prop · GB03154 · 1987-12-31 00:00:00 — gäller i detta hänseende all regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omutförsel av enstaka skjulvapen och därtill hörande ammunition samt avskjulvapen jämte tillhörande ammunition för personligt bruk eller föranvändning vid jakt, tävling eller övning ulom rikel. Regeringen har med stöd av bemyndigandet utfärdatföreskrifter enligl vilka enskild person som är berättigad att innehaskjutvapen får föra med sig vapnet jämte tillhörande ammunition ulan lillslåndvid utresa från rikel. Regeringen har därutöver överlämnat till polismyndighetall pröva frågor om utföisel för såväl enskild persons räkning som förmedlemmar i skytleför-bunds eller annan sammanslutnings räkning, om skjutvapneljämte därtill hörande ammunition skall användas vid jakt, tävling eller övningutom riket. Därtill har generaltullslyrelsen bemyndigats atl meddelaföreskrifter om återutförsel av jakt- och tävlingsvapen i vissa fall. Enligt minmening bör polismyndighet också anförtros uppgiften att pröva ärenden om utförsel av skjulvapen för enskild persons räkning även i fall då vapnet i fråga inte förs ut föratt användas vid jakt e.d., liksom ärenden om ulföisel av skjutvapen för reparation, översyn eller liknande. de sätlbör återutförsel efter sådan åtgärd här i landet prövas av polismyndighet.Bemyndigandet för regeringen atl meddela föreskrifter bör utformas i enlighethärmed. 17.3 En samlad berednings- och tillsynsorganisation inomregeringskansliet Min bedömning: Beredningen av ärenden om tillstånd atttillverka och försälja krigsmateriel m.m. liksom ärenden om beslul enligl lagenom förbud mol utförsel av krigsmateriel, m.m. bör ligga på ell och samma organ.Detta organ, som bör vara KMI, bör också som svara för konlroll överdem som har regeringens tillstånd alt tillverka, sälja eller förmedlakrigsmateriel. KMI bör även fortsättningsvis ingå i . bedömning: Överensstämmer med minbedömning. Skälen för min bedömning: KMI inrättades under 1930-taletsom en följd av de genom initieradenedruslningsförhandlingarna i . En ökad kontroll från regeringarnas sidaöver vapenindustrin skulle bidra lill alt förebygga nya krig. I den propositionsom ligger lill grund lag om konlroll över tillverkningen avkrigsmateriel m.m. (prop, 1935:89), vilken lag föregick den nu gällande,anfördes bl, a. all den lillsyn som kontrollen nödvändiggjorde borde utövas aven krigsmalerielinspeklion som borde inordnas i regeringskansliet.Kontrollmyndigheten föreslogs förläggas till , lill vilkeldepartement handläggningen av ärenden rörande exportförbudet av krigsmaterielredan hörde. KMI, numera organisatoriskt inom ulrikesdepartemenlelshandelsavdelning, utgör dels en departemenlsenhet för beredning avlillslåndsärenden, dels en myndighet som utövar konlroll enligttillverkningslagen. KMI-ulredningen har ställt frågan huruvida en uppdelningav KMI borde göras som skulle innebära atl ett organ bereder ärendena enligtbåde lillverkningslagen och ulförsellagen medan ell annat organ svarar förtillsynen enligt lillverkningslagen. En annan lösning skulle kunna vara altberedningen av ulförselärendena och andra ärenden som faller underulförselbestämmelserna ligger på etl organ och verksamhelen enligl lagen omkonlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. - således även kontrollenöver tillslåndshavarnas verksamhel - åvilar ett annal organ. Beredningen av tillståndsärendena och kontrollen enligllillverkningslagen kräver emellertid, som utredningen framhåller, elt mindreomfattande arbete än beredningen av ulförselärendena. Elt skiljande av den enaeller båda funktionerna enligl tillverkningslagen skulle knappast innebäranågon förenkling som skulle underlälla beredningen av ulförselärenden. Erfarenhetenvisar tvärtom - som utredningen också kommil till - att de olika delarna avkrigsmaterielinspektionens nuvarande verksamhel med fördel kompletterarvarandra. En uppdelning av ansvaret inellan två organ enligtfunktionerna beredning ochtillsyn - alternativt enligl tillämpningsområdena för tillverknings- resp. Prop. 1987/88:154 ulförsellagen - skulle dessutom fordra ell betydandesamarbete mellan dessa organ och sannolikt leda lill dubbleringar iverksamheten. Även från den utgångspunkten anser jag all del är en fördel omverksamheten kan hållas samman inom en organisation. Jag menar alltså all KMI även i fortsättningen skallhandlägga ärenden enligl både lillverkningslagen och ulförsellagen och därvidsvara för såväl beredning som tillsyn. I likhet med utredningen finner jag inte heller skäl attförorda någon ändring i KMI:s organisatoriska ställning, t. ex. på del sättetall beredningen av ärenden liksom tillsynsfrågorna läggs på ell från regeringenfristående organ. För forlsall beredning inom talar framförallt del förhållandel all alla mer omfattande ärenden som regel innehållervikliga politiska och principiella frågor som på något stadium måsle avgöras avregeringen. Del aren fördel alt de berörda delarna av finnsmed i beredningen redan från början och kan bidra med fakta och synpunkter.Genom denna ordning får beredningen, som syftar till en lolalbedömning molbakgrund av svensk säkerhetspolitik och vårt förhållande lill andra länder,etl allsidigt innehåll. Skälen för beredning inom får enligl minmeningen ökad tyngd mol bakgrund av de förslag lill skärpt kontroll avkrigsmaterielexporten som jag har förordat i det föregående. 17.4 Personella resurser hos KMI - finansiering Kraven pä KMI har ökal väsentligt under senare är. Deförslag till skärpt konlroll som jag nu förordar kommer alt medföra yllerligarearbetsuppgifter för inspektionen. Vid utgången av /87 omfattadepersonalplanen för KMI fem tjänster, varaven för krigsmalerielinspektör samttvå för handläggare. Därutöver tjänstgjorde yllerligare en handläggare på entillfälligt inrättad tjänst. Som KMI-ulredningen - och även utredningen om svenskutlandsverksamhet på krigsmaterielområdet - framhållit är det viktigt allolika slag av kompelens är företrädd inom inspektionen. Självfallet beredsärenden inom krigsmaterielområdet gemensamt med andra delar av departementetoch i övrigt. gäller särskill utrikesdepartementetspolitiska avdelning och försvarsdepartementet. KMI måsle emellertid själv haomfattande sakkunskap på dessa områden, liksom sakkunskap i förvallningsrättsligaoch andra juridiska frågor. Befallningensom krigsmalerielinspektör innehas av en högre tjänsteman med beskickningschefs erfarenheter. Regeringen har också inrättat två nya tjänster vid inspektionen, dels en tjänst på chefslöneplanel för militär rådgivare som innehas av en högre militär, dels en tjänst som handläggare inom lönefålt N 24 - N 28. Beräknade kostnader härför har angivils i budgetpropositionen för /89 (prop. 1987/88:100, bil. Mittställningstagande: Någon ändring av finansieringen av KMI:s verksamhel ochorganisation föreslås inte. KMI-utredningensförslag: Expeditionsavgifter för utfärdade lillslånd bibehålls medanverksamheten i övrigt läcks med statsmedel. Skälenför mitt ställningstagande: Kostnaderna för KMI :s organisation och verksamhetbestrids genom avgifter från tillverkare av krigsmateriel saml genomexpeditionsavgifter främsl för tillstånd till utförsel av krigsmateriel. Deavgifter som tas ul från tillverkare av krigsmateriel och som tillförsstatskassan direkt utgår efter visst - för samtliga tillverkare lika -förhållande till det fakturerade värdet av försåld materiel (8 § lagen omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m). Kostnadernaför verksamheten, som går över statsbudgeten, utgörs lill större delen av löneroch lokalkostnader. Finansiering avstatlig verksamhel täcks i vissa fall med avgifter från berördaintressegrupper. När det gäller KMI:s verksamhel daterar sig denna ordning fråninspektionens tillkomst . Skäl att frångå denna ordning föreliggerenligt min mening inte. Jag anser sålunda atl nuvarande ordning bör bestå. 17.5 Förbättrade rutiner för beredningsarbetet inom KMI Undersenare år har det bedrivits etl intensivt arbete med alt förbättra rutinernaför handläggningen av ärenden inom KMI. En väsentlig del häri är datoriseringav registerföringen. 1 registret ingår bl.a. grunduppgifter om tillverkning ochexport och uppgifter som tillverkare och försäljare är skyldiga att lämna inomramen för tillsynsverksamheten, dvs. uppgifter om beställd, importerad ochlevererad materiel m.m. samt data om beviljade tillstånd. Genomdatoriseringen har den statistiska behandlingen av uppgifterna blivit snabbareoch effektivare. Härigenom möjliggörs också en snabb uppföljning avutförseltillstånd sett i relation till faktiska leveranser. Ett ökatuppgiftslämnande från berörd industri ställer krav på en effektiv hantering.Databehandlingen av uppgifterna kommer att underlätta identifieringen avuppkommande frågor rörande l.ex. viss export eller vissa leveranser.Datoriseringen gör del också möjligt att frigöra resurser för annan verksamhetinom inspektionen. Tillståndtill utförsel meddelas vanligen , i allmänhet . I vissa fallomfattar ett tillstånd flera sändningar. Det är en uppgift för tullmyndighetatt på tillståndel avräkna den faktiska utförseln vid varje utförseltillfälle.I de fall elt tillstånd omfattar stora kvantiteter materiel eller malerielen ärheterogen, har regeringen - inom ramen för ulvecklingen av förbättrade rutiner- i sina tillståndsbeslut uppdragit åt KMI att för viss eller vissa leveranserutfärda särskilda utförselbevis för viss . Bevisen skall företes förtullmyndighet och återsändas till KMI efter verkställd leverans för avräkning mol regeringens beslul. Genom dennaordning Prop. 1987/88:154 minskar riskerna för missbruk av tillstånd som omfallar l. ex. stora kvantiteter materiel. Jag har tidigare omnämnt viklen av en nära kontakt mellanKMI och företrädare för tullmyndigheterna. En viktig uppgift för KMI är- som jag tidigare nämnt- atlföra ul kunskap om gällande regelverk. Del är utomordentligt angelägel att desom är sysselsatta inom krigsmaterielindustrin har god kännedom om gällanderegler och de syften som ligger bakom dessa. Inom KMI har därför initiativlagils lill atl såväl genom besök hos industrin som genom all ge ul allmännaråd nå ul till den berörda industrin och dess anställda med nödvändig kunskapom del svenska regelsystemet. 18 för krigsmaterielexport-frågor -ökad insyn i frågor som rör krigsmaterielexport Export av krigsmateriel liksom andra tillståndsfrågoraktualiserar ständigt problem av principiell karaktär. Tillståndsprövningeninnebär ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Mol bakgrund av all del inle ärmöjligl atl utforma riktlinjerna för tillståndsprövningen så atl allasvårigheter i tillämpningen kan undanröjas, är del naturligt atl prövningen avde enskilda ärendena tillmäts sårskild betydelse, Enligl 10 kap. 6 §regeringsformen skall regeringen i ulrikesärenden av större vikt överlägga medutrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa ärenden rörandekrigsmateriel är sådana atl överläggning med utrikesnämnden äger rum. Även omsådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansetts önskvärtatl prövningen av vissa enskilda ärenden ges en bredare förankring än iregeringen. Till detta ändamål beslutade på grundval avpropositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport atl en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulleinrättas (UU 1984/85:5, rskr. Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta påparlamentarisk grund, inledde sin verksamhet . Nämndens uppgiftär all lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Den sammanträdervanligtvis på kallelse av krigsmalerielinspektören, som också ledersammanträdena. Del ankommer på inspektören all redovisa samrådet lill delföredragande statsrådet. Nämndens tillkomsl har inneburit all omfallningen av deärenden som görs lill föremål för ökal samråd har breddals. Genom de relalivitäta, regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter också enfortlöpande insyn i regeringens handläggning av de frågor som rör krigsmalerielexporl. Också frågor som kan komma all aktualiseras på grund av denya regler av förbudskaraklär som jag förordat i del föregående bör göras lillföremål för samråd i nämnden. Bl.a. motbakgrund av all nämnden härigenom kan förutses tas i anspråk i störreomfattning än vad som hillills har varil fallet, menar jag all arbetsformernafortlöpande bör förbättras och effektiviseras. Åtgärder i detta hänseende harredan genomförts. Prop, 1987/88:154 18.2 Insyn i frågor som rör krigsmaterielexport m.m. Ett par remissinstanser har tagit upp frågan om ökad insynoch öppenhet kring krigsmaterielexporten. Till delta vill jag säga följande. Det är självfallet önskvärt all informationen omkrigsmaterielexporten ges offentlighet så långt della år möjligt med hänsynlagen lill de intressen som måsle skyddas av sekretess. Strävan måsle vara allkrigsmaterielexporten ges en så slor öppenhet som möjligl med hänsyn lillsekretesskraven, såväl i som internationellt. Etl slorl steg mol ökad öppenhet togs genom denordning som då inleddes och som innebär atl regeringen till riksdagenredovisar uppgifter på årsbasis om den svenska krigsmaterielexporten. Regeringen har överlämnat sådana skrivelser medredovisningar av krigsmaterielexporten . Redovisningarnaomfallar uppgifter om bl.a. anlalet utförsellillstånd, försåld krigsmateriel isåväl löpande som fasta priser, faktiska leveranser också i löpande och faslapriser, materielens fördelning i fråga om värdet av exporlen fördelat på huvudområden,geografisk spridning samt fördelning av exporten på angivna länder. Dessutomhar uppgifter lämnats om försäljning av tillverkningsrälter saml i frågaom destörre exporterande förelagen. Regeringen har dock inle kunnal offentliggörasammansättningen av den export som går lill varje enskilt land eftersomutlämnande av sådana uppgifter skulle kunna skada vårt lands förbindelser meddet landet. Av samma skäl har regeringen i flera fall där fråga om utlämnandevaril aktuell inte kunnat offentliggöra enskilda beslut om utförsel avkrigsmateriel. Enligt min mening har insynen genom de åtgärder regeringenhar vidtagit breddals väsentligt. Detta innebär emellertid inle att öppenheteninte kan förbättras ytterligare. Frågor som dessa är ständigt aktuella.Fortlöpande görs alltjämt ansträngningar för bättre insyn i frågor som rörkrigsmaterielexport. Mitt förslag: Överträdelser av det utvidgade förbudet attupplåta eller överlåta rätl alt ulom riket tillverka krigsmateriel, all ingåtilläggsavtal, m.m. och alt ingå avlal med någon ulom rikel om alt för dennesräkning utveckla krigsmateriel eller melod för framställning av sådan materielsamt av elt förbud att vidta marknadsföringsåtgärd skall i ansvarshänseendejämställas med vad som gäller i fråga omupplåtelse och överlåtelse av lillverkningsräll och anordnande av militärtinriktad utbildning av utländsk medborgare. Ensärskild slraffskala införs för brott mot föreskrifterna omredovisningsskyldighet och underrättelseskyldighet i fråga om marknadsföringoch mol föreskrifterna atl lämna uppgifter om utländskt ägande i utländskarättssubjekt saml för brott mol föreskrifter, villkor eller kontroll- ochordningsbestämmelser som har meddelats med stöd av lagen liksom i fråga omoriktigt uppgiftslämnande vid fullgörande av skyldighet atl lämna redovisning,underrättelser eller uppgifter som sagts. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mittförslag. Utredningen har även föreslagit en särskild atalsprövning i fråga ombrott mot föreskrifter och villkor som har meddelats med slöd av lagen ochbrott som innefattar orikligt uppgiftslämnande (se betänkandet s. 105). Remissinstanser: RÅ anför såvitt avser en bestämmelse omsärskild åtalsprövning att en sådan kan vara motiverad då fråga är omlagstiftning som är långtsyftande och vars utrikespolitiska konsekvenser ärsvåra atl överblicka men knappast för hithörande fall som i slor utsträckningsynes la sikte på förseelser av ordningskaraktär, RÅ hänvisar också till denföreslagna föreskriften atl undanta ringa fall från ansvar (seremissammanställningen s. 118). Skälen för mitt förslag: Överträdelser av del utvidgadeförbudet atl ulan tillstånd av regeringen upplåta eller överlåta räll alltillverka krigsmateriel ulom riket, atl träffa avtal om tillägg till ellerändringar av sådana avtal liksom att ingå avtal med utländsk part om atl fördennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådanmateriel bör i ansvarshänseende jämställas med överträdelse av nuvarandeförbud mot kunskapsöverföring och anordnande av mililärl intriktad utbildningav utländsk medborgare. Detsamma bör gälla överträdelse av förbud att vidtaviss marknadsföringsåtgärd. Brott mot förbuden bör medföra ansvar om gärningen skettuppsåtligen eller av grov oaktsamhet. I likhet med vad som gäller för brott motnuvarande lag bör dock inte dömas till ansvar i ringa fall. Liksom vad som gäller i fråga om brott mol nuvarandeföreskrifter, bör en straffskala finnas för grova brott. Ensärskild straffskala bör införas för överträdelser av föreskrifter omredovisnings- och underrättelseskyldighet i fråga om marknadsföringsåtgärderoch av föreskrifter om uppgiflsskyldighel i fråga om ägande i utländskarättssubjekt saml av föreskrifter, villkor eller kontroll- eller ordningsbeslämmelsersom har meddelats med slöd av lagen liksom i fråga om oriktigt uppgiftslämnandevid fullgörande av redovisnings-, underrättelse- och uppgiflsskyldighel. Såväluppsåtligt som oaklsaml handlande bör kunna föranleda ansvar. I enlighet medvad som föreslagils av lagrådet (s. 133) bör dock inle dömas till ansvar iringa fall. I likhet med vad som gäller i fråga om motsvarande uppgiftsskyldighetenligt lagen om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m., börslrafflatituden sällas till böter eller fängelse . Närdet gäller frågan om en särskild åtalsprövning av regeringen eller den Prop.1987/88:154 myndighet som regeringen bestämmer är jag ense med RÅ om atl någotbehov av en sådan bestämmelse inte föreligger. Jag vill dock understryka atlett åsidosättande av t.ex. ett villkor eller en kontrollbeslämmelse som harmeddelats i samband med tillståndsgivning kan vara av stor belydelse ochförorsaka vittgående konsekvenser. Delsamma kan gälla l.ex. Jagföreslår att den nya lagen om förbud mol utförsel av krigsmateriel, m.m. skallträda i kraft och att den nu gällande lagen upphävs vid sammatidpunkt. På förslag av lagrådet bör den nya lagens bestämmelser tillämpas ävenför tillstånd som har meddelats med slöd av äldre bestämmelser (s. 133). Dennya lagen medför en ändring i lagen om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut. Denna ändring liksom de föreslagna ändringarna i lagen omkontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. bör träda i kraft vid sammatidpunkt. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1. lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m., 2. lag om ändring i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m., 3. lagom ändring i lagen (1988:000) om rätlsprövning av vissaförvaltnings-beslut. Detunder 3 angivna förslaget har upprättats i samråd med chefen förjustiliedeparlemeniet. Förslagen har, som har framgått, granskats av lagrådet. 22.1 Förslaget till lag om förbud mot utförsel avkrigsmateriel, m.m. Idenna lag finns föreskrifter om förbud mot 1. utförsel av krigsmateriel, 2. upplåtelse och överlåtelse av räll all utom riket tillverkakrigsmateriel, 3. avtal med någon utom rikel om ulveckling av krigsmateriel och metodför framställning av sådan materiel, 4. bedrivandeav militärt inriktad utbildning inom rikel av utländsk medborgare, och -j 5. marknadsföring av krigsmateriel. I lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m.m. finns föreskrifter om kontroll över tillverkning avkrigsmateriel och tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinning avseendekrigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. Regeringen meddelar föreskrifter om vad som skall avsesmed krigsmateriel enligt denna lag. I förslå stycket anges lagens tillämpningsområde. I andra stycket erinras om atl föreskrifter om kontrollöver tillverkning av krigsmateriel och lillhandahållande av krigsmateriel, uppfinning avseende ' krigsmateriel och metod för framställning av sådan materielfinns i lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel,m.m. Tredje stycket, som har utformats i enlighet med lagrådetsförslag (s. 132), innehåller ett bemyndigande för regeringen atl meddelaföreskrifter om vad som skall avses med krigsmateriel enligt lagen.Bestämmelsen har sin motsvai-ighei i 5 § i nuvarande lag. Krigsmateriel får inle föras ut ur rikel utan tillstånd avregeringen, om inte annat följer av denna lag eller annan författning. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattningeller som i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgiftall föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor om lillslåndenligl första stycket. Paragrafens första stycke motsvarar 1 § i nuvarande lagoch slår fast atl krigsmateriel inle får föras ul ur riket ulan lillslånd avregeringen, om inle annal följer av denna lag eller av annan författning.Sålunda finns i 17 § vapenlagen (1973:1176) bestämmelser om utförsel från rikelav skjulvapen ulan utförsellillstånd. Vid prövning av framställning om tillstånd lill utförselskall överväganden ske med ulgångspunkl i de riktlinjer som gäller i fråga omexport av krigsmateriel (avsnill 6), Innehållet i andra stycket år överfört från 4 § inuvarande lag. Denna ordning som tillägger etl enskilt statsråd räll allbesluta i enklare ärenden och som har varil rådande under en lång följd av åroch därvid visat sig vara i hög grad ändamålsenlig är lill slor del betingad avpraktiska skäl. Även tidsmässiga faktorer spelar in. I många fall fordrarnämligen en dispensansökan i ärenden av nyssnämnt slag omedelbara åtgärder. Det bör här framhållas att år 1977granskat frågan om beslutanderätten och därvid särskilt omnämnt enskiltstatsråds beslutanderätt i ärenden som gäller export av krigsmateriel.Utskottet uttalade bl.a. all granskningen inte gett anledning till erinran molde beslut varigenom statsråd bemyndigats avgöra visst ärende eller viss gruppav ärenden (KU 1976/77:44). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår meddela föreskrifter om utförsel av 1. skjutvapen ochtillhörande ammunition för enskild persons räkning saml av skjulvapen ochdärtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller övning ulomrikel, 2. skjulvapen förreparation, översyn eller annan liknande åtgärd, 3. skjutvapen sominförts till riket för åtgärd soni avses i 2, 4. sådana jakt-och lävlingsskjulvapen och tillhörande ammunition som har förts in till riket ienlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176). Som anförts i avsnitt 17.2 gäller atlregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddelaföreskrifter om utförsel av enstaka skjulvapen och därtill hörande ammunitionsamt av skjulvapen jämte tillhörande ammunition för personligt bruk eller föranvändning vid jakt, tävling eller övning ulom riket. Föreskrifter härom finns i förordningen (1982:1062) omförbud mol utförsel av krigsmateriel, m.m. Förevarande paragraf innehåller elt mer specificeratbemyndigande för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer altmeddela föreskrifter dels om utförsel av skjulvapen och tillhörande ammunitionför enskild persons räkning, dels om utförsel av skjulvapen och därtill hörandeammunition för användning vid jakt, tävling eller övning utom riket och delsför utförsel av skjutvapen för reparaliori, översyn eller liknande åtgärdliksom för återutförsel efter sådana åtgärder. Dessutom innehåller paragrafen etl bemyndigande allmeddela föreskrifter om utförsel av sådana jakt- och tävlingsskjutvapen medtillhörande ammunition som har förts in till rikel i enlighet medbestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176), dvs.