prop · GB03145 · 1987-12-31 00:00:00 — denna ordning underuppbyggnadsperioden fär tillsammans med den tekniska utvecklingen av olikadistributionsformer och de ekonomiska förutsättningarna visa om andralösningar framgent bör övervägas. Jag är således beredd att återkomma tillregeringen i denna fråga. 10.2 Tillstånd att sända radiotidningar och återkallelseav sådana tillstånd Mittförslag: Beslut om tillstånd aft sända radiolidningar meddelas av tallidningsnämnden.Tillstånd ges även i fortsättningen efter särskild ansökan av tidningsföretag.Innan ett ärende avgörs skall nämnden höra presstödsnämnden, ochSveriges . Om enighet inte kan nås mdlan tallidningsnämnden, televerketoch skall nämnden, med eget yttrande, överlämna ärendet tillregeringens prövning. Taltidningsnämndensbeslut i frågor om tillstånd får inte överklagas. Beslut om återkallelseav tillständ enligl 7 § lagen (1981:508) om radiolidningar meddelas av tallidningsnämnden.Sådana beslut får överklagas hos kammarrätten. Taltidningskommitténsförslag: Kommittén påpekar atl enligt nuvarande regler skall tidningarna ansökahos regeringen om att få sända radiotidningar. Vid en permanent verksamhet bördetta förfaringssätt kunna förenklas genom atl ansökan görs hos det bidragsförddandeorgan som skall administrera verksamheten med radio- och kassettidningar. framhåller all den föreslagna tillståndsmyndighelen bör åläggasall i tillståndsärenden fatta beslut i samråd med företaget. I de fall enighetinte kan uppnås om sändningstid m.m. bör saken, enligt företaget, avgöras avregeringen. I övrigt har kommitténs förslag inte kommenterats iremissbehandlingen. Skälen för mitt förslag: I2 § lagen (1981:508) om radiotidningar föreskrivs atl radiotidningar inte fårsändas i rundradiosändning eller i trådsändning som når fler än 100 bostäderulan tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Sändningstillståndhar lämnats av regeringen. Bestämmelser härom finns i 2 §förordningen (1981:512) om radiotidningar. Ansökningar har inlämnats avtidningar som erhållit bidrag för verksamheten av taltidningskommittén. De prakfiskadetaljerna, frågorna om lidpunkt för sändningen och placeringen, frekvensenoch effekten hos sändaren har i praktiken avgjorts av med utgångspunkti tillgänglig sändningskapacitel. Jag anser atltillståndsfrågorna har ell naturiigt samband med bidragsverksamheten och börlösas i ett sammanhang av dem som kan göra de relevanta bedömningarna, nämligentaltidningsnåmnden och . Med hänsyn lill vad jag (avsnitt 10.1)har anfört i fråga om sändningstidsutrymmet bör nämnden även bereda tillfälle atl yttrasig i ärendet. För en ddegering av tillståndsärendena talar också atl Prop.1987/88:145 den förordade utvecklingen och permanentningen av verksamheten kan förväntasmedföra etl väsentligt ökat antal ansökningar. I ett sådant läge är detsärskilt viktigt alt slå vakt om enkelhet och samtidighet i beslutsprocesserna.Regeringen torde genom delegeringen kunna befrias från befattningen medflertalet ärenden och bör endast inträda i de fall tallidningsnämnden,och inte kan enas i en tillståndsfråga. Radiotidningarnaöppnar en möjlighet atl tillgodose synskadades behov av information. Däremothar systemet inte tillskapats i syfte atl ge fid-ningsföretag en rätt attutnyttja etern som dislribufionsform. Det är en fråga som inte hör hemma idetta sammanhang. Av betydelse för den frågan är del arbete som sedan lång tidhar bedrivits i syfte att få till stånd en grundlagsreglering av yttrandefriheteni bl. a. etermedier efter mönster av tryckfrihetsförordningen (jfr prop.1986/87:151). I det sammanhanget har bl. a. diskuterats alt den nu gällandeordningen i fråga om ansvaret för innehållet i en radiolidning skallgrundlagsfästas. Vidare har förordals atl en grundlagsfäst rätl lilldomstolsprövning i frågor om rätt att sända program i eter- ellertrådsändningar skall införas. Enliglmin mening saknas anledning att nu föreskriva att beslut om lillslånd skallvara överklagbara. Frågan bör emellertid övervägas ytterligare senast isamband med den avstämning som enligl vad jag har anfört bör ske . Minaförslag i frågor om tillståndsgivning kräver ändring i förordningen omradiotidningar. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag till sådanaändringar. Lagenom radiolidningar uppställer vissa krav på innehållet i radiotidningarna.Särskilda krav ställs också på en radiotidnings förlaga. Därutöver gäller attett sändningstillstånd får förenas med i lagen angivna villkor. Av 7 § framgåratl ett tillstånd kan återkallas om den som fått fillståndet bryter mot lageneller mot ell villkor som meddelats med stöd av denna. Frågor om återkallelsebör handhas av tallidningsnämnden. Jag avser atl återkomma lill regeringen medförslag till förordningsbestämmelser härom. Ettbeslut om återkallelse, som kan drabba en pågående verksamhet, bör kunnaöverklagas hos kammarrätten när det meddelas av en annan myndighet änregeringen. Detta bör anges i lagen. Elt förslag till lag om ändring i lagen(1981:508) om radiolidningar har upprättats inom ulbildningsdepar-lemenlel.Förslaget bör fogas lill detta protokoll. Lagförslagetrör i och för sig sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycketregeringsformen. Enligt min mening är dock frågan av sådan beskaffenhet attlagrådets yttrande inte behöver inhämtas. 11 Frågorom teknik och utveckling 11.1Moltagarutrustningar Mitt förslag: Talfidningsnämndenbör svara för vidareutveckling och upphandling av nödvändig teknisk mottagarutrustning.Televerket bör vara leknisk konsult och bl. a. svara för kravspecifikation,leveransprovning och serviceåtgärder. Taltidningskommitténsförslag: Delsamma som mitt egel. Under den bedrivna verksamheten harupphandlingen av radiomottagare skötts av kommittén. Staten slår således somägare lill den inköpta utrustningen. har I 250 apparater köpts in. Enutbyggd verksamhet förutsätter betydligt större inköp, vilkel ger möjligheter tillserietillverkning i störte skala och därmed ett lägre pris. Kommitténhar genom radio låtit utvärdera radiotidningsmottagarnasfunktion och sett över den tekniska kravspecifikationen med målet alt nyaserier skall kunna beställas i så nära anslutning som möjligt lill elteventuellt riksdagsbeslut om en fortsatt verksamhet. radio är liksomtidigare berett atl bistå i detta arbete saml svara för leveranskonlroll, utleveransoch serviceåtgärder. Inköpav utrustningar för RATS-tidningar har finansierats med särskilda medel.Forskare vid har medverkat vid tillverkningen avprogram lill utrustningen. Eftersom RATS-verksamheten bedrivits i sä begränsadskala finns ännu ingen erfarenhet av produktion i större serier. Remissinstanserna:Handikappinslilutet instämmer i kommitténs förslag. Institutet framhållervikten av att arbetet med kravspecifikationer och upphandling inte fördröjs.Talboks- och punktskriftsbibliolekel ställer sig tveksamt till förslaget,eftersom RATS-utrustningar kan få en användning även utanför radiolidningsulgivningen. Statenshandikappråd anser det viktigt atl synskadade har ett enda ställe all vända sigtill för att få apparater, instruktioner av pedagogiskt erfaren personal samtservice av utrustningarna. understryker vikten av attservicen på utrustningarna fungerar snabbt och effekfivt. Skälenför mitt förslag: Frågan om framtagning och tillverkning av moltagarutrustningarför radiotidningar har krävl myckel omfattande insatser av kommittén ochteleverket. Redan i ett tidigt skede stod det klart alt frågan inte kunde lösasinom ramen för de produkfionskanaler och tilldelningsformer som i andrasammanhang finns för tekniska hjälpmedel för handikappade. Med televerketsavgörande hjälp har dock kommittén lyckats få till stånd serietillverkning ochlöst en rad praktiska och principiella problem, vilket i sin tur möjliggjortför fler tidningar all börja utgivning av radiotidningar. Jaganser atl kommitténs och arbete i delta avseende har varit särskiltförtjänstfullt. Tillsammans har de inhämtat betydande erfarenheter av alla deproduktions- och upphandlingsfrågor som hänger sam- manmed radiotidningar i praktiken. Jag anser atl den effektiva samverkan mellanbidragsfördelning och tillhandahållande av leknisk utrustning som på sä sätthar utvecklats bör behållas även i fortsättningen. I det viktiga skede närverksamheten skall byggas ut anser jag det rationellt alt talfidningsnämnden idessa frågor samarbetar med , som redan har en aktiv roll genom sittansvar att stå för uppkoppling av sändare och tilldelning avsändningskapacitet. Motlagarutrustningarnas utformning och allmänna prestandakan lämpligen bedömas i direkt samband med sändningsfrågorna, bl. a. för altuppnå största möjliga ändamålsenlighet i utformningen. Jag biträder därförkommitténs förslag och förutsätter atl den samarbetsform som utvecklats skallge resultat även i fråga om moltagarutrustningar för RATS-lidningar. Mitt förslag: I taltidningsnämndensfortsatta verksamhet bör nya tekniska möjligheter fortlöpande beaktas ochprövas i syfte alt om möjligt bredda den tekniska basen för utgivningsverksamhelenoch finna nya överföringsalternativ. Taltidningskommitténsbedömning: Kommittén påpekar all överföringen av inlästa radiotidningar undersändningsuppehåll i riksradion innebär atl möjligheterna för enutbyggnad av verksamheten är begränsade, eftersom etl uppehåll på fyra timmarlämnar utrymme för endast två tidningar per sändare. Kvällstidningar, som måsteöverföras , faller utanför systemet. Med RATS-tekniken kan flertidningar överföras, eftersom sändningen då tar betydligt . Kommitténnämner ett antal andra länkbara överföringsmöjligheler, t. ex. ljudsystemet itelevisionen. Detta kräver dock en ny typ av radiotid-ningsmottagare ochanslutning till TV-antenn. Vidare är det aktuellt med provsändningar med flerljudssystemoch stereo i TV. Etl sådant syslem skulle kunna erbjuda möjligheter föröverföring av radiofidningar, även då lestbild sänds. Eftersom dennya TV-ljudkanalen kommer att vara digital är den även lämplig för överföringav RAPS/RATS-tidning-ar. anser det nödvändigt att förutsättningar skapas för ettfortsalt intensivt utvecklingsarbete avseende tidningsöverföring tillsynskadade. För alt få ut mer av tillgänglig sändningskapacitet börmöjligheter fill ökad överföringshastighet utvecklas. Motlagarutrustningarnabör konstrueras så att flera tidningar kan tas emot på samma apparat. Försökbör inledas med sändning över TV-nä-let. Utrustningar för överföringfrån sälteridatorer bör kunna erbjuda kombination av punktskrift och syntetiskttal och möjligheter atl lagra en tidning . Ansvarig huvudmanmåste pekas ut för de olika utvecklingsområdena och tillräckliga resurseravsättas för verksamheten. Skälenför mitt förslag: har haft ett kombinerat Vid sidan av bidragsgivningen har kommittén utrett ochprövat bl. a. olika distributionsmöjligheter. Jag anser all dennaordning lill dels bör gälla även för taltidningsnämndens verksamhet. Även omförhållandet mellan löpande bidragsverksamhet och utvecklingsarbete blir etlannat bör för den skull utvecklingsarbetet inte avstanna. Isamband med breddningen av verksamheten, med därtill hörande behandling av t.ex. kapacilelsfrägor, bör bl. a. sådana möjligheter som skisserats av kommitténoch ges uppmärksamhet. Dessauppgifter bör ses som en framförhållning i takt med utbyggnaden avverksamheten. Formerna för utvecklingsarbetet och övriga praktiska detaljer börbestämmas av tallidningsnämnden enligt vad som bedöms lämpligt för ändamålet.Syftet bör vara alt pröva olika förutsättningar för användbaraöverföringsalternativ eller kapacitetshöjningar inom befintliga tekniker. 11.3 Vidgad användning av RAPS/RATS-tekniken Min bedömning:Utvecklingsarbetet bör även inriktas på RAPS/ RATS-metodens användbarhet i eltvidare perspektiv för handikappades informationsförsörjning. Taltidningskommitténsbedömning: En av RAPS/RATS-teknikens stora förtjänster är att den kan användasför överföring av i princip all tryckt text som finns datorlagrad, t.ex.fackböcker, tidskrifter och olika slags samhällsinformation. Denförsöksverksamhet som bedrivits med överföring av facklitteratur i samverkanmed har givit goda resultat. kan teknikenmedföra en helt förändrad informationssituation för synskadade, därinformationsutbudet är betydande. Teknikenkan även användas för databassökning, lext-TV och läsning med Brailledisplayer.Utvecklingen av en sådan moduluppbyggd universell terminal (MUT) hardiskuterats och bör kunna koordineras med andra pågående forsknings- ochutvecklingsprojekt inom informationsteknologin med inriktning på handikapp. Remissinstanserna: Eltflertal instanser understryker att RATS-metoden kan användas av läshandikappadeför läsning av tidskrifter och facklitteratur. Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket kommer under innevarande budgetår atl genomföra ettprojekt i samarbete med där nya medier för framför allt lexikonoch handböcker skall studeras. RATS-metoden kommer troligen att tas upp inomprojektets ram. anser att söksystem och talsyntes borde utvecklas mer,vilket vore av intresse även för skolan. Institutet bedriver för närvarandeutvecklingsarbete med bl. a. sådan inriktning. Åtskilliga problem borde enligtinstitutet kunna lösas i elt sammanhang. hävdar attskönlitteratur, fackböcker och annan information är lika viktigt försynskadade som dagsfidningar. påRATS-metoden öppnar vägar för snabbare och billigare litteraturdistributiontill synskadade. Handikappinstitutetoch påpekar atl diskussionen om en universalterminal ärviktig och atl ytterligare försöksverksamhet måste genomföras, men atl dettaarbete inte får fördröja utbyggnaden av tallid-ningsverksamheten. Statenshandikappråd och anser att ansvaret för fortsatta RAPS/RATS-försökmåste klargöras. Särskilt aspekterna på en framtida användning av en moduluppbyggduniversalterminal bör beaktas. Skälenför min bedömning: och flertalet remissinstanser anser jagalt RAPS/RATS-tekniken öppnar stora möjligheter på informationsområdet i stortför handikappade. I vidareutvecklad och möjligen standardiseradform kan den bli av mycket stor belydelse inom t. ex. utbildning ochfolkbildning för handikappade. I detta perspekfiv är det av särskild vikt atlen utveckling i sädan riktning kan främjas. Jaganser därför att det fortsatta arbetet med RAPS/RATS-överföring av tidningarför synskadade bör bedrivas på sådant sått atl möjligheterna för vidgadanvändning beaktas t. ex. i fråga om systemsammansättningen och utformningen avprogrammeringen. En sådan infallsvinkel borde enligt min mening kunna skapaförutsättningar för att systemet enklare kan sältas in för överföringav även annan tryckt information lill handikappade. Jagär inte beredd atl i detta sammanhang utforma etl uppdrag avsådan omfattning att målet är att uppnå t.ex. den omtalade universalterminalen.Jag har i del föregående i mina allmänna överväganden redovisat de storaforsknings- och utvecklingsprojekt inom informationsteknologin som äraktuella. En rimlig inriktning inom ramen för förevarande verksamhet är däremotenligl min mening alt tallidningsnämnden etablerar fortlöpande kontakter ochinformationsutbyten med ansvariga för de olika projekt som syftar fill enförbättrad informationssituation för handikappade. På så sätt kanförutsättningar skapas för förhöjda kunskaper, samordning i vissa avseendensamt möjligen snabbare konkreta effekter av uppnådda forsknings- och utvecklingsresultat. 12 Utbildning och marknadsföring 12.1 Journalistutbildning Min bedömning: Etlutbildningsprogram för journalister vid taltidningsredaktioner bör utarbetas. Taltidningskommitténsbedömning: Densamma som min egen. Remissinstanserna:Institutionen i instämmer i kommitténs förslagoch erbjuder sig att utforma en lämplig utbildning i form av en eller flerafortbildningskurser. dock atl särskilda medelanvisas för ändamålet. och Talfidningsfolket pekarpå atl vissa kurser för taltidningsredaktörer tidigare genomförts i FOJO:s (fortbildningför journalister) regi. Bakgrund och skälen förmin bedömning: Utbildning av journalister sker dels vid universiteten iStockholm och i form av grundutbildning eller fristående kurser somockså kan användas i fortbildningssyfte, dels inom ramen för de s. k. FOJO-kursernavid högskolan i och dels vid vissa folkhögskolor. FOJO-kurserna, somoftast omfattar en, ibland tvä veckor, har tidigare i begränsad utsträckningvänt sig lill redaktörer som arbetar med kommunernas och landstingenshandikappinformation. En grundläggandeutbildning för journalistiskt arbete med radio- och kassettidningar saknas . Del redaktionella arbetet vid taltidningsredaktioner kräver särskildainsikter och färdigheter. Det gäller t. ex. frågan om anpassning av tryckt informafiontill ljudradions villkor rent generellt, frågor om lämplig teknik förnödvändiga redaktionella nedkorlningar, frågor om funkfiondl och effektivpresentation, m. m. Jag delar därför kommitténs bedömning att det är angelägetall journalister som arbetar hos tidningsföretag som ger ut eller planerar attge ut radio- och kassettidningar får möjligheter till särskilt anpassadutbildning. Denna bör ha en sådan utformning att den tar hänsyn till envarierande bakgrund hos journalisterna. a. av del skälet anser jag aftutbildningen inte kan vara så kort att den ryms inom FOJO-systemet. Enligl min mening börutbildningen inlemmas i högskolans ordinarie fortbildningsulbud,alternativt utgöra en del av fördjupningssludierna inom grundutbildningen förjournalister. anscrjag det dock motiverat alt denanordnas i form av uppdragsutbildning. Sedan utbildningen funnit sin form börhögskolorna själva la ansvaret för den. Jag avser att senareåterkomma till regeringen med förslag om alt ge tallidningsnämnden i uppdragall se till atl etl utbildningsprogram tas fram och erbjuds intresseradetidningsföretag och journalister. Under avsnillet 16. Anslagsberäkningar /89 i del följande kommer jag atl föreslå att medel beräknas förutbildningsverksamhet. Medlen bör slå till nämndens förfogande för kostnader isamband med uppdragels fullgörande - och senare - utbildningens genomförande. Jaghar i denna fräga samrått med chefen för . Mitt förslag: Inomramen för verksamheten bör göras riktade utbildnings- och informafionsinsatseri syfte alt underlätta läsningen av en talutgåva och hanteringen av tillhörandeteknisk utrustning. Målet bör vara alt abonnenterna i så enkla och effektivaformer som möjligt skall kunna tillgodogöra sig innehållet i en talutgäva. Taltidningskommitténsförslag: Delsamma som milt egel. meddelar sin avsikt attutforma förslag lill en handledning med rekommen- Prop. 1987/88:145 dationergällande hur abonnenterna på bästa sätt kan instrueras i handhavandet av dentekniska utrustningen. Kommitténhar sedan betänkandet lämnats utarbetat en preliminär idéskiss för elllämpligt utbildningsprogram. Huvudinriktningen avser hanteringen av dentekniska utrustningen. Insatserna bör sättas in vid tre tillfållen, nämligenföre utgivningens början, i direkt samband med utgivningsstart samt underlöpande utgivning. Hittillshar i samband med leverans av radiomottagare även en bruksanvisning på såvälkassett som i tryckt skrift distribuerats. har i samband medleverans av mottagare även meddelat instruktioner och biträtt med installationoch demonstrationer. Insatserna har inte omfattat lästeknik, t.ex. hur mansnabbspolar med medhörning och utnyttjar de brumsignaler som läggs in. Dessamöjligheter har mer utgjort en service för läsare som redan kan tekniken. Ifråga om RATS-apparaluren är både hantering och lästeknik särskilt viktigt.Läsarna har elt stort behov av atl behärska samtliga förekommande kommandon såatt de kan ta del av tidningsinnehållet pä etl enkelt och fullständigt sätt. Kommitténanser atl utbildningsinsatserna bör inriktas på inlästa radiofidningar och RATS-tidningar.I båda fallen bör del finnas en genomtänkt och överskådlig bruksanvisning omden tekniska apparaturen och dess möjligheter på det medium som abonnentenföredrar. Det bör vidare hos varje utgivande dagstidning - föreutgivningens start - finnas en kontaktperson som kan svara pä olika frågor ochmeddela upplysningar. Bland RATS-abonnenter på en och samma tidning bör maneftersträva atl fä en eller flera personer att tjänstgöra som handledare förövriga RATS-abonnenter vid behov. Huvudinsatsernabör förläggas till lokal nivä. I mån av behov bör del även förekomma en visscentral samordning, t. ex. för utbildning av handledare och utbyte avinhämtade erfarenheter. Remissinstanserna:Ell stort antal instanser understryker betydelsen av information och utbildningi handhavande av radiomottagare och RAPS/ RATS-utrustningar. Sådana insatser minskarenligl behovet av service på utrustningarna och ökarmöjligheterna att sprida RATS-metoden. Skälenför mitt förslag: I likhet med kommittén och flertalet remissinstanser anserjag del viktigt atl verksamheten med radio- och kassettidningar innefattarmålmedvetna och genomarbetade utbildningsinsatser. Det kan vara enförutsättning för framgång, särskilt i ett utbyggnadsskede. Betydelsen häravaccentueras av vad kommittén och flera remissinstanser anför angående skiftandeleknikvana bland de synskadade. Detär angeläget att dessa frågor inte eftersatts. Med ökad förtrogenhet och utvecklad vana vid den tekniska apparaturen kan synskadades intresse av abonnemang på lalutgåvor förstärkas och ökas. kan en dialog och ell fortlöpande utbyte av synpunkter och erfarenheter mellan utgivare och abonnenter i dessa frågor utgöra värdefulla förutsättningar för förbätt ringar i verksamheten. Jag anser att kommitténsförberedelsearbete i detta avseende kan bilda ett värdefullt underlag förfortsatta åtgärder. Inom ramen för den fortsatta verksamheten bör resurser ocharbete nedläggas på att vidareutveckla utbildnings- och informationsfrågornamed målet att synskadade skall kunna få ul så mycket som möjligt avutgivningen av radio- och kassettidningar. Mitt förslag:Marknadsföringsinsatserna för radio- och kassettidningar ökas ocheffektiviseras. Taltidningskommitténsförslag: Delsamma som milt eget. Kommittén vill starkt markera attmarknadsföring är elt viktigt led i utgivningsarbetet. Särskilda medel böravsättas för marknadsföringen. Flera kanaler än vad som traditionellt använtsbör prövas. Inte minst gäller detta personlig information. Kommittén påpekar atlmarknadsföringsinsatserna i många fall varit blygsamma. hargjort några mer omfattande insatser för atl sälja radio- och kassettidningarna.För atl pröva effekten av större insatser har kommittén anslagit särskildamedel för marknadsföringsinsatser på . Resultatet visade attkassettidningarna där på fick en större spridning än väntat. Remissinstanserna:En stor majoritet understryker liksom kommittén behovet av information ochmarknadsföring av verksamheten. anser att insatserna börgöras i samma omfattning och med samma målsättning som om del vore fråga omseende. Skälen för mitt förslag:En effektiv marknadsföring av verksamheten är lika viktigt som information ochutbildning av abonnenterna. Del gäller dessutom på två plan. Å ena sidan börden statligt stödda verksamheten och dess mål och inriktning marknadsförasgentemot t. ex. tidningsutgivare, handikapporganisationer och producenter avnödvändig teknik så atl bästa tänkbara förutsättningar skapas för igångsättningoch utveckling av verksamheten. Jag noterar med tillfredsställelse att bådekommittén och gjort betydande ansträngningar i delta avseende, bl.a. genom framtagning av informationsbroschyrerna En tidning för örat och , som getts en omfattande spridning. Å andra sidan är detangeläget alt inför utgivningsstarl av en talutgåva marknadsföra den nyaprodukten gentemot målgruppen och sedan fortlöpande följa upp sådana insatseri syfte atl upprätthålla och sprida kunskapen om verksamheten. Som kommitténpåvisat är del därigenom möjligt att väsentligt öka intresset och antaletabonnenter. En kombination av effektiv marknadsföring och abonnentutbildningborde enligt min mening kunna skapa förutsättningar för en betydandegenomslagskraft i verksamheten. Närdet gäller metoder och utformning av insatserna anscrjag att detta