prop · GB03137 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår atl anta de förslag som harlagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel . I propositionen föreslås en särskild lag om besöksförbud.Lagen skall ge etl bättre skydd för dem som förföljs och trakasseras och är eltled i strävandena all förbättra skyddet framför allt för kvinnor som utsättsför misshandel och andra övergrepp. Besöksförbud skall kunna utfärdas om del på grund avsärskilda omständigheter finns risk för atl någon kommer alt begå brott mot,förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera en annan person. Vidbedömningen skall särskilt beaktas om den mot vilken förbudet avses gällatidigare har begått brott mot den andra personens liv, hälsa, frihet ellerfrid. Besöksförbud skall i första hand avse förbud atl besökaeller på annat sätt la kontakt med en annan person eller alt följa efter denne.Om ett sådant förbud inte är tillräckligt, skall kunna meddelas ett utvidgatbesöksförbud, som kan innebära etl förbud alt uppehålla sig i närheten av denandra personens bostad eller arbetsplats eller något annat ställe där denpersonen brukar vistas. Förbudet skall utformas med hänsyn lillomständigheterna i del enskilda fallet. Besöksförbud får meddelas för högst elt år men kan förlängas med högst elt år i laget. Besöksförbud meddelas av åklagare. Åklagarens beslut kanpå begäran av den som har ålagts besöksförbud eller den som förbudet avser allskydda prövas av allmän domstol. Den som överträder etl besöksförbud skall kunna dömas lillböter eller fängelse . De nya reglerna föreslås träda i kraft . 1 1987/88.1 saml. Propositionens lagförslag Prop. Härigenom föreskrivs följande. Förutsättningar för besöksförbud, m.m. 1 § Enligl denna lag får förbud meddelas för en person allbesöka eller på annat sätt ta kontakt med en annan person eller alt följa efter denna person (besöksförbud). Besöksförbud får meddelas om det på grund av särskildaomständigheter finns risk för att den mot vilken förbudet avses gälla kommeratt begå brott mot, förfölja eller på annal sätt allvarligt trakassera den somförbudet avses skydda. Vid bedömningen av om sådan risk föreliggerskallsärskilt beaktas om den mot vilken förbudet avses gälla har begått brott motden andra personens liv, hälsa, frihet eller frid. Kan syftet med ell besöksförbud tillgodoses genomnågon mindre ingripande åtgärd, får förbud inte meddelas. besöksförbud omfattar inte kontakter som med hänsyntill särskilda omständigheter är uppenbart befogade. 2 § Om det kan antas all ellbesöksförbud enligt 1 § inte är tillräckligt, får förbudet utvidgas till allavse förbud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad ellerarbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas. 3 § Etl besöksförbud skall förses medde begränsningar och undanlag som är påkallade med hänsyn lill förhållandena idet enskilda fallet. 4 § Besöksförbud skall meddelas för viss lid, högst eltår. Besöksförbudel gäller , om inte annat bestäms. Besöksförbudet får förlängas med högst etl år i tagel. 5 § Elt beslut om besöksförbud skalldelges den mot vilken förbudet avses gälla. Härvid gäller inte 12 och 15 §§delgivningslagen (1970:428). 6 § Frågor om besöksförbud skallhandläggas skyndsamt. 7 § Frågor om besöksförbud prövas avallmän åklagare och tas upp på begäran av den som förbudet avses skydda ellernär det annars finns anledning till det. 8 § Prövningen av frågor ombesöksförbud ankommer på åklagaren i den ort där förbudet helt ellerhuvudsakligen avses bli tillämpat eller där den mot vilken förbudet avses gällahar sitt hemvist eller mera varaktigt uppehåller sig. Är den sistnämndemisstänkt för brott som har betydelse för frågan om besöksförbud, får frågan prövas även av åklagare som ärbehörig att väcka Prop. 1987/88:137 åtal för brottet. I fråga om åklagaretillämpas vidare 7 kap. . 9 § För utredning av frågor om besöksförbud får åklagarenanlita biträde av polismyndighet. I fråga om utredningen gäller i tillämpliga delar 23 kap.4, 6, 7 och 9-12 §§ . Härvid skall vid fillämpningen av 4 och11 §§ bestämmelserna om den som är misstänkt i stället avse den.mot vilkenförbudet avses gälla. 10 § Den mot vilken förbudet avsesgälla och den som förbudet avses skydda har rätt alt la del av det som har fillförlsärendet. Rätten atl ta dd av uppgifter gäller med de begränsningar som följerav 14 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100). 11 § Innan frågan om besöksförbudprövas, skall den mot vilken förbudet avses gälla saml den som förbudet avsesskydda underrättas om uppgifter som har tillförts ärendet genom någon annan änhonom själv och beredas tillfälle att yttra sig över dem. Frågan får dockavgöras utan all sä har skett, om åtgärderna är uppenbart obehövliga, om detkan befaras att det annars skulle bli avsevärt svårare att genomföra beslutet iärendet eller om avgörandet inte kan uppskjutas. Åklagaren bestämmer hur underrättelse enligt förstastycket skall ske. Underrättelseskyldigheten gäller med de begränsningar somföljer av 14 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100). 12 § Ett beslut varigenom åklagaren avgör eltärende om besöksförbud skall vara skriftligt och ange 1. den somförbudet avses skydda och den som förbudet avses gälla, 2. förbudetsinnebörd och omfattning, 3. de skäl som harbestämt utgången, 4. åberopadelagrum, 5. påföljden vidöverträdelse av förbudet samt 6. upplysning ommöjligheten att få rättens prövning enligt 14 § och att begära omprövningenligt 23' §. 13 § Vid åklagarens handläggning av ärenden ombesöksförbud gäller i övrigt 4-9 §§, 14-15 §§, 20 § första stycket andra meningen 1, 3 och 4 och andra stycket samt 26 § förvaltningslagen (1986:223). 14 § Åklagarens beslut i fråga ombesöksförbud skall prövas av tingsrätten, om den som har ålagts besöksförbudeller den som förbudet avses skydda begär det. Begäran om sådan prövning skallgöras hos åklagaren, som i så fall skall överlämna ärendet fill rätten. 15 § Behörig domstol är den tingsrättdär åklagare som har prövat frågan om besöksförbud skall föra talan i brottmåli allmänhet. 16 §Har åklagaren beslutat om besöksförbud, är han skyldig atl på begäran Prop.1987/88:137 av den som förbudet avses skydda föra dennes talan vid rätten, om inte särskilda skäl talar mot det. Rätten skall begära yttrandeav åklagaren, om del inte är obehövligt. 17 § Rätten får förordna att ettbesöksförbud tills vidare inte skall gälla. Om besöksförbud inte fidigaremeddelats, får rätten meddela sådant förbud fram fill dess att ärendet avgjortsslutligt. 18 § Vid avgörande av saken skalltingsrätten bestå av én lagfaren domare och tre nämndemän. Vid annanhandläggning är tingsrätten domför med en lagfaren domare. Vid omröstning gäller reglerna i 29 kap. rättegångsbalkeni tillämpliga delar. 19 § Förhandling inför rätten enligt 4§ andra stycket lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden skall allfidhållas, om någon part begär det. 20 § Vardera parten skall svara försin kostnad, om inte sådant förhållande föreligger som avses i 18 kap. 6 §rättegångsbalken. 21 § Vid rättens handläggning avärenden om besöksförbud gäller i övrigt 2 § andra - femte styckena, 3 §, 4 §första och andra styckena, 5 § samt 9-12 §§ lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden. Därvid gäller i fråga om begäran om prövning vad som sägs iden lagen om ansökan. 22 § Har någon begärt rätlens prövningav ett beslut i fråga om besöksförbud och är den mot vilken förbudet avsesgälla misstänkt för brott som har betydelse för prövning av frågan om förbudet,får beslutet i fråga om besöksförbud prövas i mål om allmänt åtal rörandebrottet. Därvid fillämpas bestämmelserna om rättegång i ell sådant mål. Hävande eller ändring av besöksförbud 23 § Om det på grund av ändrade förhållanden finnsskäl till det, får åklagaren häva eller ändra ett beslut i fråga om besöksförbud som har meddelats av åklagaren eller rätten. Första stycket gäller dock inte om beslutet är föremål förrättens prövning. Överträdelse av besöksförbud m.m. 24 § Den som bryter mot ett besöksförbud döms föröverträdelse av besöksförbud till böter eller fängelse . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. 25 § överträdelse av besöksförbud får åtalas avåklagare endast om målsäganden anger brottet fill åtal eller åtal är påkallat ur allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs alt 7 kap. 19 § sekretesslagen (1980:100)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 19 § Sekretess gäller hos polismyndighet försådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig lill 1. verksamhet som enbart innefattarhjälp eller annat bistånd ål enskild, 2. ärende om omhändertagande ellerhandräckning enligt lagsfiftningen om viss psykiatrisk vård eller om vård avmissbrukare utan samtycke inom , 3. ärende om handräckning enligtlagstiftningen om omsorger om psykiskt utvecklingsstörda eller vård av ungaulan samtycke inom , 4. ärende som avses i 21 kap. ,eller 5. verksamhet som innefattar handräckningenligl smiitskyddslagsliflning-en eller annat bistånd ål smittskyddsläkare, om del kan antas alt den enskilde eller någon honomnärslående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende enligt lagen (1988:000) ombesöks förbud för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kanantas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärendet. 1 fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1988:9. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs atl 14 kap. 7 § äktenskapsbalkenskall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. 7§ I mål om äktenskapsskillnad får domstolen, förtiden fill dess atl frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, påyrkande av någon av makarna 1. bestämma vem av makarna som skallha rätl att bo kvar i makarnas gemensamma bostad, dock längst för tiden lilldess att bodelning har skett, 2. förordna om skyldighet för den enamaken all utge bidrag till den andra makens underhåll. I sådant mål får domstolen ocksä, I sådant mål får domstolen ocksä, för tiden till dess alt skillnadsfrågan för tiden tilldess alt skillnadsfrågan har avgjorts genom dom som har har avgjorts genom domsom har vunnit laga kraft, på yrkande av vunnit laga kraft, på yrkande av'någon av makarna förbjuda makar- någon av makarna förbjuda makarna all besökavarandra vid vite, som na atl besöka varandra. bestäms i pengar eller tillfängelse i högst en månad. Elt beslut enligt första stycket får verkställas på sammasätt som en dom som har vunnit laga kraft. Elt beslut enligt andra stycketgäller på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslut enligt förstaeller andra stycket får dock när som helst ändras av domstolen. Överträder någon ett förbud enligt andra stycket,tillämpas 24 och 25 §§ lagen (1988:000) om besöks för bud. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom, med fillämpningav bestämmelserna i , förordna om vad som skall gälla i fråga omvårdnad, umgänge och bidrag fill barns underhåll för tiden lill dess att sådanfråga har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller dock i fråga om förbud enligt 14 kap. 7 § andra stycket somhar meddelats före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , R. Carisson,, , , G. , regeringsförklaring angavs atl etl särskiltprogram för all stärka brottsoffrens ställning skulle läggas fram. I minanmälan lill budgetpropostion (prop. 1987/88:100 bil. 34)presenterade jag etl sådant program. Jag redogjorde där för olika åtgärder somsärskilt lar sikte på dem som har utsatts för brott. Av redogörelsen framgåratt en rad åtgärder har vidtagits eller kommer att vidtas för att ge ökat stödåt brottsoffer. Jag anförde bl.a. följande (prop. 1987/88:100 bil. 4 s. 37). I samband med all frågor rörande kvinnomisshandel ochsexuella övergrepp mot kvinnor har diskuterats har särskilt uppmärksammats attvissa former ay personförföljelse inte är ovanliga och ibland har tagit sigoroande ullryck. Sådan förföljelse kan gestalta sig på olika sätt,exempelvis genom återkommande brev, telefonuppringningar e.d. En inte sällanförekommande situation uppges vara atl en man som har dömts lill fängelse förnågon form av övergrepp mot en kvinna återkommande uppehåller sig omedelbartintill kvinnans arbetsplats eller bostad sedan han frigivits från straffet.Ibland kan naturligtvis förfaranden av delta slag vara straffbara som t. ex.ofredande eller hemfridsbrott, men detta är långtifrån alltid eller ens oftastförhållandet. Hänvändelser från kvinnans sida till polisen blir då i allmänhetresultallösa, eftersom inget brott anses ha begåtts. Försök eller förberedelse lillofredandebrolt är nämligen inte straffbelagt. I praktiken kan detta få allvarliga konsekvenser förkvinnan. Hon lever i oro och osäkerhet, tvingas kanske byta bostad ochhemlighålla sin adress och söker ibland vidta åtgärder för atl "bytaidentitet". Till delta kommer all en del fall är kända då elt sådantbeteende från mannens sida slutligen följts av atl allvarliga misshandelsbrolthar begåtts. För atl förbättra förhållandena för dem som utsålts förtrakasserier av sådant slag har från bl. a. kvinnoorganisationerna väcktstanken på all efter danskt mönster öppna möjligheten att i enskilda fall utfårdaslraffsanktionerade s. k. besöksförbud. Inom justiliedeparlemeniet upprättadessommaren departementspromemorian (Ds Ju 1987:13) Besöksförbud sominnehåller etl förslag med den inriktningen. Jag avser att nu la upp de frågorsom har behandlats i promemorian. Promemorian, som har remissbehandlats, bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. En förteckning över remissinstansernabör fogas lill protokollet som 6//öa 2. En sammanslällning avremissyttrandena har gjorts Prop. inom och finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr Regeringen beslöt atl inhämtalagrådels yttrande över förslag lill lag om besöksförbud, lag om ändring isekretesslagen (1980:100) och lag om ändring i . Förslagen hadeupprättats inom juslitiedeparlementet på grundval av den tidigare nämndadepartementspromemorian och remissyttrandena. Förslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådets yttrande, som avgavs , bör fogas lillprotokollet .-som bdaga 4. I samband med atl jag behandlar de olika sakfrågornaoch de enskilda paragraferna i mitt förslag kommer jag in på lagrådetssynpunkter. Jag kan emellertid redan nu säga atl lagrådet i sak i alltväsentligt godtagit de reinillerade förslagen men föreslagit vissa ändringar avi huvudsak leknisk karaktär, vilka jag i princip biträder. Lagrådels granskninghar också lett till vissa redaktionella ändringar. I övrigt överensstämmer deförslag som jag nu lägger fram med lagrådsremissens förslag. 2 Gällande ordning m. m. Del huvudsakliga skyddet för dem som utsätts för våld.hotelser eller trakasserier åstadkoms enligl gällande ordning genom regler omstraff för sådant handlande och genom möjligheterna atl tillgripa straffprocessuellatvångsmedel mot den som är misstänkt för etl brott. Förutom straffbestämmelser som mera direkt tar sikte påskydd av liv och hälsa, såsom de slraffsanktionerade förbuden mot misshandeloch sexuella övergrepp som återfinns i 3 resp. 6 kap. (BrB), finnssådana som avser trakasserier av olika slag. De i detta sammanhang mestintressanta straffbestämmelserna är de som gäller hemfridsbrott, olaga intrångoch ofredande. Samtliga återfinns i 4 kap. BrB, som handlar om brott mot frihetoch frid. I 4 kap. 6 § första stycket BrB sägs sålunda atl den som olovligenintränger eller kvarstannar där annan har sin bostad, vare sig del är rum, hus,gård eller fartyg, skall dömas för hemfridsbrolt till böter. I andra stycketsägs att om någon annars obehörigen intränger i eller kvarstannar i kontor,fabrik, annan byggnad eller fartyg, upplagsplats eller på annat dylikt ställe,han skall dömas för olaga intrång lill böter. 1 etl tredje stycke stadgassträngare straff -fängelse högst - för grovt brott. Hemfridsskyddel gäller sålunda för bostad, vare sig den årpermanent eller tillfällig, medan inträngande i andra lokaler betecknas somolaga intrång. Sistnämnda bestämmelse kom till för atl skapa skydd i lokalerdär människor arbetar eller annars brukar vistas. Förutom arbetsplatser avsestrappuppgångar och andra gemensamma utrymmen i hyresfastigheter. Hemfridsbrolt förutsätter alt inträngandet eller kvarstannandelhar skett olovligen. Även den som tar sig in i smyg eller gömmer sig i annansbostad omfattas av straffbestämmelsen. Däremot är det inte hemfridsbrolt om t.ex.en make tränger in i eller stannar i en bostad som är gemensam för makarna,även om det sker mot den andre makens vilja. Vad gäller olaga intrång skall gärningen ha företagits obehörigenför all Prop. 1987/88:137 vara straffbar. I förarbetena sägs om betydelsen avdelta ullryck att straftleslämmelsen inte blir tillämplig, om förfarandet kananses överensstämma med lag, rätl, sedvana eller medgivande. Den som söker uppnågon i en lokal lill vilken allmänheten har tillträde gör sig alltså inteskyldig till olaga intrång även om den personen uttryckligen undanbett sig allbli kontaktad där. Bestämmelser om ofredande återfinns i 4 kap. 7 § BrB. Därsågs att den som handgripligen antastar eller medelst skottlossning,stenkastning, oljud eller annat hänsynslöst beleende eljest ofredar annan,skall dömas för ofredande lill böter eller fängelse . Tillskillnad från vad som gäller för hemfridsbrolt och olaga intrång är ofredandeinte bundet till någon bestämd lokal. Om emellertid en gärning kan bedömas sombrott mot 4 kap. 6 § BrB, skall endast denna bestämmelse tillämpas, även ombeteendet också innefattar ofredande. Detsamma gäller om gärningen kan bedömassom misshandel i någon form. Brollsbeskrivningen för ofredande omfattar handlingar avmycket skilda slag. I förarbetena nämns särskilt atl någon avsiktligt knuffarannan eller rycker eller sliter i hans kläder eller liknande. Vidare talas omantastande av kvinnor med klappar eller smekningar av olika slag. En väsentligmotivering för straffbudels tillkomst var att man ville värna om kvinnofridenpå gator och allmänna platser. S. k. telefonterror hör också till bestämmelsenstillämpningsområde. Genom lagändringar skärptes straffen försexualbrott. Vidare har gränsdragningen mellan misshandel och grov misshandelnyligen ändrats (se prop. 1987/88:14, JuU 16, rskr. 84, SFS 1988:2). Ändringeninnebär alt vid bedömningen av om en misshandel skall anses som grov hänsynskall las bl. a. till sådana faktorer som att misshandeln har varil oprovoceradoch långvarig, påtagligt integritetskränkande eller riktal sig mot skyddslösa personer. Inte bara straffbestämmelserna ulan också ålalsreglerna ärav betydelse i sammanhanget. Såväl hemfridsbrott och olaga inträng somofredande förutsätter för åtal atl målsäganden har angett brottet till åtal.Undantag gäller för brott enligl 4 kap. 6 § BrB som är grovt och för ofredandesom har förövats på allmän plats. I samtliga dessa fall gäller också atlåklagaren får väcka åtal om han finner åtal vara påkallat ur allmän synpunkt (4kap. 11 § BrB). förutsatte åtal för misshandel som inteförövats på allmän plats i princip angivelse av målsäganden. Om åtal ansågspåkallat ur allmän synpunkt, kunde åklagaren dock väcka åtal även utanangivelse. Efter förslag av sexualbrotlskommitlén (Ds Ju 1981:8, prop.1981/82:43) lades fr.o.m. alla former av misshandel underallmänt åtal utan krav på angivelse. Motiveringen för detta var dels allinskärpa all misshandel i hemmet eller på annan enskild plats är likastraffvärd som misshandel i andra sammanhang, dels att förbättra kvinnornaspraktiska möjligheter till hjälp från myndigheterna. Ålalsreformen medförde allantalet anmälningar för misshandel på enskild plats ökade kraftigt. Del finnslikväl skäl alt anta alt åtskilliga övergrepp aldrig anmäls. Även om den som utsatts för etl brott anmäler delta, ärdel 9 påfrestande all därefter gå igenom del rättsligaförfarandet. Under förundersökningen och rättegången blir det ofta nödvändigt atlutsätta den som anmält brottet för ingående förhör. I syfte alt lindrapåfrestningarna för Prop. 1987/88:137 brottsoffret - eller medrättegångsbalkens (RB) terminologi målsäganden - i samband med rättegångeninfördes en rätt för den målsägande som kan antas vara i behov avpersonligt stöd under rättegången all åtföljas av en s.k. stödperson (20 kap.15 § RB). Arbetet med atl förbättra förhållandena för de nu aktuellakategorierna av målsägande har emellertid fortsatt. Rällshjälpskommiltén (Ju1982:01) fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag atl la upp frågan omformerna för utvidgad rättshjälp åt i första hand kvinnor som utsatts försexualbrott eller vissa andra våldsbrott. I en proposition (prop. 1987/88:107)som överlämnas till föreslås på grundval av kommitténsslutbetänkande en särskild lag om målsägandebiträde. Förslaget innehållerförbättringar i fråga om målsägandens rätt lill juridiskt biträde vidförundersökning och rättegång. Rätten till sådant biträde är enligl förslagetinte begränsad lill målsägande som utsatts för sexualbrott, ulan biträde skalli vissa fall kunna förordnas även i mål om annan integritetskränkandebrottslighet, t.ex. misshandel eljer olaga hot. När det gäller de straffprocessuella tvångsmedlen förtjänardel också alt anmärkas atl frågan om häktning vid risk för återfall i brott harägnats särskild uppmärksamhet i den proposition om häktning och anhållande somnyligen antagits av . Därvid har uttalats alt det är viktigt atlanhållande och häktning används i tillräcklig utsträckning för atl förhindraåterfall i bl. a. våldsbrott (prop. 1986/87:112, JuU 1987/88:7, rskr. 30, SFS1987:1211). Enligl 7 kap. 15 § sekretesslagen (1980:100) kan uppgiftom enskilds personliga förhållanden i folkbokföringen eller liknanderegistrering, bl. a. adressuppgifter, hemlighållas, om det av särskildanledning kan antas atl den enskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs. Efter förslag i en proposifion som har antagits av (prop. 1987/88:41, KU 22, rskr. 51, SFS 1987:1161) har sekretessen utvidgatsalt avse även myndighetsregister som bara omfattar elt begränsat urval avbefolkningen. Regeringen har bemyndigats att meddela föreskrifter om i vilkaregister sekretessen skall gälla. Bakgrunden lill ändringen var bl. a. behovetav skydd för kvinnor som förföljs och hotas av sina tidigare makar ellersambor. På grundval av bemyndigandet har sekretessförordningen (1980:657)försetts med en "katalog" över register som omfattas av dennasekretess (SFS 1988:8). Bestämmelser om besöksförbud i samband med upplösning aväktenskap finns i , som trädde i kraft den 1 januari 1988.Enligt 14 kap. 7 § kan rätten i mål om äktenskapsskillnad påyrkande av endera maken för liden fill dess all lagakraftägande dom påäktenskapsskillnad föreligger förordna om förbud för makarna vid vite sombestäms i pengar eller fängelse högst en månad alt besöka varandra. Möjlighetenatl meddela etl sådant förbud har ansetts fylla etl praktiskt behov av integriletsbetonadnatur (prop. 1986/87:1 s. 338). Av den redogörelse jag nu har lämnat framgår atl man frånstatsmakternas sida har ägnat stor uppmärksamhet åt problemetmed övergrepp och andra trakasserier mot främst kvinnor och genomfört en radåtgärder. Jag vill emellertid också framhålla de från prakfisk synpunkt betydelsefulla insatser som har gjorts avkvinnoorganisationerna, polifiska och andra, genom kvinnojourer och övernatfningshemsaml rådgivning och juridisk hjälp i olika former. Från dessa organisationereller företrädare för dem har, bl. a. i anslutning fill en avjustitiedepartementet anordnad hearing, framhållits all detfinns många kvinnor som upplever sig vara förföljda av män som fortlöpandehotar med övergrepp av olika slag. I många fall är det fråga om män somtidigare avtjänat straff för sådana övergrepp mot kvinnan.