prop · GB0357 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeln slår alltså fast att det skallfinnas en datalagstiftning till skydd för den personliga integriteten men attden närmare omfattningen av skyddet får regleras i vanlig lag. Grundlagsregeln bör inte hindra att regeringen, andra myndigheteroch kommuner meddelar dataskyddsbestämmelser. För att klargöra detta bör den avDOK föreslagna lydelsen jämkas något. En sådan grundlagsregel som här avses får naturligtvisinte samma slags rättsliga betydelse som flertalet av fri- och rättighetsreglernai 2 kap. RF (jfr dock 19 §). Genomgående för de senare reglerna är att deinnebär att det allmänna inte får vidta vissa åtgärder annat än med lagstöd. Deålägger med andra ord det allmänna att vara passiv i andra situationer. Vad somter sig mera adekvat i detta fall och som också blir innebörden av en grund-lagsregelav här skisserat slag är att lagstiftaren i stället åläggs att vara aktiv genomatt stifta och vidmakthålla en datalagstiftning. Så till vida får en sådangrundlagsbestämmelse rättslig betydelse; den bör givetvis uppfattas så attlagstiftningen skall utgöra en verklig och allvarligt menad skyddslagstiftning.Däremot ligger det i sakens natur att bestämmelsen inte kommer att kunnatillämpas direkt av myndigheterna. Enligt DOK:s förslag skall den nya grundlagsregeln ge ettintegritetsskydd inte bara gentemot det allmänna utan också gentemot enskilda.Jag delar uppfattningen att så bör vara fallet. Eftersom regeln genom sinutformning är ett direktiv rill lagstiftaren kan man dock säga att regelnliksom de flesta andra fri- och rättighetsreglerna riktar sig till detallmänna. Den passar på så sätt in i det mönster som är det huvudsakliga i 2kap. Sammanfattningsvis föreslår jag alltså att det i 2 kap. RFtas in en ny grundlagsregel enligt vilken vaije medborgare i den utsträckningsom närmare anges i lag skall skyddas mot att hans personliga integritetkränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling.Jag har då beaktat vissa remissinstansers synpunkter på den språkligautformningen av en ny grundlagsregel. DOK:sförslag att ta in den nya grundlagsregeln om integritetsskydd i en ny paragraf näst sist i 2 kap. RF har fått viss kritik från remissinstansernas sida. För min del anser jag att den av mig förordade bestämmelsen bör bilda ett nytt andra stycke i 2 kap. 3 § RF som avser just skydd mot visst slags registrering. SomDOK har föreslagit bör utlänningar här i landet jämställas med Prop. 1987/88:57svenska medborgare i fråga om det nya grundlagsskyddet. DOK har dock inteanfört några skäl varför inte full likställighet skall gälla. Jag föreslårdärför att rillägget till 2 kap. 20 § RF förs till första och inte andra stycket.Detta avses innebära att grundskyddet för utländska medborgares integritet dåinte kommer att kunna särregleras genom vanlig lag. Datainspektionenhar föreslagit att den nya grundlagsregeln tas med i den uppräkning avparagrafer i 8 kap. 18 § andra stycket RF som anger den huvudsakliga gränsenför lagrådets granskningsområde. Jag anser att en sådan ordning innebär enförstärkning av det nu åsyftade grundlagsskyddet och biträder förslaget. Avslutningsvisvill jag med anledning av att LO i sitt remissyttrande är kritisk till att DOKinte har tagit upp problemet om integritetsskyddet på arbetsplatser nämna attden frågan hör till dem som avses bli behandlade av den statsrådsgrupp som jagnämnde i avsnitt 2. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i regeringsformen. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Data- och offentlighetskommitténs sammanfattning avbetänkandet (Ds Ju 1987:8) Integritetsskyddet i informationssamhället 3.Grundlagsfrågor, såvitt gäller ändring i regeringsformen. Kommitténföreslår i detta delbetänkande två ändringar i grundlag. Den ena gällerregeringsformen och består i att den s. k. fri- och rättighetskatalogen iregeringsformens andra kapitel inskrivs ett skydd för den enskildes, personligaintegritet i datasammanhang. Den andra berör tryckfrihetsförordningen ochgallringen av allmänna handlingar. Itakt med att den tekniska utvecklingen på dataområdet fortskridit och uppgifterom medborgarna samlas och bearbetas med hjälp av automatisk databehandling iallt fler sammanhang och allt större utsträckning har krav rests på ett starktskydd för medborgarna mot intrång i deras personliga integritet. Visserligentillförsäkrar redan datalagen och sekretesslagen ett sådant skydd i fleraavseenden. Vi har dock funnit att det är väsentligt att visa vilken viktsamhället tillmäter integritetsfrågorna mot bakgrund av den risk för otillbörligtintrång i personlig integritet som finns i dessa sammanhang. Vi föreslår därföratt ett skydd för den personliga integritet ten såvitt avser registrering medhjälp av ADB skrivs in i regeringsformen. Med vårt förslag har vi velatytterligare understryka att medborgarna har ett skydd mot integritetsinträngoch att frågor som har med den personliga integriteten att göra måsteuppmärksammas och övervägas i alla sammanhang. t2 1987/88. Bilaga 2 Prop. Data- och offentlighetskommitténs lagförslag Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen dels att nuvarande 2 kap. 20 § skall betecknas 2 kap. 21§, dels att den nya 2 kap. 21 § skall ha följande lydelse, dels att en ny paragraf, 20 §, av följande lydelse skallinföras. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje medborgare är tillförsäkrad skydd mot registreringav uppgifter om honom med hjälp av automatisk databehandling enligtbestämmelser som meddelas i lag. Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare ifråga om 1. skydd mot tvångatt deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration ellerannan meningsyttring eller att tillhöra trossamfund eller annan sammanslutning(2 § andra meningen), 2. skydd motdödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte attframtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§), 3. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke ombrott (9 § första och tredje styckena), 4. skydd motretroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt motretroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 5. skydd mot inrättandeav domstol i vissa fall (11 § första stycket), 6. skydd motmissgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund avkön (15 och 16 §§), 7. räU tillfackliga stridsåtgärder (17 §), 8. rätt till ersättning vid expropriation eller annatsådant förfogande (18§). Om annat icke följer av särskilda Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag, är utlänning här i föreskrifteri lag, är utlänning här i riket likställd med svensk medbor- riketlikställd med svensk medbor gare även i fråga om gare även i fråga om 1. yttrandefrihet, informationsfri- 1. yttrandefrihet, informationsfri het, mötesfrihet, demonstrations- het,mötesfrihet, demonstrations frihet, föreningsfrihet och religions- frihet,föreningsfrihet och religions frihet (1§), frihet (I §), 2. skydd mot tvångaU giva till 2. skydd mot tvång att giva rillkänna åskådning (2 § första me- kännaåskådning (2 § första meningen), ningen), 3. skydd motkroppsligt ingrepp 3. skydd mot kroppsligt ingreppäven i annat fall än som avses i 4 även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, och 5 §§, mot kroppsvisitauon, husrannsakan och liknande intrång husrannsakan ochliknande intrång 14 samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6 §), 4. skydd mot frihetsberövande (8 § första meningen), 5. rätt till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6. offentlighet vid domstolsförhandling (II § andra stycket), 7. skydd mot ingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tred je meningen), 8. författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §). samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6 §), 4. skydd mot frihetsberövande(8 § första meningen), 5. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott ellermisstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6. offentlighetvid domstolsförhandling (11 § andra stycket), 7. skydd mot ingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tred je meningen), 8. författares, konstnärers och fotografers rätt sina verk (19 §). 9. skydd mot registrering av upp gifter om honom med hjälp av auto matisk databehandling (20 §). På sådana särskilda föreskrifter som avses i andra styckettillämpas 12 § tredje stycket, Qärde stycket första meningen samt femtestycket. Denna lagträder i kraft den I Sammanställning av remissyttranden över data-ochoffentlighetskommitténs (DOK) betänkande (Ds Ju 1987:8) Integritetsskyddet i informationssamhället3. Grundlagsfrågor, såvitt gäller ändring i regeringsformen. Remissyttrandenhar avgetts av justitiekanslern (), hovrätten för ,kammarrätten i , , datainspektionen, krigsarkivet,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), forskningsrådsnämnden, juridiskafakultetsnämnden vid , juridiska fakultetsstyrelsen vidUppsala universitet, statskontoret, statens person- och adressregisternämnd,ombudsmän (justitieombudsmannen , JO), . , i (LO),(), ,och Medborgarrättsrörelsen. Kammarrätteni har bifogat ett yttrande av professorn i nordiska språk vidGöteborgs universitet . UHÄhar överlämnat yttranden från universiteten i och . Lundsuniversitet har överlämnat yttranden från juridiska fakultetsstyrelsensforskningsnämnd, medicinska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd och professornHans-Erik . Stockholmsuniversitet har överlämnat ett yttrande från institutionsstyrelsen vidjournalisthögskolan i . och har avgett ett gemensamtyttrande. CentralorganisationenSACO/SR har förklarat att organisationen avstår från att avge ett eget yttrandesamt överiämnar och hänvisar i stället till ett yttrande frän . Ettstort antal remissinstanser (datainspektionen, krigsarkivet, UHÄ, , medicinska fakultetsstyrelsen vid , juridiska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd vid , insti tutionsstyrelsen vid i , juridiska fakultets styrelsen vid . , , , industri förbund, statens person- och adressregisternämnd samt Medborgarrättsrö- 16 relsen)har i princip tillstyrkt förslaget. Endast hovrätten för Västra Sveri- Prop.1987/88:57 ge och har uttryckligen avstyrkt förslaget. Statskontoretanser att frågan om ytteriigare grundlagsskydd för den personliga integritetenbör anstå tills DOK:s slutbetänkande föreligger. JK,, datainspektionen och juridiska fakultetsstyrelsen vid Uppsalauniversitet har anmärkt att den föreslagna regeln möjligen kan tolkas så attregeringens förordningsmakt på området inskränks rill verkställighetsföreskrifter. Deallra flesta remissinstanserna har ingen erinran mot att det i regeringsformentas in regler till skydd för den enskildes personliga integritet vidregistreringen av personuppgifter med hjälp av automatisk databehandling.Många remissinstanser (kammarrätten i , juridiska fakultetsnämnden vidStockholms universitet, JO, , och Medborgarrättsrörelsen) anser dock att den föreslagnabestämmelsen är för snäv och intetsägande. De ser det som en brist attbestämmelsen inte ger en skyddad sfär. Datainspektionenanser att lagförslag som rör ingrepp i personlig integritet på grund avpersonregistrering också normalt bör remitteras till lagrådet för yttrande. Forskningsrådsnämndenanser att man måste skilja mellan å ena sidan administrativa register där dataavses användas för åtgärder mot enskilda individer och å andra sidanforskningsregister där persondata ej skall användas för åtgärder mot enskildaoch att en dylik distinktion mellan olika typer av register bör uttryckligenframgå av mofiven rill den föreslagna grundlagstexten samt även komma tilluttryck i den lagstiftning som konkretiserar grundlagsbudet. vid och statens person- ochadressregisternämnd anser att en grundlagsföreskrift bör gälla alla typer avpersonregister oavsett använd teknik'. LOhar uttalat att organisationen är kritisk till att problemet beträffande integritetenpå arbetsplatserna inte tas upp. , och Medborgarrättsrörelsenhar uttalat att grundlagsskyddet bör vidgas till att gälla även juridiskapersoner. Medborgarrättsrörelsen har dessutom uttalat att man i 13 kap. RF börta in regler om förstöring av sådana personregister vilka, om de faller ifiendens hand, kan av denne utnyttjas att allvarligt skada enskilda personer. Flera remissinstanser anser att begreppet personlig integritet böranvändas i lagtexten. JK och kammarrätten i ifrågasätter om inte den föreslagnaregeln bör placeras i 8 kap. RF. Ungsrätt och JO anser att den rättaplatsen bör vara i 1 kap. 2 § RF, medan ,och Medborgarrättsrörelsen anser att regeln hör hemmai 2 kap. 3 § RF. påpekar ger datalagen (1973:289) och sekretesslagen (1980;100) eU lagfäst skydd för deti enskildes personliga integritet. därför ifrågasättas om det i grundlag skall tas in enbestämmelse som inte Prop. 1987/88:57 säger mer än vad redan gällande laginnehåller. Den föreslagna ändringen kan dock sägas understryka den hänsyn somi olika sammanhang bör tas till den personliga integriteten. Det finnsanledning att anta att en stor del av medborgarna önskar en förstärkning avskyddet för personuppgifter i datasammanhang. Ämnet är dock inte oomstritt ochytterst beroende av en politisk värdering. De uppgifter som tillagts justitiekanslerni datasammanhang innebär att justitiekanslern skall uppträda som allmänt ombudi datalagens tillståndsärenden och där tillvarata privatlivsintressena. Jagmotsätter mig därför i princip inte att det i regeringsformen tas in enbestämmelse med den föreslagna innebörden. Den föreslagna lydelsen av bestämmelsen är emellerridenligt min mening i mindre väl överensstämmelse med dess innebörd. Förslagetkan vidare antas få förhållandevis stora praktiska konsekvenser närdet gäller att införa och utforma s. k. statsmaktsregister. Denna fråga harinte närmare utretts och bedömts av utredningen. Den föreslagna bestämmelsen kan, enligt sin ordalydelse,komma att förstås så att medborgarna skall vara tillförsäkrade "skyddmot" dvs. ett fullständigt skydd - registrering av uppgifter enligt ensärskild lag. Detta är uppenbarligen inte meningen utan lagbestämmelserna skallvara till skydd/ör (se bet. s. 66) den enskilde. En lämpligare lydelse avbestämmelsen vore därför exempelvis Registrering av personuppgifter om medborgarna med hjälpav automatisk databehandling får endast ske enligt bestämmelser som meddelas ilag. Enligt utredningen (bet. s. 66) kommer den föreslagnabestämmelsen att hindra att behörigheten att besluta om offentligrättsligaföreskrifter överlåts till regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformenoch att regeringen meddelar föreskrifter om dataregistrering med stöd av 8kap. 13 § första stycket 2. regeringsformen. Denna föreslagna ändring måstesägas träffa de s. k. statsmaktsregistren med vissa konsekvenser somutredningen inte gått in på. Enligt 2 a § och 6 a § datalagen förutsätts regeringenkunna föreskriva att personregister skall inrättas och/eller att registretskall föras på ett visst sätt, dvs. hur dataregistreringen sker. Utredningensförslag innebär, som jag ser det, att regeringen betas denna möjlighet, vilketmåste sägas vara en genomgripande förändring. Förslaget kräver i sig i dennadel en följdändring i datalagen för att överensstämmelse skall nås mellandennas innehåll och grundlagens. En mycket stor del av de s. k. statsmaktsregistren harinrättats efter beslut av regeringen som i samband därmed också föreskrivit hur datare gistrering skall göras. Register av denna typ finns bl. a. på rättsväsendets område och som exempel kan, från senare tid, nämnas förordningen (1986:104) om registerföring vid allmänna domstolar med hjälp av automa tisk databehandling och förordningen (1987:61) om registerföring vid åkla garmyndigheten i med hjälp av automatisk databehandling. 1 andra fall har beslutat om inrättande av personregister men u bemyndigatregeringen att föreskriva vilka närmare uppgifter som registret Prop.1987/88:57 skall innehålla, se exempelvis utsökningsregisterlag (1986:617) ochlagen (1987:773) om fritidsbåtregister. Några av dessa statsmaktsregister kan sägasvara kontroversiella medan andra i stor utsträckning torde vara sådana registersom medborgarna kan förvänta sig och som inte uppfattas somintegritetskänsliga. Utredningen gör ingen bedömning varför regeringenfortsättningsvis skall betas sin möjlighet att besluta om inrättande avdataregister. Det finns anledning att närmare utreda och överväga om riksdagensmedverkan skall vara nödvändig för all personregistrering inom den statliga sektornoch om skall betas sin möjlighet att i lag bemyndiga regeringen attutfärda föreskrifter om de närmare uppgifter som registret skall innehålla ochhur dataregistreringen skall handhas. - En konsekvens av förslaget måste vidarebli att fortsättningsvis måste vidta alla de ändringar som kan kommaatt behöva göras i tidigare av regeringen inrättade register. - För det fallriksdagen genom lag beslutat om inrättande av ett personregister och bemyndigatregeringen att ge närmare föreskrifter om registreringen kan detta måhända sessom s.k. verkställighetsföreskrifter som regeringen, enligt förslaget alltjämtskall ha möjlighet att ge i datasammanhang. Att fastställa och avgränsa områdetför verkställighetsföreskrifter bereder emellertid i många fall svårigheter. Utrymmetför att materiellt fylla ut en lagstiftning med verkställighetsföreskrifteranses också mycket litet och torde ske efter en restriktiv bedömning.Utredningen har heller inte närmare berört denna fråga eller angett omstatsmaktsregistrens detaljerade utformning helt skall handhas av . Enligt8 kap. 7 § regeringsformen kan regeringen efter bemyndigande i lag genomförordning meddela föreskrifter på ett så förhållandevis känsligt område somskydd för liv, personlig säkerhet och hälsa. Skyddet för den personligaintegriteten kan sägas beröra detta ämne. Det kan måhända vara tillfyllest ochändamålsenligt att ett tillägg för den personliga integriteten görs ianslutning till denna bestämmelse. Härigenom kommer att haövergripande ansvar för inrättande av register medan den närmare utformningenkan överlåtas till regeringen. Detfinns enligt min bedömning anledning att vid beredning av betänkandetuppmärksamma dessa frågor för att få en bättre överblick över vilka konsekvenserförslaget kan få. Även om det inte finns anledning att motsätta sig ettgrundlagsskydd för den personliga integriteten bör inte de frågor som jag nuberört förbigås i detta lagstiftningsärende. Kommitténuttalar (s. 35 O att ett skydd i grundlag för den personliga integriteten kan innebära både fördelar och nackdelar. Fördelarna har, sägs det, ansetts vara många. Som den första och viktigaste har enligt kommittén angivits "det symbolvärde skyddet för den personliga integrite ten får genom att det regleras i grundlag". Ett grundlagsskydd medför också, säger kommittén, praktiska konsekvenser: Lagstiftaren tvingas i andra sammanhang att ta större hänsyn till integritetsfrågorna. svårare att avlägsna sigfrån "det skydd grundlagen ändock tillförsäkrar Prop. 1987/88:57 denenskilde", det blir omöjligt för honom att frontalkrocka med integritetsfrågornai vanlig lag. Blandnackdelarna med en grundlagsreglering har enligt kommittén främst nämnts att"ett uttalande i grundlag av den innebörd det här är fråga om" lättkan bli intetsägande och komma att sakna reell betydelse. Om man, för attundvika detta, gör en mera detaljerad reglering, kan denna, yttrar kommittén, isin tur lätt bli för lång eller "plottrig" och då uppfattas som enförsvagning av skyddet. Detsärskilda förfarandet för ändring av grundlag kan också, fortsätter framställningen,göra det svårare att ändra eller anpassa integritetsskyddet, om den tekniskautvecklingen eller förändringar i samhället i övrigt skulle kräva en ändring. Omdenna analys av fördelar och nackdelar med grundlagsskydd för den personligaintegriteten vill hovrätten anföra följande. Fördet första måste det vid varje jämförelse göras klart vad för engrundlagsreglering som är utgångspunkten. Gäller det bara att tillägga den personligaintegriteten ett sådant symbolvärde som kommittén talar om, fyller redanmålsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § 3 st vissa anspråk, och då vore uppgiftenenkel nog. Nästasteg på skalan torde vara en grundlagsbestämmelse som reglerar kompetensen attbesluta normer i ämnet, exempelvis så att denna kompetens läggs på ,och inte föreskriver något därutöver. En sådan bestämmelse kan vara neutral ochskulle då säga i huvudsak detsamma som redan gäller på grund av RF 8 kap. 2 §(av enskilda förda register) och 8 kap. 3 § (statliga och kommunala register). Ettytterligare steg på skalan skulle vara att låta grundlagen beskriva vissarättigheter som tillkommer den enskilde, ungefär så som RF gör genom 2 kap. 1 §1-5, 6 §, 8 § och II § 2 st, och därefter föreskriva formen förbegränsningar. Till skillnad från de angivna "politiska" rättigheternaborde registerskyddet kunna gälla inte bara mot det allmänna utan rimligenockså mot andra enskilda. Dennanivå på en rättighetsreglering kan varieras på fiera sätt. En tämligen svagform av grundlagsskydd ger en sådan regel som 2 kap. 19 § RF som säger attförfattare m fl har rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag.Kommitténs förslag ligger på samma nivå. Man kan diskutera, om den över huvudtaget säger mera än en ren kompetensregel. Regeln skulle nämligen knappasthindra att reducera skyddet kraftigt. Enbestämmelse av den typ som förekommer i de ovannämnda paragraferna (2 kap. 1 §1-5 o s v) kan få sin rättsliga tyngd ökad genom att grundlagen bestämmer vissaformella eller materiella "begränsningsramar", sådana som RF drarupp i 2 kap. 12-16§§,dvs krav på kvalificerad majoritet eller dubbla läsningarför beslut om begränsningar och krav på viss kvalitet, visst syfte m m medavseende på de inskränkningar som beslutas. Givetviskan fler varianter tänkas, bl a så att kraven på kvalitet, syfte m m hos inskränkningarna varieras efter rättigheternas art. Kommittén har 20 gjort sin uppgift enkelgenom att påstå (s 46) att ett grundlagsskydd av Prop. 1987/88:57 denna typ(begränsning av informationsmängd eller ändamål med registreringen, förbud motsamköming) "skulle bryta stilen i andra kapitlet, som har en ganska stramframtoning då det gäller rättighetsskyddet i allmänhet." Uttalandetinnebär en betydande förenkling (hovrätten utgår från att kommittén med"stram" menar "återhållsam" eller föga skarp i konturerna).Åtskilliga regler i kapitlet innebär ytterst klara rättigheter. Hovrätten tänkerdå inte bara eller främst på reglerna om förbud mot dödsstraff, kroppsstraffoch tortyr utan också exempelvis på bestämmelserna om negativa opinionsfriheter(2 kap 2 §), om förbud mot landsförvisning och skydd för medborgarskapet (2kap. 7 §), rätten till domstolsprövning vid frihetsberövande (2 kap 9 §), förbudetmot retroaktiva straff, skatter m m (2 kap 10 §) och förbudet mot ståndrätteroch andra tillfälliga domstolar (2 kap 11 § 1 st). Även förbuden motdiskriminering på grund av ras m m (2 kap 15 §) och på grund av kön (2 kap 16 §)har utformats med en hög grad av precision. Enfullständig analys av för- och nackdelar med grundlagsskydd med avseende på ADB-registreringav personuppgifter skulle behöva göras utifrån var och en av tänkbara typer avskydd. Man skulle då finna att ett givet skydd, exempelvis i nivå med skyddetför opinionsfriheterna i 2 kap 1 § 1 -5 RF, skulle erbjuda mycket betydandefördelar för de enskilda men , som en ren reflex, skulle anseshindersamt för förvaltningen, affärslivet, forskningen m fl intressen. På motsvarandesätt: ju sämre skydd för enskilda, desto bekvämare för de motståendeintressena. Ettstudium av kommitténs förslag enligt detta mönster visar att förslagetknappast har någon skyddseffekt utöver den "symboliska" (som redan 1kap.