prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — SÖ tillsatte fillsammans med enarbetsgrupp, som i en rapport redovisat en kartläggning av den nuvarandeförsöksverksamheten, en analys av möjliga målgrupper och utbildningsbehov ochett förslag lill en framtida organisation för särvux. SÖ ansluter sig i huvudsak till arbetsgruppens förslag mengör några kommentarer. Dessa redovisas i slutet av sammanfattningen. Till gruppen utvecklingsstörda räknas begåvningshandikäppade,personer som på grund av hjärnskada fått ett begåvningshandikapp samt personermed barndomspsykos. De olika individerna har mycket varierandeinlärningsförmåga och utbildningsbehov. Arbetsgruppen refererar till är en fråga om abstraktionsnivå i tänkandet. Abstraktionsnivånär beroende av hjärnans biologiska mognad, medan innehållet beror påerfarenheten. Inom ramen för sin begåvning har alla människor möjligheter atlgöra erfarenheter och skaffa sig kunskaper. Begåvningshandikäppade behöver mertid för att lära sig något. Med utgångspunkt från vissa rimliga värden påabstraktionsnivåns normala utveckling indelas abstraktionsnivån vad gäller begåvningshandikäppadei tre nivåer. A-nivå (den lägsta abstraktionsnivån), B-nivån (en mellannivå)och C-nivån (som ligger närmast abstraktionsnivån bland normalbegåvade). Vuxenutbildning som tar emot psykiskt utvecklingsstörda Komvux bedrivs med ett reducerat timtal i förhållande tillmotsvarande ungdomsutbildning och har därför i ringa utsträckning kunnattillgodose utbildningsbehov hos vuxna utvecklingsstörda. Vuxna "som behöver undervisning motsvarandesärskolans" är undantagna från rätlen till grundvux. I viss utsträckning kan del vara möjligt förutvecklingsstörda personer att delta i del reguljära utbudet av studiecirklar. Dessutom har sludiedr- kelverksamhet som direkt riktar sig lill psykiskt utvecklingsstörda genom- gäu en kraftig utveckling. 1984/85 fanns ca 85000 deltagare i drygt 13000 cirklar. Folkhögskolanlar emot några hundra psykiskt utvecklingsstörda Prop. 1987/88:113elever i långa folkhögskolekurser. Psykiskt utvecklingsstörda deltar även i Bilaga 1 korta kurser. Kartläggning av nuvarande försöksverksamhet med särvux Försökverksamhet med särvux startade 1970.Försöksverksamheten skulle avse dels en samordning och systematisering av dettotala utbudet, dels prövning av nya former, i första hand grundsärskola förvuxna, tränings-skola för vuxna och primär ADL-träning. SÖ har utvärderatförsöksverksamheten , nämligen läsåren 1970/71, 1972/73 och 1976/77. Ytterligare en kartläggning har genomförts avarbetsgruppen . En enkät riktades till särskolans skolledare.Särskilt intressanta områden eller förslag undersöktes närmare genom personligaintervjuer med totalt 24 skolledare. Deltagarantalet i särvux uppges i enkäten till 2404 (vecka4 1986). Ungefär hälften av de studerande var . Deltainnebär att särvuxutbildningen ofta påbörjas efter avslutadyrkessärskola. För en tredjedel uppgavs Iräningsskola eller yrkesträning somsenast genomgångna skolform. 258 studerande var helt utan tidigare utbildning. I 254 av deltagarna (drygt hälften) befann sig på B-nivå(den mellersta abstraktionsnivån), 151 pä A-nivå (den lägsta) och 927 pä C-nivå(nivån närmast normalbegåvade). 37 hade annat hemspråk än svenska. Försöksverksamheten administrerades av 42 av särskolans 73rektorsområden. Endast hade en skolledartjänsl speciellt avdelad försärvux. Del totala antalet lärare var 133, varav en majoritet (103) med speciallärarulbildning. Det praktiska ansvaret för särvuxverksamhelen delas i dagi allmänhet av dagcenterföreständare och särvuxlärare. Det är särvuxlärarna somi samråd med personalen på dagcenlra tar ut deltagare, oftast efter "individuellabedömningar". De som bedöms vara i behov av enskild undervisningprioriteras, medan övriga föreslås till studiecirklar. Undervisningen bedrivs oftast inom dagcentra, en anknytningsom kan upplevas positiv. De studerande kan dock inte alltid skilja mellanstudier och övrigt arbete. Flera anser att undervisningen skulle bli merstrukturerad om den bedrevs utanför dagcenlra. En annan motivering för en utfiyttningav särvux från dagcentra är att man befarar, atl psykiskt utvecklingsstördamed arbete på den öppna arbetsmarknaden i vissa fall kanske avböjer erbjudandenom utbildning därför alt de känner motstånd inför att studera på eninstitution. Beträffande försöksverksamhetens funktion poängleras att särvux - uppehållertidigare inlärda kunskaper De flesta utarbetar "individuella kursplaner".Ungefär en Qärdedel an vänder särskolans kursplaner. Ämnena svenska och matematik dominerar. Antalet undervisningslimmar för de studerande varierar mellan 0,5 och 48 Majoritetengår en eller två limmar . Nästan hälften Prop. 1987/88:113 av lärarveckotimmarnaägnas åt enskild undervisning, åt under- Bilaga 1 visning igrupper om 2-3 och i grupper om 4-5 deltagare. Någon genomsnittlig längdav studietiden per deltagare i särvux har inte varit möjlig all få fram. Särvuxhar blivit en viktig del av habiliteringen för psykiskt utvecklingsstörda. Enallmän uppfattning är atl en fördubbling avdagens studerande-antal skulle täckabehoven. I samband med all yrkessärskolan blir frivillig kan behovet avyrkesutbildning för vuxna öka. Viktenav att särvux blir en reguljär vuxenutbildningsform betonas. De flesta önskaren fast förankring till särskolans organisafion. Meningarna är dock delade.Några betonar betydelsen av att få vuxenutbildningskaraklär på särvux. Vikten avspecialutbildade lärare betonas. Kartläggningenvisar att utvecklingsstörda personer har många och varierande behov avutbildning. Behoven har främst uttryckts av personer i de utvecklingsstördasomgivning såsom skolledare, lärare, föreståndare, arbetsledare, anhöriga m.fl. SÖ har också vänt sig direkt fill utvecklingsstörda och barndomspsykotiskavuxna samt deras intresseorganisationer och begärt uppgifter omutbildningsbehov. Desom ej fått grundutbildning är en stor grupp. Antalet är svårt atl uppskatta.Först 1967 bereddes alla psykiskt utvecklingsstörda rätt till undervisning.Gruppen kommer att minska men deras utbildningsbehov måste tillgodosesåtminstone fill . Desom ej tillägnat sig något kommunikationssätt är en annan gmpp, där främst flerhandikappadepersoner ingår. Kunskapen om olika kommunikationsmetoder är så utveckladatt det med största sannolikhet går att hitta någon lämplig kommunikationsmetodför alla människor. Hosdem som fått nya intressen och behov kan en nyväckt motivation för utbildninguppstå. Först när löneutbetalningen kommer inser man exempelvis värdet av attkunna skriva sin namnteckning. Även utvecklingsstörda behöver utbildning föratt kunna anpassa sig till utvecklingen i samhället. Desom ej fått yrkesutbildning är en annan grupp, vars storlek är svår attberäkna. Fr. o. m. 1986 är den tidigare obligatoriska 4-åriga yrkessärskolan frivillig.Eleverna har rätt lill utbildning, men den måste påbörjas före ålder.Det fmns anledning att tro att även studerande från särskolan kommer att görauppehåll i studierna efter avslutad grundutbildning. Detfinns grupper med särskilda behov. av de utvecklings störda har filläggshandikapp. Utvecklingsstörda med ett annat hemspråk har en svår situation. Lindrigt utvecklingsstörda har ofta kunskapsluckor som de behöver möjligheter att fylla. De som blivit föräldrar behöver speciella utbildningsinsatser för atl klara föräldraskapet. Personer som efter fått en hjärnskada har ofta "kunskapsöar" ibehåll, men kan ha förlorat det mesta. 4 1987/88. Ikartläggningen av försöksverksamheten med särvux framkom att nästan " allaämnen från grundsärskolans och träningsskolans kursplaner förekommer i lämligenoslmkturerad form. Utbildningen saknar profil. Det finns inga klara gränsergentemot övriga utbildningsformer som anordnar utbildning förutvecklingsstörda vuxna. gränser saknas också gentemot sådant innehållsom bör ligga inom områdena habilitering och terapi. Deflesta vuxenutbildningar, förutom komvux, har särskilda linjer ellerverksamhetsformer för utvecklingsstörda parallellt med den reguljäraverksamheten. Av samma anledning som utvecklingsstörda personer behöver få sinutbildning i särskola behöver de också få sin vuxenutbildning tillrättalagdenligt samma principer. Detär en kompetensinriktad utbildning som saknas för dessa studerande. Denframlida särvuxutbildningen bör utformas som en sådan. Del bör då inte varaoklart vad särvux skall erbjuda i relation lill andra utbildnings-ochfolkbildningsformer. Verksamhetsformer som är atl betrakta som habilileringeller terapi bör då också naturligt falla utanför särvux ramar. Särvuxbör vara en kompetensinriktad utbildning. Särvux bör fylla sammafunktion för denna studerandekategori som den kommunala vuxenutbildningen fyllerför andra studerande. Ett förslag till målbeskrivning har utformats: 1Särskilda mål för särvux Särvuxskall medverka lill atl förverkliga vuxenutbildningens allmänna mål genom alterbjuda psykiskt utvecklingsstörda, barndomspsykotiska och hjärnskadade vuxna kompetensinriktadutbildning. Det sker genom alt särvux erbjuder en utbildning som Utvecklar dellagarnaskunskaper om sig själva och omgivningen saml deras förmåga all kommunicera, undersöka och påverka sin egen situation och sin omgivning. Förmedlarkunskaper och färdigheter som är nödvändiga för den enskilde och som kan utgöra komplettering i enstaka undervisningsområ den/ämnen som ges i särskolan eller kompelens motsvarande den som ges i yrkessärskolan. Särvuxskall vända sig lill psykiskt utvecklingsstörda och barndomspsykotiska vuxnasom - tidigare ej fått fullständiggrundutbildning eller inte fått någon utbildning alls - tidigare ej berells möjlighetalt tillägna sig ett fungerande kommunikationssätt - i vuxen ålder fått nyaintressen och behov och därigenom nyväckt - har arbete påöppna arbetsmarknaden eller i samhällsföretag och kan Prop. 1987/88:113behöva viss utbildning för att kunna möta de ökade krav som det Bilaea 1föränderliga samhället ställer - ej fåttfullständig yrkesutbildning eller som har behov av ytterligare yrkesutbildning - personer som efter16 års ålder fått en hjärnskada med betydande och beslående intellektuellfunktionsnedsättning och på grund av detta är i behov av lämplig utbildning. Särvux skall omfatta såväl fristående kurser i enstakaämnen som fullständig grundutbildning motsvarande den obligatoriska skolansamt kompletterande eller fullständig yrkesutbildning. Deltagare som ej tidigare erhållit någon grundutbildningskall inom särvux ges en vuxenanpassad grundutbildning motsvarande den somerbjuds inom tränings- eller grundsärskolan. Vuxna som av olika anledningar ej kunnat tillgodogöra sigdelar av utbildningen i den obligatoriska skolan skall inom särvux kunnakomplettera sina kunskaper i vissa ämnen. Andra behöver på grund av ändradeegna förhållanden eller utvecklingen i samhället kompletterande utbildning ivissa ämnen anpassad efter individuella behov. Kompletterande kunskaper ivissa ämnen skall ha särskolans kursplaner som grund och erbjudas i form avfrislående kurser. Utbildningen skall ge dellagarna möjlighet till utvecklingoch träning av sin kommunikationsfärdighel. De nya begrepp, kunskaper ochfärdigheter som deltagarna tillägnar sig kan hållas levande om de kommer tillanvändning i vardagslivet. Del är därför viktigt att samverkan mellaninlärning under utbildningen och deltagarnas dagliga liv utnyttjas. Deltagare med annat språk än svenska skall, om möjligt,och om deltagaren själv önskar det förutom undervisning i svenska, fåundervisning på sitt eget språk (hemspråk). Grundläggande läs- och skrivfärdigheterpå hemspråket är ofta en förutsättning för all deltagaren skall kunna lära sigatt läsa och skriva på svenska om vederbörandes utvecklingsnivå så medger.Dessa deltagare skall också få utbildning i svenska som andraspråk. All utbildning inom särvux skall vara kompetensinriktadmed särskolans läroplaner som grund. Det är på grund av deltagarnas varierande utbildningsbehovinte möjligt att utarbeta särskilda kursplaner för särvux. Utbildningen får istället planeras med utgångspunkt från särskolans kursplaner varifråninnehållet i undervisningen anpassas till vuxnas behov. Utbildningen bör börja med en inskolningsperiod då en diagnostiseringav deltagarens tidigare kunskaper och färdigheter bör göras. Med denna kunskapsom grund bör utbildningen planeras efter motsvarande stadier i särskolanskursplan och innehållet i undervisningen vuxenanpassas. Med jämna mellanrum bör en utvärdering äga rum där lärareoch stude rande gemensamt diskuterar sina erfarenheter. Utvärderingen bör ligga till grund för den fortsatta detaljplaneringen. Enskild undervisning - gruppundervisning tHiaga Dellagarnas behov av individrelaterad undervisning och detlokalt relativt låga deltagarantalet medför all särvux måste ges stor frihet atlorganisera utbildningen med hänsyn till individuella behov. För många deltagarekan det vara nödvändigt med enskild undervisning. En strävan bör dock vara altföra deltagarna samman till gmpper för att möjliggöra social träning. Yrkesträningen inom särvux bör i möjligaste mån planeras isamverkan med den lokala yrkessärskolan. De flesta studerande inom denna del avutbildningen bör kunna få delar av eller hela sin yrkesutbildning inomyrkessärskolan. Deltagare i fristående kurser skall alltid haundervisningen planerad till minst två studietillfällen . Del ärbetydelsefullt all deltagarna upplever kontinuitet i utbildningen. Vissadeltagare kan ha behov av att få sin undervisning . Organisationen bör vara flexibel och möjliggöra att all planeringkan ske med hänsyn till deltagarnas inlärningsbehov och situation i övrigt. För deltagare som skall tillägna sig fullständiggrundutbildning motsvarande den obligatoriska skolan är del lämpligt med högsthalvtidsstudier. Delta för att inte inkräkta för mycket på den studerandesarbetstid. De studerande ingår ofta i en arbetsgrupp på dagcentrel. Övergripande organisation av särvux För- och nackdelar med två alternativ diskuteras, nämligenanknytning till den kommunala och statliga utbildningen för vuxna elleranknytning till den landstingskommunala särskolan. Utifrån den förda diskussionen föreslås att särvuxinordnas under den kommunala och statliga utbildningen för vuxna. Som elt tungtvägande skäl anges att man vill tillförsäkra de studerande en vuxenanpassadutbildning och tillskapa ett kompetensinriktal utbildningsalternativ.Förslaget avser inte anknytning till landstingens komvuxulbildning då dennaomfattar elt begränsat antal utbildningar och endast få ämneskurser. Kommunerna blir för små upptagningsområden för att kunnaorganisera särvux. Detta gäller egentligen också för särskolan. I samband medett förväntat successivt kommunalt överlagande av särskolan kommer del attbehövas en samordning mellan kommunerna så alt vissa kommuner utses att hahuvudansvaret för planeringen av utbildningen för psykiskt utvecklingsstörda ien större region. Särvux skulle kunna planeras enligt samma principer. Länsskolnämndernabör ges ett samordnande ansvar för att sådan planering sker. För yrkesutbildning inom särvux föreslås alt de studerandeskall få den inom den befintliga yrkessärskolan. En sådan pedagogisk samverkan bör kunna regleras genom lämplig resurssamverkan enligt samma principer som praktiseras vid individualinlegrering av särskolelever i grundsko lan. Speciallärarutbildningskall vara ett grundläggande kompetenskrav för Prop. 1987/88:113 allalärare i särvux. Därutöver är del nödvändigt med en fortbildning i Bilaga 1vuxenpedagogik med särskild inriktning på psykiskt utvecklingsstörda vuxna.Sådan fortbildning bör kunna tillgodoses inom ramen för den reguljärapersonalutvecklingen. Kompetenskraven för lärare i särvux bör utgå frånbehörighetsvillkor för särskolan. Kompetenta att undervisa inom särvux blir dåsärskolans lärare 2, 3, 4, 5, 15 och 16 och lärare 3 och 4. Läraresom uppfyller dessa krav samt har erfarenhet av vuxenutbildning bör beredasföreträde till tjänst inom särvux. För undervisning av invandrare bör lärarendessutom ha insikter i och erfarenheter av invandrarnas situation samtutbildning i svenska som andraspråk. Yrkesutbildningen, som föreslås förlagdtill yrkessärskolan, kommer att bedrivas av lärarna där. Särskildpåbyggnads-utbildning i vuxenpedagogik för dessa lärare är inte praktisktgenomförbar. En lokalanknytning till dagcentra är sannolikt välgrundadför vissa av de , studerande, som på grund av flerhandikapp eller bristandeförmåga inte kan förflytta sig utanför dagscentret på egen hand. För andrastuderande skulle det säkert vara utvecklande att få förflytta sig lill enfriliggande studielokal. Vissa vuxna utvecklingsstörda som arbetar inom denöppna arbetsmarknaden eller i samhällsföretag avstår ibland från särvux därföratt de inte vill komma i kontakt med dagcenlra. Gemensamma lösningar med komvuxskulle sannolikt ge ökad flexibilitet. Omfattning av framtida särvux Psykiskt utvecklingsstörda har haft obligatoriskutbildning i särskolan och yrkessärskolan till . I vissa fall harutbildningstiden kunnat föriängas lill . Underlaget för särvux beräknas komma att utgöras avpsykiskt utvecklingsstörda i åldrarna . De uppgår till ca 22000personer. Den särvuxutbildning som föreslås innebär en kvalitetshöjning i formav mer omfattande och koncentrerad undervisning än vad försöksverksamhetenerbjudit, något som sannolikt medför att inte lika många (dvs. för närvarande11,) av gruppen i åldrarna ) kommer att ha behov av sådan utbildning.Mycket av det som erbjuds inom särvux bör i stället ligga inom övriga habiliteringsinsalser.Mot bakgrund av detta konstaterar arbetsgruppen atl del sannolikt föreligger eltbehov av sådan utbildning hos av personerna i undertaget (dvs. 1 540). En genomsnittlig undervisningstid om 10undervisningstimmar per vec ka förutsätts. Behovet av enskild undervisning kommer att vara relativt stort även om intentionen bör vara alt bilda undervisningsgrupper. En genomsnittlig gruppstorlek på 2,5 deltagare förutsätts. För detta beräknas ett behov av 228000 undervisningslimmar . Schablontillägg (för information, uppsökande verksamhet m.m.) och skolledning bör följa samma principer som för komvux/grundvux. Den totala kostnaden beräk nas till . Medel för stödåtgärder för handikappade studerande föreslås utgå enligt likartade principer som för komvux/grundvux. Kostna derna beräknas till mellan 2 och 3 milj. kr. Timersättning föreslås utgå till 53 5 1987/88. de deltagare somförlorar inkomst genom dellagande i särvux, vilket upp- Prop. skattas gälla för ca 14%av dellagarna. Det innebär en kostnad på 3,3 milj. Eneventuell kostnadsökning för huvudmannen för lokaler är svår alt beräkna. I de flestafall kan man räkna med atl befintliga lokaler kan utnyttjas. Läromedelbör bekostas av de studerande själva om inte enskild kommun beslutar annat. Beträffandefinansieringen konstateras att den föreslagna utbildningen på grund avkvalitetshöjningen medför en kostnadsökning med ca 35 milj. kr. utövernuvarande statlig och landstingskommunal finansiering. Med oförändradekostnader skulle den föreslagna särvuxutbildningen komma alt omfatta ca 506studerande , dvs. bara en tredjedel (2,) av dem som beräknas ha behovav utbildningen. En gradvis utbyggnad till full omfattning skulle ge den nyaorganisationen möjlighet atl utvecklas i takt med de ekonomiska ramarna utanall kvaliteten eftersatts. Därför föreslår arbetsgruppen en successivutbyggnad, förslagsvis . SÖ:skommentarer till arbetsgruppens förslag Nästanalla ämnen från grundsärskolans och iräningsskolans kursplan förekommer iförsöksverksamheten med särvux i tämligen oslruklurerad form. Det finns intenågra klara gränser gentemot studieförbundens verksamhet och i flera avseendenär del svårt atl skilja ut särvux från landstingens habilileringsverksamhet. EnligtSÖ:s mening är det väsentligt att den nya särvuxutbildningen ges en klarmålbeskrivning som tar sin utgångspunkt i individens behov och förutsättningaroch som tydligt skiljer särvux från annan verksamhet och beskriver denkompelens som utbildningen skall ge. Särvux bör ge grundläggande utbildningoch viss yrkesutbildning. Utbildningen bör få en klart vuxenpedagogisk profil.Den bör omfattas av vuxenutbildningens allmänna mål enligt läroplanen förkommunal och statlig utbildning för vuxna. Engod information om särvux till dem som överväger att söka sig dit är viktig. Syoresursermåste därför knytas till utbildningen. Syoinsalser i kombination med enkompetensinriktning av särvux kan vara elt verksamt medel all bryta den i dagdominerande tendensen att allt fler utvecklingsstörda får sin sysselsättningvid dagcenlra. Deras förutsättningar att komma ul i arbetslivet kan på så sättpåtagligt förbättras. Vadgäller organisatorisk tillhörighet finns del för- och nackdelar både med en knylningtill särskolan och med en knytning till den kommunala vuxenutbildningen. En knylningtill den kommunala och statliga vuxenutbildningen skapar bättreförutsättningar att ge särvux karaktären av en regelrätt vuxenutbildning. Detär också en psykologisk fördel för den som tvekar alt söka sig tillbaka lillsärskolan. En anknytning till komvux ligger vidare i linje med den allmännautvecklingen av särskolans organisation. En landstingskommun kan överiåtaledningsansvar för särskolan på primärkommun. Fören knylning till särskolan talar att del där finns erfarenhet av och en 54 samlad kunskap ominlärningssituationen för psykiskt utvecklingsstörda. 1987/88:113 Hänsynmåste tas till den speciella inlärningssituationen och erfarenheter- BilagaI na tas till vara även vid elt förändrat huvudmannaskap. De särskildakompetenskrav för lärare inom särvux som arbetsgruppen föreslagit bör vara engaranti för delta. Motkomvux som huvudman talar också att en kommun i många fall blir en för litenenhet för särvux och att det behövs samordning mellan flera kommuner. SÖkonstaterar atl det under alla förhållanden i samband med ett successivt primärkommunaltövertagande av särskolan kommer att behövas en samordning mellan kommuner så atlnågon kommun har huvudansvaret i en större region. Motsvarande ordning börkunna tillämpas för särvux. kan ges ansvar för atl en sådansamordning kommer till stånd. Detkan inte uteslutas att på kort sikt en anknytning av särvux till särskolanskulle ge de bästa resultaten. Viklen av alt markera särvux karaktär av en kompetensgivandevuxenutbildning och hänsyn lill den berörda gruppens behov och önskemål atlfrigöra sig från "omsorgsvärlden" talar emellertid för den avarbetsgruppen föreslagna principlösningen. SÖanser således att särvux bör utformas som en parallell till den kompelensinriktadevuxenutbildning som övriga vuxna medborgare har tillgång till. Komvux, grundvux,statens skolor för vuxna och särvux skulle då utgöra olika ulbildningsformerinom en formell ram, den kommunala och statliga utbildningen för vuxna. Med depåpekanden som här gjorts föreslår SÖ att särvux lill innehåll, omfattning ochorganisation utformas i huvudsak enligt arbetsgruppens förslag. Vadgäller kostnader och finansiering anser SÖ del inte möjligt attta närmare ställning. Frågan förutsätter ytterligare beredning i samverkanmellan berörda departement samt och Svenska Kommunförbundet.Efter ett principbeslut bör det ankomma på SÖ all i reguljär ordning lägga framförslag om dimensionering och kostnader. Förteckningöver remissinstanser och sammanställning av Prop.1987/88:113 remissyttranden över utredningangående Bilaga 2 vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda - särvux Yttrandenöver utredningen har avgetts av , (),(), centrala studiestöds-nämnden (CSN),(), (), länsskolnämnderna iStockholms, och , , , , , och länslandstingskommuner. Centralorganisationen /SR (/SR),i (LO), (),(), , Ungdomar och Vuxna (RFUB), (),(), Bildningsverksamhet (NBV),() saml särvuxlärarna i länslandsting. i har meddelat alt den avstår frånatt avge yttrande. Allmännaoch övergripande synpunkter på permanentning av särvux Socialstyrelsenkonstaterar alt behoven av vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda intekunnat tillgodoses trots stora ambitioner och engagemang från mångautbildningsgivare.