prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — (U har faktiskt antytt frågan s. 139, dock allt för knapphändigt.) Också fråganom tjänster, som kombinerar kyrkomusikerverksamhet med tjänstgöring igrundskola, gymnasieskola, folkhögskola, vuxenutbildning och kommunalmusikskola har U tyvärr diskuterat allt för knapphändigt. Vipåpekar, atl man mycket snart får en grundskollärarutbildning för två typer avlärare, senardärare och lidigarelärare. Del blir rimligen etl mycket litetantal "musiker", som kan passa in i den nya skolans lärarkår. Förijänstgöring på folkhögskola krävs i princip genomgången utbildning på folkhögskollärarlinje för verksamhet på skolor, som ofta är mycket specialiserade. Hur många kyrkomusiker kan komma i fråga? framlida gymnasieskolankommer att kräva lärare med utbildning på speci- Prop. 1987/88:144 diautbildningslinjer. Till dessa svårigheter i fräga om utbildningskrav Bilaga3 kommer faktum, att såväl de nu nämnda skolformerna liksom den kommunalamusikskolan med all sannolikhet i eft trängt budgetläge och i ett läge medläraröverskott kommer att kunna erbjuda ett myckel klent underlag förkombinationstjänster. Vimenar naturligtvis inte, att de antydda svårigheterna skulle göra tanken påkombinationsljänster omöjlig. Men den fortsatta diskussionen avkombinationstjänster måste ha mycken realism. Vadgäller utredarens förslag om kombinationstjänster, där annan än kyrkan ärhuvudman, syns de för kyrkan negativa följderna myckel stora vad gällerlillsältning av tjänsterna resp. kyrkomusikaliskl innehåll. Man förlorar ocksåen stor rekryteringsbas med de kyrkomusiker som p. g. a. olikaförhållanden endast kan länka sig alt arbeta dellid. Denkombination med "rent inomkyrkliga tjänster...", som redovisas iavsnitt 22, finner vi både intressant och möjlig. Nässjöpastorat värnar om de redan anställda. Angåendekombinationstjänster är det viktigt att man kan uppnå trygghet både för denanställde och för resp. pastorat. En eventuell övertalighet får inte ha tillföljd att kantorer säjes upp från den ena delen av sin tjänst pä grund av atthan där är sist anställd. Somligaremissinstanser har tillstyrkt förslaget men inkommit med egetförslag i något avseende. Bland dessa märks domkapitlen i , och ,stifts folkhögskola. , ochVästerås stifts kyrkomusikerförening. Domkapitleti tillstyrker förslaget och föreslår alt det skall varamöjligt alt inrätta biträdande kyrkomusikertjänster. Domkapitleti tillstyrker förslaget men understryker all så många som möjligt skallha kyrkan som huvudman och att fyllnadstjänstgöring i största möjligautsträckning skall hämtas hos kyrkan. Skarastifts folkhögskola tillstyrker förslaget och framhåller alt folkhögskolan kanerbjuda utbildning för vissa inomkyrkliga kombinalionsljänster. Vitillstyrker ocksä förslaget om kombinationstjänster. I mänga fall kan detsäkert vara lämpligt att kombinera en kyrkomusikalisk tjänst med tjänsten sommusiklärare i och gymnasieskolan eller i den kommunala musikskolan.Vi anser också atl det är bra med de förslag om kombinalionsljänster, somframförs i utredningen beträffande olika inomkyrkliga tjänster såsomförsamlingsassistent, arbete på pastorsexpedition m. m. För vissa av dessatjänster kan folkhögskolan erbjuda utbildning . Ingesundsmusikhögskola har inget atl erinra mot förslaget men anser alt förslagetkräver adekvat utbildning. Mellanselsfolkhögskola framhåller det samarbete som finns mellan EFS ochSvenska kyrkan i form av elt antal samarbetskyrkor. Vi villockså understryka viklen av all kombinationstjänster med arbete Prop.1987/88:144 som kyrkomusiker och s. k. musikkonsulenl inom EFS kan bli enanställ- Bilaga 3 ningsform som kan accepteras av alla parter i framliden.Säkert är det en mycket positiv lösning för både kyrkorna och EFS-distriklen. Förslaget alt på olika sätt skapa kombinationstjänster,där inte underlaget räcker för självständiga kyrkomusikertjänster tillslyrkesunder förutsättning, all kombinationer i huvudsak görs med tjänster med musikalisktinnehåll, främst musiklärare i musikskola. I undantagsfall börkombinationer med annan tjänst inom eller utom kyrkan kunna förekomma. KMR/SL tillstyrker tillskapandet av kombinationstjänster,men tar avstånd från utredningens förslag. Kombinationstjänster böråstadkommas i samverkan med i första hand den kommunala ochföreträdesvis musikaliska arbetsuppgifter inom skolväsendel i övrigt.Kombinationsljänsl kan också utgöras av kyrkomusikalisk verksamhet och annantjänstgöring i församlingsvärd eller i kyrklig administration i egel ellernäraliggande pastorat. I kombinalionstjånsl kan även ingå verksamhet i annatpastorat. Bestämmelserna i andra och tredje styckena av 2 S i utredningensförslag till Lag om kyrkomusikalisk verksamhet i utgör en förkyrkan mycket otrygg och osäker lösning. Sakkunnige musikdirektören i sitt särskilda yttrande på denna punkt lämnat en för svenska kyrkanavsevärt bättre lösning, genom vilken den kyrkomusikaliska verksamhetensfortbestånd garanteras. Utredningens förslag på denna punkt kan vara direktdestruktivt för nuvarande verksamhet. KMR/SL tar således helt avstånd från utredningens förslagom alt de kyrkomusikaliska uppgifterna skall kunna fullgöras av en lärare medfyllnadstjänstgöring i kyrka och fillstyrker istället Bjureks förslag omtjänst som kantor 1 och kantor 2. anser atl utredningen alltförlättvindigt förutsatt möjligheten lill kombinalionstjänstgöring inom kommunalamusikskolan. I kommittédirektiven (Dir. 1980:85) sägs bl. "Möjligheterna alt kombinera deltidsanställning som kyrkomusiker medandra tjänster i kyrka och samhälle bör också kartläggas". Styrelsenfinner del anmärkningsvärt att utredningen trots detta ej tagit någon kontaktmed för en kollationering av omfattningen avkyrkomusikernas nuvarande tjänstgöring inom den kommunala ochframlida kombinationsmöjligheter. Några kontakter angående innehållet i den musikpedagogiskadelen av kyrkomusikerutbildningen har ej heller tagits. Styrelsen vill hårnämna atl i etl kansliyttrande till UHÄ angående högrekyrkomusikerulbildning underströk "vikten av att man lar hänsyn inte baratill yrkesrollen som kyrkomusiker utan ocksä till lärarrollen vid utformandetav utbildningsplaner". Alt somutredningen gör utgå frän att innehållet i den nuvarande musikpedagogiskapåbyggnadskursen motsvarar behov vittnar om bristande kunskaper omutvecklingen inom den kommunala . Den ovan nämnda påbyggnadskurseninnehåller t.ex. metodikulbildning inom ämnena orgel, piano och sång. Behovetav pianolärare inom är ytterst begränsat. Del råderemellertid brist på kompetenta kör- och ensembleledare. En förstärkning ochbreddning av kör- och ensembleledarulbildningen på kyrkomusikerlinjen skullet.ex. kunna skapa större möjligheter till fyllnadstjänst inom . Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Kyrkomusikertjänsterna inrättas enligl kyrkokommunalaregler med pastoralen som beslutande. Om någon annan i stället skall varaarbetsgivare kommer inrättandet atl följa de regler som gäller för denarbetsgivaren. Bland de remissinstanser som har yttrat sig över förslageti denna del är meningarna delade. Förslagettillstyrks av bl. a. domkapitlen i , och , ,kyrkokamerala förening samt , och kyrkligasamfälligheter. Förslagetavstyrks av bl. a. domkapitlen i , , och ,. , ochVästerås stifts kyrkomusikerförening. Domkapitleti tillstyrker förslaget. anser alt stiflsinflylandel blirfullt tillräckligt genom all stiftsstyrelsen fastställer minimum förverksamhetens omfattning samt behörighetsvillkoren. Domkaphleti avstyrker förslaget. Inrättande av kyrkomusikertjänster skall följastatlig reglering och beslutas av efter förslag av pastoratet. Domkapitleti föreslår att stiftsstyrelsen inrättar tjänsterna på förslag avpastoratet och efter alt ha hört . avvisar förslaget med motiveringen att erfarenheter från de kommunalaförvaltningarna visar på risker för att stora skillnader skall uppstå mellan deolika pastoratens ambitionsnivå. Utredningens förslag under denna punkt avstyrks i sinhelhet. Vi anser att nuvarande regler för inrättande av tjänster skall beslå.Utredningens förslag kommer med stor säkerhet atl leda lill stora skillnadermellan pastoralen beträffande kompetenskrav, sysselsättningsgrad ochlönesållning, såsom det är inom de vanliga kommunala förvaltningarna. Behörighetsvillkoren för de tvä framtida huvudtyperna avkyrkomusikertjänster kommer i huvudsak att motsvara dagens krav för organist-resp. kyrkokaniorsljänsl. I vissa undantagsfall kan en lägre kompetens godtas.Om det föreligger särskilda skäl kan en sökande medges befrielse frånbehörighetsvillkor. Sädana dispensfrågor skall prövas av stiftsstyrelsen. Vidtjänstetillsättningar bör pastoraten följa allmänt erkändameritvärderingsprinciper såsom förtjänst och skicklighet. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Utredningens förslag har i huvudsak slöd hosremissinstanserna. Förslaget tillstyrks i sin helhet av länsskolnämnden iÖstergötlands län, TCO, /ochKöpings kyrkUga samfällighet. Förslaget om två huvudtyper av kyrkomusikertjänsterfillstyrks av bl. , och Växjö stiftskyrkomusikerföreningar och . Kammarrätten i , domkapitlen i ,och , , och har delvis tillstyrkt förslaget menframfört förslag om vissa förändringar. Kammarrätten i anser examenskraven motiverade. i tillstyrker förslaget menefterlyser en definition av lämplighet. Vi delar uppfattningen, att behörighetsvillkoren för detvå huvudtyperna i huvudsak skall motsvara de nuvarande kraven för organist-resp. kyrkokaniorsljänsl. (I inledningen till avsnittet har U ordningsföljden"förtjänst och skicklighet". Det skall rimligen vara"skicklighet och förtjänst".) Vi föreslår, att avsnitten om nedsättning avbehörighetsvillkor resp. befrielse från sådana stryks - det finns ingenanledning atl särskilt påpeka, atl den aktuella myndigheten kan ge dispens frånordinarie behörighetsvillkor. Vi efterlyser i detta sammanhang en helt nödvändigdefinition av begreppet "lämplighet". Domkapitleti lillstyrker förslaget om tvä anställningsformer men anser alt somallmän behörighet för kyrkomusiker skall gälla att musikern skall vara medlemav . delar utredningens uppfattning, atlbehörighetsvillkoren i huvudsak skall motsvara de nuvarande kraven för organist-resp. kyrkokan-tortjänst och i vart fall inte vara lägre än vad som i daggäller. Kompetensnivånför de "små" befallningarna anser bör höjas genom krav påviss minimiutbildning. / undantag får behörighetsvillkoren sättas ned. Domkapitlettillstyrker utredningens förslag att behörighetsvillkoren i Prop.1987/88:144 undantagsfall, då man inte kommer all kunna kräva organist- ochkantors- Bilaea 3 kompelens, får fastställas med hänsyn till vad som kanvara lämplig. Beslut i ärendet bör fattas av efter hörande avpastoratet. Befrielse från behörighetsvillkoren kan medges i vissafall. delar utredningens förslag att befrielse frånbehörighetsvillkor skall kunna medges i vissa fall. Dispensprövningen bör ligga på , som innanbeslut fattas i ärendet skall höra pastoratet. Allmänt erkända merilvärderingsprindper bör följas vidtjänstetillsättningar. Eftersom föreslår bibehållande av den statligaregleringen följer härav alt allmänt erkända meritvärderingsprinciper skallföljas vid tjänstetillsättningar. tillstyrker förslaget i princip menoroar sig för de kyrkomusiker som inte når upp lill kanlorsbehörighet. I princip accepterar den indelning i två kompetensnivåersom föreslås, alltså en högre för organisttjänst och en lägre för kyrkokaniorsljänsl.Betr. utbildningsformerna lämnas synpunkter nedan. Här bör dock erinras om atl en nivä "under" debåda huvudsakliga finns och sannolikt måste finnas kvar under en förhållandevislång övergångstid, kanske renlav beräknas som en permanent inrättning. Ibetänkandet talas om "särskilda skäl" för "befrielse frånbehörighetsvillkor", men ingen precisering lämnas för vilka dessa skål kanvara och vilken omfattning dispensförfarandet kan få. Nuvarande syslem med"orgelspelare" och olika vikarialsarrangemang fyller ell ständigt ocholika stort behov. Det är förvånande hur lätt betänkandet berör denna"lägsta" nivå. Att avfärda den som "i första hand inomkyrkligaangelägenheter" och att"för-ulsätla" att kyrkan resp. dekyrkliga folkhögskolorna kan tillgodose behovet utan att anordna nägonkontrollinstans eller övergripande granskning väcker oro. Denna fräga berörsytterligare i samband med övriga utbildningsfrågor. lillstyrker förslaget menförordar alt skall avgöra dispensfrågor. i delar denna uppfattning och anser attdet skall finnas bestämmelser om de särskilda behörighetsvillkoren för olikakyrkomusikertjänster. kyrkokamerala förening menar att dispensfrågorskall bestämmas på lokal nivå i ser förslaget med lägre kompetens ivissa fall som ell erkännande av atl statlig reglering behövs. Utredningens konstaterande all man för vissa tjänster inteheller i framliden kommer alt kunna kräva kanlorskompelens pekar indirekt påbehovet av en statlig reglering av tjänsterna. Önskar visst pastorat vidminimipröv-ningen av omfattningen av viss tjänst mycket låg omfattning avtjänsten kommer densamma alt bli svårbesätt varvid tvingas medgelägre behörighet för tjänsten. 8 1987/88. har begränsat sitt yttrandetill avsnittet Prop. 1987/88:144 16.2.3 rörande personer med handikapp. DHR har under en lång följd av år verkat för att personermed rörelsehinder skall kunna erhålla befrielse frän behörighetsvillkoren vidkyrkomusikaliska anställningar. Vi ser därför med tillfredsställelse atlutredningen nu föreslår befrielse från behörighetsvillkoren. DHR anser, att enreell kompelens kan finnas trots atl man på grund av handikapp ej kunnatgenomföra alla moment i kyrkomusikerutbildningen. Förbundet anser vidare, atl vid bedömning av insatsenskall tillgången lill arbetstekniska hjälpmedel och arbetsbiträde ocksåbeaktas. Enligl utredningens mening är det lämpligt, atl viddispensprövning tillföra sakkunskap utöver dem som finns' i pastoralen. Ibetänkandet föreslås därför, alt dispensprövningen handhas av stiftsstyrelsen.DHR stödjer dessa förslag. Vi vill särskilt betona viklen av allstiftsstyrelsen vid sin bedömning använder sig av den kunskap och destödresurser för personer med handikapp som finns inom Länsarbetsnämnderna. Vi vill även peka på den stora sakkunskap, beträffandeolika möjligheter alt kompensera sitt handikapp, som finns inomhandikapprörelsen. Förbundet vill därför förorda, alt samräd sker med berördhandikapporganisation. Utredningen har diskuterat frågan om medlemskap i skall vara behörighetskrav för kyrkomusiker men vill inte uppställa ettsådant formellt krav. Frågan behandlas i elt stort antal remissyttranden. och har ingen erinran mot vad utredningen haruttalat. Kammarrätten i liksom nämnd förförsamlings- och pastoratsförvaltning anser att pastoraten själva får avgöraom medlemskap skall vara krav eller ej. Medlemskap som behörighetskrav förespråkas av domkapitlen iUppsala, , , , och saml av och . i delar denna uppfattning menföreslår en dispensmöjlighet från kravet på medlemsskap. Medlemskapskravet har också slöd i yttranden frän , , , Kågerödsoch kyrkUga samfälligheter samt Nöbbele, Munktorps, ÖstersundsVästerlanda, , , , Västra Vrams, , HeligaTrefaldighets och Eslövs församlingar samt . har ingen erinran motutredningens ståndpunkt i frågan om medlemskap i . Utredaren diskuterar kortfattat huruvida man bör kräva attkyrkomusikern är medlem i . Etl sådant krav liksom kravet pålojalitet mot kyrkans lära, ställs inte bara på kyrkomusikern utan på allpersonal inom församlingsvården, vilkel kan tillgodoses. om medlemskap i behöverförfallningsregleras. Utredaren diskuterarkortfattat huruvida man bör kräva att kyrkomusikem Prop. 1987/88:144 ärmedlem i . Ett sådant krav torde enligl förbundsslyrd- Bilaga3 sens mening kunna ställas inte bara på kyrkomusikern utan på all personalinom församlings vården. Förbundsstyrelsenhar ovan tillstyrkt kyrkomusikerutredningens förslag om en avreglering av detstatliga författningssystemel för kyrkomusikerna. Eftersom frågan ommedlemskapet i är hänförlig även till annan personal skulle enlag eller författningsreglering av medlemskapet för kyrkomusikerna också ledatill en författningsreglering av medlemsfrågan för övrig personal inomförsamlings vården. Förbundsstyrelsen, som är emot en ökadförfattningsreglering av kyrkokommunernas verksamhet, anser därför i likhet medutredaren att denna fräga inte skall författnings-regleras. Förbundsstyrelsenhar den uppfattningen att frägan inte är av den arten atl den bör regleras ikollektivavtal med de fackliga organisafionerna, eftersom ett kollektivavtalnormalt innehåller endast frågor av materiell karaktär. Kravet på medlemskap iSvenska kyrkan för anställda i de kyrkliga kommunerna bör istället övervägas avrespektive kyrkliga kommun/arbetsgivare i samband med nyrekrytering. Förbundsstyrelsenutreder lämpligheten av atl utfärda en rekommendation i denaktualiserade frägan lill de kyrkliga kommunerna. En sådan rekommendation börinte bara beröra frågan om medlemskap utan även ett uttalat krav på lojalitet ianställningen gentemot lära. för församlings- och pastoralsförvaltning har på samma grundersom kommit fram till denuppfattningen att kravet på medlemsskap i för anställda i dekyrkliga kommunerna i stället bör övervägas av respektive kyrkligakommun/arbetsgivare i samband med rekryteringen. Kammarrätten i år avsamma uppfattning. Beträffandei vad mån medlemskap i skall vara ell krav för tjänst somkyrkomusiker finner kammarrätten det välbetänkt all inte generellt uppställadelta som etl formellt krav. Pastoraten bör dock vara berättigade atl angemedlemskap i ' som krav för tjänsten. Möjligheten alt angemedlemskap i som krav för en tjänst bör kunna rymmas inom kravetpå lämplighet för tjänsten. Domkapitleti vill däremot införa ett krav på medlemskap i lagen med följandemotivering. diskussion huruvida medlemskap i skall vara eltformellt behörighetsvillkor fär påpekas att gäller alt musikern skall"vara känd för alt vilja främja församlingslivet" (24 S.KMF). Däravtorde följa alt om viss sökande lill tjänst tidigare ulirält ur svenska kyrkanulan all återinträda han/hon måste anses obehörig lill den sökta kyrkomusikertjänsleni . Utredningens förslag fill lag bör i del här avseendetkompletteras sä atl medlemskap bör utgöra behörighetsgrund. Domkapitleti anser atl medlemsskap i skall vara behörighetsvillkor för kyrkomusiker, från vilket stiftsstyrelsen äger meddela befrielse, om särskilda skäl föreligger. ' Ibetänkandet på sidan 168 diskuteras huruvida medlemskap i svenska Prop.1987/88:144 kyrkan skall vara behörighetsvillkor för kyrkomusiker. Å ena sidanär en Bilaga 3 gemensam luthersk värdegemenskap en av förutsättningarna för etteffektivt och framgångsrikt församlingsarbete. Å andra sidan är kyrkomusikenav internationell och ekumenisk natur. Del har funnits fler exempel på attkyrkomusiker tillhörande visst kristet trossamfund med framgång innehaft tjänstinom ett annal. torde den komma att arbeta än merekumeniskt. Det vore då stridande mot denna utveckling alt genom lagföreskriflomöjliggöra för kyrkomusiker tillhörande annat trossamfund alt arbeta inomsvenska kyrkan. Stockholmsdomkapitel får i enlighet med ovan anförda överväganden förslå att medlemskap isvenska kyrkan skall vara behörighetsvillkor för kyrkomusiker, men attstiftsstyrelsen efter hörande av vederbörande pastoralskyrkoråd (motsvarande) -om särskilda skäl föreligger i det enskilda fallet - får medge befrielse fråndetta krav. Domkaphleti anser det som självklart, att medlemskap i är eltbehörighetskrav för kyrkomusiker. Medlemskapi bör enligt domkapifiets mening självklart skrivas in som eltbehörighetskrav för kyrkomusiker, oavsett stafiig eller reglering. Medden mångfald av religiösa rörelser, som finns i dagens svenska samhälle, räckerdet inte att "förutsätta en lojalitet mot kyrkans arbete". Det ärviktigt, att verkligen kan och får markera krav på, att denlojaliteten också uttrycks i medlemskap. Domkaphleti anser ocksä att en sökande till kyrkomusikertjänst skall varamedlemmar i . Domkapitletinstämmer i utredarens förslag om behörighetsvillkor, som ju ungefärligenmotsvarar nuvarande bestämmelser. Dock anser i likhet med densakkunnige, kontraktsprosten , atl man som behörighetsvillkor börfordra atl sökanden till en kyrkomusikertjänst är medlem av . Ienlighet med vad sagt under punkt II: 12 bördispensärenden prövas av . Somdomkapitlet redan framhållit i sitt yttrande över psalmboksbetänkandetefterlyser vi en särskild kyrkans profildel i den kyrkomusikaliskagrundutbildningen, motsvarande den som blivande präster får i denpasto-ralleologiska utbildningen och som skall ulgöra villkor förkyrkomusikalisk tjänst i . Domkapitleti ser medlemskap i som ett självklart krav. Påen punkt vill domkapifiet ansluta sig till kontraktsprosten , och del gäller kyrkomusikernas tillhörighet lill Svenska Kyrkan.Det har blivit allt vanligare atl man, vid utannonsering av församlingsvårdandetjänster, sätter ut tillhörighet till som en förutsättning, ochvi menar, att det mäste vara en självklar sak också för en kyrkorhusiker, som,inte minst i körverksamhelen, ofta har alt arbeta med bibliska och andra texterav uppbyggdsekaraktär, och dessutom är den som skall leda koristerna in igudstjänsten. i anseratl frågan bör övervägas ytterligare. Det kan t. ex. inte ansestillfredsställande att den som har barnkörsverksamhel kan stå utanför kyrkan. 1987/88:144 Bilaga 3 Synenpå som ett trossamfund gör alt kyrkomusikern bör tillhöra dennaför all kunna vara "lämplig för anställningen" och kunna fullgörasina församlingsvårdande uppgifter. EvangeliskaFosterlands-Stiftelsen (EFS) Synenpå som etl trossamfund gör atl kyrkomusikern bör tillhöraSvenska kyrkan för att kunna vara "lämplig för anställningen" och föratt kunna vara en värdefull medlem i arbetslaget. Vi anser dock att viktigareän frågan om formellt medlemskap i är lojalitet mot kyrkans arbeteoch grundläggande målsättning. Tillsättningenav kyrkomusikertjänster kommer i huvudsak all följa kyrkokommunala regler. Omen kyrkomusikertjänst trots upprepade ledigförklaranden inte kan lillsäittasmed en behörig sökande får annan kyrkomusiker anställas. Utredningensförslag avstyrks av en majoritet bland remissinstanserna som vänder sig mot ettrent kommunall tillsättningsförfarande, främst av oro för alt en objektivmeritbedömning inte kommer att ske men också för att en riksomfattandeannonsering av lediga tjänster inte behöver ske vid kommunaltjänstetillsättning. Förslagetavstyrks sålunda av domkapitlen i , och ,. /, samt etl stort antal församlingar, pastorat och enskildakyrkomusiker som har gett in spontana yttranden. Domkapitleti avstyrker kyrkokommunal fillsättning, eftersom rekryteringen kanbegränsas. Utredningensförslag om kyrkokommunal tillsättning av kyrkomusikertjänsler avstyrks. Skälenär dels att rättssäkerheten i samband med tillsättningen och besvärsrätlenbegränsas och dels alt risk föreligger för en stark geografisk begränsning avrekryteringsområdet - i extremfallet internrekrytering. Meritvärderingen böräven fortsättningsvis göras av som resulterar i ett förslagmotsvarande dagens. i Växjöavstyrker förslaget med hänvisning till att det är svårt atl bedöma sökandenasmeriter. Tillsättning av tjänsterbör alltjämt ske enligt stafiiga regler. Denna tillsättningsordning tar tillvara såväl pastoratens intresse av atl välja musiker som musikernas intresse avalt bli anställda med hänsyn till vedertagna Prop. 1987/88:144meritvärderingsprinciper. torde sakna förutsättningarför Bilaga 3 att framgångsrikt genomföra den ofta tekniskt komplicerademeritvärdering det här är fråga om. Sådan kompelens finns i domkapitlenskanslier. Genomatt alltfort gör meritbedömning och handhar förslagssättningenkrävs inte någon ytterligare föredragning av stiftsmusiker eller liknande ulanpastoratet bör kunna fatta beslut utifrån det beslutsunderlag somansökningshandlingar jämte förslag utgör. Ilinje med vad tidigare anfört föreslås att organist- ochkyrko-kantorstjänster tillsätts i samma ordning som , d.v.s. tjänsternatillsätts av kyrkomusikerdistriktels kyrkoråd inom etl av upprättadförslag.