prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Restriktionerna för import av läderskor frånstatshandelsländerna kommer atl avvecklas gradvis under en femårsperiod1988-1992. För övriga skor har avvecklingen genornförts vid ingångenav . Utredningom utrikeshandeln i krislägen Prop. Ril 5 Regeringen har tillkallat en särskild utredare för allse över frågor om svenskutrikeshandel i krislägen och föreslå åtgärder. I uppdraget ingår atl se övergällande lagstiftning om varuhandel och transportväsende. Utredningen skallvara avslutad (dir. 1987: 39). Efterett omfattande arbete och påföljande vinter, i vilket arbeteSverige tog en aktiv del, lade de alliansfria medlemmarna i ifebruari 1987 fram ett resolutionsförslag om bindande selektiva sanktioner.Förslaget kunde emellertid inle antas lill följd av att och Storbritannienutnyttjade sin vetorätt. I avvaktan på ett verksamt sanklionsbeslut av säkerhetsrådetbeslöt regeringen alt inhämta bemyndigande att fåutnyttja lagen (1971: 176) om vissa internationella sanktioner för en ensidigsvensk handelsblockad mot och (prop. 1986/87:110). Riksdagengodkände förslaget (UU 1986/87: 20, rskr. Förordningen (1987: 477) omförbud mol handel med och trädde i kraft den Ijuli 1987.Enligt denna gäller förbud mot införsel till av varor som har sittursprung i eller och förbud mot utförsel ur av varorvilkas beslämmelseland är eller . Förbuden omfattar den yrkesmässigahandeln. Företagen medgavs en övergångsperiod pä för atl avvecklaingångna förbindelser och avsluta pågående frakter, och förbuden trädde därföri tillämpning den . Regeringen kan under vissa förutsättningar gedispens från förbuden. har regeringen avgjort 33 dispensansökningarvarav fyra har beviljats. Dessa har avsett export av angelägen medicinsk utrustningoch läkemedel. Regeringen beslutade också tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift att utreda dels handeln med tjänstermellan och , dels handeln mellan svenska företag utomlands ochSydafrika, dels svenska företags verksamhet i . Om kommittén läggerfram förslag som kräver lagstiftning, bör, enligt direktiven, förslagen lämnasi sådan tid atl lagstiftningen kan träda i kraft (dir. 1987:10). /87 omfattade krigsmalerielinspekfionens kontroll avtillverkningen av krigsmateriel i landet 130 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdetför var 5 663 milj. kr. (1985-4 815 milj. har ca 2 200 ansökningar om utförselbehandlats. Värdet förde beviljade utförseltillständen, som i en delfall också avser export för flera följande år, uppgick till ca 5 300 milj. kr. Jämfört med ökade krigsmaterielens andel avSveriges totala export frän 0,82 1,. Den parlamentariskt sammansattarådgivande som Prop. 1987/88: 100 rör krigsmaterielexporthar sammanträtt åtta gånger och det Bil. 5tekniskt-vetenskapliga rådet som bistår krigsmaterielinspeklionen vid bedömningenav frågor om avgränsning mellan civil och militär materiel en gång. På grundval av förslag från den s. k.KMI-utredningen har en förstärkning av krigsmaterielinspeklionen skett underår 1987. I anslutning till betänkandet (SOU 1987:8)Försvarsindustrins ullands-verksamhetförbereds en proposition lill med skärpta regler för krigsmaterielexporten. En särskild redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten under år 1987kommer att överlämnas till . 1986/87 Utgift 38 132 798 1987/88 Anslag 36 245 000 1988/89 Förslag 39 313 000 Kommerskollegiumär central förvaltningsmyndighet med uppgift alt handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågori samband med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegiet leds av en styrelse. Chef för kollegiet är engeneraldirektör, som är styrelsens ordförande. Till kollegiet är knutet ett handelspolitiskt råd,ett krishandelsråd, en och rådgivande nämnder för revisorsfrågorresp. tolk- och översättarfrågor. Inkomster vid kommerskollegium, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas tillsammanlagt 10,4 milj. kr. för /89 (1986/87 II milj. Kollegiethar i en särskild rapport lämnat preliminärt budgetförslag förperioden /89-1990/91. Budgetförslaget har följts upp och preciserats i den ordinarieanslagsframställningen. I den särskildarapporten redovisas bl.a. resultatanalys avseende perioden /83-1986/87 ochframtidsbedömningar. Av resultatanalysen framgår att kollegiet funnitverksamhetens inriktning på det helataget ändamålsenlig även om man i några fall ifrågasatt om resursinsatsernaär rätt avvägda. Vidare har kollegiet funnit att utformningen avden egna organisationen medför vissa problem när det gäller att göraomdispositioner i verksamheten. För att möta kraven på effektivisering ochbesparingar har ansträngning ar att rationalisera verksamhetenoch att disponera om resurser gjorts. Resultaten av de försök som gjorts alt mäta produktiviteten i verksamhe ten tyder enligt kollegiet på altdenna har ökat. prioriterar kollegiet de multilale- Prop. 1987/88:100 rala, västeuropeiska och bilaterala funktionerna saml revisorsverksamhe- Bil. Ibudgetförslaget har kollegiet i första hand hemställt om oförändrat anslag och i andra hand redovisat ett treårigthuvudförslag med en anslagsminskningav sammanlagt . I detta altemaliv föreslår kollegiet alt minskningen fördelas det första resp. andrabudgetåret och del sistabudgetåret i perioden. En sådan besparing förutsätter, enligt kollegiet, förenklingsålgärder ochambitionsnivåsänkningar på flera områden. Kollegiet har i särskild skrivelse den 27 augusti1987 redovisat strategi ochhandlingsplan för sin ADB-verksamhet. På lång sikl skall ett heltäckande integrerat kontorsinformationssystem finnas idrift. I inledningsskedet prioriteras ord- och textbehandling, därefterstatistikfrågor saml utökat ADB-stöd till personal- och ekonomiadministration. Kollegiethemställer att planen godtas. För kollegiet har medel för /88 beräknats under Qärde huvudtiteln, anslaget G 2. Civilledning och samordning. Kollegiethemställer att medel för detta ändamål beräknas under kollegietsordinarie anslag /89. För kontantbidrag till Stiftelsen beräknar kollegiet 696 000 /89 i enlighet med av stiftelsen till kollegiet ingiven anslagsframställning. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Anslag 36 245 000(1) +3068 000(2) (1)varavlönekostnader , stipendier avseende europeiska integrationsfrågor70 . och kontantbidrag för Stiftelsen . (2)varav lönekostnader kr., stipendier avseende europeiskaintegrationsfrågor oförändrat och kontantbidrag för Stiftelsen . (kontantbidraget beräknas för varje enskilt budgetår). Kommerskollegiumingår enligt särskilda direktiv, utfärdade av regeringen , i försöksverksamhet medtreåriga budgetramar. Enligt dessaskulle kollegiet i en särskild rapport till regeringen redovisa dels en analys av verksamhetenshittillsvarande innehåll, inriktning och resultat, dels överväganden omverksamhetens inriktning och innehåll isyfte att med tillgängliga resurseruppnå största möjliga utbyte. Därtill skulle en anslagsframställning lämnas senast den I september1987. Kollegiets rapport innehåller en resultatanalysför perioden /83- 1986/87 samt förslag till riktlinjeroch prioriteringar inför den kommande treårsperioden. Till grund för förslagen ligger bl. a. en bedömning av verk- 127 samhetenin : Rapporten innehåller också ett budgetförslag Prop.1987/88: 100 samt särskilda redovisningar beträffande avgifter i verksamheten,ADB- Bil. 5 frågor m. m. Kollegiet har även inkommit med en strategi ochhandlingsplan för sin ADB-verksamhet. Jag godtar den allmänna inriktningen av kollegietsverksamhet så som den presenteras i rapporten och förordar all den läggs lill grund för myndighetens arbete undertreårsperioden /89-1990/91. Jag instämmer också i de prioriteringar iverksamheten som kollegiet gör. Jag vill särskilt peka på det angelägna arbeletsom rör EG:s inre marknad och samarbetet mellan EG och EFTA. Vidare förordar jag ett huvudförslag, med en minskningav utgifterna . Enligt min mening bör den totalareala minskningen fördelas med 1, 2 och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Avsikten är all uppnå en jämn fördelning av besparingarna. /89 innebär detta en minskning av kollegiets resurser med , efter en pris- och löneomräkning med . resp. budgetårbör ramen beräknas till , . och 37 758 000 kr.Beloppen för andra och tredje budgetåren i perioden bör pris- och löneomräknasi vanlig ordning. Jag är dock inte beredd att ta ställning lill de enskilda förslag om sänkningar avambitionsnivån och andra åtgärder som kollegiet förutsätter för 5%-altemalivet.De frågor som kräver statsmakternas beslut bereds i särskild ordning. I övrigtutgår jag ifrån att kollegiet genom prioriteringar i varje skede bedriver sinverksamhet med sådan flexibilitet att angelägna uppgifter inle eftersatts. Jag godtar kollegiets strategi och handlingsplan förADB-verksamhet. Kollegiets arbete på detta område bör således fortgå. Drift-och utvecklingskostnader för kollegiets ADB-åtgärder skall rymmas inom ramenför tilldelade resurser. Jag har i denna fråga samrått med chefen förcivildepartementet. Avgifterna i kollegiets verksamhet bör ses över så atlfull kostnadstäckning uppnås utom vad gäller auktorisation av tolkar ochöversättare. Detta avser de avgifter som las ut för vissa tillstånd enligtaktiebolagslagen och näriiggande författningar, för auklorisafion ochgodkännande av revisorer samt för imporllicenser. Även avgifterna förauktorisation av tolkar och översättare bör ses över i syfte alt ökakostnadstäckningen. Myndigheternas beredskapsplanering skall i enlighet med1987 års försvarsbeslut finansieras inom ramen för ordinarie förvaltningsanslag.Kollegiets anslag har därför räknats upp med . för detta ändamål.Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementet. budgetproposition aviserades en översyn avtjänstebrevsrälts- systemet. Under /87 har postverket genomfört mätningar av postmängder hos berörda myndigheter. o. m, den , bl.a. i syfte all ge myndigheten möjlighet att genomprioriteringar mellan alternativa kommunikationsvägar kunna påverkakostnaderna. För portokoslnader har jag därför räknat upp kollegi- etsförvaltningsanslag med . Kommerskollegiumingår /88 i försöksverksamhet avseende överföring av anslagsmedel mellanbudgetår. Denna försöksverksamhet bör fortgå. 1987/88: 100 Bil. Jaghemställer att regeringen föreslår att lillKommerskollegium för /89 anvisa ett ramanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Reservation 93 993 653(1) (l)Varav ca 80 milj. kr. ärdisponerade genom tidigare beslut. Underdelta anslag beräknas medel för den exportfrämjande verksamhet som exportråd antingen själv utövareller planerar och leder inom handelssekreterarorganisationenoch utrikesrepresentationen. Följande myndigheter/organ ochanslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Myndighet/organ/verksämhetAnslag E 2 E 3 (del av ' 210 anslaget,) Exportfrämjandeverksamhet 226 , täckande avvissa utgifter för skadeersättningar Interamerikanska utvecklings- 25 banken (1) Stöd tillturism och rekreation 108,5 (del av anslaget)(2) Kostnader förstatsstödd export- 140 kreditgivning genom AB Svensk Kostnader förstatsstödd export- 70 av fartyg m. m. Ersättning för extrakostnader 110 9 1987/88. Departement Anslag Myndighet/organ/verksamhet Anslag 1988/89 milj.kr. 1987/88: 100 Bil. B 10 Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin(del av anslaget)(3) B 11 Branschfrämjande åtgärder (del avanslaget)(3) B 12 Småföretagsutveckling (del av anslaget) (l)Avsett för stöd tillexportföretag som har orsakats ränteförlusteri samband med exportkreditavtal som har ingåtts före är 1982. (2)Drygt hälftenav anslaget utgör en stimulans av (3lBådadessa program har exportfrämjande inslag. industriverk, som har ansvar förprogrammen, skall sararåda med exportråd i fråga omexportfrämjande åtgärder. exportråd verkställerdelvis de beslutade Sverigesexportråd inrättades genom avtal mellan svenska statenoch allmänna exportförening. Inom är tillsatt en särskild nämnd med uppgift atl besluta om stöd till svensk projeklex-porl. Vidare har tillsatts en styrgrupp för svensk bygg- ochenergiexporl. uppgift är att som centralt organplanera, samordna, marknadsföra ochgenomföra ålgärder för att främja svensk export. exportråd planerar och leder den exportfrämjandeverksamheten dels vid den specialiserade kommersiella utlandsrepresentaiionen,dvs. handelssekreterarna, dels inom utrikesrepresentationen. Sverigesexportråd har slutit samarbetsavtal medvissa handelskammare i utlandet, nämligen den i , ,och i . Det finns 21handelssekreterartjänster inrättade. Av dessa är två placerade i ,nämligen i och i . I Europafinns 14 handelssekreterare, nämligen i , , ,, , , , , , , , , och Ziirich. På övrigaindustrilandsmarknader finhs handelssekreterarei och . Tre handelssekreterare finns i utvecklingsländer, nämligen i , Jeddah ochMexico City. Filialkontor finns iAtlanla, , , , , , och . Vidare finns enmarknadssekrelerare vid hono-rärkonsulateti . Ett antal ambassader och konsulat i länder med särskilt intressantamarknader har givits en särskild kommersiell kompetens och tar - liksomhandelssekreterarna - betalt för vissa av sina exportfrämjande tjänster. Samtliga ambassader, liksom även vissa konsulat,ger allmän exportfrämjande service. exportråd och handelssekreterarnasysselsätter 207 resp. 224 årsanställda. Sverigesexportråds och handelssekrelerarnas verksamhet drivs i form av projekt.Projekten planeras och följs upp per marknad och per bransch/affärsområde. Ettprojekt kan bestå av exportservice, exportaktioner eller exporluppdrag. Medexportservice avses sådana tjänsier som inte föranleder debitering, t. ex.mindre omfattande marknadsinformation, inledande rådgivning till företag ochenklare vamförfrågningar liksom viss uppsökande och iniliafivlagandeverksamhet. Exportaktioner omfattar bransch-, land- eller temabundna kollektivaaktiviteter som stödjer företagens exportansträngningar. I exportaktioneringår också bl.a. åtgärder som särskilt stödjer små och medelstora företag ideras exportarbele. Uppdragsverksamheten omfattar tjänster som utförs påsärskild beställning och mot särskild avgift för enskild uppdragsgivare. Verksamhetens jinansiering år delad mellan staten ochnäringslivet. Staten bidrar enligt det nu gällande avtalet om Sverigesexportråd (prop. 1979/80:16, NU 20, rskr. 95) lill finansieringmed eU belopp som motsvarar beräknad skillnad mellan rådets kostnader förexportservice lill förelag med export av mindre omfattning och rådetsabonnemangsintäkter frän dessa företag. Vidare ställer staten enligt nämndaavtal medel till förfogande för rådets uppgift att planera och ledahandelssekreterarnas verksamhet och exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen.Handelssekreterarnas exportservice finansieras med statliga medel. Flertaletför stat och näringsliv gemensamma exportaktioner finansieras i regel efterfördelningen 40/60. Näringslivet deltar i finansieringen av Sverigesexportråd med bl.a. abonnemangsavgifter. Abonnemang är en förutsättning för attfå stadigvarande tillgäng till exportråds, handelssekreterarnas ochutrikes-representalionens tjänster. Detsamma gäller handelskammare i utlandetsom har slutit samärbetsavtal med . Rådet kan lämna vissa inledandetjänster till andra än abonnenter. Abonnemang påverkar inteprövningen om stöd till svensk projektexport eller till svensk bygg- ochenergiexport. Näringslivets medverkan i finansieringen utgörs också av uppdragmot särskild avgift i eller i utlandet. Vissa medel under anslaget är avsedda för att främjasvensk projektexport (prop. 1978/79: 123 bil. 2, NU 59, rskr. 415) samt förstafiigt slöd lill konsultföretag (prop. 1984/85: 110, NU 33, rskr. Prop, Bil. Medelsbehov (1 000-tal kr.) 1987/88 budget Export-främj ande åtgärder -Anslag -Övriga intäkter 194 505 199 209(1) 163 000 169 110 198 460 170 000 + 19 052 +11 000 -1 080 -5 000 Medelsbehov (1 000-tal kr.) 1987/88 budget Stöd till svensk projektexport m. m. 20 971(2) Till regeringens disposition -Anslag 12 441(3) m. m. 1987/88: 100 Bil. -Anslag(4) 233 575 232 621(5)-Övriga . 166 000 173 500 intäkter Svensk pro- 35 000 232 030 +26 352 -5 196 170 000 +11 000 -5 000 8 000 +3 000 (1)Varav 16,2 milj. kr. kommer 11,5 milj. kr. för vilkaSveriges exportråd har fattat beslut men inte lyft frånanslaget. (2)Varav 2,6 milj. kr.reserverade medel. (3)1 detta ingår 0,3milj. frånanslagets reservation till kommerskollegium. ca 12 milj.kr. av Sverigesexportråd tillförts reserverade medel avseende bl.a. inteutnyttjade medel från tidigare budgetår ochexportrådet fått disponera ca 18,3 milj.kr.. (4)Härtillkommer 5 milj. kr. från annan huvudtitel. (5)exportråd har förhandelssekreterarna redovisat inte utnyttjat anslagom . exportrådlämnar i sin anslagsframställning såväl förslag för /89 som enplan för de två påföljande verksamhetsåren. framhåller - mot bakgrund av anslagsnedskärningen för innevarande budgetår och de åtgärder som har vidtagits- det angelägna i alt verksamheten fortsättningsvis inriktas på attutveckla aktivt exportfrämjande insatser.Ytterligare nedskärningar skulle allvariigt skada den svenska exportenoch verksamhet. Exportrådetsmålsättning och verksamhetsinriktning i stort fastställs av dessstyrelse. Rådets uppgift är i första hand atl vara ett kunnigt och effektivt serviceorgan och stödja och kornpletleraförelagens egna aktiviteter så attstörsta möjliga export från uppnås. Serviceinriktningen innebär att tillgänglighet och grundläggandekunnighet inom ett brett tjänsteutbudär viktigare än specialkunskap inom många områden. har under budgetåret1986/87 varit föremål för en översyn Prop. 1987/88: 100 av finansieringen medavseende på källor och användningsområden (se Bil. 1986/87: 100 bil. 5 sid. 130). Översynens beskrivande avsnittutgör enligt ett värdefullt tillskott tillinsikten om exportfrämjandets strukturoch villkor. Vidare pekar på utredningens slutsats atl förelagen /86 står för minst sammaandel av de samfinansierade och ursprungliga verksamheterna som de /79. De under senareår tillkommande uppgifterna genom statsmakternas beslul har förändrat denna relation. Detta har lett till allfinansieringsfördelningen framöver så långt möjligt görs mer likformig. a.har anslagsandeleri i exportchef-atl-hyra verksamheten sänkts från igenomsnitt till . Denna typ av kostnadsfördelning är emellertidenligt ofta en chimär i beaktande av företagens egna, mycket störrekostnader även för exportsatsningarsom administreras av . Frågan om finansieringens fördelning bör därför inte vara avgörandeför beslut om anslagets storlek. Frågan är i stället hur'exportrådetsverksamhet uppfattas hos exportföretagen. Nyttan med exportfrämjandel är emellertid svår atlfastställa generellt. Exportrådetframhåller svårigheterna att definiera, eller kvantifiera, marknadens behov avexportfrämjande åtgärder. Det finns hos dé flesta exportförelag en stor efterfrågan på information och påtjänster, men ingenting kan medsäkerhet sägas om värdet av mediet "Exportfrämjande". Del går såledesinte alltid att via finansieringen få vägledning av hur många av de viktigastetjänsterna värdesätts. För många tjänster kan avgiftsfinansiering vara ett ganska tillfredsställande sätt. Ett annatmått kan vara antalet förfrågningar.Ytterligare ett sätt kan vara alt fråga om atfityder genom t.ex. en Sifo-undersökning. En genomförd sådanvisar atl omdömet om är mycket gott. pekar pä det faktum atl staten harexpanderat verksamheten genom atltillföra statligt initierade och finansierade projekt: Detta har påverkal profil, identitet ocharbetsfunktioner. Med krympanderesursramar kommer enligt av förväntans- och organisationsskäl mer resurser att bindas, relativt sett,till dessa projekt. Övrig verksamhet tilldelas de resurser söm återstår.Denna övriga verksamhet kan i många fallleda lill snabbare resultat. Flexibiliteten rninskar emellertid för spontant efterfrågade tjänster avspjutspelskaraktär i tider av minskande anslag. Den statliga huvudmannens önskemål beträffandeinriktning och omfatt ning av verksamhetens olika delarpåverkar slora delar av verksamhet. Företagens önskemålkommer främst genom efterfrågan på individuella tjänster. tolkning av denna efterfrågan ger infor- mafion om vilka typer av tjänsiersöm skall prioriteras. Det saknäs enligt på företagssidan enmotsvarighet till statens samlade agerande såsom huvudman. Finansieringsöversynen har pekat på önskemålet att även näringslivet deltar genorn en starkrepresentativ vilja kring hur ex portfrämjandel skall inriktas. stöder denna önskan och har inlett ett arbete kring lämpliga former fören aktiv medverkan från närings livets representativa organ. Exportrådetframhåller avsliitningsvis med anledning av finansierings- Prop. 1987/88:100 översynen att effekfiviteten i detstatliga exportfrämjandet skulle underiäl- Bil. 5 tas om all sådanverksamhet inom detta område kunde samordnas av , såsomursprungligen var tänkl. är bilden splittrad bl. a. med variationer i principerna för statligkostnadstäckning. Vad gäller marknadsprioriteringar avsesOECD-marknaderna prioriteras även fortsättningsvis. En handelssekreterareföresläs bli inrättad i och enfilial i till handelssekreteraren i . Utanför OECD-områdelgörs särskilda insatser i och . som en koncentrationoch koslnadseffektivisering sker på de traditionella marknaderna finns delbehov av att skapa nya slagkraftiga små handelskontor på vissa lovande men oftabesväriiga marknader. Därför föreslås inrättande av handelssekreterare påförsök i saml i . kommer all göra särskilda insatsergentemot en viss exportmarknad, som utnämns till "Aretsexportmarknad". För /89 föreslås VäsUyskland. har infört en förändring av sinorganisation som återspeglar prioritering av vissa affärsområden. De viktigasteär bygg, energi, elektronik, skogsindustri, livsmedel, agroinduslri ochavfallshantering samt industriell automation. Andra prioriterade områden ärliksom tidigare småföre-lagsprogrammet, tjänsteexport ochprojektbevakning. Anslagsuppräkningen utgår från anslagsnivån /88 för anslagsposten Exportfrämjande åtgärder somprisomräknas med totalt 11 561 000 kr.Huvudförslaget uppgår till . Därutöver begärs 8 milj. kr. Dessa medel avses finansiera ett handelskontor iSeoul (3 milj. ), ett i (merkostnad .) och ett iLissabon (merkostnad . ), isamtliga fall med en handelssekreterare som chef. Vidare föreslås alt ett filialkontor lill handelssekreteraren i inrättas iBarcelona (kostnad ). Medelsbehovet för "Årets exportmarknad",, beräknas lill 3 milj.kr. Resterande belopp (.) utgör en reserv. Särskilda anslag har erhållits frånindustridepartementet, numera energi-och , för exportfrämjande åtgärder inom energiområdet. förutsätter att detta blirfallet även kommande budgetår. Exportrådels begäran om medel för svenskprojektexport om 25 milj. kr. grundarsig på en uppskattning av anslag för atl infria gjorda åtaganden budgetåren1986/87-1988/89. En oförändrad garantiram om 35 milj. kr. Förkonsultstödet föreslås en ökad garanfiram på II milj. kr., vilket är en ökning med 3 milj. kr. anföratt rådet har medgett stöd också till marknadsstudier och etablering förutom till anbuds- kostnader. Detta motiverar en ökadram och ökade anslag i takt med att dessa stödformer blir kända. Anslagsbehovet uppskattas till 8milj. kr., vilket åren ökning med 2,3 milj. kr.för atl infria gjorda åtaganden. Export rådet meddelar slutligen att kanslietkommer att flyttas från regionen för till kansliet för svensk projektexport. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Bil 5 Handelsbalansen har under senaretid utvecklats i positiv riktning. finnsdock ett antal faktorer som förmärks och som kan komma atl försämra dennautveckling. Exportindustrins internationella konkurrenskraft har försvagats och devalveringseffekternafrån är 1982 urholkats med föriust av marknadsandelar, ökad import m. m. som följd.Härtill kommer osäkerheterna i denallmänna konjunkturutvecklingen. Det är därför väsentligt alt även fortsättningsvis göraytterligare ansträngningar att genom förnyadkonkurrenskraft öka den svenska exporten så att det kan bli en långsiktig, strukturell balans iutrikesaffärerna.