarande 21länsåklagarmyndigheterna skulle ersättas med 13 regionala åklagarmyndigheter.Vidare föreslogs att en särskild myndighet skulle inrättas för den verksamhet som bedrevs av länsåklagarna förspeciella mål. Huvudsyftet med en ändrad regional indelning var att skaparegionala myndigheter med en större fiexibilitet och effektivitet, somkunde svara mot de krav som ställdes påmyndigheterna vid hanteringen av tidskrävande och omfattandemål. Ändringarna genomfördes med godkännande den I juli 1985.Frågorna om handläggningen av de administrativa ärendena sköts emellertid då påframtiden. I betänkandet(Ds Ju 1983:19) Riksåklagaren och hans kansli () lämnades vidare förslag beträffande organisationen av riksåklagarenskansli, medborgarinfiytande på central nivå och formerna för tillsynsverksamheten. övervägdeäven om vissa administrativa uppgifter kunde föras över frånriksåklagarens kansli till regional ellerlokal nivå och om en decentralisering av beslutsnivåerna i ekonomiskafrågor kunde ske. fann dock inte att några personal- ochekonomiadministrativa arbetsuppgifter kunde decentraliseras.Organisationsförändringarna beträffande riksåklagaren och hans kansli hargenomförts från . Åklagarkommitténtillkallades för att se över den lokala organisationen. 1direktiven framhöll departementschefen bl.a. att kommittén skulle göra ensamlad översyn av rutinerna för ekonomi- och personaladministrationen, gesynpunkter på fördelningen mellan fasta och rörliga tjänster, överväga om någonomfördelning av arbetsuppgifter frånåklagare till kanslipersonal kundegöras samt lämna förslag lill enorganisation i stort som i större utsträckning kunde bidra lill en effektivare användning av resursernainom åklagarväsendet. Åklagarkommitténöverlämnade betänkandet (SOU 1986:26) Åklagarväsendets lokalaorganisation m.m. till regeringen. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig ijustitiedepartementets akt, dnr 1033-86. 1.2 Huvudpunkteri åklagarkommitténs förslag Kommitténs förslag tarhuvudsakligen sikte på de administrativa rutiner na och beslutsstrukturen inom åklagarväsendet. Kommittén pekar på svagheter i den nuvarande administrativa strukturen och anser att de ,, lokala myndigheterna har en alltförosjälvständig roll i olika hänseen- 5 1987/88. Vid sina överväganden harkommittén utgått ifrån atl administra- Prop. 1987/88:100 tiva beslut inte skallligga på en högre nivå än som är sakligt motiverat. 4 Detta innebär bl.a.att besluten skall ligga så nära de berörda som möjligt, att centralstyrning idetaljfrågor bör undvikas och att man bör undvika rutiner som blandar inmyndigheter som inte skall la någon saklig befattning med frågan. Medutgångspunkt i dessa allmänna principer redovisar kommittén därefter hur dettabör komma till uttryck på detpraktiska planet. Kommittén föreslår följande beträffandepersonaladministration. Riksåklagaren bör få inrätta tjänster för åklagare ochannan personal enligt de nya regler som finns i inrättandeförordningen(1985:915). Storstads-distrikten bör få inrätta sådana tjänsier föradministrativ personal. Varje myndighet bör få utfärda sin egen arbetsordning,besluta om tillsättning av tjänster för administrativ personal och besluta omledighet för egen personal utom i de fall där en vikarie frän en annanmyndighet behövs. Den myndighet som tillsätter personal bör även besluta omentledigandet. Disciplinansvaret för personal som tillsätts lokalt bör ligga på chefsåklagaren. Vissaledighetsbeslut, som ligger hos riksåklagaren, föreslås bli överfiyttadelill regional nivå. Kommittén anser, vad gäller ekonomiadministrationen,att man måste gå ifrån den nuvarande starka centralstyrningen och i störstamöjliga utsträckning ge de regionala och lokala myndigheterna en ökad ekonomiskfrihet inom de ramar som ett förvaltningskostnadsanslag ger. Kommittén lämnar vidare ett fiertal förslag till hur de nuvarande personal- ochekonomiadministrativa rutinerna kan rationaliseras i olika avseenden. Dessaförslag gäller t.ex. hur informationen ut till de lokala myndigheterna skallske, hur rapportering av löner, personal och sjukdomsfall skall göras samt huranmälningar till kurser ochbeställningar av blanketter skall ske. Kommittén har vidare redovisat möjligheterna att påkort resp. lång sikt genom användandet av tekniska hjälpmedel effektiviseraåklagarnas verksamhet och de konlorsrutiner som hänger samman med den dvs.målhanteringen. Vad gäller möjUgheten att överlämna arbetsuppgifterfrån åklagare till kanslipersonal föreslår kommittén att chefen för enmyndighet ges möjlighet atl, ifråga om administrativa ärenden, delegerahandläggningen av i princip alla frågor som inte är av det slag att de böravgöras av chefen för myndigheten. Då det gäller arbetsuppgifter som rör denrena åklagar-verksamheten påpekar kommittén att uppgifter som av rättssäkerhetsskälmåste utföras av åklagare givetvis även fortsättningsvis skall ligga pä dessa.Kommittén är däremot positiv till sä långt möjligt utnyttjar kanslipersonalen för förberedelsearbete samtvid målfördelningen och samordningen av mål mellan distrikten. 1 ett särskilt avsnitt behandlar kommittén vilkaeffekter som kan uppkomma pä grund av häktningsutredningens förslag om ändraderegler för personella tvångsmedel. Kommittén föreslär vidare att vissa åklagardistriklskall fä ett större antal fasta åklagartjänster. Kommittén har slutligenföreslagit att ett antal små åklagardistrikl Prop. 1987/88:100 läggs samman såatt större arbetsenheter skapas. Kommittén har i detta Bil. 4 sammanhanguttalat sig för att myndigheter med minst fyra åklagare utgör den bästaenheten. Kommittén pekar här på de små myndigheternas sårbarhet i förening medsvårigheten att kunna utnyttja ett eventuellt överskott av personal som kanfinnas vid dessa myndigheter. Kommittén föreslåren sammanläggning beträffandeföljande åklagardistrikl: , Simrishamn- , Trelleborg- ,Mölndal- , Karlskoga- , Trollhättan- , och Sandviken- . \id en sammanläggning av och Gävleåklagardistrikl föreslår dock kommittén att åklagare skall finnas kvar iSandviken. Kommittén föreslår vidare att fiyglats förs över frånSollentuna till åklagardistrikl. Remissinstansernasreaktion på kommitténs förslag är blandat. Förslagen beträffande enrationalisering av gällande administrativa rutiner har i stort mottagitspositivt. Beträffande förslagen om en decentralisering av depersonaladministrativa besluten är fiertalet lokala myndigheter, trots kritiki vissa detaljfrågor, i huvudsak positiva. Riksåklagarenoch regionåklagarmyndigheterna är däremot negativa till en så långt gående decentralisering som kommittén föreslår. Dessa instanser ifrågasätter allvarligt, bl.a. medhänsyn till det stora antalet små myndigheter, omkommitténs förslag leder till en ökadeffektivitet. Förslagen omökad ekonomisk frihet har fått ett blandat mottagande. En del remissinstanservälkomnar möjligheterna att kunna omprioritera. Andra instanser anser attförslagen inte innebär någon reell ekonomisk frihet, eftersom det rör sig omförhållandevis små belopp. Samtligaremissinstanser som uttalat sig beträffande kommitténs förslag att omfördela arbetsuppgifter tillkanslipersonal är i huvudsak positiva. Kommitténs förslag att omvandla rörligatjänster till fasta tjänster i 35 fall har fått ett mycketpositivt gensvar av remissinstanserna. Man ser dock gärna att flerafasta tjänster inrättas. Kommitténsförslag till indelning i åklagardistrikl har fått kritik av nästan samtliga berörda instanser. Det är främstnärheten till övriga rättsvårdandemyndigheter, framför allt polisen, ochregionalpolitiska skäl som åberopas mot de föreslagna sammanläggningarna.Riksåklagaren tillstyrker samtliga förslagoch har dessutom lämnat förslag tillytterligare sammanslagningar av distrikt i sitt yttrande. Åklagarkommitténhar enligt min mening redovisat en mycket värdefull beskrivning ochanalys av de administrativa och organisatoriska förhållandena inomåklagarväsendet. Som kommittén har funnit finns goda förutsättningar attmodernisera och vitalisera de administrativa rutinerna i olika avseenden ochdärmed öka effektiviteten i verksamheten. Kommitténsförslag ligger alltså väl i linje med de pågående strävandena att förnyaden offentliga förvaltningen. Jag kan också nämna att den fördjupade analys ochbeskrivning av åklagarväsendet som riksåklagaren har lämnat i sitt arbete medatt la fram ett underlag för en treärsbud- get på ett förtjänstfullt sättkompletterar kommitténs arbete. Jag kan Prop. 1987/88:100 såledessammanfattningsvis i huvudsak ansluta mig tillde bärande tan- Bil. 4 kegångarna i kommitténs arbete liksom till merparten av kommitténs förslag. Detta innebär för det första att kommitténsförslag om ökade befogenheter för delokala myndigheterna att fatta beslut om sin egen verksamhet så långt det är möjligt bör genomföras. Deområden som i detta sammanhang aktualiseras är beslutanderätten i frågaom arbetsordningar, tillsättning avtjänster m.m. Det är som jag ser det nämligen naturligt att de lokalamyndigheterna, som i fråga om den egentliga åklagarverksamhe-ten i princip har full beslutskompetens, också iprincip ges denna möjlighet i administrativa frågor. Härigenom bör nås enväsentligt ökad effektivitet genom möjlighet till en lokal anpassning av arbetsrutiner och resursfördelning.Jag avser föreslå de ändringar i åklagarinstruktionen somföranleds av detta ställningstagande. Vissa ytterligare frågor avser jag att taupp senare i samband med att åklagar-instruktionen, liksom övrigaverksinstruktioner inom rättsväsendets område, skall ersättas av en nyinstruktion som en följd av den nya verksförordningen. Jag ser detockså som önskvärt att de stora åklagarmyndigheterna i , ochMalmö ges ett ökat ansvar för den egna verksamheten,såsom rätt att förfoga över egna medel för förvaltningskostnader, ävensåvitt avser löner för åklagarpersonal. I denna fråga avser jag att återkommatill regeringen i ett senare sammanhang. Flertalet av defrågor som kommittén har tagit upp rör emellertid sådana frågor som i dagfaller på riksåklagaren som central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendetatt besluta om. De avser främst de ekonomi-och personaladministralivarutinerna, men också en del andra frågor. Min avsikt är att senare i dagföreslå atl kommitténs betänkande i dessa delar överlämnas till riksåklagarenför de åtgärder som han bedömer som erforderliga mot bakgrund av de allmännaprinciper om en decentralisering ochförnyelse av den administrativa verksamheten som jag har ställtmig bakom. Jag kommer också strax föreslå att riksåklagaren ochåklagarmyndigheterna tilldelas förstärkta resurser för utbildning, automatiskdatabehandling och administration för att underlätta ett genomförande avkommitténs förslag i dessa delar. Riksåklagaren avses få till uppdrag att rapportera till regeringen vilka åtgärder som vidtas såatt utvecklingen kan följas. När det gällerkommitténs förslag om att lägga samman de minsta åklagardistrikten kan jag intebortse från den kritik som har förts fram från remissinstansernas sida. Det äri och för sig möjligt att man skulle uppnå vissa vinster genom att skapa någotstörre myndigheter, som får en ökad nexibilitet och en minskad sårbarhet.Samtidigt förlorar man emellertid delvis den nära kontakt som de mindremyndigheterna har med de lokala förhållandena och med andra lokala organ.Jag tänker då givetvis främst på detsamarbete med polisen som förekommer i brottmålsförfarandet men ocksåt.ex. på den samverkan som bör ske med , särskilt när del gällerde unga lagöverträdarna. alltså inte nu beredd att godtakommitténs förslag i dessa delar. 1987/88:100 ser det bör detgå att finna organisatoriska lösningar som förenar de Bil. 4 störremyndigheternas fördelar med möjligheten att ha en fortsatt lokal anknytning avverksamheten. 2.Försöksverksamhet med treåriga budgetramar Åklagarväsendet ingår enligtdirektiv utfärdade av regeringen i den särskildaförsöksverksamheten med treåriga budgetramar för vissa myndigheter. Enligtdirektiven skulle riksåklagaren lämna enrapport med en preliminär redovisning av arbetet på anslagsframställningensenast . Riksåklagarensrapport innehåller en utförlig redogörelse för verksamheten och dessförhållande till andra myndigheter. Rapporten innehåller även en analys av verksamhetens resultat under perioden1982/83-1986/87.1 analysen redovisas kostnads- och personalutvecklingen, ärende-och mälfiödet, resurstillskotten samt effekterna av dessa . Vidare presenteras ett utkast till enny uppföljnings- och utvärderingsrutin samt förslag till riktlinjer för verksamheten . 1 direktiven ålades riksåklagaren alt ianslagsframställningen redovisa huvudförslag för verksamheten, somomfattar budgetåren 1988/89-1990/91 vid alternativa resursramar. Riksåklagarenredovisar således i anslagsframställningen verksamheten med utgångspunkt fränanslagsnivän för /88(/e/i-minskat , dels ökat och dels vid en oförändradanslagsnivå. Riksåklagaren lämnar vidare ett förslag till en preliminär budgetför den kommande treårsperioden. I bilageform redovisas en utförligAU/ADB-plan för perioden. Riksåklagarenframhåller i anslagsframställningen att åklagarväsendets verksamhet i alltväsentligt är styrd av lagstiftningen. Verksamhetens innehåll ochinriktning är i det närmaste helt beroende av beslut från statsmakternabeträffande ny- och avkriminaliseringar, ändrade regler för åtalsprövning ochförundersökning samt ändrade processregler. Riksåklagarenbedömer att planeringsarbetet vid ekonomi- och personalsektionen inomriksåklagarens kansli kommer att utvidgas och förstärkas och atl vinster avdetta arbete kan uppstå mot slutet av treårsperioden. Införande av ADB-stöd iriksåklagarens kansli är här av stor betydelse. Vad gälleråklagarmyndigheterna är polisens utredningsresurser av avgörande betydelse förmyndigheternas arbetssituation. Såvitt gäller förhållandet mellan åklagare ochpolis bör enligt riksåklagaren åklagarnas förundersökningsledningeffektiviseras genom utbildningsinsatser som ökar metodkunnandet hos åklagarna.Detta påverkar även rättsområdet i övrigt.Ytterligare effektivitetsvinster kan göras genom införande avADB-utrustning enligt den plan som utarbetats i samråd med statskontoret. Inom ramen förförsöksverksamheten med treåriga budgetramar kom- mer åklagarväsendet att ges ett störreansvar för de egna ADB-investe-ringarna. Enram för anskaffning av ADB-utrustning ställs till förfogande undertrettonde huvudtitelns anslag B 2. Anskaffning av ADB-utrustning. Chefen förcivildepartementet kommer i en särskild proposition om användningen av ADB i statsförvaltningen att behandla anslaget B 2. samthur ADB-investeringar bör hanteras.