prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Från anslaget B 6 betalas ersättning till ABSvensk Exportkredit (SEK) för skillnad mellan ut- och upplåningsräntorsamt för kursförlust inom ramen för systemetmed statsstödda exportkrediler som SEK lämnar enligt beslut (1977/78:155 bil. 3, NU73, rskr. 379 och prop. 1978/79:49,NU 17, rskr. 115) samt (prop, 1980/81:130, NU 58, rskr. Systemetinnebär att SEK har givits möjlighet att finansiera exportkrediter till villkor som överensstämmer med internaUonellt överenskomna regler. Detta kan leda till attutläningsräntorna ligger under upplåningskostnaderna. SEK kan redan påoffertstadiet lämna en utfästelseom statsstödd kredit. Ett företag kan därigenom redan i samband med offertgivningenerbjuda fast ränta för finansieringen av en exportaffär. Staten täcker eventuell skillnad mellanutlåningsränla och upplåningskostnadsamt den kursförlust som kan uppkomma vid ut- och upplåningen. Reglerna för kreditgivningen återfinns iförordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med statligt stöd (ändradsenast 1987:974), Enligt förordningenskall villkoren för krediterna stå i överensstämmelse med de överenskommelserom riktlinjer för begränsning av statligt stöd vid exportkredilgivning somSverige har bilrätt, främst den s. k, consensusöver-enskommelsen, samt medtillämpningen av överenskommelserna. För finansiering av fartygsexportgäller en särskild OECD-överenskommelse. a, för att motverka en fortsattexpansion av subventionerna ligger sedannågra år de svenska räntorna för statsstödda krediter över de överenskomna minimiräntorna. Till minimiräntornaläggs ett päslag pä i samtligafall saml ett extra päslag på på krediter i svenska kronor. Detankommer på regeringen att besluta om dessa päslag. Härutöver tillkommer SEK:s s, k. kostnadsmarginal på förnärvarande lägst 0,, Resultatetblir räntor som ligger 0,752,över de minimi-räntorsom tillämpas av flertalet andra länder, Minimiräntorna i den nämndaconsensusöverenskommelsen relateras till ett vägtgenomsnitt av räntorna för statsobligationer 46 i de valutor som ingår iInternationella valutafondens Special Drawing Prop. 1987/88:100 Rights (SDR),Förändringar sker automatiskt om detta genomsnitt ändrats Bil. 14 med i jämförelse med delvärde som gällde vid det senaste ändringstillfället. Överenskommelsen innebär att risken för ökningar i kostnaderna förframtida exportkreditstöd harundanröjts, I normalfallet blir det statliga stödet i krediter till rikare litet. Förkrediter i-länder kommer från räntesubventionen attupphöra. höjs minimiräntorna för övriga länder med 0,3 %.För samUiga av de i överenskommelsendeltagande ländernas valutor har etablerats en särskild räntenivå (kommersiellreferensränta) till vilken statsstödda krediter får lämnas utan att det anses medföra subventioner. Dessakommersiella referensräntor används nu i de fall då marknadsräntorna liggervid eller under de överenskomna minimiräntorna och blir från den 15 juli 1988generellt tillämpbara i krediter till i-länder. På grund av anpassningen till marknadsmässigaräntor för de statsstödda krediterna har statens kostnader för nyakrediter i stort sett upphört. Tillsammansmed en ökad effektivitet i upplåningen och minskade kursförluster innebär det att belastningen på anslaget,som endast avser äldre åtaganden, enligt SEK:s beräkningar, nu minskarkraftigt. Svängningar kan dock förekomma pågrund av de snabba förändringarna i valutakurser och räntor. SEK-systemetför statsstöd lill finansiering av kapitalvaruexporten infördes för att mötaandra länders kraftiga subventioner av deras kapitalvaruexport genomexportkrediter. Anpassningen av minimiräntesatserna i den internationella överenskommelsen för vanligaexportkrediter till marknadsräntorna innebär att subventionsinslaget har minskat.Subventioneringen av nya krediterhar i slort sett upphört. Den internaUonella konkurrensen med förmånligarekrediter, i första hand s, k. u-krediter via u-lands-bisländet till har emellertid tenderat att öka under senare är. De internationella förhandlingarna har lett till enskärpt disciplin på detta område. Efterfrågan på projekt och kapitalvaror harminskat i de tradiUonella köparländerna,och statshandelsländerna, SEK har i allt högre grad inriktatsig på att erbjuda krediter utan statsstöd genom att äter expandera den ursprungliga marknadsmässigaverksamheten. Jäg ser posiUvt pä den återgång till marknadsmässiga exportkrediter som sker. Möjligheterna att lämna statsstödda krediter förexport till kapitalimpor- terande länder är fortfarande i mänga fall utslagsgivande för de svenska " företagensmöjligheter alt erhålla order på vissa slag av projekt och pä kapitalvaror i en allt hårdare marknad. Del är främst större projekt i som kräver finansieringsinsats föratl kunna genomföras. Det minskande antalet kreditvärdiga marknader har inneburit en hårdnande konkurrens. För den långsiktiga utvecklingen av den svenska kvalificerade verkstadsindustrin och inom inlernationellt byggande är exportfinansie- 47 ringsmöjligheterna av betydelse.Mot denna bakgrund förordar jag att Prop. 1987/88:100 SEK-systemet bibehålls under budgetåret1988/89, Bil.14 SEK har redovisat bedömningar av de framtidakostnaderna för den statsstödda kreditgivningen. Kostnaderna sjunker nu snabbtvilket är till-fredsslällande. Beräkningen av kostnaderna är dock osäker. Jagberäknar anslagsbehovet för /89 140 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föresliir att till Kostnader för statsstöddexportkredilgivning genom AB SvenskExportkredit för /88 anvisa ett förslagsanslag av140000000 kr. B 7.Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 1986/87Utgift 209263 791 1987/88Anslag 200000000 1988/89Förslag 70000000 Under detta anslag redovisas kostnader förräntestöd finansiering av export av fartyg. På grund av altupplåningskostnaderna är låga som den föreskrivna minimiräntan legatfast är stödet i nya fartygskrediter litet. Vidare ärantalet fartyg som produceras i numeraobetydligt. Vid utförsäljningarna av fartyg från svenska rederier ochfrån staten har en del krediter lösts in. Eventuellt statsstöd i den inlösta krediten har belastat anslaget direkt ochinle periodiserats över kreditens återstående löptid. AB Svensk Exportkredithar redovisat bedömningar av de framtida kostnaderna. Jag beräknaranslagsbehovet för /89 till 70 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Kostnaderför statsstöddexportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. anvisa ett förslagsanslagav . Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till 1986/87Utgift 104250261 1987/88Anslag 140000000 1988/89Förslag 110000000 Under detta anslag redovisas extra kostnader somhar uppkommit för vissa äldre förmånliga krediter Ullu-ländema. Ett nytt system för s. k. u-krediter infördes fr. o, m, den 1januari 1985 (prop. 1983/84:100 bil. c 8,UU 15, rskr, 334), Detla anslag kommer därför endast atl belastas av Prop.1987/88:100 kostnader för åtaganden som har gjorts intill utgången av är 1984,Kost- Bil. 14 nadsberäkningen bygger pä den bedömning som AB SvenskExportkredit har redovisat. Jag beräknar kostnaderna för /89till 110 milj, kr. Jaghemsläller all regeringen föreslår alt till Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till för /89 anvisa ett förslagsanslag av110000000 kr. Kostnader för viss kreditgivning hos 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget betalas ersättning till förskillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt i särskilt fall för kursförlustnär det gäller vissa krediter till svenskt företags försäljning inom landet somInvesteringsbanken lämnat. Regler om detta finns i förordningen (1981:666) omstatligt slöd för kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Det stöd somhittills har lämnats (s, k. matchning) har ofta varit föranlett av kreditkonkurrensfrån företag i nordiska länder. Under innevarande är kan en större kredit komma att bliförtidsinlöst. Detta leder i sä fall till en engångskostnad som belastarinnevarande år. För nästa budgetär kan det bli kraftigt minskade kostnader pägrund av den nämnda förtidsinlösningen och eftersom ett stort antal krediter däslut-amorterats. Nägra nya beslut har inle tagits . Kostnaderna /89 beräknas till I milj, kr, och avser tidigare gjorda åtaganden. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnaderför viss kreditgivning hos för /89 anvisa ett förslagsanslag av 1OOOOOO kr. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin 1986/87Utgift 91055 342 ReservaUon 102160445 1987/88Anslag 80000000 1988/89Förslag 70000000 49 4 1987/88. Från anslagetsom disponeras av statens industriverk (SIND), bestrids Prop. 1987/88:100kostnaderna för industripolitiska ätgärder för textil- och konfekUonsin- Bil.14 dustrin. förelades (prop, 1985/86:100 bil, 6, 10, 12 och 14) förslag om ålgärder för lekoindustrinunder en treårsperiod räknat fr,o.m. Förslagen innebar bl.a. (bil. 14) fortsatta industripolitiska ätgärder för branschen samtinrättande av ett produktionsteknisktutvecklingscentrum i för tekoindustrin. För dessa ändamål angavsatt 92, 80 resp. 70 milj, kr, per budgetår borde avsättas fr, o. m, budgetåret1986/87, beslutade i enlighel med förslaget ochanvisade'för /87 ettreservationsanslag av 92 milj. kr. till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin(prop, 1985/86:100 bil, 14, NU 32, rskr. 306), anvisades ettreservationsanslag av 80 milj. kr. för /88 (prop.1986/87:100 bil, 14, NU 25, rskr. har i rapporten 87 (SIND PM 1987:5), som överlämnades lill regeringen , redovisat en bedömning av tekoindustrins utveckling ,bedömer atttextilindustrins produktionsvolym kommer att öka jämfört med är1986 och alt den kommer att vara oförändrad jämfört med året innan. Inom trikåinduslrinemotses en produkUonsminsk-ning jämfört med året innan medannivån bedöms bli ungefär oförändradunder jämfört med , Konfektionsindustrins produktion väntas öka jämfört medåret innan men bedöms sjunka någotunder , Exportvärdet har för teko inkl. reexport ökat från . Exporten av svensktillverkade textilvaror ökadefrån . Andelen export av iSverige tillverkade textilvaror varoförändrad är 1986 jämfört med året innan och uppgick till , Exportenav beklädnadsvaror ökade frän , till ,, Andelen export av i tillverkade beklädnadsvaror steg från , Vad gäller lönsamheten förväntar sig avtekoföretagen en förbättrad elleroförändrad lönsamhet under är 1987 jämfört med är 1986, För är 1988 bedömer av företagen atl lönsamhetenblir högre eller oförändradjämfört med . Avkastningen på totalt kapitalhar 1985 legat päen nivå inom textilindustrin och förbättrats inom konfektionsindustrin. Dengenomsnittliga lönsamheten inom tekoindustrin har dock legat pä en lägre nivåän i flertalet andra branscher inom svensk industri. Antalet anställda inom textil- ochkonfektionsinduslrin, som uppgicktill 27 200, har under år 1986minskat 26000, och1988 beräknas sysselsättningen minska med ca 500 anställda ned till 25000, påpekar industriverket attlekoindustrin har ett betydande rekryteringsbehov. Industriverkethänvisar i sin anslagsframställning för /89 50 till regeringens redovisning ibudgetpropositionen är 1986 avseende indu- Prop. 1987/88:100 stripolitiskaåtgärder för tekoindustrin under budgetåren 1986/87 t.o.m. Bil. 14 1988/89.Verket beräknar således medelsbehovet för industripolitiska åtgärder /89 till 70 milj, kr. Av dessa medel bör enligl industriverket55 milj, kr. anvisas för branschfrämjande ålgärder och 15 milj. kr. förrationaliseringslån till konfektionsindustrin. Föreningen textitlmportörerna samlTextilrådet/Konfektionsindustriför-eningen har inkommit lill regeringen medskrivelserom tekopolitiken. Inriktningen av det statliga stödet till tekoindustrin Fråganom inriktningen av det statliga stödet till tekoindustrin har behandlats iproposition (1987/88:25 bil. 8) med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /88. har inte haft någon erinranmot vad som härvid anförts (NU 1987/88: 12, rskr. Riksdagenbeslutade om omfattningen och den fortsatta inriktningen av destatliga åtgärderna för tekoindustrin . Beslutet innebaratt omläggningen av åtgärdernas profil i riktning mot ökade effektivitets- ochmarknadsstödjande åtgärder och en neddragning av del s, k, äldrestödet somriksdagen beslutade om (NU 1982/83:42, rskr, 321) fullföljdes. Beslutet berör industri-, arbetsmarknads- samtutbildningspoliliska åtgärder. På det försörjningsberedskapspolitiska områdetfattade beslut om den fortsatta inriktningen avberedskapsplaneringen på tekoområdet (1986/87:95 bil. 1, FöU 11, rskr. Jag har tidigare redovisat min avsikt atl återkommatill frågan om de övergripande målen för den statliga tekopolitiken (prop,1985/86:100 bil. 14 och prop. 1986/87:100 bil. 14), Efter samråd med övriga avlekofrågor berörda statsråd förordar jag atl denna fråga tas upp i 1989 årsbudgetproposition i samband med alt lekopolilikens omfattning och inriktningbehandlas. Vad gäller de industripoliUska ätgärder som är riktadelill tekoindustrin förordar jag, i enlighet med vad som anförts i 1986 årsbudgetproposition (prop. 1985/86:100 bil, 14, NU 32, rskr. 306), all 70 milj.kr. anvisas för /89 för utvecklingsinsatser för tekoindustrinvid statens industriverk. Av dessa medel beräknar jag 55 milj, kr. förbranschfrämjande åtgärder och 15 milj. kr. för fortsatt verksamhet med läntill rationalise-ringsinvesleringar inom konfektionsindustrin. Jaghemställer att regeringen föreslär atl lill Industripolitiska åtgärder för tekoindustrinför /89 anvisa ell reservaUonsanslag av , 51 Bil.Branschfrämjande åtgärder Prop. 1986/87Utgift 23 574 175 Reservation 21576175 '' 1987/88Anslag 17000000 1988/89Förslag 17000000 Frän anslagetbekostas verksamheten med branschfrämjande ätgärder vid statens industriverk. Åtgärderna omfattar utbildningsinsatser samtomställningsfrämjande ochexportfrämjande verksamhet enligt av statsmakterna fastställda tidsbegränsade program. Inom ramen för anslagetbedrivs dels ell program för denträbearbetande industrin, dels ell allmänt strukturutvecklingsprogram ()som omfattar övriga industisektorer. Programmet för den träbearbetandeindustrin omfattar möbel-, snickeri-, trähus- och sågverksindustrierna.Insatserna inom sågverksindustrin är inriktade på att främja en ökad vidareförädling. Verksamheten inom ramen förASP är begränsad till omvärldsanalyser och andra utredningsinsatsersamt informationsspridning och förhandlingsinsatser. Enligt beslut skallverksamheten i enlighet med regeringens förslag (prop, 1986/87:74, NU 30, rskr,271) fortsätta /88-1989/90, Programmet för möbeUndustrinföresläs avslutas under /89.Industriverket avseratt vidta förberedelser för att fortsättningsvis driva vissa programavsnitt tillsammans medutvecklingsfonderna och Sverigesexportråd. planerar industriverket att genomföra en kraftfull och koncentrerad avslutning av de aktivitetersom påbörjats till följd av verkels möbelutredning (Möbelindustrin. Nulägeoch framtidsmöjligheter, SIND PM1986:10). Resursbehovet för dessa insatser beräknar industriverket till2,5 milj, kr. Snickeriindustrin har bortsett ett fåtal storaföretag en bristande export-mognad och bristfällig ekonomi. Marknadsstudiervisar dock alt det finns månganischer på västeuropeiska marknader där svenska snickeriproduk-ler kankonkurrera. avser därför alt inrikta sig på exportfrämjande insatser delvis i samverkan med SWEBEX,Vidare avser verket att främja enhöjd kompetens hos företagen för värdering och anpassning av ny teknik. För dessa insatser harindustriverket beräknat resursbehovet 3,5 milj, kr. föreslår atl programmet förträhusindustrin skall avvecklas under budgelårel 1988/89,Hillillsvarande exportprojekt inom ramen förprogrammet har visat atl svårigheterna att åstadkomma en ökad exportandel är större än väntat. Programmetstyngdpunkt under det sista verksamhetsåret kommer därför alt ligga på att höjaföretagens export-kompelens. Direkta exportprojekt planeras ske isamverkan med SWEBEX. För genomförandet avdessa åtgärder krävs enligt verkels anslagsframslällning 1 milj, kr. Strukturomvandlingen inomsågverksindustrin har tagit fart 52 Den har dock i mindre grad berört de små och medelstora Prop.1987/88:100 sågverken eftersom dessa i regel har en större flexibilitet och enrelativt Bil. 14 högre förädlingsgrad. omväridsanalyser harvisat atl man kan förvänta sig en ökad konkurrens på den svenskasågverksindustrins traditionella exportmarknader. Konkurrenshoten kommer frånde västeuropeiska och kanadensiska sågverksindustrierna och substituerandematerial. Den svenska sågverksindustrins framtida konkurrenskraft är enligtverket starkt beroende av hur väl den lyckas utnyttja den svenska rävaransrelativt sett höga kvalité samt den geografiska närheten till stora förbrukar-marknader. Som en följd av den dåliga lönsamheten och demarknadsmässiga hoten har enligl industriverket öppenheten till förändringar hos sågverken blivitstörre. För alt tillvarata företagens ökade medvetenhet om behovet av en ökadvidareförädling framhåller industriverket att det krävs större programresurserför åren 1988/89 och 1989/90 än vad som föreslagits i den näringspolitiskapropositionen (prop, 1986/87:74). Verket beräknar att 4 milj, kr, per budgetåråtgår för atl medverka vid tillkomsten av ett par projekt inom projektområdenasågsyslem med integration skog-såg-mark-nad, integrerad ämnes- ochkomponentframslällning samt uppbyggnad av lämpliga marknadskanaler för dessaprodukter. Totalt beräknas resursbehovet för sågverksprogrammel lill 9 milj.kr. Sammanlagt beräknar industriverket medelsbehovel förverksamheten med branschfrämjande ålgärder inom den träbearbetande industrintill 16 milj. kr. Del allmänna strukturutveckllngsprogrammet () syftarlill alt stimulera förelagen inom deutvalda branscherna och sektorerna till att vidta ålgärder som främjar deraskonkurrenskraft internationellt och pä hemmamarknaden. Åtgärderna kan varainriktade på att hjälpa företagen att gä in pä nya marknads-, produkt- ellerteknikområden, att samarbeta, att genomföra fusioner eller andra väsentligaförändringar. Val av sektorer och insatser sker i samråd med bransch- ochfackliga organisationer. ingår ca 20 sektorer i del allmännastruklurulvecklingspro-grammet. Verksamhelen sker i ökande utsträckning isamarbete med utvecklingsfonderna. För /89 beräknarindustriverket medelsbehovet till 5 milj. kr. Totalt beräknar industriverket medelsbehovet förprogrammet för den träbearbeande induslrin och dvs. den nuvarandeverksamhelen med branschfrämjande åtgärder - till21 milj. kr. har föreslagit att tre nyabranschprogram inrättas. Vart och ett skall enligt industriverkets förslagutgöra ett separat anslag. Utvecklingen mycketsnabb och lempol ökar . Steget frän forskningsresultat till kommersiell produkt har dock visat sig ofta vara svårare än vad som förväntats. Det är enligt verket av vitalt intresse för svensk industri att denna utveckling redan nu i ett tidigt skede av bioteknikens kommersialisering främjas genom vissa stimulansåtgärder inom ramen för ett särskilt program. Kost naden för /89 beräknar industriverket till 2 milj. kr. För budgetåren 1989/90 och 1990/91 beräknar industriverket kostnaden till 53 totalt 5 milj. kr. Sektorn handikapp-,hemvårds- och rehabUiteringshjälpmedel domine- Prop. 1987/88:100 ras av mångasmåföretag, ofta med ett välutvecklat teknologiskt kunnande Bil. 14 och intressanta produkter och produktidéer. Desenaste årens lägre expan-sionstaktinom kommunerna har lett till en viss stagnation inom sektorn. Mot dennabakgrund anser industriverket alt ett särskilt tidsbegränsat program bör inrättas. Behovet av medel beräknarverket till totalt 2 milj. kr, undertre budgelär. För programmets första budgetår, 1988/89, beräknasmedelsbehovet till 0,8 milj. kr. En broschyr för alt informera uUändska företag omförutsättningarna för etableringar avföretag i har utarbetats inom industridepartementet. Industriverketföreslår atl dessa insatser följs upp genom inrättandet av ett program för främjande av utländskaetableringar av företag i ,Programmet bör inriktas framförallt mot och , beräknarmedelsbehovet för det första /89 till 3 milj, kr. Jagdelar industriverkets bedömning vad avser inriktningen av insatserna inom de olika branscherna som omfattas avprogrammet för den träbearbetandeindustrin. Insatserna inom möbel-, snickeri- och trähusindustrierna bördärtor fullföljas. Ytterligare ätgärder för att stärkasågverksindustrin är angelägna och sågverksprogrammet bör därför fortsätta. Isammanhanget vill jag erinra om deförslag till utvecklingsprogram försågverks- och trämanufaklurin-dustrini , och som regeringen redovisat i propositionen omsärskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra (prop, 1987/88:64). 1 dennaföreslår regeringen atl 19 milj, kr. avsätts för insatser inom nämnda delar av den träbearbetande induslrin. Dessa insatserskall genomföras av industriverket i samverkan med berörda regionalautvecklingsfonder och berördalänsstyrelser. Med hänsyn härtill anser jag alt det inle är motiverat med någon ytterligare resursförstärkning förverksamheten med branschfrämjandeålgärder inom den träbearbetande industrin. Verksamheten inom ramen för allmännastrukturutvecklingsprogrammet bör fortsätta pä ungefär samma nivå somtidigare. har härutöver redovisat förslag omtre nya branschpro gram. Vad avser förslaget om vissainsatser för industriell tillämpning av biotekniken anser jag atl huvuddelenav de föreslagna insatserna kan genomföras av industriverket inomramen för det allmänna struklurulveck- lingsprogrammet, 1 vissa fall kan samverkan med exempelvis styrelsen för teknisk utveckling och utvecklingsfonderna visa sig vara lämplig. Insatser får härvid göras med utgångspunkt iberörda myndigheters prioriteringar. Även i fråga om industriverketsförslag om ett särskilt branschprogram för handikapphjälpmedel m. m, anser jag att eventuella insatser bör ske inom ramen för de befintliga resursernahos bl, a, industriverket och utveck lingsfonderna. Jag har inte beräknat särskilda medel för ett programomfattande insal- Prop, 1987/88:100 ser för att främja utländska etableringar av företag i , Bil. Mot bakgrund av vad jag har anfört beräknar jagsammanlagt 17 milj. kr. för branschfrämjande åtgärder under /89.Detta belopp utgör hälften av den ram som fastställt för budgetåren1988/89 och 1989/90, Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Branschfrämjande åtgärder för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av , 1986/87Utgift 173 260568 ReservaUon 92568 385 1987/88Anslag 159930000 1988/89Förslag 169000000 Frånanslaget betalas kostnader för 1. de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m.m,, 2, strategisk företagsutveckling, 3, övergripande insatser inomsmåföretagsomrädet, 4, nyetableringsinsatser, 5. utbildningsinsatser inomsmåföretagsomrädet, 6. stöd till arbetskooperation m, m. Jag har i annat sammanhang (prop. 1986/87:74 s. 145-164)redogjort mer ingående för hur anslaget bör användas. har för budgetåren 1988/89 och 1989/90fastställt en ram för delta anslag på 335 milj, kr. 1986/87:74, NU 30,rskr. () föreslår att anslaget beräknas till 167,5 milj. kr. /89, utöver medel för stöd till arbetskooperation m. m. Detinnebär en ökning med jämfört med innevarande budgetär. Industriverkethar i skrivelse föreslagit att avtalen omutvecklingsfonderna sägs upp för att skapa handlingsfrihet för eventuellförhandling om förändringar av avtalen inför den nya . Denram för anslaget på 335 milj. kr. som har fastställt för budgetåren 1988/89 och 1989/90 medger en uppräkning med per budgetär. Det skulle för /89 innebära ett anslag på i stor leksordningen 165 milj. kr. Det ärregeringens avsikt atl vissa myndigheter m. fl. organ fr. o. m. den Prop.1987/88:100 inte längre skallfå ha s. k. Ijänstebrevsrätt. Jag förordar att detta Bil.