prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Folkpensionernasgrundbelopp kommer fr,o.m, och vid basbeloppet ,att uppgå till . ochför en ensam pensionär och . för ett pensionärspar. För den somsaknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med ettpensionstillskott som kan uppgå till . för en ålderspensionär. Härtillkommer ett kommunalt bostadstillägg. För /89 beräknar jag de sammanlagdakostnaderna under detta anslag till 52 810 milj. kr. Det innebär en ökning med2 180 milj. kr. i förhållande till nuvarande budgetår. Utgifternaför de olika pensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. Beräknadeutgifter, milj. kr. Förändring frän 1987/88 Ålderspension ' Förtidspension Hustrutillägg Änkepension Handikappersättning Barntillägg Hemställan Prop.1987/88:100 7 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Folkpensioner för /89anvisa ett förslagsanslag av 52 . Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension 1 615 000 000 1 230 000 000 Från detta anslag finansieras statsbidrag tillkommunernas kostnader för kommunalabostadsfillägg till folkpension (KBT). Nya beloppsgränser har införts fr.o.m. , Statsbidragutges enligt de nya reglerna underförutsättning att kommunen före avdrag på grund av inkomst läcker av varje del av den månatligabostadskostnaden som överstiger 80kr. för ogift pensionär och . Kommunererhåller statsbidrag av sina bidragsberättigande kostnader förKBT. Bestämmelserna om statsbidrag fill kommunalabostadsfillägg till folkpensionfinns i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstill-lägg tillfolkpension och förordningen (1979:830) om statsbidrag fill kommunaltbostadstillägg till folkpension. Reglerna för utbetalning av statsbidrag fill KBTändrades . Ändringen innebär att varje månads KBT-utbetalningavräknas mol utbetalning av kommunalskattemedel samma månad. Detta innebär enstärkt likviditet för staten, men belastas anslaget av dubblastatsbidragsutbetalningar /88, dvs. utgiften under budgetåret avser statsbidrag för KBT som utbetalats dels under1986/87 och dels /88, Pågrundval av den från gällande lagstiftningen har riksförsäkringsverketberäknat anslagsbehovet för /89 lill 1 230 milj. kr. Mot bakgrund avriksförsäkringsverkets anslagsframställning beräknar jag utgifterna under detta anslag till 1 . för /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till kommunala bostadstillägg tUlfolkpension för /89anvisa eft förslagsanslag av 1 . D 4.Vissa yrkesskadeersättningar m.m. Prop. Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor saml ersättning i anledningav skadefall, där ersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helt eller delvis utgår avstatsmedel. /89 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till 1,7 milj.kr., varav 0,4 milj. kr. för uppräkning av vissa äldre livräntor från arbetsskade-resp. fiskarförsäkringsfonden. För nyare skadefall beräknas medelsbehovet till0,7 milj. kr. föreslår att anslaget förs upp med2,4 milj, kr. Jaghar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och med beaktande av utvecklingen av basbeloppetunder beräknat kostnaderna under anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissa yrkesskadeersättningar /89 anvisa ett förslagsanslag av . Hälso- och sjukvård m.m. Prop. 7 Under detta avsnitt redovisas samtliga myndigheteroch vissa andra organisationer somär verksamma inom hälso- och sjukvården, I avsnittet redovisas vidare den del av de statliga bidragen till dennaverksamhet som ej finansieras via sjukförsäkringen. En hälso- och sjukvård av god kvalitet är avgrundläggande betydelse för medborgarna.Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, en godhälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen. finns regionala och sociala skillnader både vad gäller hälsa och tillgång på hälso-och sjukvård. Det är därför vikfigf att ägna särskild uppmärksamhet åt förebyggandeinsatser och åt att vårdresurserna fördelas rättvist. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvårdenberäknas snart uppgå till 90miljarder kr., vilket motsvarar av BNP. Under 1970-talel expanderade kostnaderna kraftigt, kostnadsandeleni förhållande till BNP närafördubblades. Från början av 1980-lalet har denna utveckling brutits. Kostnadsandeleni relation till BNP har planat ut. De statliga bidragen och ersättningen fränsjukförsäkringen svarar för ca en fjärdedel av hälso- och sjukvårdens totalakostnader. Denna andel ökade under1970- och . infördes den nya hälso- och sjukvårdslagen,som är mer av ramkaraktär. Förutsättningarna för en fortsatt utveckling avden nationella hälso- och sjukvårdspolitikeni enlighet med polifiska beslul är starkt kopplade fill frågor omresurser, styrning och uppföljning. De statliga resurserna till hälso- och sjukvårdenregleras i stor utsträckning iöverenskommelserna med sjukvårdhuvudmännen pm bidrag och ersättningar från sjukförsäkringen. Överenskommelseom bidragens storlek har träffats föråren 1988 och 1989. Därvid har bl.a. inräknats fortsatta medel för alt stimulera en ökad operationskapacitet föratl eliminera köer. Detta syftar till att stimulera ett effektivareresursutnyttjandeinom hälso- och sjukvården. Statsbidragen skall bl.a. verka för en snabbareanpassning av länssjukvårdensstruktur fill den medicinska och tekniska utvecklingen saml fill primärvårdensutbyggnad. Frågan om att på riksplanet samordna de olika delarnaav vården och på bästa sätt göra de avvägningar, som är nödvändiga för attutnyttja tillgängliga resurser, harblivit allt vikfigare. En ny hälso- och sjukvårdsberedning, med statsministernsom ordförande, har bildats. Beredningen skall behandla frågor inom hälso- ochsjukvården, vilka är av stor vikt från nationell utgångspunkt. Bl.a. gäller del frågor om övergångenmellan forskning och praktisk vård och om den högspecialiserade vården samtfolkhälsofrågor ur ett bredare samhällsperspektiv. En särskild beredning har också fillsalts, meduppgift att utvärdera medicinsk metodik. Beredningens främsta uppgift är attverka för att en nafionell samordningsker av insatser för att utvärdera medicinska metoder. Regeringen har erhållit en lägesrapportom arbelet med att minska riskerna med radon ibostäder. Rapporten har på regeringens upp- cg drag utarbetats av statensstrålskyddsinstitut i samråd med Prop. 1987/88:100 och statens planverk. Dessa myndigheter harbedömt läget som allvarligt och Bil.- 7 beslutat vidta åtgärder för att minska hälsoriskerna, Bl.a. har enradonepi-demiologisk studie inlettsvilken beräknas pågå . Det är av stor betydelse att genomföra enepidemiologisk studie som har tillräcklig omfattning för att bestämma riskernas storlek. Mot bakgrundav rapporten har vidare bostadsdepartementetföreslagit atl medel skall beviljas för statsbidrag avseende radon ibostäder. En beredskapsdelegafion för hälso- och sjukvårdeni krig har filisatts som en följd av försvarsbeslut. Syftet meddelegationen är att den skall hållasig informerad om och föreslå åtgärder avseende de beredskapsförberedelsersom behövs för hälso- och sjukvården i krig. Planerade hälso- och sjukvårdspolitiska propositioner Proposifionmed förslag till ny psykiatrisk tvångslagstiftning är planerad att efter lagrådsremiss föreläggas under år1988, Propositionen bereds mot bakgrund av socialberedningens betänkande (SOU1984:64) Psykiatrin, tvånget ochrättssäkerheten samt remissbehandlingen av detta. Förhandlingar pågår mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om ett överförandeav den rättspsykialriska verksamheten fill landstingen. Samordnat med arbetet om ny psykiatrisktvångslagstiftning förbereds vidare propositionmed förslag fill permanent lagsfiftning om förtroendenämnder inomhälso- och sjukvården. Proposition med förslag till lag om befruktningutanför kroppen är planerad attlämnas till . Proposifionen bereds mot bakgrund avbetänkandet (SOU 1985:5) Barn genom befruktning utanför kroppen samtremissbehandlingen av detta. Proposition med förslag till nysmitlskyddslagstiftning m.m. är planerad att efter lagrådsremiss lämnas fill . Ärendetbereds mot bakgrund av smittskyddskommitténs betänkande (SOU 1985:37) Omsmittskydd samt remissbehandlingen av detta. har ställt samman en rapportangående hälsoutvecklingen inom befolkningen Folkhälsorapport . Dennarapport kommer att redovisas för i en skrivelse under våren1988. 1986/87 Utgift 163411307 1987/88 Anslag 156 830 000 1988/89 Förslag 170 613000 är central förvaltningsmyndighetför ärenden som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård,läkemedelsförsörjning, hälsoskydd, omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda samt frågor som rör alkohol och andramissbruksmedel. Läkemedelskontrollen behandlas under anslaget E 2.Statlig kontroll av läkemedel m.m.' 60 Socialstyrelseningår enligt direktiv utfärdade av regeringen i den särskilda försöksverksamheten medtreåriga budgetramar för vissa myndigheter. har, i enlighet med direktiven, isin treårsbudgetrapporl redovisat ettbeslutsunderlag som bl.a. innehåller en resultatanalys för perioden /85-1986/87, en redovisning av planeradverksamhet för perioden /88-1990/91 samt slutsatser och behov, av åtgärder.Styrelsen redovisar också enomläggning av sitt planeringssystem som skall göra det möjligt att mer ingående analysera styrelsens verksamhet,inkl. produktivitets- och effektivitetsfrågor,I detta hänseende utgör treårsbudgetrapporten ett första steg i en utvecklingfram . har i sin resultatanalys delat inverksamheten i tre verksamhetsgrenar- hälso- och sjukvård (inkl, läkemedel), socialtjänst och vissa hälsopolifiska insatser (hälso- och smittskydd,hälsoupplysning samt alkohol och drogupplysning). Verksamheten inom hälso- och sjukvården (inkl.läkemedel) är betydligt meromfattande än övriga verksamhetsområden. För /87 disponerade denna verksamhetsgren av samtligaresurser, ca 25 %och övriga insatser . Verksamhetsgrenarna har dock väsentligtolika karaktär. Om man lägger samman "tradifionella"myndighetsuppgifter som fillsyn/ kontroll',författningsfrågor, enskilda patient/klientärenden, behörighetsfrågor och tillståndsgivning uppgick derasrelativa andel av resurserna (exkl. internadministration)för hälso- och sjukvården (inkl. läkemedel) till medan motsvarande andelför var . Om man skiljer ut läkemedlen uppgickandelen"traditionella" myndighetsuppgifter för hälso-och sjukvårdentill . Uppgifter av mer utvecklings- ochutvärderingsinriktad karaktär som tillsyn/uppföljning, planeringsunderlag,policyutveckling, utbildningsfrågor, information(och internafionella frågor) samt kunskapsutveckling av FoU-karaktär disponerade sammanlagt för hälso- ochsjukvården av resurserna (exkl. läkemedel). Motsvarande andel försocialtjänsten var . För vissa hälsopolifiska insatser uppgick andelenutvecklingsinriktade uppgifter fill sammanlagt . Vid fattas ca 60 000beslut med anledning av inkomnaärenden. Omkring hälften av dessafaller inom läkemedelskontrollensområde. Legitimations- och behörighetsärenden svarar för avsamtliga ärenden inom . Av rapporten framgår att avseratt fortsätta och vidareutvecklaomorienteringen från tradifionell myndighetsutövning och detaljreglering tilluppföljning, planering, kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. konstaterar vidare attambitionen är att i större omfatt- a. ärenden som rör hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, "LexMaria" och öv riga anmälningsärenden. ningän behandla frågor om kostnader och effektivitet samt att ge- Prop. 1987/88:100 nomföra systematiska övergripande utvärderingar avverksamheten inom Bil. 7 hälso- och sjukvården och . redovisar med hänsyn lill mångfalden avstyrelsens uppgifter främst planerade insatser inom sex områden som harprioriterats i styrelsens handlingsprogram. Dessa områden ärpersonalförsörjningen inom hälso- och sjukvården och , egetboende och framtidens insfitutio-ner, effektiviseringen av läns- ochregionsjukvården, nalionell resultatanalys för hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten, insatser mot HIV/AIDS samt åtgärder för begränsning avkonsumtionen av alkohol och tobak. bedömer att den form avkunskapsförmedling som kräver . de största resurserna är skrifter av olikaslag. Styrelsen framhåller i rapporten att kunskapsförmedling fill ochatfilydpåverkan av huvudmännen och personalen i olika verksamheter i störreutsträckning än som f.n. sker börgöras i form av direktkontakter samt riktat informationsmaterial. Skriftproduktionenbör begränsas och kvaliteten på del.som ges ut bör vara fortsalt hög. Ettutvärderingsprojekt med detta syfte skall genomföras. konstaterar alt treårsbudgeteringenställer krav på en be tydande vidareutveckling av planeringsteknik, former för verksamhetsredo visning och intern uppföljning. Detta förutsätter ett fortsalt nära samarbete med statskontoret och . . , Förslagsom kräver externa beslul är enligt bl.a. följande: bör själv svara för syslemafisk uppföljning ochanalys av landstingens och kommunernas verksamhet. Uppföljningen av i vad mån nationella mål uppfylls bör ges till annat organ än sådana fill vilka decentraUserat ett utförandeansvar. Begränsningsförordningensbestämmelser leder fill tolkningsproblem. Utredningsuppdrag eller nya permanenta uppgifter somnaturligen borde ankomma på att fullgöra läggs på för ändamåletsärskilt inrättade organ, t.ex. socialberedningen och beredningen förutvärdering av medicinsk metodik. Detta försvagar nya rollatt svara för planering och uppföljning som underlag för bl.a. vårdpoliliskabeslut. Det blir en svåröverskådlig ansvars-och inflytandestruktur. Staten bör, som ett led ikoncentrationen av de kvalificerade statliga utredningsresurserna inom hälso-och sjukvårdsområdet, aktualisera frågan om sitt engagemang i (Spri) när avtalet löper ut vidutgången av . Möjligheterna att anlita expertismåste förbättras. Statistikfrågorna bör prioriterasunder planeringsperioden. På det regionala planet behövsökade resurser och en lämplig organisation för tillsyn inte bara inom delsociala området utan även inom hälso- och sjukvården samt hälsoskyddet. Omprövning, avveckling ochförenkling krävs av de lagar och förordningar som lill stor del orsakar altsocialstyrelsen fortfarande handlägger en radfrågor av detaljkaraklär. Ett rationaliseringsprojekl med ett sådantsyfte : pågår inom styrelsen. Styrelsen avser atl återkomma med konkretaförslag. Ansvars- och resursfördelningen mellan hälso- och sjukvårdens an svarsnämnd och bör bli föremål för särskild analys. Ett intensifierat samarbete krävs med de forskningsinstitufionersom Prop. 1987/88:100 är aktiva inomsocialtjänsten, hälso- och sjukvården och hälsoskyddet. förutsätteratt frågan om huvudmannaskap för rättspsykiatri, rättsmedicin och rältskemi får en slutlig lösning. Socialstyrelsenhar enligt direktiven för treårsbudgetrapporten redovisat verksamheten dels vid en real anslagsnivå somutgör anslaget för /88minskat , dels vid ett realt oförändrat anslag. Socialstyrelsenföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Oförändrade reala resursermed hänsyn till behovet ay utrymme för den omprioritering av personalinsatserna som redovisats i treårsbudgetrapporten. Detta resurstillskott beräknas till istorleksordningen sammanlagt 2,5 a av styrelsens medel för lönereller . fr.o.m,/89, (Ett huvudförslag skulle innebära en anslagsminskning med ca 7,5 milj. kr. för entreårsperiod). har redovisaten planering som .gör omprioriteringen möjlig även vid ett huvudförslag. Medel för förstärkning avresurserna för planerings- och utredningsarbete rörande en effektiviserad läns- och regionsjukvård, s.k."rörliga medel" för bl.a.studier av strukturförändringar och resursanvändning inom hälso- och sjukvården samt , medelför styrelsens arbete med frågor somrör homosexuella, informafionsbas, tillsynsläkare, särskilda insatser för nysmittskyddslagstiftning, alkohol- och narkotikafrågor samt rekryteringav aspiranter (sammanlagt 9,2 milj. Socialstyrelsenhar i en särskild skrivelse hemställt om medel för förstärkta insatsermot sjukdomen HIV/AIDS. Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader 131 059 000 (99 351 000) 26 024 000 4 867 000) Övriga utgifter (därav lönekostnader) Tidskriften (269 000) 23 000 15 000 15 000) Viss administrativ service mm. Föredragandens överväganden Prop. Socialstyrelsenär central myndighet inom ett område som har avgörande betydelse förmedborgarnas välfärd, , hälso- och sjukvården samt hälsoskyddet.Alla medborgare skall fillförsäkras vård och omsorg av god kvalitet och på likavillkor. Det är inle acceptabelt att skillnaderna i hälsosi-tuation och socialvälfärd mellan medborgarna blir för stora. Jag vill därför betonasocialstyrelsens myckel vikfiga roll framöver att följa och utvärderakommunernas och landstingens verksamheter i nu nämnda avseenden. Av jämlikhets- och solidarilelsskäl är del ocksåvikfigt alt samhällets gemensamma resurser inom den sociala sektorn används såväl som möjligt. har en viktig roll alt förmedla kunskap om hurman når den högsta kvaliteten och den bästa effekten i olika avseenden medfillgängliga resurser, Beslul om verksamhetens omfattning, inriktning ochprioriteringar inom hälso- och sjukvården och hardecentraliserats fill kommuner och landsting. En viktig förutsättning fördecentraliseringen har varit utvecklingen mol stora och bärkraftiga kommuner. Regeringen har i skrivelsen (1984/85:202) öm denoffentliga sektorns förnyelse samt proposifionen (1986/87:99) om ledningen avden statliga förvaltningen utvecklat sin syn på relationerna mellan kommunernaoch lands-fingen samt de centrala polifiska organen. Kommunerna och landstingen bör ha stor frihet attsjälva fastställa sin verksamhetsinriktning samt välja sättet att nå uppställdamål och utforma sin verksamhet inom de ramar som måste uppställas för atttillgodose nationella intressen. De centrala politiska organen - regering ochriksdag - måste kunna genomföra en politik för landet som helhet, t.ex. vadgäller likvärdig standard, rättvist fördelad samhällsservice, särskilt förutsatta grupper. Staten måste således enligt skrivelsen allfid kunna gripa inoch genom lagstiftning och på andra sätt inskränka den kommunalahandlingsfriheten. Även inom kommuner och landsting finns en strävan attdecentralisera ekonomiskt ansvar och ansvar för verksamhetens praktiskautformning lill olika verksamhetsställen, t.ex, barnstugorna i barnomsorgen ochklinikerna i sjukvården. Syftet är dels alt komma närmare brukarna av dekommunala tjänsterna och få en service som är bättre anpassad lill medborgarnasbehov dels att öka effektiviteten i övrigt i verksamheten. Myndigheternas uppgift blir i första hand att följa ochvärdera kommunernas och landstingens verksamhet för atl för regering ochriksdag skapa en bild av hur de verksamhetsmål som finns i lagsfiftningenuppfylls, vilka problem som orsakar brister i måluppfyllelsen samleffekfiviteten i verksamheten. Resultatet av uppföljningen bör återföras till kommuner och landsting för att dettaskall kunna påverka verksamhetsinriktning, resursanvändning och prioriteringar. uppgift framöver bör således enligtmin mening i första hand vara att inom ramen för tillsynsansvaret ulveckla former och metoder för en systematiserad uppföljning och utvärdering av kommunernas och landstingens verksamhet. Dettastämmer väl överens med den av i treårsbudgetrap- Prop.1987/88:100 porten uttaladeambitionen att i större omfattning än behandla frågor Bil. 7 om kostnader och effektivitet samt att genomförasystemafiska övergripande utvärderingarav verksamheten inom hälso- och sjukvården och . uppgift i detta avseendebör dock ytteriigare preciseras och konkrefiseras. För del bör även ett effektivareoch mer systematiskt tillsynsarbetekunna utvecklas i samarbete med länsstyrelsernas sociala funktioner. Förutom tillsyn, uppföljning och utvärdering harsocialstyrelsen enligt min mening enbetydelsefull uppgift att främja en hög kvalitet och en god resursanvändning ivården och omsorgerna genom olika planerings- och kunskapsunderlag. Behovet av sådana underlag kanvariera mellan olika verksamhetsområden. Flertalet kommuner och samtliga landsfing harnumera byggt upp en betydande egenkompetens med avseende på planering och utveckling av verksamheten.Socialstyrelsen bör prioritera sådana underlag där det inte är rimligt att ettutvecklingsarbete sker lokalt. Det gäller i synnerhet sådana områden där det behövs en förnyelse elleromstrukturering av vården och omsorgerna och det krävs en avvägningmellan resultat/effekter och kostnader för en verksamhet. Den medicinska kunskapsutvecklingen öppnarständigt nya möjligheter attförebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. För alt nå en god ocheffekfiv sjukvård bör forskningsresultaten omsättas i bred klinisklill-lämpning så snart de är fillräckligt kontrollerade i klinisk prövning.Föråldrade metoder bör mönstras ut.Regeringen har fillkallat en beredning för utvärdering av medicinsk metodik. Men det är också en viktiguppgift för att föraut kunskap om effektiva diagnostik- och behandlingsmetoder samt konsekvensernaför resursfördelningen mellan olika medicinskaområden, på olika nivåer, samt hur vårdorganisationen påverkas. Ett exempel påett sådant utvecklingsarbete är det planeringsunderlag som f.n. utarbetar för att effektivisera denhögspecialiserade sjukvården.Styrelsen utreder f.n. resursfördelningen mellan olika vårdnivåer ochden högspecialiserade vårdens organisation. Inom vården, i första hand äldreomsorgen, elleromsorgerna om psykiskt handikappadeoch sjuka, pågår en omfattande omstrukturering i riktning mot dels, och framför allt, mer öppna insatserdels en vidareutveckling och förnyelse av det kollektiva boendet och denlångsiktiga vården. Socialstyrelsenbör kunna belysa lämpliga former för omstruktureringen med hänsyn fill såväl mänskliga som ekonomiska aspekter ocheffektivitetssynpunkter. Socialberedningeh har numera slutfört sittuppdrag. Beredningen har haft som en av sina uppgifter att följaoch utvärdera socialtjänslreformen. Jag anser att ansvaret för denna allmännauppföljning nu bör övergå till social styrelsen. Styrelsen bör därvid bl.a. överväga vilka förändringar av vårdin satserna som erfordras för att vissautsatta grupper och grupper med omfat tande hjälpbehov skall få sina behov bättre tillgodosedda. Jag avser att se nare återkomma till regeringen medförslag till preciserat uppdrag åt social- 65 styrelsen i detta avseende. 5Riksdagen 1987/88. Även inom kan finnas problem medatt få en effektiv sprid- Prop. 1987/88:100 ning av kunskap om effektivabehandlingsmetoder och organisationsformer. bygger f.n. upp ett datorbaseratinformationssystem för social forskning och utvecklingsarbete. Uppgifter skallregistreras även om utvecklingsarbetesom bedrivs av kommuner och andra huvudmän. Databasen skall kunna användas även av externaanvändare, bl.a. kommunerna. har för del enviktig uppgift att sammanställa kunskap som ligger i"kunskapsfronten", dvs. "ny" kunskap från universitet ochhögskolor, forskningsråden och andra sektorsforskningsorgan m.fl. Kunskapen bör sammanställas och komprimerasså att underlaget får en rimligomfattning och anpassas så att det blir begripligt för olika motta-gargrupperpå fältet. Behovet av en sådan kunskapsförmedling kan variera mellan olika kunskapsområden och olikamottagargrupper. Jag bedömer slutHgen att har enviktig funktion när det gäller attförutse en framtida utveckhng - vad som händer internafionellt inom ettkunskapsområde, vilken utveckling vi kan förutse i landet när det gäller nya behandlingsmetoder inom ochsjukvården, m.m. Styrelsen börbidra till att ge kommuner och landsfing handlingsberedskap för tänkbara alternativa omvärldsförändringar ochunderlag för att påverka utvecklingen i önskvärd riktning. Jag har berört roll iförhållande fill kommuner och landsting. Jag skall nu behandla socialstyrelsensroll som regeringens stabsorgan. De centrala poHtiska organen behöver bl.a.underlag från föratt bedöma effektiviteten i nuvarande statliga styrsystem, t.ex. olika statsbidragssystem och lagstiftningar.Centralt behövs också kunskap om desamlade resursanspråk som finns inom den sociala sektorn i förhållandefill andra samhällssektorer.