prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I det följande lämnas en kortfattad beskrivning avungdomars situation och villkor inom några centrala områden. Med ungdomar avses i det följande åldersgruppen16-24 år. Skälet till detta är bl. a,att det under dessa är inträffar ett antal viktiga saker i en ung människasliv. Under dessa år avslutas grundutbildningen, de första valen om framtidautbildnings- och yrkesbana görs. Det är också under dessa år som deallra flyttar hemifrån. Totalt sett utgör den aktuella åldersgruppen år1986 av befolkningen eller drygt 1 milj. Dessa ungdomar födda från mitten på 81 1960-talettill är i ett historiskt perspektiv en ovanligt Prop. 1987/88:100 stor åldersgmpp. Prognoser för den framtidabefolkningsutvecklingen vi- Bil. 11 sar att antalet ungdomar nu kommer attminska ända fram till en bit in på , . Ungdomsgmppens geografiska fördelning skiljer siginte nämnvärt från den övrigabefolkningens. De allra flesta ungdomar är födda i det län där de nubor. En viss överrepresentation av ungdomar finns dock i storstadslänen och påuniversitetsorterna, särskilt vad gäller 20-24-åringar, Andeleninvandrare eller personer med utländsk härkomst utgör en något större andel av ungdomsgruppen än avbefolkningen som helhet. var5,av 16-24-åringarna mot 4,av genomsnittsbefolkningen utländskamedborgare. Hälften av dessa bodde i storstadsregionerna och en tredjedel iStockholm. Uppskattningsvis är av ungdomarna, dvs. ca 150000, av uUändsk härkomst, varmed avses att minst en avföräldrarna är född utomlands. Dagens unga generation är den mestvälutbildade . varca av ungdomarna studerande mot . Antalet ungdomarsom studerar uppgår till ca 400000. Ökningen av antalet studerande gäller i förstahand de yngre ungdomarna och är ihög grad ett resultat av en över hela landet väl utbyggd gymnasieskola. Under den senaste tioårsperiodenhar antalet gymnasieelever medmer än . Andelen med avgångsbetyg från de tre- och fyraåriga linjernaär , att jämföra med de som tog studentexamen . Den störsla ökningen åren 19751985 har dock skett av antalet studerande på de yrkestekniskalinjerna. sökte ca 125000 ungdomar till totalt127000 gymnasieplatser. Av dessa erbjöds 116000 plats, varav ca 105000accepterade den erbjudna platsen och påbörjade studierna. Av de ungdomar sominte antogs hade ungefär hälften sökt till endast en linje, vanligtvisvårdlinjen. Underefterkrigstiden har andelen av en årskull som börjar studera vid universitet och högskolor ökatfrån till . Trots att hela ungdomsgruppens utbildningsnivå höjlsråder fortfarande en betydande social snedrekrytering till högrestudier. De val som eleverna gör till högstadiet och gymnasieskolan får stor betydelseför benägenheten alt studera vid högskola. Utbildningsvalen är vidarestarkt könsbundna även om en viss utjämningskett . Också regionalt råder betydande skillnader ävenom en utjämning skett. Medelutbildningslideni regioner med tillgång till högskola är högre än på andra orter ilandet. Jag kan sammanfattningsvis konstatera attutbildningsnivån i ett längre perspektiv höjts mycket kraftigt,Detla kommer att öka valmöjligheterna för dagens unga och bidra tillfrigörelse längre fram i livet. Den bestående sociala snedrekryteringen framförallt till högre utbildning är dock fortfa rande ett problem, 82 Ungdomarnas inträde i arbetslivethar kommit att ske allt senare framför "'' '' allt som en följd av längre studietid. hade över hälften av18-åring-arna arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. varmotsvaiande andel ca en Qärdedel, De yngre ungdomarna finns inte på arbetsmarknadeni samma utsträckning som för tio årsedan. fanns av de yngre ungdomarna på arbetsmarknaden. Motsvarande siffraär nere i , Den alltlängre studietiden är en viktig förklaring. Bland de äldre pojkarna ärarbetskraftstalen relativt sett oförändrade, sett över , och ligger på , Flickornafinns däremot på arbetsmarknaden istörre utsträckning än tidigare och är i nivå med pojkarna. Studerandeungdomar kombinerar ofta sina studier med ai;bete , och lov och skaffar sig på så sätt bådearbetslivserfarenhet och en bättre ekonomi. Arbetslösheten bland ungdomar liksom bland denövriga befolkningen har minskatkraftigt jämfört med läget , men arbetslösheten iungdomsgruppen är fortfarande högre än hos genomsnittsbefolkningen. I november1987 var arbetslösheten bland ungdomar mellan 3,jämfört med 1,för befolkningen somhelhet. har del skett en radikalförbättring för ungdomar mellan 16 och19 år på arbetsmarknaden. Arbetslösheten i åldersgruppen har minskat med nära sju procentenheteroch är nere i2,, Ökningen av gymnasieskolans intagningskapacitet och införandet avungdomslag är viktiga förklaringar lill detta. Också arbetslösheten bland 20-24-åringarna harminskat , Arbetslösheten i denna grupp var 3,i november1987 mot 5,. 1 novembermånad 1987 genomgick 14500 ungdomar i denna åldersgrupparbetsmarknadsutbildning. De arbetslösa ungdomarna har ofta ingen ellermycket kortvarig arbetslivserfarenhet och har genomgående låg utbildningsnivå.Var tredje arbetslös har baragrundskoleutbildning och har varit föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utbildningens betydelse för möjligheterna att fåarbete har ökat kraftigt. platsstaUsUk framgår att andelen nyanmälda ledigaplatser med krav på utbildning och/eller erfarenhet har ökat från till 65%inom industrin , Trots att arbetslösheten bland ungdomar är högreän för genomsnittet av befolkningenhar ungdomar mellan svarat för en stor andel av sysselsättningsökningen. Mellan åren 1983 och1986 stod denna grupp för ca en tredjedel av denna ökning, och dessandel av arbetskraften ökade från 10,till 11,, Arbetslösheten bland ungdomar liksom blandbefolkningen som helhet visar stora regionala variationer.Vissa grupper av ungdomar är också mer drabbade av arbetslöshet än andra. Så har t. ex. ungdomar med utländskt medborgarskap en arbetslöshet somligger över genomsnittet. Flickor är arbetslösa i ungefär samma utsträckning som pojkar. Däremot har många av de unga flickornadrabbats av deltidsarbetslöshet. Situationen för unga kvinnorinnebär ofta perioder av arbetslöshet som Prop. varvas med tillfälligaanställningar på hel- eller deltid. Detta förekommer Bil. till stor del inom den offentliga sektorn saml t. ex. inom handeln. förhållanden kan leda till en utsatt situation för flickornaär ganska givet. Alltförmånga flickor har också en gymnasieutbildning inom områden där efterfråganpå arbetskraft är ganska svag. De unga ställer höga krav pä arbetslivet, arbetetskall ge möjligheter till självförverkligandeoch utveckling, krav som dagens arbetsliv inte alltid kan leva upp . Majoritetenav ungdomarna i åldern bor kvar i föräldrahemmet. Av alla ungdomar är det som bor kvarhemma hos föräldrarna. i ettlängre perspektiv flyttar ungdomar hemifrån allt tidigare. Andelen äldre hemmaboende ungdomar minskade mellanåren 1960 och 1980 från till . Enligt en undersökning kan man dock konstatera att denna utveckling bmtits, och attmånga ungdomar bor kvar hos sina föräldreir. De unga som har eget hushåll bor till störstadelen i smålägenheter. av de ensamboende bor i ett mm och kök. Av desammanboende bor i bostäder med eller mera. Det mest påtagliga när det gällerhushållsbildandet generellt sett är att antalet små hushåll fortsatt att öka, bor av befolkningeni mindre hushåll, att jämföras med55% , Hushållsstrukturen i landet har förändrats och också förändrade mönster inom ungdomsgruppen bidrartill detta. har inte några större förändringar i parbildningnoterats, snarare har tidpunkten för parbildning förskjutits nedåt i åldrarna men har andelen sammanboende minskat och ensamboendet ökat blandsåväl män som kvinnor i den aktuella åldersgruppen. Flickorna flyttar hemifrån och etablerar sigtidigare än pojkarna. De är också yngre när de blir föräldrar, av flickornai åldern men av pojkarna är sammanboende med barn, 4%av flickorna i denna åldersgrupp ärensamstående mödrar. Kvinnornas genomsnittsålder vid första barnets födelse har ökat och är mot 24,4 år1974. Bostadsbristen är ett problem som särskiltdrabbat de unga. De uppgifter bostadsstyrelsennyligen redovisat visar att bostadsbristen för ungdomar blivit allt mer påtaglig.Drygt 180 av landels kommunerrapporterar bostadsbrist för ungdomar. I hela riket var ca 138000 ungdomar i åldern bostadssökande.Av dessa saknade 92000 egen bostad.Drygt hälften av ungdomarna söker bostad i storstadsområdena. Efterfrågan riktas mot mindrelägenheter. vill ha och kök eller mindre. Även om problemen på bostadsmarknaden drabbaralla så har ungdo mar, jämfört med andra gmpper,särskilda problem. De efterfrågar små lägenheter, de har haft kortare tidatt samla bankkapital, köa hos bostads- 84 Detta sätterdem i en situation som är sämre än många Prop. 1987/88:100 andra gruppers. Deallra flesta ungdomar har en förhållandevis god ekonomi med möjligheter till betydande utgifter för kläder, nöjen ochresor. Detta gäller särskilt de ungdomar som bor hemma. tycksen annan grupp, i första hand deensamslående ungdomarna, ha uppenbara svårigheter med sin försörjning.Denna gmpp tycks ha fått växande svårigheter , SCB:s rapportom ojämlikheten i som publicerades visade bl, a, att en grupp ungdomar fått svårare att klara sinförsörjning. Detta bekräftas av enrapport (Ds S 1987:2) om socialbidragsutvecklingen som visar atl ungamänniskor utgör en allt större grupp i socialbidragshänseende. Svårigheter på arbetsmarknaden med helUds- eller deltidsarbetslöshet, var den dominerande orsaken till försöijningsproblemen. Omkring en femtedel av desocialbidragsberoende kunde bedömas ha svårt att få arbete av psykosocialaeller socialmedicinska skäl. AMS räknar med all det finns ca 10000 arbetssökande ungdomar vid arbetsförmedlingarna som har så svåra problem att de trots insatserinte kunnat få eller behålla ett arbete. Ojämlikhetenmellan könen är i en rad avseenden mindre jämfört med tidigare generationers.På flera avgörande områden kvarstår dock stora skillnader mellan könen.De unga flickorna har svårare att få arbete. Samtidigtsom utvecklingen inneburit att flickorna finns på arbetsmarknaden i lika hög grad som pojkarna har de drabbatshårdare av arbetslöshet. Framförallt är det, somjag tidigare framhållit, deltidsarbetslösheten som drabbatde unga flickorna. Valet av utbildning och därmed yrke visarfortfarande slora skillnader. Inomhögskolan är kvinnorna i majoritet i alla yrkesutbildningssektorer utom den tekniska, där de är färre än enfjärdedel. Inom vårdsektorn utgör kvinnorna . Motsvarande bild finns igymnasieskolan där pojkarna totaltdominerar de tekniskt inriktade yrkeslinjerna och flickorna de vård-inriktade. De unga flickorna har lägre inkomsler och sämreekonomi än pojkarna. De ungaflickornas genomsnittliga inkomst låg ca . lägre än pojkarnas. Som frarngår av vad jag Udigareredovisat är flickorna också imajoritet i den grupp ungdomar som fått svårare att klara sin försörjning. i Fritid och engagemang Ungdomarär mer aktiva på sin fritid än genomsnittet av befolkningen. läser mer, tar större del avkulturutbudet och är mer föreningsaktiva. av tio barn och ungdomar är med inågon förening. Det är framför allt Prop. 1987/88:100 aktiviteten iidrottsföreningar som dominerar. Föreningsaktiviteten avtar Bil. 11 dock i de övre tonåren. Föreningsaktivitetenvisar på en social snedfördelning. Ungdomar från de högresocialgrupperna är de mest aktiva, särskilt högre upp i åldrarna. Musikintresset - både att lyssna och spela själv -ökar kraftigt bland ungdomar. Omkring hälften av ungdomarna i 15-19-årsåldernhade musiken som huvudintresse. Musikintresset tycks, enligt många forskare,vara mindre klassbundet än de flestaandra fritidsaktiviteter. Det är ell välkänt faktum att barn och ungdom ärde stora mediakonsumenterna och altmedierna för dem spelar en, om inte större, så i varje fall annorlunda roll än för vuxna. Ungdomar ser t.ex,mindre på TV än alla andra åldersgmpper, I stället går de mer på bio och sermer video. Drygt hälften av ungdomarna ser på video en gång . Internationellt sett ligger valdeltagandet blandsvenska ungdomar mycket högt, men det är lägre än för genomsnittsbefolkningen.Undersökningar visar ändå på ett högt politiskt intresse bland ungdomar. Vartionde är medlem i ett politiskt ungdomsförbund. Flera av de idébärande organisationerna har dockfått en minskad attraktionskraft. Många ungdomars engagemang ochsamhällsintresse har kommit att kanaliseras i nya former där musiken spelar enviktig roll som sammanhållande länk, ett sätt att uttrycka sig,proteslera, utvecklas och söka identitet. Ungdomarsmöjligheter till en god utbildning Engod utbildning är av grundläggande betydelse för såväl den enskilda ungamänniskan som för samhället i dess helhet. Välutbildade och kunniga medborgare är enförutsättning för en fungerandedemokrati i ett modernt samhälle. All utbildning måste syfta till att möjliggöraför den enskilde att tillägna sig de kunskaper och färdigheter han eller hon behöver för att själv kunna görarationella överväganden och bedömningar. Strävan att höja ungdomarsutbildningsnivå måste bygga på insiktenom alt varje individ har lust och förmåga alt vidga gränserna för sitt kunnande. En god utbildning blir därtillallt viktigare för att ungdomen skallkunna få ett arbete och trygga sin försörjning. Men god utbildning har en vidare betydelse. Kunskap är eU instrument förjämlikhet, delaktighet och individuell frigörelse. En viktig uppgift för ett utbildningsväsende som villgynna kunskapssökande och kunskapsinhämtande är atl det i görligaste måntillåter varje ung människa attvälja den utbildning han eller hon önskar. En annan uppgift för utbildningsväsendet är enligt min mening attdet skall medverka till att minskautbildningsklyftorna i samhället. Ingen tidigare generation har fått en bättreutbildning än dagens ungdo mar. De som av olika skäl väljer atl avslå från gymnasiestudier eller tycker att de fått en bristfälligutbildning måste ges möjligheter att senare i livet 86 Sådanamöjligheter ges på folkhögskola och i Prop. 1987/88:100 vuxenutbildning därvar och en själv kan bestämma studieinriktning och Bil. Dessutom erbjuder staten arbetsmarknadsutbildning till den som ärarbetslös. Av stor betydelse för hur en elev lyckas i skolan- och därmed också för hur denne kan förverkliga sina önskemål om utbildning -är den sociala bakgrunden. Olikaundersökningar har visat att det är svårt för skolan att bryta det sociala arvet. Barn till föräldrar med lång utbildning, god ekonomi och hög social status är mer framgångsrika änandra. Den sociala snedrekryteringen har i storutsträckning sitt ursprung i de studievalsom eleverna gör redan i och förstärks sedan ytterligare vid övergången från gymnasieskola tillhögskola. Insatserna för att brytaden sociala snedrekryteringen till högskolan.måste därför sättas in redan i grundskola och gymnasieskola. Ett annatled i denna strävan är att göra utbildningen lättillgänglig. Det är viktigt attdet i alla delar av landet finns tillgång till godautbildningsmöjligheter: De viktigasteresurserna i skolan är eleverna, deras lärare och den personal som i övrigtarbetar där. Engagemang från deras sida är en absolutförutsättning för att skolan skall lyckas. Engagemang grundas på medverkan. Det är viktigt att de som arbetar iskolan ges ökade möjligheter att påverka arbetet. Även de studerande måste gesmöjligheter inflytande över såväl undervisningen som skolmiljön, 1 skolan har eleverna fått allt fler möjligheteratt vara med och påverka. Genom klassråd och en viss form avsamrådsrätt, vanligtvis genom den s, k,skolkonferensen, har demokratin i skolan utvecklats. På många orter pågårförsöks- och utvecklingsarbete för att ytterligare förstärka demokratin, Elevfackligt arbete, olika former avsjälvförvaltning och utveckling av kooperativaverksamheter är väsentliga inslag i en skola där elever ges möjlighet att vara delaktiga. Strävan efler engod arbetsmiljö i skolan anser jag också vara viktig. Ett arbete harinletts inom med syfteatt vidta åtgärder för att stärka elevernas medverkan i skolornasarbete enligt arbetsmiljölagen. Inom gmndskolan fortsätter de särskilda insatsernaför att stärka matematikundervisningen. Inom utbildningsdepartementethar utarbetats en plan för utvecklingen avdataundervisningen. Förslag framläggs om att 23 milj, kr, anvisas föratt förstärka denna undervisning. För att även barn och ungdomar i glesbygden skallkunna få tillgång till en fullständig grundskoleutbildning på närmarehåll än vad som ibland är fallet har statsrådet tidigare dennadag föreslagit utökade möjligheter att iglesbygd etablera högstadieskolor som har mindre än tre klasser i varje årskurs. kommer statsrådet vidare att framlägga förslag lillsärskilda åtgärder inom utbildningsområdetrörande läromedel för att värna om utbildningens kvalitet. Inomskolväsendet görs en rad insatser för att stödja handikappade elever. Särskilda medel utgår bl, a, tillsärskolan, specialskolan och till produktionen av läromedel förhandikappade elever. Totalt satsas , på dessa åtgärder. Särskildamedel satsas också för att stärka kulturens ställning i skolorna 87 och för att stimulera stärktkulturintresse hos barn och ungdomar. 1987/88:100 Satsningarna sompågått har omfattat såväl film och dans Bil. 11 som musik,teater, litteratur och bild. För det kommande budgetåret föreslås att 16 milj.kr, avsätts för verksamheten. Gymnasieskolan har byggts ut kraftigt sedan år1971 då den infördes. Omkring 97%går vidare till den. Målet är att alla ungdomar skall erbjudas en plats i gymnasieskolan och att de sålångt möjligt skall få sina förstahandsval tillgodosedda. är detvikUgt att gymnasieskolan inte utbildar till arbetslöshet. Elevernasmöjligheter att ändra inriktningen på sina studier, pröva på nytt eller varva perioder av lärande med perioderav arbete har förbättrats. Vidare har gymnasieskolan successivt byggts ut ihela landet. Mindre kommuner med litet elevunderlag kan med hjälp avalternativa eller samordnadetimplaner erbjuda ett större utbud av teoreUska studievägar. Av samma skäl kan yrkesinriktade utbildningsvägararrangeras i B-form. fastställde antaletgymnasieplatser 127000. Till dessaplatser sökte ca 125000 ungdomar. Av dessa erbjöds 116000 ungdomar plats i gymnasieskolan, varav 105000accepterade erbjuden plats och påbörjadestudierna. Av de ungdomar som inte antogs till gymnasieskolan hade ungefär hälften sökt endast en linje,vanligtvis vårdlinjen. Det är angeläget att fortsätta att förbättraungdomarnas möjligheter att skaffasig den gymnasieutbildning de är mest motiverade för. minskar antalet l()-åringar med2000 ca 111000 per årskull.Chefen för har tidigare denna dag föreslagit attantalet inlagningsplalser skall vara oförändrat 127000. Det innebär att de sökandes möjligheter att få sinaförstahandsval tillgodosedda förbättras ytteriigare. 1 flera regioner uppgår minskningen av antaletungdomar . Det är viktigt att de kommuner som hargymnasieskola också kan erbjudasina ungdomar gymnasial utbildning. har förslag lagts fram omsärskilda åtgärder för gymnasieskolorna i Bergslagen och inland. Under en femårsperiodberäknas 25 milj, kr. Ytterligare en angelägen fråga är att förstärkainvandramngdomarnas möjligheter god utbildning. Ungdomar med utländsk bakgmnd väljer i högre grad än andra de kortareutbildningsvägarna. Invandramngdomars svårigheteratt över huvud taget komma i fråga för gymnasieutbildning har kunnat övervinnas genom särskildaintroduktionskurser. Detta har varit särskiltangeläget för de ungdomar som Ullbringal så kort Ud i landet att derasbristande svenskkunskaper rest hinder för vidare studier. Särskilda ålgärder behöver vidtas beträffandevårdlinjen. Behovet av vårdpersonal kommer att öka i takt med attantalet äldre personer ökar. Även omvårdlinjen får behålla sin andel av platserna i gymnasieskolan kommer det på grund av minskade ungdomskullar attfinnas färre platser på vårdlinjenmed nuvarande regler. Därför föreslås att antalet intagningsplatser som lagts ut för kommande läsår inte fårunderskridas. Genom förändraderegler för omfördelning av utbildningsplatser mellan olika regioner kan det totala utbudet av platser påvårdlinjen öka. Föratt bryta den könsmässiga snedrekryteringen kommer den påbörja- 88 de satsningen att rekryteraflickor till elmekanisk utbildning att fortsätta. 1987/88:100 En liknande satsning föreslås för pojkar inomvård- och omsorgsområdet. Gymnasieskolan skall förbereda alla studerandeför såväl arbete som vidare studier.Detta förbättrar starkt ungdomars möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Gymnasieskolan måste klarauppgiften att ge alla elever en kvalitativt god utbildning. Jag anser därföratt det är oerhört värdefullt med enutbyggnad av tvååriga yrkesinriktade linjer treåriga. Denna utbyggnad avses påbörjas redan läsåret1988/89 då ekonomiska medel föreslåsavsättas för en försöksverksamhet omfattande 5 000 intagningsplatser tillmoderniserade, treåriga utbildningar. Utbildningen kommer att få ett störreinslag av allmänna ämnen och en ökad del av utbildningen förläggs tillarbetsplatser. Vidare kommer medel att anslås för utveckling av nya kursplaner för yrkeslinjerna. Isyfte att förstärka svenskundervisningenvid vissa av gymnasieskolans yrkeslinjer föreslås dessutom 10 milj. kr. för att möjliggöra en minskning avundervisningsgruppernas storlek. Alla gymnasielinjer bör ge allmänbehörighet till vidare studier. Goda teoreUska kunskaper till alla elever är enviktig rättvisefråga för framtiden. Högskolan omfattar totalt ca 140000platser. Dessa är fördelade på 33statliga högskoleenheter (dvs. universitet och högskolor).lokaliserade till 25 orter, samt platser på kommunalhögskoleutbildning på ytterligare 25 orter.Ett mål 1977 var att göra högskoleutbildningen mer Ullgänglig över hela landet och attvidga tillträdet högskolan. En satsning på de små och medelstorahögskolorna är angelägen eftersom de harstor betydelse för såväl social utjämning som regional utveckling. Närhetentill högskola ökar rekryteringen framför allt från de grupper som är underrepresenterade i den högreutbildningen. Det finns en tendens att de som har utbildat sig på enhögskoleort, söker arbete på denna orteller i dess närhet. Därför måste högskoleutbildningen i ökad utsträckning ske i decentraliserade former runtom i landet. planeras ca 60000 nybörjarplatserinom stadig och kommunalhögskoleutbildning. För att förbättra ungdomars möjligheter att studera påhögskolan bör framför allt den planmässiga utbyggnaden av de små och medelstorahögskolorna fortsätta. Chefen för har tidigaredenna dag föreslagit att 15 milj. kr. avsätts för nya kurser och linjer på dessa högskolor. Vidare har föreslagits försöksverksamhet med mellaningenjörsutbildning påsammanlagt 28 orter. Försöken innebäratt studerande efter tre eller vid gymnasieskolans T-linje kan övergå till högskoleutbildning omfattande 80resp. För försöksverksamheten anslås 23 milj. kr. Många ungdomar väljer att utbilda sig tilllärare. Den nya grundskollä rarutbildningen startar ,Antalet nyböijarplatser föreslås öka med 500 till drygt 2 500,Lärarutbildningen förstärks dels genom att förkun skapskraven höjs, dels genom attutbildningstiden förlängs med upp lill . Vidare reformeras och förlängsnaturvetamtbildningen med . Utbildningsarvode återinförs förstuderande på vårdlärar- saml handels- och kontorslärarlinjen. För dettaändamål föreslås ca 13 milj, kr. Chefen förutbildningsdepartementet har vidare föreslagit att antalet Prop.1987/88:100 elev veckor vid folkhögskolornaökas. Totalt föreslås statsbidraget till folk- Bil. 11 högskolornaöka med 44 milj. kr. till 543 milj. kr. Frågan om de högskolestuderandes ekonomi harnyligen varit föremål för utredning. Jag återkommer i ett senare avsnitt tilldenna fråga, liksom frågan om de studerandes reserabatter. Ungdomars möjligheter att få ett arbete Arbeteåt alla är målet för sysselsättningspolitiken. Det målet gäller i allra högstagrad också ungdomar.