prop · GB03165 · 1987-12-31 00:00:00 — tas av ulomramsmedel och inräknasi totalramen. Prisstillägg får- och lammkött JN föreslår en uppräkning av stödet från /kg till5,/kg. Stödet bör liksom finansieras av ulomramsmedel.Uppräkningen som motsvarar ell belopp av 10 milj. kr. bör avräknas lotalkompensationentill jordbruket. 2.2.7 Sammanfattning av belopp ochdisposition av utomramsmedel Av följande sammanställning framgår de belopp som skalltillföras jordbruket och förädlingsindustrin fr. o. m. den . - 1986/87 - 1987/88 (prel)Rabatter pä maskiner, engångsbelopp Kostnadskompensalion till förädlingsindusrin Ylleriigare acontobelopp /88 A contobelopp /89 Produktivitetsutvecklingen i jordbruket Kompensation förförbud mot stråförkortningsmedel, engångsbelopp Jordbrukets bidrag till skördeskadefonden 3 1987/88. Totaltföreslås att 400 milj. kr. av utomramsmedel fär disponeras under Prop.1987/88: 165 1988/89 för de förslag som JN här lämnat. Genom atl la i anspråk ulom- Bilaga 1 ramsmedel kan prishöjningen på marknaden begränsas till drygt 1 000milj. JNföreslår en s. k. ventil per den med följande konstruktion. Omkoslnadsulvecklingen i jordbruket mätt enligt PM-index under periodenfebruari-september 1988 ej överstiger skall inga prisjusleringar skeden Ijanuari1989. Överstigerindexutvecklingen 2,skall jordbruket tillerkännas ell a conlo belopp om 425milj. avseende kostnadskompensalion lill jordbruket för periodenfebruari-september 1988. 3 Prisändringar fr. o. m. Idenna skrivelse lämnar JN nu förslag lill prisändringar för vissa vegelabi-lieprodukter.I fräga om animalieprodukter och övriga vegetabilieproduk-ter återkommer JNsenare med förslag till prisändringar. JN hemställer atl i detta sammanhangäven fä inkomma med förslag till fördelning av de ulomramsmedel som föreslåsbli anvisade för uteblivna prishöjningar. JN föreslår följande preliminärapriser skörd. Deovan angivna prishöjningarna avser förändringar jämfört med de definitivapriserna som fastställdes . Delhar förutsatts atl förmalningsavgifterna återgår lill den nivå som gällde den Ijuli 1987 (/för normalvele, /för kvalitelsvete, 106kr/för råg saml /för korn och havre). Avräkningenfrån totalbeloppet skall ske utifrån de preliminära priser som gällde för 1987års skörd. 4 Produktionsanpassningsåtgärder på animalieområdet Avregeringens uppdrag framgår atl jordbruksnämnden skall redovisa behovet avfortsatta åtgärder för produktionsanpassning. Jordbruksnämndenoch delegationerna har varit eniga om atl förorda vissa selekliva åtgärder för produktionsanpassning. härmedhar framhållits alt åtgärderna borde vara tidsbegränsade eftersom Prop.1987/88: 165 de - om de permanentas - har en tendens all medförakomplicerade Bilaga 1 detaljregleringar vilka på sikl verkar effektivitetshämmande. Nedanföljer en produktvis redovisning av vilka åtgärder som verkar f. n. Åtgärdernaadministreras i stor utsträckning av lanlbruksverket. Samråd har ägt rum med lantbruksslyrelseni dessa frågor (se bilaga). Enligtbeslut av infördes ett tillfälligt investeringsförbud fr. o. m. den21 . Beslutet innebar ett temporärt förbud mol ny-, om- eller tillbyggnadav djurslallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Förbudet gälldeursprungligen t. o. m. . Genom riksdagsbeslut åren 1984-1987förlängdes lagen etl år i sänder. Efter föregäende ärs författningsändringberör dock investeringsförbudel endast djurstallar för nötkreatur och svin. Ifjolårets skrivelse angående prisregleringen föreslog JN atl det tillfälliga investeringsförbudeli animalieproduktionen skulle avvecklas fr.o.m. den för samtligaproduktionsgrenar utom för fläskproduktionen. I fråga om mjölk framhöll JN attbehovet av produktionsanpassning tills vidare tillgodosågs genom tväprissystemel.När del gäller fläsk borde förbudet enligl JN förlängas ytterligare elt år förall underlälla produktionsneddragningen och därefter avskaffas. För en sädanförlängning talade också de betydande invesleringsreserver som vartillgängliga för ullag under /88. JN föreslog atlstatsmakterna skulle pröva om dessa reserver kunde få tas i anspråk även förinvesteringar som ej berör jordbruksproduktionen. Isill samrådsytlrande vidhåller lantbruksslyrelsen sin uppfattning från i flolatt investeringsförbudel bör upphävas för nötkreatur. I fräga om svin framhållerlantbruksslyrelsen att marknadsläget förbättrats så att tillfredsslällandebalans råder inom fläskproduklionen och visst underskott inom smågrisproduktionen.Med hänsyn till de mycket stora belopp som finns insatta på s. k.investeringskonton finns dock enligt styrelsen farhågor för att ett slopande avinvesteringsförbudel kommer att medföra en så kraftig ulbyggnad attmarknadsbalansen upphävs och nya överskotlsproblem uppstår. Styrelsen anserdock alt eventuell överulbyggnad bör förhindras genom andra, mera specifika ätgärderän genom ytterligare förlängning av investeringsförbudet, vilket var avsett attvara tillfälligt och inte lar hänsyn lill exempelvis del behov av ny- ochutbyggnader som kan föreligga vid familjejordbruken för att säkra familjensutkomst. Vidare är påföljderna för överträdelse av förbudet så obetydliga atlde inte kan anses ha någon avskräckande verkan. Sammanfattningsvis anser lantbruksslyrelsennu därför att investeringsförbudet bör upphävas för samtliga djurslag. JNdelar lanlbruksstyrelsens uppfattning vilken överensstämmer med det förslag som jordbruksnämnden lämnade i fjolårets skrivelse angående prisregleringen. föreslår således att del tillfälliga inves teringsförbudet avvecklas fr.o.m. den för samtliga produk tionsgrenar. Vid överläggningarna har Lantbrukarnasförhandlingsdelegation föreslå- Prop. 1987/88: 165 git atl om investeringsförbudelupphör bör vissa åtgärder vidtas i samband Bilaga 1 därmed. I syfte attbegränsa utbyggnaden av allt för stora enheter inom ägg- och svinproduktionenhar föreslagils all en storleksbegränsning införs. Enligt Lantbrukarnasförhandlingsdelegations uppfattning bör en sådan begränsning utformas så atl nyochtillbyggnad för dessa djurslag endasl tillåts upp till 100 djurenheter. Enligl JN:s uppfattning bör investeringsförbudel t. v. inleersällas av andra begränsningsåtgärder utöver dem som regeringen har föreslagitpå djurskydds- och miljöområdet. Avvecklingsersättning kan utgå till mjölkproducenter,specialiserade nötkötlsproducenler och smågrisproducenter. Avvecklingsersätlning för mjölkproducenter ulgår till producenlermellan 60 och för atl dessa skall upphöra med mjölkproduktion. Ersättningensom infördes har föriängts fiera gånger. Enligt gällande beslul får nya producenleransluta sig till systemet t. o. m. . Delta innebär atlsystemet kommer all medföra kostnader t. o. m. . Antalet producenter som anslutit sig till systemet framgårav nedanstående tabell. Mjölkleverans i medeltal, kg Ersättning i medeltal, kr 1983-1984 1985 1986 1987 1625 726 632 489 55000 61000 63000 72000 25 500 27 500 28000 30 000 De producenler som anslutit sig under senare delen avperioden har i genomsnitt varil lite yngre och lite större än de som anslöt sigi början av perioden. En viss geografisk förskjutning har även skett mot desödra delarna av landet. () redovisarutbetalningarna och antalet ersältningstagare månad för månad. I december 1987var utbetalningarna sammanlagt ca 5,1 milj. kr. till 2 169 ersättningslagare. Anlaletär relativt eftersom avgången av 65-åringar är ungefär lika slor somnyanslutningen. Period Ersätming Antal ersäll- Lantbruksstyrelsenhar j sitt samrådsytlrande framhållit att den inle har Prop. 1987/88: 165 någonerinran mot en eventuell ytterligare förlängning av avvecklingser- Bilaga 1sättningen lill mjölkproducenler. JNföreslår all mjölkproducenlernas möjlighet att ansluta sig lill systemet med avvecklingsersätlningförlängs t. o. m. dl 1991. Ersättningen bör höjas frän 50 till per kg ersältningsgrundandekvantitet. Ersältningsgrundande kvantiteter för dem som ansluter sig fr. o. m.den 1 juli 1988 bör baseras på produktionen . De föreslagnaförändringarna beräknas innebära en ökad kostnad om 25 milj. kr. Totalkostnadenberäknas därmed till 85 milj. kr. Avvecklingsersätlningtill specialiserade nötköttsproducenter och smågrisproducenler infördes som enengångsåtgärd 1986 och nya producenter kan inle ansluta sig. Ersättning betalasut till köllproducenter och lill smågrisproducenler. Desista utbetalningarna kommer alt inträffa lill köllproducenteroch lill smågrisproducenler. Detslutliga anlalet producenler som anslöt sig var lägre än antalet ansökningareftersom en del producenter inle fullföljde avvecklingen. Beräknat efterutbetalda ersällningar fullföljde ca 360 köllproducenter och ca 590smågrisproducenter avvecklingen. Den4 beslöt lantbruksslyrelsen efter samräd med jordbruksnämndenalt göra en mindre ändring av tillämpningsreglerna efter framställning fränLRF. Ändringen innebär att ersältningstagare fär gå ur systemet och starta med självrekryterandeköttproduktion utan all behöva betala tillbaka redan erhållen ersättning. Någonannan driftsinriklning är inle tillåten. Huvudregeln är fortfarande alt allersättning skall återbetalas om produktionen återupptas. Regeländringen gäller bädeköllproducenter och smågrisproducenler. Endast en liten del av producenterna förväntasgå ur systemet. Dentotala kostnaden för avvecklingsersältningen lill köllproducenter ochsmågrisproducenter beräknas 1988/89 uppgå lill ca 25 milj. kr. Undertiden t. o. m. pågår försöksverksamhel med tvåprissystemför mjölk. Systemet är frivilligt och innebär i princip atl mjölkproducentenerhåller hemmamarknadspris för den andel av produktionen som kan avsättas påden svenska marknaden. För eventuell överskjutande kvantitet erhålls väridsmarknadspris.Innan beslul om förlängning fattas skall försöksverksamheten utvärderas. JNhar i särskild skrivelse lill regeringen redovisat en utvärdering av Ivåprissystemelför mjölk. 5 Ränte- och etableringsstöd Prop. Tillfälligträntestöd betalades ul till mellan ca I 100 och 2650 företagårligen. De totala beloppen var följande. Enligtreglerna skall - hälften av beloppen avskrivas och hälflenförtärnas och återbetalas . Uppskov med återbetalning (ochavskrivning) har skett . Om nytt uppskov inte beviljas sä skall hösten1988 beloppen avseende åren 1980 - 1983 förfalla, dvs. totalt ca 185 milj. kr.varav ca 95 milj. kr. skall betalas ränta på och amorteras. Lantbruksslyrelsenhar tidigare föreslagit att uppskov med återbetalning och avskrivning av räntestödlånbeviljas till 1990. (Rapport : "Högt skuldsatta jordbrukaressituation, etableringsstöd, regionalt ralionaliseringsstöd".) Situationenhar inte förändrats sedan rapporten skrevs varför lantbruksstyrelsen bedömeratt uppskov är myckel angelägel för många företag. Nyamedel för räniestöd erfordras inle. En liten del återbetalas fortlöpande tillföljd av att företag säljs eller avvecklas på annat sätt. 1enlighet med lantbruksstyrelsen föreslag, föreslår JN atl lidpunkten, då amorteringoch erläggande av ränta för lånedelen bör påbörjas uppskjuts till regleringsärel1990/91. Etableringsstödinfördes den för alt underlätta för lantbrukare utan stort kapitalatt etablera sig. Efter har inga nya etableringsstöd beviljats.Härefter har medel bara anslagits lill redan anslutna företag. Även elableringsslödelkan sägas vara etl slags räntestöd eftersom stöd utgår för den del av ränteskostnadensom överstiger av godkänd låneskuld. Del 6:e och höjs räntenivåntill II % och det 8:e ärel till . Efter det 8:e åretavskrivs den del av elableringsslödel som avser inventarier och driftskapital.Den del som avser fastighetsförvärv skall återbetalas, vanligen med hjälp avgarantilån. Andra halvåret 1987utbetalades ca 10 milj. kr. Prognosen för hela /88 är 16 milj.kr. Prognoser över kommandeutbetalningar är osäkra eftersom ändring av låneräntorna slår igenom med stormarginaleffekt. JN föreslår att medel tills vidare endast bör anslås förstöd till de Prop. 1987/88: 165 jordbrukare som redan anslutils lillstödformen. Vid oförändrad räntenivå Bilaga 1 bedömer lantbruksslyrelsenmedelsbehovet /89 till 15-20 milj. kr. För låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket /88 uppgår hos JN fonderade medel , anvisademedel och beräknat ulfall lill följande belopp, milj. kr. ' Fonderat hos . JN har i anslagsframställningen för /89föreslagit atl oförändrat 435 milj. kr. anvisas till låginkomstsatsning m. m. Regeringen har i beslut angett att, avmedel som tillförs Svensk Spannmålshandel under regleringsärel 1988/89 skall 50milj. användas för sociala åtgärder inom jordbruket. Som anges under avsnitt 7 föresläs därutöver all 40 milj.kr. av ulomramsmedel anvisas för sociala åtgärder inom jordbruket. Därmed anvisas totalt 525 milj. kr. för sociala åtgärderunder /89. Därutöver finns en ingående balans om 407 milj. kr. JNföreslår följande fördelning av använda medel (se tablå nedan). Av de 90 milj.kr. som anvisas utöver anslaget om 435 milj. kr. används 60 milj. kr. för avbytarverksamheloch 30 milj. kr. Prop.1987/88: 165 Bilaga 1 ' Fonderat hos . Av beloppet finansieras 50 milj. kr. av inomramsmedel och10 milj. kr. av ulomramsmedel. ' Av beloppet finansieras 30 milj. kr. Jämfört med innevarande budgetår är del främst medlen för avbytar-verksamhetensom ökar. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har angivit alt medlen bl. a.kommer att användas för atl fr. o. m. bygga upp etl riksomfattandesystem för semesleriedighet. Eventuella besparingar eller överskridanden beträffandebeloppen för leveranslillägg bör liksom tidigare få tillföras resp avgå frånbeloppet för avbytarverksamhel. Dessutom bör eventuella överblivna medel för produktionsanpassningsåtgärderm. m. och återbetalda medel avseende räntestöd fä användas för övriga ändamålinom anslagsposten. 7 Införselavgiftsmedel m.m. /89 Storiekenav de medel som kommer in genom införselavgifler m. m. för regleringsärel1988/89 beror på importens slorlek, världsmarknadsprisernas utveckling och deavgiftssatser som gäller under regleringsärel. Beräkning /89 i sammandrag Inkomster - Fettvaruavgiftertill Oljeväxtintressenter () -ulbyteshandel - Införselavgifterför brödsäd m. m. till Svensk Spannmålshandel (SSH) -utbyleshandel Kvarstår inlorselavgifter till den s. k. fördelningsplanen - beloppmotsvarande influtna införselavgifler på fodermedel - Ingåendebalans, utom fördelningsplanen 350,0 ./. Fördelningsplanen för 1988189 föresläs uppta samma beloppsom för Prop. 1987/88: 165 1987/88 dvs. 267,2 milj. kr. plus beloppet avinflytande avgifter för foder- Bilaga 1 medelsimporten enligl ovan beräknadetill 350,0 milj. kr., alltså totalt 617,2 milj. kr. Liksom blir detdefinitiva beloppet beroende av de verkliga intäkterna av införselavgifler påfodermedel. Med hänsyn lill ovissheten om den kommande utvecklingen avregleringsekonomin för de olika varuområdena har det inte ansetts möjligl allnu lägga fram nägon plan för fördelning av del preliminärt beräknade beloppet.Jordbruksnämnden avser all återkomma med etl förslag till preliminär fördelningsenare . Etl sådant förslag avges i samband med alt förslaglämnas till gränsskydd m.m. fr.o.m. . Det förulsälls härvid allnämnden liksom skall kunna jämka delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma atlstä till förfogande. Vidare förulsälls att, liksom . SvenskSpannmålshandel får tillföras införselavgifter för viss s. k. utbyleshandel medbrödsäd. Del förulsälls även alt Oljeväxtintressenter av inflytande fettvaruavgiftersåväl på importerad som inhemsk olja får tillföras medel för en kvantitet sommotsvarar feltin-nehållel i den svenska oljeväxlskörden. Dock får ej mer pengaröverföras än vad som skulle motsvara fettvaruavgifter på den totala feltkonsumlioneninom landet. Vad avser ändamål utanför fördelningsplanen (utomramsmedel)lämnar jordbruksnämnden följande förslag. För ulbyteshandel med nötkött med beräknas 70milj. För utbyleshandel med kött och fiäsk föresläs atl 50 milj.kr. utgår av införselavgiflsmedel från import av kött och fläsk underförutsättning alt motsvarande export ägt rum och alt införselavgiftsmedel finnstillgängliga sedan samtliga övriga ändamål tillgodosetts inom och ulomfördelningsplanen med tillägg av en skälig reserv för oförutsedda ändamäl.Någon ändring av reglerna bör således inte göras i avvaktan på en diskussioninom jordbruksnämnden om den lämpliga kapaciteten på förädlingsindustrin m. m.Frågan om beloppets storlek bör las upp inför den i samband meddiskussioner om inom- och ulomramsmedel. Pristillägg får- och lammkött. föreslåralt pristillägget höjs från /kg lill /kg vilket beräknasmotsvara en utgift /89 på 27 milj. kr. Som tidigare nämnts harhöjningen avräknats frän kompensationsbeloppet till jordbruket. Nämnden har efter samråd med SMAK och lantbruksslyrelsenberäknat SMAK:s medelsbehov enligt de direktiv som gäller för de statligamyndigheternas anslagsframställningar. Nämnden föreslår alt SMAK tilldelashögst för den officiella kontrollen och I för upplysningsverksamheten.För löneökningar /88 som inte beaktades i föregående årsanslagsframställning föreslås etl tilläggsanslag /88 på 56143 kr.Frågan om kvalitetsarbetet pä matpotatisområdel avser JN att la upp ianslutning till uppdraget om kvalitelsbelalning. För information till odlare och förpackare om hurmekaniska skador för matpotatis kan undvikas har anslagits 0,5 milj. kr. per årunder 1986/87 och 1987/88.För 1988/89 bör inte anslås ytterligare medel. Frågan om ylteriiga- Prop.1987/88: 165 re anslag bör prövas när den nuvarande verksamheten har utvärderats. för ackordhästorganisationens bevarande. Jordbruksnämndenföreslär elt oförändrat bidrag pä . föreslär etl oförändrat anslag på Imilj. JN anser alt det även fortsättningsvis är angeläget att man sökerbearbeta exportmarknaderna för bl. a. förädlade livsmedel. /88 haranvisats 4 milj. kr. Det förutsätts atl jordbruket för1987/88 ökar anslaget av inomramsmedel från 2 milj. kr. lill 3 milj. kr. För1988/89 föreslär JN elt belopp av 4 milj. kr. Det förutsättsatt jordbruket även för detta är anslår 4 milj. kr. Vidarehar regeringen i budgetpropositionen 1988 föreslagit atl viss del avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt statistik pä jordbruketsområde skall finansieras av utomramsmedel. Somhar redovisats tidigare föreslår JN atl 60 milj. kr. av utomramsmedel avseende1988/89 överförs till skördeskadefonden /90 för alt finansiera en delav lantbrukets bidrag till fonden skörd. Avtillgängliga medel under /87 disponerar JN förförstärkning av sekretariatet vid slatens jordbruksnämnds konsumentdelegation.JN föreslår alt motsvarande belopp tas upp för /89. Regeringenhar i prop. 1987/88: 128 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m.föreslagit atl stödet för kontrollarbetet inom den alternativa odlingen skalltäckas av tillgängliga införselavgiftsmedel. Stödet under en treårsperiodberäknas lill 1 milj. kr. Förelt projekt om förbättrade skolmåltider föreslär JN atl ulomramsmedel avsätts.Förslaget utvecklas närmare i avsnitt 8. Avavsnitt 2 framgår atl JN föreslagit att prishöjningen begränsasgenom tillförsel av utomramsmedel. Totalt föreslås 390 milj. kr. tillföras somersättning för uteblivna prishöjningar den , varav 300 milj. kr. avmedel /88 och 90 milj. kr. Därtill kommer 10 milj. kr.för höjningen av pristillägget för får- och lammkött. Medhänsyn till de oundvikliga svängningarna i inflödet av införselavgifterföreslår jordbruksnämnden atl en likvidiletsbufferl i form av en oförändradrörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande. Kreditenbör, i den mån införselavgifer inte står till förfogande, kunna användas förfinansiering av ändamål utanför fördelningsplanen samt för sockertegleringen.Krediten får ej ulan regeringens särskilda medgivande användas för finansieringav utbyleshandel med köft och fläsk. Huvudsakligmedelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1986/87-1988/89framgår av nedanstående tabell. Prop.1987/88: 165 Bilaga 1 1986/87 tkr 1987/88 tkrprogn 1988/89 tkrprogn Ärter ochbönor (för människoföda) Råg och vete m. m. Mjölk och mejeriprodukter m, m. Slaklvaror (saml slaktdjur, Agg ochäggprodukter m. m. - Feltvaruavgiflerlill Oljeväxtinlressenter () -ulbyteshandel - Fettvaruavgifterlill Svensk spannmålshandel (SSH) - Införselavgiflerför brödsäd m. m. lill Svensk Spannmålshandel - utbyleshandel Kvarstår införselavgifter lill den s. k. fördelningsplanen - beloppmotsvarande influtna införselavgifter på fodermedel - Ingåendebalans, utom för-delningsplanen vid utgången av resp. regleringsår Ingående behållning (reserv till JNs förfogande inomfördelningsplanen) ./.350 000 131895 ./.494 204 258491 ./.367 397 Medel inomfördelningsplanen för Mejeriprodukter för fågelkötl (267,2-H2l9,5-h 17,7) (267,2 + 320-H36,5) PlenumbeslulI milj. kr. Prop.1987/88: 165 Bilaga 1 1986/87 tkr 1987/88 tkrprogn 1988/89 tkrprogn Regionalt kostnadsbidrag, norra mjölk och grädde Upplysningsverksamhet och ulvecklinsarbeleStiftelsen lantbruksforskning Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Stöd lillodling av konservärter och andra köksväxler Bidrag lill grönmjöl Stöd lill odlingav bruna bönor Slöd lill odling av vallväxtfrö Fonden för kollekliva åtgärder inom biodlingen Exportråd Potalisodlares norra lill JN:s förfogande Summa 45 500 5 000 1700 45 500 5000 4500 6000 1000 1700 8000 Ingående balans, utom fördelningsplanen Medel utom fördelningsplanen Ulbyteshandel nötkött,Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk MatpotaliskonlrollBidrag till stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande Minskning av mekaniskaskador på malpolalis Stöd lill mallproduktionen SverigesExportråd Ränla på lån från Djurhälsovård LanlbruksslalislikFörstärkning av KD:s sekrelarial Koslvaneundersökningar Alternativ odlingSkördeskadefonden Ersättning för uteblivna prishöjningar den Ijuli 1988 Summa Utgående balans, ulom fördelningsplanen Dispositionenav medlen redovisas under avsnitt: 8 Prisregleringen pa olika produkter m. m. Pip- '987/88:165 8.1 Medel till skördeskadefonden Riksdagenhar beslutat (prop. 1987/88:74, JoU, rskr.) att till skördeskadefonden tillsvidare skall åriigen föras etl belopp av 60 milj. kr. Detta är avsett att delsmotsvara de åriiga genomsnittliga utbetalningarna för ersättningar ochadministration, dels bygga upp fonden till erforderlig slorlek. Avsättningen lillfonden skall ske frän de prisregleringsmedel som jordbruksnäringen tillförsenligt åriiga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift.Jordbrukets kompensationsram skall höjas med motsvarande belopp utanavräkning. Somframgär av avsnitt 2 föreslås att konsumenternas andel av avsättningen lillskördeskadefonden, 56,5 milj. kr., tas av ulomramsmedel. Detta belopp ingår idel vid prisöverläggningarna överenskomna totalbeloppet. Resterande 3,5 milj.kr. tillförs frän sockertegleringen. Vidaregäller att om utbetalda ersättningar och behovsprövade bidrag till följd avskördeskador överstiger 90 milj. kr. skall slalen och jordbruksnäringenvardera tillföra skördeskadefonden hälften av överskjutande belopp. Näringensbidrag får täckas inom ramen för de prisregleringsmedel som tillförsjordbruket. Kostnaderna för skördeskador är 1987 innebär preliminärt attjordbruksnäringen skall tillskjuta ett engångsbelopp av 127 milj. kr. 7,5 milj. kr. tillförs frän sockerregleringsfonden. Därmed älertär119,5 milj. kr. JN föreslår alt 40 milj. kr. av ulomramsmedelför 1987/88 tillskjuls för finansieringen av detta belopp. JN föreslär vidarealt yfteriigare 60 milj. kr. av utomramsmedel avseende 1988/89 överförs tillskördeskadefonden /90. I avvaktan på tillskottet av det senarebeloppet skall jordbruket nu per den tillskjuta 79,5 milj. kr. 8.2 Finansiering av djurens hälso- och sjukvård Enligtbudgetpropositionen 1988 har det belopp av kostnaderna för djurens hälso- ochsjukvård som jordbruket kollektivt skall finansiera höjts lill 47676000 kr.Enligt prisöverenskommelsen föreslås finansieras av utomramsmedeloch inräknas i totalramen. Resterande belopp föresläs finansieras viaregleringskassorna och fördelas utifrån respektive produktionsgrens andelenligt normkalkylen.