prop · GB0363 · 1987-12-31 00:00:00 — om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för den åtgärd och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen redovisas en överenskommelse som har träffats med företrädareför sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen för åren1988 och 1989, Överenskommelsen har utformats mot bakgrund av ett antalutgångspunkter som parterna gemensamt har formulerat angående den framrida utvecklingenoch inriktningen av hälso- och sjukvården i landet, överenskommelsen bygger pådet system med schabloniserade ersättningar till sjukvårdshuvudmännen sominfördes fr,o,m, , Vidare förutsätts i huvudsak oförändrade regler föranslutningen av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster fill den allmännasjukförsäkringens ersättningssystem, I några avseenden förutsätter dock den nuträffade överenskommelsen ändringar i regelsystemen. Denallmänna sjukvårdsersättningen, som hitrills i princip har grundats på ettenhetligt belopp per invånare, skall fr,o,m, fördelas efter en behovsbaseradmodell, som i korthet innebär att sjukvårdsområdena delas in i trebehovsklasser med hänsyn till dödlighet, sjukfrånvaro och förfidspen-sioneringsamt andel ensamboende äldre, Beloppsmässigt skall skillnaden mellan var och enav behovsklasserna vara , per invånare. Målet är att denna rättvisarefördelning skall vara helt genomförd , Deregler om prioritering och vårdplanering och om upptagningsområden somfastställts för fördelning av det statliga bidraget till gråstarrs-, höftleds-ochkranskärlsoperationer skall gälla även , Somett led i förenklingen av regelsystemet kommer fr,o,m, att iden allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen ingå också denprestationsbundna ersättning för sjukhusvård som f,n, utges från försäkringenper vårddag fill enskilda sjukvårdsinrättningar, vilka är 1 1987/88. uppfördapå en av upprättad förteckning. Dessa vård- Prop.1987/88:63 inrättningar förutsätts i stället få ersättning genom vårdavtal medberörda sjukvårdshuvudmän. Enligt överenskommelsen skall sjukvårdshuvudmännen fr.o.m.år 1989 få rätt att ta ut höjda avgifter av patienterna vid besök ellerbehandling inom den öppna vården samt vid telefonrådgivning. Vidare skall enligt överenskommelsen ändring göras fr.o.m.den 1 juli 1988 i ersättningssystemet för den födelsekontrollerande verksamhet m.m.som bedrivs genom vissa organisationer med tillstånd. Den allmänna sjukvårdsersättningen för åren 1988 och 1989beräknas till 10 669 milj. kr. resp. 12 039 milj. kr. Dessutom utges underdessa år ett särskilt statsbidrag med 164 milj. kr. resp. 169 milj. kr. tillden psykiatriska vården. Beträffande anslutningen till sjukförsäkringensersättningssystem av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster gäller att försöksverksamheternamed fri anslutningsrätt i vissa stödområden och fri rätt till ersättningsetableringöver hela landet permanentas . Lag om ändring i lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet m.m. Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1974:525) omersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m, skall ha följandelydelse. Prop, 1987/88:63 Staten, landstingskommun och kommun erhåller ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för rådgivning som lämnas i födelsekontrollerande syfte eller om abort eller sterilisering. Ersättningför sådan rådgivning som avses i första stycket utges även till organisationersom med tillstånd bedriver rådgivningen samt fill läkare somär uppförd på en av den allmänna upprättad förteckning. Ersättningför sådan rådgivning som avses i första stycket utges även läkare som äruppförd på en av den allmänna upprättad förteckning. Ersättningför resekostnader i samband med rådgivning enligt denna lag utges till den somär försäkrad enhgt lagen (1962:381) om allmän försäkring med tillämpning avgrunder som regeringen fastställer. Ersättningför resekostnader i samband med rådgivning enligt denna lag utges till den somär försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring med tillämpning avgrunder som regeringen fastställer. Det gäller även resekostnader i sambandmed sådan rådgivning, när den bedrivs av organisationer med socialstyrelsenstillstånd. Denna lag träder i kraft , ' Senaste lydelse 1984:687. Senaste lydelse 1984:687. Utdragut protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , ,, , , , , , R, ,, , , , , G, , , Proposition om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen,m.m. Engod hälso- och sjukvård på lika villkor för hela befolkningen är- i enUghetmed hälso- och sjukvårdslagen (HSL) - övergripande mål för hälso- och sjukvården.Genom den förändring av ersättningarna från den allmänna sjukförsäkringen Ullsjukvårdshuvudmännen som genomfördes lades en väsentlig grund för envidareutveckling av hälso- och sjukvårdspoliuken enligt dessa utgångspunkter (prop,1983/84:190, SfU 31, rskr, 393), Förändringeninnebar en övergång från prestationsbundna ersättningar till en samladersättning per invånare. Den innebar också en samordning med försäkringensersättningar till privatprakfiserande läkare och sjukgymnaster i syfte attförbättra förutsättningarna för en samordnad planering av den offentliga ochprivata hälso- och sjukvården, I samband med fastställandet av ersättningarnaför (prop, 1985/86:167, SfU 1986/87:1, rskr, 9) genomfördes vissaytterligare förenklingar i systemet bl,a, genom att ersättningen försjukhusvård inordnades i den allmänna sjukvårdsersättningen. Efteröverläggningar mellan företrädare för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse träffats om ersättningar , Den nuträffade överenskommelsen bygger på de principer som lagts fast i de tvåtidigare överenskommelserna, men innehåller också några viktiga förändringar. Detprestationsbaserade ersättningssystem som tillämpades till och med gavupphov till en successivt ökande regional obalans i fördelningen aversättningarna. Denna utveckling bröts genom det nya ersättningssystemet ochfrån och med är 1985 har det skett en utjämning av ersättningsnivåerna deolika landstingen emellan. Denutjämning som uppnåtts har givit väsentligt förbättrade förutsättningarför en vård på lika villkor för hela befolkningen. finns detbetydande skillnader i vårdbehov mellan olika sjukvårdsområden och som bl,a,kan förklaras av olikheter i befolkningens socioekonomiska förhållanden. Föratt ge ytterligare ökade förutsättningar för sjukvårdshuvudmännen att erbjudaen vård på lika villkor införs fr,o,m, en behovsbaserad för- delning av den allmännasjukvårdsersättningen, I samband med att ersätt- Prop, 1987/88:63 ningsnivånhar fastställts har det också eftersträvats att en fullt genomförd utjämningskall kunna uppnås och en sådan utjämning kommer i princip att vara genomförd fr,o,m,, Defördelningskriterier som valts som grund för den behovsbaserade resursfördelningenär olikheter i befolkningens dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspension samtantalet äldre ensamboende. Den behovsbaserade fördelningen innebär i förstahand att sjukvårdsområden med en relativt sett hög andel arbetare och lägretjänstemän erhåller en större ersättning än vad som annars varit fallet. Genomatt införa en behovsbaserad fördelning av sjukvårdsersättningarna uppnåssåledes väsentliga fördelningspolitiska effekter. Sjukvårdshuvudmännen gesökade förutsättningar att anpassa hälso-och sjukvårdens resurser till denojämna fördelningen av behoven. Underandra utgår ett särskilt stadigt bidrag till vissa operationer.Bidraget avser stimulera fill en ökad operationskapacitet och ökad genomströmninginom de tre vårdområdena gråstarrsoperationer, operationer för nya höftlederoch kranskärlsoperationer. Regeringen fastställde vissaindikationer och krav som mäste vara uppfyllda för att ersättning skall utgå, Ienlighet med vad som angivits i den proposition som ligger till grund för beslutetom den särskilda ersättningen (prop, 1986/87:114, SoU 37, rskr, 340) har dennaersättning omprövats i samband med de nu slutförda förhandlingarna omsjukvårdsersättningarna. Härvid har föreslagits att den särskilda ersättningentill vissa operationer fr,o,m, skall inordnas i den allmännasjukvårdsersättningen. Fortsattakraftfulla åtgärder för att minska de långa väntetiderna inom de tre nämndaverksamhetsområdena är nödvändiga. Det råder enighet om att de indikationer ochkrav som gemensamt har lagts fast för den särskilda ersättningen tilloperationer för skall fortsätta att gälla i tillämpliga delar.Sjukvårdshuvudmännen skall således upprätta vårdplaneringslistor för gråstarrsoperationer,höftledsoperationer och kranskärlsoperationer. Patienterna delas in i olikaprioriteringsgrupper och för varje grupp har en från medicinsk synpunkt längstaplaneringstid fastställts. För nämnda operationer har patienten möjlighet att bhremitterad till annat sjukvårdsområde om de angivna längsta väntetidernaöverskrids. Detråder enighet om att operationskapaciteten även fortsättningsvis måste öka ochbelastningen över landet utjämnas. Att landstingen inom ramen för deersättningar som utgår självständigt svarar för de nödvändiga prioriteringarnaär också naturligt men jag vill i detta sammanhang betona vikten av attsjukvårdshuvudmännen både enskilt och i samarbete vidtar åtgärder så att långaväntetider kan ehmineras. Vidare krävs en god framförhållning och flexibiUtetför att undvika att en motsvarande situation uppstår inom andra medicinskaverksamhetsområden. Inomde områden jag berört innebär överenskommelsen således vissa principiellt viktiga förändringar som är angelägna för att få en utveckling inom hälso- och sjukvården i enlighet med HSL:s målsättningar. När det gäl ler frågorna om samverkan mellan privat och offentlig vård och de därmed sammanhängande anslutningsreglerna för privatpraktiserande vårdgivare - innefattaröverenskommelsen inga väsentliga förändringar. Som ettunderlag för överenskommelsen har effekterna av ersättningssys- Prop,1987/88:63 temets förändring på den privata vården särskilt studerats. Ennedgång i antalet läkarbesök hos privatpraktiker noterades i sambandmed att de nya anslutningsreglerna infördes. Denna nedgång avsåg emellertid isin helhet besök som utförts hos läkare som inte är heltidsverksammaprivatpraktiker, dvs, framför allt hos så kallade fritidspraktiker. Däremothar antalet heltidsverksamma privatpraktiserande läkare ökat ochår 1986 fanns ett 50-tal fler heltidsverksamma privatpraktiserande läkare än år1984, En positiv effekt vad gäller privatvården är vidare atttendensen till att de privata vårdresurserna koncentrerats till storstädernahar brutits. Försöksverksamheten med fri anslutning och förhöjdnyetableringstaxa i stödområdena har blivit en viktig faktor när det gälleratt öka vårdresurserna i de sämst tillgodosedda delarna av landet. De reglersom tillämpas i dessa avseenden bör därför övergå till att gälla utan någontidsbegränsning. Motsvarande bör också tillämpas för ersättningsetableringarna, I samband med överläggningarna har också ett särskiltavtal träffats mellan och , Engemensam arbetsgrupp tillsätts i syfte att förbättra rekryteringen avprivatpraktiserande läkare över landet. Det s,k, avgiftsfria året vid sjukhusvård avålderspensionärer förutsätts i överenskommelsen bli avskaffat fr,o,m, år 1989samtidigt som ett nytt system för pensionärernas vårdavgifter skall införas.Det nya systemet bör, enligt vad givit till känna, utgå från attlikartade avgiftsregler bör gälla vid sjukhusvård för såväl sjukpenningförsäkradesom pensionärer. Till följd härav bör, enligt min uppfattning, förålderspensionärer och utförsäkrade förtidspensionärer införas ett system medavgift genom avdrag på pension. Det blir då naturligt att systemetadministreras av de allmänna försäkringskassorna. Tidsåtgången för attutveckla och genomföra ett sådant helt nytt system har lett till den slutsatsenatt omläggningen bör ske , Jag avser därför att återkommatill regeringen med förslag om att förelägga en särskild propositionom detta i sådan tid att ändringen kan ske , Enligt överenskommelsen ingår i den allmännasjukvårdsersättningen fr,o,m, den ersättning per vårddag försjukhusvård som f,n, utges från försäkringen till vissa enskildasjukvårdsinrättningar som är uppförda på en av riksförsäkringverket upprättadförteckning. Det förutsätts att sjukvårdshuvudmännen sluter vårdavtal med deberörda vårdinrättningarna om ersättningsbelopp m,m, överenskommelsen innebär vidare att sjukvårdshuvudmännenskall få rätt att ta ut höjda patientavgifter för läkarvård och sjukvårdandebehandling fr,o,m, , Dessa avgifter har varit oförändrade sedan det nyaersättningssystemet infördes , I övrigt innehåller överenskommelsen ändringar iersättningssystemet för den födelsekontrollerande verksamhet m.m, som medsocialstyrelsens tillstånd bedrivs av vissa organisationer. Jag förordar att de i överenskommelsen angivna åtgärdernagenomförs på det sätt som redogörs för i det följande. De förslag som jag nulägger fram förutsätter ändring i lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrol- lerandeverksamhet m.m. I övrigt ankommer det på regeringen att fatta er- Prop.1987/88:63 forderliga beslut. bör beredas tillfälle att ta del avöverenskommelsen genom att den fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Jag kommer senare att föreslå regeringen de förordningsbestämmelsersom behövs för genomförandet. 2.1 Det nya ersättningssystemet Sjukvårdsersättning från den allmänna sjukförsäkringenutges enligt 2 kap, lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) i form aversättning för öppen hälso- och sjukvård, tandvård, sjukhusvård, läkarvårdeller sjukvårdande behandling som utförs av annan än läkare. Vidare utges vissersättning för sjukvårdshuvudmännens kostnader för hemsjukvård, öppenpsykiatrisk vård, förebyggande hälsovård, sjuktransporter och handikapphjälpmedel.Ersättningarna utbetalas efter grunder som regeringen fastställt. På grundval av en träffad överenskommelsemellan staten och sjukvårdshuvudmännen infördes fr,o,m, nya regler förersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen, I samband härmedinfördes också nya regler för anslutningen av privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster till sjukförsäkringens ersättningssystem. Överenskommelsen avsågåren 1985 och 1986, I enlighet med en senare överenskommelse mellan parternaför gäller fortfarande med vissa mindre ändringar det fr,o,m, år 1985införda systemet, 2.2 Ersättningar och ersättningsbelopp för Merparten av ersättningen för utges liksom för åren1985 och 1986 i form av en allmän sjukvårdsersättning. Denna ersättning uppgårför till 10 169 milj, kr, och avser inte bara primärvård och övrigöppen vård, utan även sjukhusvård och sjuktransporter, I den allmännasjukvårdsersättningen ingår statsbidraget till allmän sjukvård m,m, på 4 300milj, kr. De tidigare särskilda ersättningarna för att stimulera utvecklingenav hemsjukvården resp, öppnare vårdformer inom psykiatrin fördes för år 1987samman till en ersättning för avinstitutionalisering inom hälso- och sjukvårdenmed . Liksom utges för en särskildersättning för förebyggande hälsovårdande åtgärder med oförändrat . Enligt överenskommelsen för utges också en särskildersättning med . per invånare för tillhandahållande av hjälpmedel äthandikappade m.m. Från den ersättningen skall . per invånare avräknasoch tillföras en särskild fond för handikappinstitutets verksamhet. angivna ersättningsbelopp och grunderna för dem harfastställts av regeringen i förordningen (1984:908) om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudman från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Enligt en särskild överenskommelse mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen utges ett särskih bidrag till den psykiatriska vården fr.o.m.år 1982 t.o.m. . ,1987 uppgår detta bidrag till 159 milj. kr. 2.3Patientavgifter Prop, 1987/88:63 Enligtöverenskommelsen för får offentlig sjukvårdshuvudman för öppen hälso-och sjukvård ta ut patientavgifter med högst följande belopp ,Beloppen är oförändrade i förhållande och 1986, Läkarvård50 kr, per besök. Tilläggsavgift , vid besök hos den sjuke. 'Sjukvårdande behandling (utförd av annan än läkare) per behandling. Ävendessa högsta avgifter har fastställts av regeringen i nämnda förordning, Fr,o,m,gäller-på motsvarande sätt som vid andra läkarbesök efter remiss - attnågon avgift för första läkarbesöket i offentlig sjukvård inte får tas ut avpatient som remitterats från läkare vid studerandehälso-vårdsmottagning, underförutsättning att patienten betalat avgift vid besöket hos den remitterandeläkaren. Försjukhusvård tas avgift ut av genom avdrag på sjukpenningenmed högst , per dag. Ålders- och förtidspensionärer har dock rätt tillavgiftsfri vård . Därefter får sjukvårdshuvudmannen ta ut envårdavgift på högst , per dag. Nedsättning skall vid behov kunna medges. 2.4 Villkoren för privatpraktiserande läkares och sjukgymnastersanslutning till sjukförsäkringen m.m. Föratt en försäkringskassa skall kunna ansluta en privatpraktiserande läkare ellersjukgymnast till sjukförsäkringens ersättningssystem krävs fr,o,m, attsjukvårdshuvudmannen tillstyrker detta. En sådan tillstyrkan sker normalt genomatt ett samverkansavtal träffas. Den försöksverksamhet med fri etableringsrättinom stödområdena för privatpraktiker med heltidsverksamhet som samtidigtinfördes har förlängts att omfatta även , Detsamma gällerförsöksverksamheten med fri ersättningsetablering över hela landet, Fr,o,m,gjordes några smärre förändringar och kompletteringar ianslutningsreglerna. Det kan bl,a, nämnas att möjligheter öppnades för privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster att tillfälligt vikariera inom den offentliga vårdenutan att bli avförda från förteckning. På motsvarande sättkan offentligt anställda läkare och sjukgymnaster tillfälligt vikariera inomden privata vården. Vidare företogs ändringar i anslutningsreglerna försjukgymnaster vid ersättningsetablering i gruppmottagning så att rätten att fåvara ansluten till försäkringen begränsades till den tid som sjukgymnastenarbetar vid en sådan mottagning. Fråganom läkarpsykoanalytikernas möjligheter att kunna arbeta inom sjukförsäkringensram med hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller för deras verksamhetbehandlades i propositionen om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen förår 1987 (prop, 1985/86:167), Där framhöll jag dels det angelägna i att fråganbehandlades på ett positivt sätt i sjukvårdshuvudmännens planering för år1987, dels att jag inte då var beredd att föreslå några särskilda regler ifråga om läkarpsykoanalytikernas anslutning till för- Prop, 1987/88:63 säkringen.Jag återkommer till denna fråga i det följande, Studerandeorganisationernashälsovård har varit avskild från den allmännaförsäkringens ersättningssystem genom att ett nytt system med statsbidrag dåinfördes för denna verksamhet. Ett nytt ersättningssystem med statsbidraginfördes även för företagshälsovård fr,o,m, , varför ocksådenna verksamhet blivit avskild från försäkringens ersättningssystem. Dettagav bl,a, sjukvårdshuvudmännen formell möjlighet att debitera patientavgiftför sådana besök i offentlig vård som sker efter remiss av läkare inomstuderandehälsovård och företagshälsovård, Fr,o,m, gäller dock att denpatientavgift som tagits ut av försäkrad vid besök hos läkare inom nämndavårdformer även innefattar sådan röntgen- och laboratorieundersökning,röntgen- och radiumbehandling och annan behandling med joniserande strålningsom vederbörande läkare har remitterat den försäkrade till. Vid remiss till enläkare inom offentlig sjukvård innefattar patientavgiften också det förstabesöket hos den läkaren. Fr,o.m,har också bestämmelserna om remiss från privatpraktiserande läkareeller läkare vid företagshälsovårdsmottagning ändrats så att det klart framgåratt avgiftsfrihet skall gälla även vid remiss till det sjukvårdsområde där denförsäkrade är bosatt. har bestämmelserna utvidgats så att de ocksåomfattar remiss från läkare anställd av studerandehälsovårdsorganisation. 3 Allmänna utgångspunkter för den nya överenskommelsenmed sjukvårdshuvudmännen Somen grund för den träffade överenskommelsen har vissautgångspunkter för hälso- och sjukvårdens utveckling ställts upp gemensamt avparterna. Eftersom dessa utgångspunkter anger inriktningen av den hälso- ochsjukvårdspolitik som bör föras återges dessa i sinhelhet i det följande som en bakgrund till de överväganden jag kommeratt redovisa, Iöverenskommelsen anges att hälso- och sjukvården i håller en högkvalitet i en internationell jämförelse. Det finns trots det områden där förbättringarär nödvändiga. Detär angeläget att söka tillgodose patienternas önskemål och krav på förbättradservice, större valfrihet och tillgänglighet inom vården. Parterna är därföröverens om att sjukvårdshuvudmännen skall ytterligare öka sina insatser för attåstadkomma förbättringar i dessa hänseenden, t.ex. genom att anpassa telefon-och öppettider, vidga samarbetet inom och mellan landstingen och även i övrigtsätta patienten i centrum för vårdorganisationen. Parternaär vidare överens om att den angelägna utbyggnaden av primärvärden skallfortsätta överenskommelsen avser för att ytterligare förbättramedborgarnas möjligheter att snabbt få tillgång till kvalitativt hög ochnära vård. Åtgärder skall också vidtas för att förbättra samverkan Prop.1987/88:63 mellan primärvården och den sociala . Stora insatser har gjorts från sjukvårdshuvudmännens sidaför att utöka operationskapaciteten inom angelägna områden i syfte att minskapatienternas väntetider. Parterna är överens om att ytterligare åtgärderbehövs för att problemen med långa väntetider skall rättas till. Etteffektivare utnyttjande av operationssalar kan åstadkommas genom att resurserför förberedelser och eftervård förstärks. Extra insatser från den egnapersonalens sida måste stimuleras av huvudmännen. Samarbetet mellansjukvårdshuvudmännen måste också öka för att långa väntetider till vissaoperationer skall kunna minska. Sjukvårdshuvudmännen skall samverka och samplanera vidutbyggnad och utnyttjande av den högspecialiserade vården. För vissabehandlingsformer bör därför hela landet utgöra upptagningsområde för attresurserna inte skall splittras på ett för landet som helhet orationellt sätt. En anpassning av resurserna till sjukhusvården måste helatiden ske, inte minst mot bakgrund av primärvårdens utbyggnad, så attresurserna används pä bästa sätt. Även omprioriteringar måste ske och äldrebehandlingsmetoder utmönstras till förmån för nyare och mer ändamålsenligametoder för att tillförsäkra patienterna bästa kvalitet i vården. Parterna ärense om att insatser måste göras för att produktivitet och effektivitet ivården skall kunna förbättras kontinuerligt. Ett gemensamt informationssystembör utvecklas för att bl.a. kunna följa resursanvändning ochproduktivitets- och effektivitetsutveckling. Parterna avser därför att snarasttillsätta en gemensam utredning med uppdrag att söka utforma ett sådantinformationssystem. Det bör vidare uppdras åt att i samråd medLandstingsförbundet, , och kartiäggavårdresursernas utveckling, omstrukturering mellan skilda verksamhetsområdeninom hälso- och sjukvården och vissa andra övergripande frågeställningar kringhälso- och sjukvårdens utveckling som nämnts tidigare. Arbetet bör bedrivas såatt det sker en redovisning till regeringen där presenterar analyserav folkhälsans utveckling och vårdresursernas utveckling. I uppgiften attutveckla ett gemensamt informationssystem bör också ingå att klara ut hurinformationen från ett sådant system skall utnyttjas som underlag för dessaårliga redovisningar. Parterna är också överens om att snedfördelningen avläkarresurser över landet är ett stort problem. Styrmedel, som bättre än denuvarande ger bristlänen förutsättningar att öka sin läkarandel bör därförutvecklas. Parterna är överens om att gemensamt utarbeta en modell för detta. 4 Föredragandens överväganden Prop.1987/88:63 4.1 Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för åren 1988och 1989