prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — Av de remissinstanser som i huvudsak tillstyrkt förslagenframförs följande synpunkter. Fullmäktige i påpekar att eltauktorisationskrav inle ulan vidare medför en sanering avfinansbolagsmarknaden. Fullmäktige framhåller därför möjligheterna attåstadkomma en önskvärd sanering genom en förstärkning av bankinspektionensövervakning, eventuellt baserad pä skärpt lagstiftning omkonsumentkreditgivning. Fullmäktige anser vidare att "frigränsen" förfinansiering som inle riktar sig mot konsumenter bör bestämmas till 50 milj.kr. KMK anser också atl "frigränsen" bör kunnabestämmas lill 50 milj. kr. Kommillén anför vidare all de finansbolag som helteller delvis ägs av utländska förelag inte bör få auktorisation. De bör istället i avvaktan pä behandlingen av kommitténs kommande förslag, kunna gesdispens från kravet pä auktorisation. Detsamma bör gälla för finansbolag variförsäkringsförelag äger av aktierna eller aktier som representerarmer än av röstvärdet. ifrågasätter om förslaget särskilteffektivt kommer atl stoppa de företeelser som det riktas emot. Förbundet anseralt de akfiva tillsynsinsatserna bör ökas. Förbundet anser vidare atl kravet påminsta aktiekapital är för högt. Det föreslagna kravet skulle försvåraverksamheten för majoriteten av befintliga bolag och hämma nyetablering tillskada för effektiviteten i branschen. anser allmänt atl del är bctänkUgtatl en provisorisk lagstiftning initieras när de frägor som behandlas ipromemorian behandlas av KMK vars huvudbetänkande är i det närmastefärdigt. Föreningen anser vidare inte alt förhållandena på kreditmarknaden ärsädana att inte KMK:s förslag skulle kunna avvaktas. Rörande kravet på 10 milj.kr. i aktiekapital anser föreningen alt del bör göras undanlag för dotterbolagi finansbolagskoncern. anför ungefär sammasynpunkter som . Av de remissinstanser som avstyrkt förslaget anförsföljande synpunkter. NO avvisar förslaget om auktorisation av principiellaskäl. NO anser bl. a. att analogin med att det krävs särskilt tillstånd förbanker, försäkringsbolag och fondkommissionärer är felaktig eftersomskyddsintressena i dessa instituts verksamhet inte är jämförbara med dem somfinns i fräga om finansbolagens verksamhet. NO anser vidare att förslaget har stora nackdelar urkonkurrenssyn punkt, eftersom de stora och etablerade finansbolagen skulle få ett verksamt skydd mol konkurtens från mindre och nyetablerade företag. Enligl NO:s uppfattning har några allvariigare missförhållanden knappast II påvisats.De ganska fåtaliga problemen skulle kunna förhindras genom en Prop. 1987/88:149rätt fungerande tillsyn. Atl antalet finansbolag blivit störte än vad somberäknats kan knappast tas till intäkt för alt genom etableringskontrollbegränsa antalet. Rörande kravet på minst 10 milj. kr. i aktiekapital framhållerNO alt detta kommer att hämma nyetableringar och fä konsekvenser som ärallvarliga ur konkurrenssynpunkt. ,med instämmande av PKbanken, anser bl. a. att förslaget inte motsvarar derältssäkerhelskrav som måste ställas på slraffsanktionerade inskränkningar inäringsfriheten. Enligt föreningamas mening föreligger det inte heller någotbehov av skyndsam provisorisk lagstiftning. FARframhåller alt förslaget innebär elt stort ingrepp i näringsfriheten och att omdet är berättigat eller inle närmast är en politisk fråga. SHIOanser att konsumenterna i första hand torde behöva skydd mot otillbörligaavtalsvillkor och all detta bäst kan tillgodoses inom ramen för nuvarandelagstiftning. Bakgrundentill mitt förslag: Kredilmarknaden bmkar ibland indelas i den organiserade ochden oorganiserade kredilmarknaden. Påden organiserade kredilmarknaden drivs verksamhet av sådana inslilut som ärföremål för särskild lagstiftning. De är därigenom underkastade viss insyn ochkontroll frän samhällets sida. Till sådana institut hör t.ex. bankerna,hypoteksinstiluten, kreditaktiebolagen, finansbolagen, försäkringsbolagen ochfondkommissionsbolagen. Reglernaom etablering av olika krcdilinstitut är inte enhetliga. Föratl driva bankrörelse krävs tillstånd (oktroj) av regeringen. För de befintligahypoteksinstiluten gäller exklusiva lagar och nägon etablering av nya institutär inte fömlsedd. Etablering av kreditaktiebolag kräver att regeringengodkänner bolagsordningen. För all driva fondkommissionsrörelse krävstillstånd av bankinspektionen. Sammanfattningsvisgäller för de nämnda instituten att det vid tillståndsprövning skall görasdels en formell prövning, dels - med undanlag för bankerna där det ocksä skallgöras en behovsprövning - en i huvudsak kvalitativ prövning. En närmarebeskrivning av de olika prövningsförfarandena finns i promemorian s. 17 ff. Videtablering av etl finansieringsförelag förekommer ingen, tillståndsprövning.Först när verksamheten nått en sådan omfattning all nettovärdet av företagetstillgångar överstiger 10 milj. kr. krävs alt företaget registreras hosbankinspektionen. Vid registreringen görs enbart en formell prövning. Vidfillkomsten av den nuvarande lagen ansågs att det för finansbolag inte förelågnågot behov av en mer omfattande tillståndsprövning. Förall ell finansieringsförelag skall kunna registreras som finansbolag krävs atldet är ell aktiebolag. Som sådant skall del enligl aktiebolagslagensbestämmelser registreras hos patent-och registreringsverket. Enförutsällning för all elt aktiebolag skall få kalla sig finansbolag är vidare att bankinspektionen godkänt bolagsordningen. Detta innebär atl inspektionen skall se lill att denna tydligt anger syftet med verksamheten och i övrigt de särskilda uppgifter som kan behövas om denna. Enligl 10 § andra stycket FiL skall godkännande vägras om bolagsordningen strider mot lagen eller annan författning som reglerar verksamheten eller om 12 bolagsordningen innehällerbestämmelser eller sädana brister att en sund Prop. 1987/88:149 utvecklingav bolagets finanseringsverksamhel kan äventyras. Godkännandetsker genom elt särskilt beslut av bankinspektionen om atl verksamheten är avsådant slag att FiL är tillämplig. Enligt 5 § tredje stycket FiL skallfinansbolaget införas i en förteckning hos bankinspekfionen. Enligt 9 § sammalag står därmed bolaget under bankinspektionens tillsyn. Eltbolag är finansbolag så länge som det kvarstår som ell sådant i förteckningen.Om bolaget inle längre uppfyller villkoren för atl vara finansbolag kan detenligt 5 § tredje stycket FiL efter ansökan avföras ur förteckningen.Bankinspektionen prövar därvid om bolagels verksamhet är sådan altdet bör omfattas av lagen. Bankinspektionen kan ocksä vid allvarligamissförhållanden hos bolaget förbjuda detta atl driva verksamhet.Bankinspektionens beslut är bindande för registermyndigheten, dvs. I akliebolagsregistret kan förelaget dock stä kvar sometl vanligt aktiebolag. , som är verksamma pä den oorganiserade kredilmarknaden,men som inte står under bankinspektionens tillsyn gäller bl. a.konsumenllagstiftningen t. ex. konsumentkreditlagen (1977:981), marknadsföringslagen(1975:1418) och lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden.Konsumentverket svarar för tillsynen enligt konsumentkreditlagen ochkonsumentombudsmannen enligt de båda sistnämnda lagarna. Skälenför mitt förslag: Enav gmndstenarna i del ekonomiska systemet är näringsfriheten. Med näringsfrihetbmkar principiellt förstås friheten för var och en att etablera egennäringsverksamhet med det innehåll och i de former som han eller hon önskar.Genom denna frihet blir del möjligt att snabbi möta förändrademarknadsförutsättningar och atl snabbt introducera effeklivitelsfräm-jandeproduktions- och distributionsformer. Inskränkningari näringsfriheten har mot denna bakgrund varit mycket sparsamma och haftspeciella bevekdsegrunder. Etableringskontroll finns sålunda typiskt på områdendär omsorgen om viktiga säkerhetsintressen motiverar särskildkompetensprövning, eller där man har velat skydda allmänhetens ekonomiskaintressen. Sammantagetfår konstateras all näringsfriheten i är vidsträckt. Den är större än iflertalet andra industriländer, där det inte är ovanligt att olika former avnäringstillstånd krävs även för affärsverksamhet i mycket liten skala. Enliglmin mening bör man värna om denna vidsträckta näringsfrihet. Det bör därförgenerellt sett krävas starka skäl för att göra inskränkningar i den. Päde inslilut som skall fä vara verksamma på kreditmarknaden bör ställas höga krav. De bör i sitt handlande naturligtvis följa lagar och andra författningar men också i övrigt uppträda så att anmärkningar inte kan riktas mot dem. För kreditväsendels funktionsduglighet är det av vikt all 13 instituten verkar så allallmänheten har fullt förtroende för deras förmåga Prop. 1987/88:149 altfullgöra sina förpliktelser. Konsumenlskyddsinlressena bör ha en framskjutenplats vid all verksamhet på kreditmarknaden. Föralt driva verksamhet på kredilmarknaden uppställs i lag för flertaletkreditinstitut ell krav pä särskilt tillstånd. Övervägande skäl talar enligl minmening för alt detta blir förhållandel även för finansbolagen. Denomständigheten atl bankinspektionen har legala möjligheter atl agera molmissförhållandena hos finansbolag, som uppenbart åsidosätter kunds intresseeller på annat sätt visar sig olämpligt atl utöva finansbolagsverksamhet, kaninte anses tillräcklig. Som bankinspektionen framfört bl. a. i remissyttrandetfinns del finansbolag som inle kan uppfylla de lagstadgade kraven påkapilalläckning. Elt antal bolag underiåter all sända in rapporter som skallulgöra underlag för bedömning av bolagen. Kvaliteten på kredilportföljernaskiftar ibland i oroväckande grad. Vissa finansbolag fär allt störreenhandsengagemang mol elt generellt sett osäkrare belåningsunderlag.Bankinspektionen anser därför alt den auktorisation som föreslås i promemorianär synneriigen angelägen och kommer att ge tillsynsarbetet en helt annanstadga. Det nuvarande regislreringsförfarandet bör således enligt min meningersättas med ell auktorisalionssyslem. Päden oorganiserade kreditmarknaden förekommer etl stort antal finansieringsföretagsom ägnar sig åt finansieringsverksamhet riktad mot konsumenter. Del äruppenbart all del bland dessa förekommer förelag som inte uppfyller de krav somman från samhällelig och konsumentpolitisk synpunkt har anledning all ställa.Den nuvarande lagstiftningen ger inte möjlighet att effektivt ingripa mot deförelag som missköter sig. Etl auklorisa-lionsförfarande ser jag därför som ettbetydelsefullt och nödvändigt inslag även för dessa företag. Detta innebär atlalla företag som driver en finanseringsverksamhel riktad mol konsumenter börvara auktoriserade. Föreslagenauktorisation måste för all vara effektiv naturligtvis kompletteras med en välfungerande tillsyn. Fleraremissinstanser har anfört att KMK:s kommande förslag borde avvaktas, . 'v KMK:syttrande framgär å andra sidan alt förslagen i promemorian, med vissajusteringar, är väl anpassade till kommitténs förväntade förslag. Enligl minmening är del angeläget all samhället får insyn och kontroll över framför alltkonsumentkreditgivningen så snart del är möjligt. Jag anser därför attförslaget bör genomföras . Ibegreppet finansieringsverksamhet riktad mol konsumenter ingår, om inget annatsägs, inle de s. k. leverantörskrediterna eller köpkrediterna till konsumenter.Med sädan kredit avses en kredit eller etl betalningsanstånd i direkt sambandmed försäljning av en vara eller tjänst. Liksom enligl gällande 3 § som lämnar sädana krediter undantas från lagens tillämpning. Övrigaförelag som ägnar sig ål finansieringsverksamhet riktad mol konsumenter bördäremot träffas av FiL:s regler och alllid vara auktoriserade. Närdet gäller alt bestämma begreppet "finansieringsverksamhet riktad mot konsumenter", bör den i konsumentkreditlagen intagna definitionen användas. Med konsumenlkredil i I § konsumentkreditlagen avses kredit, 14 belalningsanslåndeller län, som är avsedd huvudsakligen för enskilt Prop. 1987/88:149 bmk ochsom lämnas eller erbjuds till konsument av näringsidkare i dennes yrkesmässigaverksamhet. Med konsument försläs enligl konsumentkreditlagen enskildmedborgare i egenskap av privatperson. Konsumentkreditlagen omfattar allatyper av krediter. Som ovan konstaterats bör emellertid i delta fall bl. a.leverantörs- eller köpkrediterna inle regleras. Kredit-beloppets storlek,kredittidens längd och liknande faktorer saknar i och för sig belydelse. fortlöpande krediter omfattas, dvs. kredilavtal enligl vilka kreditgivarenbeviljar ell visst kredilutrymme som sedan får disponeras mer eller mindreefter gottfinnande. Medkonsumenlkredil förstås en kredit som är avsedd huvudsakligen för enskilt bmk.Det spelar ingen roll om den är avsedd all användas för investering av mervärdebeständig nalur eller för utpräglat förbrukningsändamål. Genom kravet atlkrediten skall vara avsedd huvudsakligen för enskilt bruk faller sädanakrediter utanför, där krediten är avsedd alt användas i samband med förelagsöverlålelse,generationsväxling i företag, kapitaltillskott till företag eller dylikt. Enliglmin mening bör sådan konsumenlkredil som beskrivits ingå i begreppetfinansieringsverksamhet riktad mol konsument. Hit bör även räknas all ställagaranti för kredit och förmedla kredit till konsumenter. Dessa verksamheterbeskrivs närmare under avsnitt 2.3. Även om inte leverantörskrediler ochköpkrediter omfattas av FiL, bör när del gäller refinansieringen av dylikkredit även förvärv av en fordran gentemot konsument ingå i begreppetfinansieringsverksamhet riktad mol konsument. Behovet av konsumentskydd görsig starkt gällande även vid dessa oreglerade kreditformer. Genom atl ellavlyft av en sådan kredit till konsument bör fä göras endast till ell auktoriseratinstitut skapas indirekt en viss kontroll också över denna kreditgivning. Ingenbör således kunna förvärva en fordran genlemoi en konsument, om man inle självhade kunnat lämna krediten. Bankinspektionen bör noggrant kontrollera att deauktoriserade instituten endast har kontakt ijied seriösa lånefinansierandeföretag och all de från dessa lyfter av krediter som lämnats konsument päskäliga villkor. Ökningav det fria utrymmet all driva finansieringsverksamhel Isamband med finansbolagens tillkomsl ansåg departementschefen att endast finansieringsverksamhel av betydande omfattning skulle falla inom det lagreglerade området. För detta talade bl. a. all en tillsyn av praktiska skäl inte med fullgod effektivitet kan ske över alla de företag som i mer eller mindre begränsad utsträckning ägnar sig ål extern finansiering. De partementschefen ansåg att en bestämd värdegräns under vilken finansie ringsverksamhel skulle få drivas i oreglerade former borde finnas i lagen i fräga om andra än bankägda finansförelag. Finansieringsverksamhetens balansomslutning användes därvid som måttstock för om verksamheten har betydande omfattning. Med balansomslutning avsågs värdet på till gångarna i finansieringsverksamhelen. Departementschefen förordade en värdegräns på 10milj. Denna bestämmelse återfinns i 2 § första stycket 2. gällande lag och anger bl. a. att lagen gäller förelag som driver finansie ringsverksamhet, om nettovärdet av tillgångarna i verksamheten enligt fastställd balansräkning för del senaste räkenskapsåret har utgjort minst 10 15 I promemorian behällsdenna värdegräns, vid vilken krav på auktorisa- Prop. 1987/88:149 tionuppställs. hänsynslagande lill omfattningen av verksamheten skall dockfinansieringsverksamhel riktad mol konsument alllid vara underkastad kravpå auktorisation. Fleraremissinstanser har föreslagit atl gränsen 10 milj. kr. höjs lill 50 milj. kr.Det har vidare föreslagits att förelagens likviditetsförvaltning undantas fränlagens tillämpningsområde eller all bankinspektionen ges befogenhet all genomdispens medge undantag från tillämpning av kraven enligt FiL. Itidigare avsnitt harjag tagit ställning för all införa ett krav på auktorisationvid yrkesmässigt bedriven finansieringsverksamhet. En av utgångspunkterna fördetta ställningstagande är all kvalitén på finansbolagen behöver höjas. Fleramindre finansbolag är av mindre god kvalitet. Förbankinspektionen har delta blivit en stor belastning, särskilt som antaletfinansbolag ökat snabbt. Av praktiska skäl harjag dock ansett del nödvändigtall - i likhet med nu gällande ordning - ge möjlighet för förelag alt frittdriva finansieringsverksamhel som är av mindre betydande omfattning och interiktar sig mot konsument. Fråga är om delta "friutrymme" skallvidgas genom all den nuvarande värdegränsen på 10 milj. kr. Denomständigheten alt de största bristerna torde förekomma i de mindrefinansieringsförelagen, där ingen tillsyn utövas, talar mot en höjning avvärdegränsen. I förhållande till vad som gäller innebär emellertidförslaget en markant förändring i det att all finansieringsverksamhet riktadmot konsument mäste föriäggas till auktoriserade institut. Det föreliggerknappast så starka skyddsinlressen alt bevaka i den finansieringsverksamhetsom riktar sig mot förelag och andra juridiska personer. Dock vänder sigsannolikt de minsta finansbolagen i sin kreditgivning lill mindre företag somintar en ställning som frän skyddssynpunkt i flera fall liknar konsumentens. Redanvid den nuvarande lagens tillkomst ifrågasattes om inle gränsen pä 10 milj. kr.var för låg. Med en sådan gräns skulle tillsynen komma all omfatta etl alltförstort antal förelag. Bankinspektionen förordade en gräns på25 milj. kr. Medhänsyn lill den lid som förflutit från det alt nuvarande värdegräns sattes ochvid en avvägning av olika skyddsintressen anscrjag liksom fiera remissinstanseratt gränsen bör höjas. En värdegräns pä 50 milj. kr. finner jag väl avvägd.Därmed uppnås ocksä en bättre relation mellan del föreslagna kravet påaktiekapital och storieken på den kreditportfölj som kräver atl bolagetauktoriseras som finansbolag. Jagåterkommer i avsnitt 2.3 till definitionen av finansieringsverksamhet och deytteriigare undantag som bör göras från tillämpningsområdet. Tillståndsprövningenbör vara av såväl formell som materiell nalur. Denna prövning bör företas av bankinspektionen. En formell tillståndsprövning innebär atl den lillslåndsbeviljande myn- 16 digheten skall prövahuruvida vissa i lagstiftningen preciserade krav är Prop. 1987/88:149 uppfylldaeller ej. Det kan t. ex. vara fråga om all rätta och formellt rikligahandlingar har fogals lill ansökningen, alt bolagsordningen överensstämmer medlag m.m. I princip kan sägas att denna typ av prövning görs isamband med all bankinspektionen godkänner finansbolagets bolagsordning. Enmateriell tillståndsprövning innebär atl den lillslåndsbeviljande myndighetenbedömer huruvida i lagstiftningen angivna allmänna kriterier för verksamhetensinnehåll och inriktning kan anses uppfyllda. Exempel på sådana kriterier är altden planerade verksamheten inte kan antas bli till skada för del allmänna ellerom den planerade rörelsen är behövlig (behovsprincipen). Tidigarehar departementschefen i andra sammanhang uttalat sig emot en s. k. rakbehovsprövning, dvs. all sökanden har alt visa alt den tillämpade rörelsen ärnyttig eller behövlig, se t. ex. prop 1984/85:77 s.47 om koncession förförsäkringsrörelse. Även i delta fall bör en sädan behovsprövning avvisas.Någon kvantitativ begränsning bör alltså inte ligga i den föreslagnatillståndsprövningen. Den bör i stället främst inriktas på en kvalitativprövning. Medhänsyn till den verksamhet som finansbolagen driver bör dessa ha en högstandard både kvalilels- och solidiletsmässigt. Elt sätt alt höjafinansbolagens standard är alt ställa krav på atl dessa skall ha etl aktiekapitalav viss minsta storlek. Härigenom garanteras en stabilitet i bolaget. I den materiellatillståndsprövningen bör därför naturligtvis ingå alt bedöma om del ibolagsordningen angivna aktiekapitalet framstår som väl avvägt i förhållandetill den planerade verksamheten. Avdepartementspromemorian framgår att ett stort antal finansbolag arbetar med ettmycket litet aktiekapital. I 100 av de 268 bolag som var registrerade denl4oktober 1987 uppgår inle aktiekapitalet till I milj. kr. Ettkrav på visst minsta aktiekapital bör ulgöra en väsentlig förutsätt ning för att man skall få driva finaniseringsverksamhet i finansbolagels form. Av denna anledning bör bestämmandet av aktiekapitalets storlek inte enbart ingå som ett led i den kvalitativa prövning som auklorisationen skall ulgöra. Kravet bör också lyftas fram så alt del i FiL las in en särskild bestämmelse, som anger det lägsta belopp som akliekapilalei skall uppgå till. Det bör understrykas att det i lagen angivna kravet är elt minimikrav. Jag anser, med ändring av i promemorian föreslagna lOmilj.kr., atl ell finansbolag skall ha ell aktiekapital som uppgår till minst 5 milj. kr. Be stämmande för vilkel krav som skall ställas i det enskilda fallet bör natur ligtvis, utöver angivet minimibelopp, vara den verksamhet som skall drivas. Något undantag från delta krav på minimikapital för finansbolag som utgör dotterbolag i en finansbolagskoncern finner jag inte skäl att föreslå. Genom all sänka del formella kravet på minsta aktiekapital i förhållande till det som föreslås i promemorian blir de konkurrenshämman- de olägenheter som NO m.fl. pekat på väsentligt mindre. Del bör i delta sammanhang ocksä framhållas all det även vid etl genomförande av försla get kommer att finnas ett myckel stort antal konkurrerande aktörer på marknaden. 2 1987/88. Denmateriella prövningen bör bli etl väsenfiigt inslag i fillslåndsgivning- Prop.1987/88:149 en. Prövningen bör spänna över ett vitt omräde. Finansbolagen gesför närvarande möjlighet att kombinera finansieringsverksamhelen med varjeannan verksamhet. Enligl uppgift kommer KMK atl föreslå att finansbolagen börvara renodlade finansiella inslilut. I avvaktan på detta förslag bör i sambandmed tillståndsprövningen bedömas humvida de i bolagsordningen upptagnaverksamhetsgrenarna är förenliga med varandra, sä atl inte intressen i vissafinansieringsformer kommer till skada eller att bolagets förtroende ochstabilitet äventyras. De organisatoriska förhållanden under vilka verksamhetenskall drivas bör också noga uppmärksammas. I sakens natur ligger att enprövning även skall ske av den personliga lämpligheten hos den verkställandeledningen och hos ägarna. Del måste därvid finnas rimliga garantier för attverksamheten blir bedriven pä ett korrekt och omdömesgillt sätt. Även om någrakrav beträffande formell utbildning eller motsvarande kunskaper inle skrivitsin i lag, bör det vara ell inslag i tillståndsprövningen att se till altverkställande ledningen motsvarar högt ställda krav beträffande den personligakompetensen och egenskaper i övrigt. Ipropositionen föreslås sammanfattningsvis etl materiellt prövningskriteriumsom överensstämmer med del som gäller vid prövning av fondkommissionstillständ.Bankinspektionen skall bevilja tillstånd om bolaget inte kan anses varaolämpligt att driva finansieringsverksamhel och om verksamheten kan antas ejbli lill skada för del allmänna. Detfinns inle i detta sammanhang något behov av all tidsbegränsa tillstånd.Omprövning av givna tillstånd kan givetvis ske utan hinder av alt de lämnatstills vidare. Idetta sammanhang bör en särskild fråga som sammanhänger med utländska ägare avfinansbolag las upp. Efter förebild i banklagstiftningen infördes i FiLetl förbud för utländska medborgare och andra kontrollsubjekt att förvärvaaktier i ett finansbolag (prop. 1982/83:154, NU 45, rskr. Eftersomförbudet avsåg rätten all förvärva akfier träffade det inle de ufiändskaförvärv av aktier i finansbolag som hade skett före ikraftträdandet. Bakgrundentill aklieförvärvsförbudel var all frågan om utländska ban kers och andra utländska finansieringsinstituts etablering i skulle övervägas. Förbudet skulle gälla till dess atl denna fräga hade fäll en varaktig lösning.