prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Enlagstiftning på grundval avförslaget bör kunna träda i kraft , Som nämndes är det en godtagenprincip att unga lagöverträdare så långt möjligt inle skall ställas inför domstol och bli föremål för åtgärder inom kriminalvårdens ram. Detta innebär bl.a. att unga lagöverträdare i stor utsträckning fåråtalsunderlåtelse enligt reglerna i LUL. Även om man också i fortsättningen bör hålla fast vid denna princip, är del viktigt att reglerna om åtalsunderlåtelse är ändamålsenligt 134 utformade och att man ser till att den unge kommer till insikt om det Prop. 1987/88:100förkastliga i det brottsliga beteendet. Dessa frågor har behandlats idepar- Bil. 11 tementspromemorian (Ds Ju1987:11) Ändrade regler om åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare, m.m. Förslagen innebär bl. a. följande. Åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare skallförenas med ett krav att den ungelever skötsamt. Kravet skall gälla under en prövotid . Vidåterfall i brottslighet skall beslutet om åtalsunderlåtelse kunna återkallasoch den unge ställas inför domstol. Åklagaren får samma möjlighet som domstolarna hari dag att vid brott av ungdomarmellan 15 och gå under den gällande straffskalan för brottet, vilketinnebär atl åklagaren i fler fall än nu kan utfärda bötesstraff genom strafföreläggande. Det skall enligtpromemorian också bli möjligt attkombinera åtalsunderlåtelse med ett bötesstraff genom att åklagaren i sambandmed beslutet om åtalsunderlåtelse utfärdar ett strafföreläggande församma brott. Ökade krav ställs på att ungdomar som har vållatskador genom brott gottgörmålsäganden genom egna arbetsinsatser eller på annat sätt. En polisman som griper en ung lagöverträdare fårräll all anmoda den unge att genomegna insatser avhjälpa eller begränsa skadan. Åklagaren får uttryckliga möjligheter atl vid beslut omåtalsunderlåtelse väga in den unges vilja att gottgöra målsäganden för skada.Domstolarna får möjlighet alt i sambandmed dom som innebär att den unge överlämnas till värd inom ålägga den unge att utföra ettarbete som är direkt relaterat till brottetoch vars syfte är att avhjälpa den skada som har vållats genom brottet. Det sistnämnda förslaget innebär enutvidgning av den tidigare nämndamöjligheten för domstolarna atl fr, o, m, ålägga den som döms till villkorlig dom eller skyddstillsyn att avhjälpa skada, I promemorian undersöks också olika möjligheteralt åstadkomma en snabbarehandläggning av mål mot ungdomar. Målsättningen bör vara att polisutredningenoch den sociala utredningen rörande unga lagöverträdare kommer i gång utan dröjsmål och kan slutföras såsnabbi att åklagarens beslut i åtalsfrågan kan fattas inom en korttidsrymd. En rad åtgärder föreslås i denna del. Ökad vikt läggsvid all åklagaren delger beslutet om åtalsunderlåtelse vid ett personligt sammanträffande med den unge. Kravet på att vårdnadshavaren är närvarande vid underrättelsen skärps.Del förutsätts också all som regel en representant för socialnämndendeltar. Polisen skall i princip alltid underrättavårdnadshavaren om misstanke om brott mot ungdomar mellan . Promemorian har remissbehandlats. De allra flestaremissinstanser har ställt sig bakomuppfattningen att samhället måste tydligare än nu markera för den unge attbrott är något som inle tolereras. Man har emellertid också kritiseratförslagen i olika enskildheter. Enligt planerna kommer regeringen atl kunna ta ställning till de förslag i promemorian somkräver lagändringar i sådan lid attnya regler kan träda i kraft , Vidare förbereds en försöksverk samhet för snabbare behandling av målmot unga lagöverträdare. Tanken är alt man på vissa särskilt utsedda orter skall pröva nya former för 135 samarbetemellan framför allt polis, åklagare och sociala myndigheter för Prop.1987/88:100 att därigenom uppnå ettsnabbare och smidigare förfarande. I del samman- Bil. hangetser man också över olika förordningsregler som styr verksamheten isyfte atl undvika onödiga formalia. Avsikten är också att de nya reglerna och försöksverksamheten skall utvärderas, så vid behovkan gå in med snabba förbättringar. Vidare bör i detta sammanhang tas upp frågorrörande ungdomars relationer tillpolisen och polisens arbete med ordningsfrågor avseende ungdomar. Tillpolisens huvuduppgifter hör bl. a. att förebygga brott, att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att utredabrott. Inom dessa verksamhetsområden har polisen kontakt med mångaungdomar. Av tradition är ungdomar en av de viktigastemålgrupperna i polisens brottsförebyggandearbete. har polisen medverkat i skolundervisningen, bl, a,genom lektioner i lag och rätt samt i trafikkunskap. På central nivå och i deflesta kommuner finns väl utvecklade samarbetsformer mellan polisen ochskolmyndigheterna. har man på flera håll i landetorganiserat en medverkan från polisens sida även i förskolan och i denkommunala barnomsorgen. Denna verksamhet syftar till att tidigt påverka barnens normer och lägga grundenför ett rättsmedvetande hos ungdomar. Det brottsförebyggande arbetet i nu nämnda ochandra hänseenden är i stor utsträckning samordnat. Delta är ett resultatav det initiativ som regeringen toghösten 1984 genom all inbjuda företrädare för en rad myndigheter och organisationer till ett seminarium om brottsförebyggande verksamhet (jfr Ds Ju 1985:5), Seminariet leddetill bildandet av en central samordningsgruppmed representation frän ett 40-tal myndigheter och organisaUoner under mottot"Samverkan mot brott". Den centrala samordningsgruppens viktigasteuppgift är att stimulera det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Lokalasamarbetsorgan torde nu finnas i landets samtliga polisdistrikt. Generellt gäller inom polisväsendet, liksom inommånga av de andra berörda samhällsområdena, att den brottsförebyggandeverksamheten tillmäts en allt större betydelse och att resurserna för denverksamheten ökar. Denna utveckling bedöms fortsätta. Trots de insatser som görs på olika håll svararungdomar för en betydande del avbrottsligheten i vårt land. Vissa delar av ungdomsbrottsligheten kan emellertidockså hänföras lillordningsstörningar och till brott mot allmän ordning. harflera uppmärksammade händelser inträffat, som belyser de svårigheter som följerav en bristande laglydnad och ett bristande samhällsansvar hos vissaungdomsgrupper. ex, under midsommarhelgen 1986 flera allvarligare händelser av ordningsstörande karaktär samt flera mycketallvarliga våldsbrott. Bl.a, misshandladesen yngling till döds på encampingplats under ett bråk med rasistiskainslag. Händelserna väckte stor uppmärksamhet. Vid ettregeringssammanträde uppdrog rege ringen åt att se över polisens verksamhet vid större . och allmänna festdagar. lämnade regeringen ett uppdrag till att utreda vissa frågorinom denna myndighets ansvars- 136 1 uppdraget till angavs bl. a.en rad olika faktorer och Prop. 1987/88:100 förhållanden somrikspolisstyrelsen borde belysa inom ramen för uppdra- Bil. 11 get, t.ex.brottslighetens omfattning och stmktur, förändringar av.ordningsläget,våldsbrottslighetens karaktär, polismyndigheternas resursplanering ochtillståndsgivning, myndigheternas samverkan, polisens samarbetsmetoder,rättsreglerna för polisens ingripanden samt behovet av utmstning m. m. Efter samråd med redovisaderikspolisstyrelsen sitt uppdrag ijanuari 1987. Styrelsen föreslog därvid en rad olika åtgärder för att förbättraförhållandena. a. föreslogs att tillståndspraxis borde skärpas i vissa fall och ordningslagstiftningen ses övermed avseende på bl, a. kostnaderna för polisens ordningshållning ochmöjligheterna att föreskriva om s.k. engångsinsläpptill tillställningar. Vidareföreslogs ökade möjligheter attanvända ordningsvakter på campingplatser samt att förhindra otillåten camping.Fömtsättningarna för en förbättrad socialjour borde utredas. Vidare förordades ett bättre samarbete mellanberörda myndigheter och ideellaorganisationer inom skol- och friUdsseklorn samt utökade befogenheter för polisen att eftersöka, ta i beslag ochförstöra alkoholdrycker hos den somär samt slutligen en rad olika åtgärder för att förbättra polisensegen resursanvändning. Sedan övervägts inomregeringskansliet beslutaderegeringen att ge ytterligare uppdrag på det aktuella problemområdet till , brottsförebygganderådet och till . I det nya uppdraget lill rikspolisstyrelsenuttalades att de överväganden och förslag som styrelsen redovisade ijanuari iflertalet fall synes vara väl ägnade all förbättra ordningsläget och minskabrottslighetens omfattning under större och andra allmänna festdagar.Vidare sades att förslagen, i denmån de tar sikte på ändringar i bestämmelserna om offentliga tillställningar och allmänna sammankomster, kommeratt prövas av regeringen i anslutning till den översyn av lagstiftningen påområdet som pågår inom . Även de förslag somrikspolisstyrelsen lämnat angående en utredning om behovet av socialjour ochsamverkan mellan skolan och andra myndigheter och intresseorganisationer bordeövervägas ytterligare inom innan beslut kunde fattas. 1 uppdraget uttalades vidare att de förslag somstyrelsen har lämnat angåendepolismyndigheternas resursfördelning, tillslåndspraxis, externt samarbete och samordning samt arbetsmetoder iövrigt så snart som det är möjligtborde utvecklas och om så bedömdes lämpligt prövas i det praktiska polisarbetet under de kommande helgernaunder våren och . Detuppdrogs därför åt atl, med de befogenheter som gäller för styrelsens verksamhet, verkaför att de nu redovisade förslagen tillämpas praktiskt. Erfarenheterna av dennaverksamhet skulle redovisas lill regeringen , uppdrogs åt brottsförebyggande rådet attnärmare utreda brottslighetens omfattning ochstruktur och att följa upp myndigheternas verksamhet för att förebygga ochbeivra ordningsstörningar och brottslig het vid de ifrågavarandetillfällena, 137 redovisade sittnya uppdrag efter att ha Prop. 1987/88:100 samrått med ochbrottsförebyggande rådet. Styrelsen kon- Bil. 11 staterade bl. a. attresursanvändningen inom polisen i stort sett varit oförändrad under midsommarhelgen, jämifört medföregående år. Polismyndigheternas praxis vid offenUiga tillställningarhade skärpts på vissa håll. Några s. k,tillfälliga campingplatser hade stängts efter beslut av polismyndighet. Samarbetet med och skolanhar förstärkts i många polisdistrikt.Även kontakterna med t.ex. idrottsorganisationer, nykter-hetsorganisaUoner,sjukvårdens organ, kyrkliga samfund och massmedier uppgavs ha förbättrats påmånga håll. Samma sak gällde i vissa fall också kontakterna med föräldrarna tillungdomar söm av någon anledning blivit föremålför polisens uppmärksamhet. Polisens s. k. taktiska arbetsmetoder var ihuvudsak oförändrade. Styrelsen underströk slutligen behovet av att de tidigareföreslagna författningsändringarna kommer lill stånd så snart sommöjligt. Vissa av de förslag författningsändringar somrikspolisstyrelsen aktualiserat isamband med redovisningen av sina nu nämnda uppdrag övervägs inom i samband med arbetetpå en ny ordningslagstiftning på grundval av betänkandet (SOU 1985:24)Ordningslag. En lagrädsremiss skall enligt planerna läggas fram . Ungdomarsengagemang för internationell solidaritet Detfinns bland svenska ungdomar ett starkt engagemang för internationellafrågor såsom fred och solidaritet med tredje världen. Detta kommer bl.a. till uttryck i det värdefulla arbete som läggsner i vårt lands många ungdomsorganisationer,både genom att sprida information och kunskap och genom konkretainsatser i andra länder. En viktig del av totala bistånd går genom deolika organisationerna. Engagemanget understryks vidare genom det storaantal svenska ungdomar som arbetarsom biståndsarbetare. Den internationella solidariteten bland ungdomen är en styrka för olika former avutvecklingssamarbete och därmedSveriges internationella arbete överhuvudtaget, Äveni arbetet för fred och nedrustning spelar ungdomsorganisationerna en framträdande roll, såväl genom sin egen verksamhetsom genom det stora antal ungdomarsom är engagerade i fredsrörelsen. ger bidrag, efler ansökan, till enskildaorganisationer som ägnar sig åt opinionsarbete för fred och nedrustning.Utanför budgeten ges projektstöd från det s. k. fredslotteriel. Detmultilaterala samarbetet rör på många sätt ungdomar i tredje världen, I detta sammanhang bör nämnas slöd till , FN:s barn fond, 138 FN:sgeneralförsamling beslutade att proklamera som Prop.1987/88:100 FN:s internationella ungdomsår med temat"Delaktighet-Utveckling- Bil. 11 Fred".Under åren 1984 och 1985 hade för ungdomsorganisationer(LSU) en särskild plats i den svenska FN-delegationen. Det svenska arbetet med att genomföravärldsungdomsåret leddes av en särskildberedningsgrupp. Gruppen disponerade 30 milj, kr, som främst var avseddaför stöd till ungdomsprojekt på lokal och regional nivå. Det internationella ungdomsåret har sedan följtsupp med årliga diskussioner och resolutioner i generalförsamlingens tredjeutskott. Vid generalförsamlingens möte antogs fyra resolutioner omungdomsfrågor, politik och program för ungdom, säkerhetsställande av ungdomensåtnjutande av de mänskligarättigheterna samt riktlinjer för samarbetet mellan FN och ungdomsorganisationerna, varmedförslagsslällare den sista resolutionen. Även i fortsättningen kommer ungdomsdeltagandeoch ungdomsinflytande i FN och andrainlernationella organ och möten av betydelse för ungdomen att vara envikUg svensk fråga. Enviktig del av det svenska utvecklingssamarbetet med tredje världen är stöd lill utbildning av de unga. ,och får svensktstöd till bl, a, yrkesutbildning, 1 har en slor del av landsbygdensprimärskolor byggts upp med svensk hjälp, I stöder ett projekt för barn som inte nås av detallmänna skolsystemet. En stor del av det bistånd som går via enskildaorganisationer används också inom undervisningssektorn. Det gäller t,ex, missionens arbete i ochArbetarrörelsens Internationella Centrums, AICs, insatser i , Biståndet till utbildning av ungamänniskor i kommer även i fortsättningen att vara viktiga inslag isvenskt utvecklingssamarbete. finns ett särskilt ungdomscenter, European Youth Center, somarrangerar kurser och seminarier för europeiska ungdomsledare. Vidare finns eneuropeisk ungdomsfond, , som fördelar medel till olika slag av ungdomsverksamheter, bidrarför närvarande med ca , tillfondens verksamhet. Nationell ungdomspolitik och internationellaungdomsfrågor kommer att varahuvudämnena vid andra ungdomsministerkonferens , Från svensk sida undersöks förnärvarande bl, a, vilka konsekvenser EG:s ungdomssamarbete får för deteuropeiska ungdomsutbytet. Vidare diskuteras möjligheter att underiättaungdomars rörlighet mellan länderna, genom t, ex, ett särskiltungdomskort. arbetar en särskild ungdomskommitté. Denna ger ekonomiskt stöd till nordisktungdomssamarbete. Innevarande budgetår fördelas ca 3 milj, dkr, 139 Inomkulturområdet har ett samarbete inletts mellan ungdomar i Prop.1987/88:100 och länderna i SADCC - samarbetsorganisalionen i södraAfrika. 11 del kanaliseras detta genom LSU. Underutrikesdepartementets huvudtitel beräknas finansiellt stöd för deltaungdomsutbyte. Ett värdefullt samarbete mellan idrottsrörelserna i ochSADCC-länderna har också inletts och gesfinansiellt stöd inom ramen för biståndsbudgeten. anordnar LSU i samarbete med SIDAstudieresor till olika därsvenska ungdomar får en möjlighet att på plats studera u-landsproblematiken. Efter hemkomsten spriderdeltagarna på olika sätt information om de länder de studerat. LSU arrangerar ocksåsvarsbesök från dessa länder. och kan svenska studerande få stipendier för resor och utlandsstudier. Upplysningoch informaUon är en viktig del av det svenska utvecklingssamarbetetmed tredje världen. Två tredjedelar av informationsanslaget går till enskilda organisationer, varav mångaungdomsorganisationer. Isolera Sydafrika-Kommittén, , som till stor del beslår av ungdomsorganisationer, spelar en viktig roll i arbetetmot apartheid. beräknas även ifortsättningen få finansiellt stöd för sin verksamhet. På Sandöu-centrum utbildas främst unga människor för biståndsarbete i tredje världen.Skolan har byggts ut och återinvigs , SIDA rekryterar och finansierar omkring 50biträdande experter/JuniorProfessional Officers för tjänstgöring i FN. För nästa budgetår föreslås under huvudtitelen ökning med 20 tjänster. Målsättningenär att utvidga verksamheten till 100 personer. Svensk Volonlärsamverkan (SVS)får statligt slöd för sin verksamhet. beräknas få medel för mottagandet i Sverigeav FN-stipendiater. Svenska ungdomar har via kommerskollegiummöjlighet att få stipendier förprakliktjänstgöring vid , och , Underinnevarande budgetår grundutbildas ca 45700 värnpliktiga. Ambitionen är att större delen av de värnpliktigaskall kunna fullgöra sin grundutbildning från inskrivningen. Pågrund av de stora kullarna i aktuellålder och bristen på befäl i utbildningsorganisationen har inte målsättningenkunnat uppnås. Värnpliktstjänstgöring och tjänstgöring somvapenfri tjänstepliktig inne bär med nödvändighet en uppoffringför den enskilde i olika avseenden. Målsättningen är all med olika medel minska de olika negaUva konsekven serna av denna plikttjänstgöring,exempelvis genom olika kontanta ersätt ningar till den tjänslepliktige ochhans familj och genom ett väl utbyggt syslem för hemresor. Kontantförmånerna har ökat mer än prisutvecklingen. Dessutom har reseförmånerna förbättrats så att de tjäns- 140 tepliktiga nu har rätt till en fri hemresa . Dennautveckling har Prop. 1987/88:100 med stor sannolikhet bidragit till denpositiva inställning som dagens Bil. 11 tjänstepliktigahar till sin utbildning. Det är därför viktigt alt de värnpliktiga ochvapenfria tjänstepliktiga får samma standardutveckling som samhället i övrigt. Överbefälhavaren genomför enomfattande utredning avseende försvarsmaktens krigsorganisation ochfredsorganisation samt ledningen av verksamheten i såväl krig som fred, m, m.Resultatet av utredningen skallpresenteras och kunna föreläggas , Utredningen kan medföragenomgripande förändringar av värnpliklsutbildningen och därmed inverka på devärnpliktigas ekonomiska och sociala situation under grundutbildningen. Förmånssystemet är uppbyggt kring tvåbidragsformer, nämligen generella kontantersättningar den tjänstepliktigeoch behovsprövade ersättningar tillhonom eller hans familj. De generella ersättningarna består exempelvisav dagersättning, utryckningsbidrag och förplägnadsersätl-ning. De behovsprövade ersättningarna bestårhuvudsakligen av familjepenning(till hustru/sambo och barn), bostadsbidrag som kan utgå även till en ensamstående tjänstepliktig eller entjänstepliktig som bor hemma hos sinaföräldrar samt näringsbidrag som kan ulgå lill näringsidkare. Det finns goda förutsättningar för de värnpliktigaatt bedriva meningsfulla aktiviteterpå fritiden. På de flesta förband finns olika anläggningar för både utomhus-och inomhusidrott som de värnpliktiga kan disponera. Dessutom finns det oftatillgång till fotolaboratorium, bilvårdsanläggning samt bibliotek med böckeroch skivor m, m. Förbanden arrangerar för det mesta den undervisning påfritiden som de värnpliktiga själva önskar, i regeli studieförbundens regi. Förbanden står för större delen av kostnaderna.För de värnpliktiga som önskar bedriva enskilda studier kan ett bidrag på högst600 kr. Grundutbildningens längd för värnpliktigavarierar mellan ca sju och en halv och . Frågan om en eventuellförändring av utbildningstidenutreds av överbefälhavaren. Antalet vapenfriaIjänstepliktiga under grundutbildning kommer alt minska från ca 2000 under innevarandebudgetår till ca 1 500 under näsla. Anledningen till denna minskning är atl antaletvapenfriansökningar har minskat kraftigt. För närvarandeövervägs i vissa kvali tetsförbättringar för de vapenfriatjänsleplikligas utbildning. En proposi tion i denna fråga planeras till . Grundutbildningens längd uppgår till mellan nio och tolvmånader för denna kategori. Under /88 har förmånerna förvärnpliktiga och vapenfria tjänstepliktiga indexuppräknats enligtföljande. - Dagersättningen har höjts från 26 till 28kr, - Familjepenningen har höjts , för hustru och frän 1 250 , för barn. - Ca 8 milj. kr. avsattes för en beräknad ökning avkostnaderna för bostadsbidrag pågrund av hyreshöjningar och för en höjning av förpläg-nadsersättningen. Kostnadenför denna indexuppräkning beräknades till 33 milj. kr. /89 disponeras ett utrymme på drygt 60 milj. kr, för Prop,1987/88:100 höjning av förmånerna till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga, I Bil. 11 detta utrymme ingår dels en indexmåssiguppräkning, dels del reformutrymme på 100 milj. kr, underförsvarsbeslutsperioden som avsattes i försvarsöverenskommelsen. - Utryckningsbidraget höjs med , till 3 000kr, - Dagersättningen höjs med , till , - Familjepenningenhöjs från , till , förhustru och från , lill , för barn, - Ca 10 milj. kr. avsätts för att finansierakostnadsökningar på bostadsbidraget på grund av hyreshöjningar m. m. Överbefälhavaren gör på uppdrag av regeringen isamarbete med en undersökning av de värnpliktigasekonomiska förhållanden undergrundutbildningen. Undersökningen beräknas bli klar tidigast ijanuari1988, Regeringen har beslutat om enförordning om medinflytande förvärnpliktiga. Förordningen reglerar de värnpliktigas medinflytande på bådelokal och central nivå. På lokal nivå innebär förordningen att ett system med plutonens förtroendeman ochplutonens timme, kompani-assistentoch kompaninämnd samt förbandsnämnd läggs fast. På central nivå kommer de försvarsgrensvisa konferenserna ochden årliga värnpliktskongressen attgenomföras i stort sett som tidigare, I dessa avseenden ansluter förordningen i stort sett tilltidigare gällande ordning. På några punkterförstärks dessutom de värnpliktigas medinflytande. Centrala myndigheter måstenu inhämta synpunkler från centrala värnpliktsråd innan de fattarbeslut i frågor som är viktiga för de värnpliktiga. Dessutom förstärks kansliresurserna hos centralavärnpliklsråd. Utöver ovan nämnda förordning har regeringenuppdragit ål överbefälhavaren att genomföra försök med utökade förmöten införförbands-nämndssammanträdena vid ell antal förband. Detta innebär attvärnpliktiga från samtliga plutonerskall beredas tillfälle att närvara vid dessa förmöten. Resultatet av försöksverksamheten skallredovisas , En särskild utredningsman har övervägt behovet aven större översyn av de grundutbildningsvärnpliktigas ekonomiska och socialavillkor, I betänkandet (Ds Fö 1987:3) Grundutbildningsvärnplikligas ekonomiskaoch sociala villkor m. m, drar han slutsatsenatt en sådan översyn inte behövs. Frågan kan dock komma alt bli aktuell omöverbefälhavarens pågående försvarsmaktsutredningskulle leda lill genomgripande förändringar för de värnpliktiga. Inom socialdepartementetsverksamhetsområde bedrivs ett arbete som berör ungdomar och som innefattar delsgenerella, dels individuella insat ser, huvudsakligen inom ram. I det följande redovisas i sammandrag viktiga inslag i utvecklingen saml överväganden och förslag 142 påområdet som redovisas i årets budgetproposition eller som tagits upp i Prop. 1987/88:100 andra sammanhang och som är av intresse för den samladebilden av Bil. 11 aktuella insatser på ungdomsomrädet. Socialtjänstensinsatser bland ungdom m.m. Samtidigtsom levnadsförhållandena för stora grupper av befolkningen förbättras riskeraren mindre grupp att mer permanent få leva i en utsatt situation. Den analys avsocialbidragsutvecklingen som slutfördes av en arbetsgrupp inomsocialdepartementet visar atl särskilt bland ungdomar flnns risk för delta, 1andra länder i är en sådan utveckling myckel tydlig, I de fyra störstaeuropeiska länderna ligger arbetslösheten bland ungdomar på nivåer ,och avviker starkt från övriga i detta hänseende. Rapporten (Ds S 1987:2) Om socialbidrag - analyser avutvecklingen under 1980-lalet visade bl, a, alt unga människor utgör en alltmerdominerande gmpp i socialbidragsstatistiken och att ökningen varit kraftigunder 1980-lalel. Nästan hälften av socialbidragshushållen utgjordes avpersoner .