prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — har till ändamål all medverkavid finansiering av rederiverksamhet som bedrivs av svenskt rederi eller av enutländsk juridisk person, när etl svenskt rederi äger mer än hälften av rösternaför samtliga aktier eller andelar eller på annat sätt har ett bestämmandeinflytande över den. För ändamålet lämnar lån,huvudsakligen av långfristig karaktär, eller ikläder sig garanfi för sådanalän. får pröva fråga om lån lidsvenskt rederiföretag för förvärv, ombyggnad eller reparation av mindre fartyg,för vilket statligt stöd till förlusltäckning lämnas eller kan läm- För lånfrån kassan skall vara ställd betryggande säkerhet i form av inteckning /'svenskt fartyg eller tillgodohavande hos eller borgen av staten eller bank. Inteckningskall ligga inom av det värde fill vilket styrelsen uppskattarfartyget. Som säkerhet får inte godtas inteckning i fartyg som är äldre . För lån från kassan skall vara ställd betryggande säkerheti form av inteckning / fartyg eller tillgodohavande hos eller borgen avstaten eller bank. Inteckningskall ligga inom sjuttio eller i särskdda fall av del värde tillvilket styrelsen uppskattar fartyget. Som säkerhet får inte godtas inteckning ifartyg som är äldre än . I frågaom lån tdl den mindre skeppsfarten utfärdar regeringen ytterligarebestämmelser. Senastelydelse 1985: 1088. Styrelsen prövar frågor om upptagande och beviljande av lån och om ställande av garanti. Styrelsen prövar frågor om alt uppta och bevilja lån ochom atl ställa garanti samt frågor om lån för vilket statligt stöd tid förlusttäckninglämnas eller kan lämnas. Styrelsen beslutar om besiktning och värdering av fartygoch om arvode för sådanförrättning. Denna lagträder i kraft den Ijanuari 1988, dåförordriingen (1971: 325) om instruktionför mindre skeppsfarten skall upphöra att gälla. För de lån somvid ikraftträdandet redan beviljats av mindre skeppsfartengäller bestämmelserna i förordningen (1971:324) om lån till den mindreskeppsfarten i tillämpliga delar, dock att träder i nämndens-och kammarskollegiets ställe vad gäller övervakning och återbetalning av lånen m.m. Ekonomisk översikt över 19821986 Av regeringen fastställt inleveranskrav resp. år. 1987/88:25 Bilaga 8.3 Vissa ekonomiska uppgifter om FFV:s affärsområden19851986 Belopp i tkr TILLGÅNGAR 65 22 171 15000 Summa skulder och eget kapital , nedan , och svenska slaten genomindustridepartementet, nedan Slalen, har följande avlal träffats om överlåtelseav akfier i (org. ), nedan Gruvbolaget. för detta avtals undertecknande driver SSABgruvrörelse i och . De till gruvrörelsen hörande ochhänförliga anläggningstillgångarna har sedan bildande ägts av Gruvbolagetsom också innehar utmals- och andra gruvrälligheter. Med verkan från den 1januari 1987 har till Gruvbolaget överfört den i bedrivnagruvrörelsen. Enligt denhandlingsplan som antogs av skulle gruvrörelsenavvecklas, vilket enligt uttalande av styrelsen kunde ske antingen genomnedläggning eller avyttring. MBL-förhandlingar om handlingsplanen har sedermeragenomförts och avslutats. Genomdetta avtal överenskommer och Slalen atl Staten skall från förvärva gruvrörelse i saml överta personalansvar i . Statensförvärv av gruvrörelsen i skall tillgå så, att Staten förvärvarsamtliga akfier i Gruvbolaget sedan de anläggningstillgångar och gruvrällighetersom är hänförliga lill gruvrörelsen i avskilts. SSABöverlåter och försäljer härigenom till Slaten för en köpeskilling av en (1) krona samtliga aktier i . Dettaavlal kräver för sin giltighet atl regeringen , efter det att fattat de beslut som behövs härför, slutligt godkänner avtalet. Tillträde sker efter regeringens godkännande. Avtalet förfaller om sådant godkännande inte lämnas. PåTillträdesdagen skall till staten överlämna samtliga aktier i /88: 25 Gruvbolaget vederbörligen endosserade. Avräkningsnota upprättasgenom försorg. FöreTillträdesdagen skall ha rätt och plikt att från .Gruvbolagel för enköpeskilling motsvarande bokförda värden överföra till eller ' ell av helägt dotterbolag de anläggningsfillgångaroch gruvrälligheter som är hänföriiga dels lill den del av gruvrörelsen som bedrivesi ' , dels till de nedlagda gruvrörelser som bedrivits iBlötberget, Håksberg och . FöreTillträdesdagen har till Gruvbolagel överiåtil hela den del avgruvrörelsen som bedrives i . Personalen i gruvrörelsen övergickfrån till Gruvbolagel pä oförändrade villkor. I överiålelsen ingickrörelsens tillgångar, såsom lager, kundfordringar och de rättigheter som kangrundas på avtal och liknande. Gruvbolaget övertog jämväl från deskyldigheter som hör lill eller eljest är hänförliga till rörelsen.Överlåtelsen skedde med verkan från och i övrigt på devillkor som framgår av det såsom/j/Zflgfl / härtill fogade avtalet. ' Med verkan frånden har öch Gruvbolaget träffat ett malmleveransavlal avden lydelse som framgår av bUaga 2 härtill. skall per1 ha givit Gruvbolaget etl kontantbelopp så atl det egna kapitaletuppgår fill . När de i punkterna 3, 5 och 7 avsedda transaktionernagenomförts, bedöms Gruvbolaget per ha den balansräkning som framgår av bdaga 3. garanterar att- Gruvbolagets rörelse under periodenfrån till Tillträdesdagen har drivits och skall drivas påett affärsmässigt normalt sätl och alt inga extraordinära affärstransaktionerförutom vad som avses i punkt 3 förekommit eller skall förekomma. Staten skall fillse atl Gruvbolagel senast per den 1januari 1988 löser sina eventuella skulder per Tillträdesdagen till . åtar sig att på tillträdelsedagen lösa sina skulder tillGruvbolaget utöver ej förfallna leverantörsskulder. Slaten ärunderrättad om att gruvbrytningen i medför en markrörelse inom ettområde begränsat av, å ena sidan, en förkastningslinje och, å andrasidan, gruvans dagöppning. Denna markrörelse resulterar i en marksänkning av ca1,i det berörda området, inom vilket stora delar av Grängesbergssamhälle är belägna. Denna marksänkning antas avstanna inom etl till två årefter det gruvbrytningen upphört. Påverkan av gruvans vattenfyllning kan dockinnebära senare sättningar. skall tillseatt Gruvbolagets nuvarande styrelseledamöter på Tillträdesdagen ställer sinaplatser till förfogande. Slalen åtar sig all på nästkommande ordinariebolagsstämma bevilja dem ansvarsfrihet för deras förvaltning ,förutsatt tillstyrkan av bolagels revisorer. Slaten åtar sig att inom tre (3) månader frånTillträdesdagen ändra Gruvbolagets firma så alt "" ej ingår däri. Tvister rörande tillämpningen och tolkningen avdetta avtal och därur härflytanderättsförhållanden må icke dragas inför allmän domstol utan 77 skall hänskjulas fillavgörande genom skiljedom enligl den vid tiden för Prop. 1987/88:25 hänskjulandelgällande lagen om skiljemän. Ordföranden i skiljenämnden skall vara en idomarvärv väl erfaren jurist. Skiljeförfarandel skall äga rum i Stockholm.Rättegångsbalkens regler om omröstning och kostnadsfördelning skall tillämpas avskiljemännen. Bilagor,med undantag av bilaga 3, till detta avtal är hemliga enl. 8 kap. 6 § sekretesslagen(1980: 100) och bilägges inle proposifionen. 1987/88: 25 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 29 oklober 1987 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Statlig personalpolitik m. m. Administration av statens personskadeförsäkring, m.m. Nyttanslag (förslag) . Förstatsanställda, som råkar ut för olycksfall i arbetet, arbetssjukdom, färdolycksfalleller skada som har föranletts av våld eller misshandel som de har utsatts förpå grund av sin anställning, gäller elt särskilt avtal om ersättning vidpersonskada (PSA). Avtalet, som träffats mellan och destatsanställdas huvudorganisationer, utgör en motsvarighet till de påkollektivavtal grundade trygghetsförsäkringar vid arbetsskada som finns påövriga sektorer av arbetsmarknaden. Frågorom ersättning enligl PSA beslutas av trygghelsnämnden. Nämnden, som ärpartssammansatt, inrättades i samband med alt dåvarande statens av talsverk ochde statsanställdas huvudorganisationer träffade avtal om vissa frågorrörande arbetsmiljön och anställningstryggheten. Administrativt är nämndenknuten lill slatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), som också tillhandahållerkansliresurser. på personskadeområdet gör del enligl min mening nödvändigtatl nu ta upp resursfrågan inom delta område särskill. Fr.o.m. budgelåret1983/84 har enligt uppgifter från SAMN antalet inkomna personskadeärenden ökatmed per budgetår. Ca 3 500 ärenden inkom under /84. Förinnevarande budgetår är prognosen 6500 ärenden. Tidigarehar ökningarna kunnat mötas genom atl SAMN omfördelat personal. Dessamöjligheter är nu uttömda vilket har lett lill slora balanser och oacceptabeltlånga handläggningslider. Jaghar mot denna bakgrund övervägt olika alternativ atl effektiviseratrygghetsnämndens kanslifunktion i personskadeärenden. Jag har därvid funnit atlen överföring av uppgifterna från SAMN till AMF-trygghetsför-säkring är attföredra av flera skäl. AMF-trygghelsförsäkring,i vars ledning arbetsmarknadens parter har 79 eltdominerande inflytande, administrerar trygghetsförsäkring vid arbets- Prop.1987/88: 25 skada som omfattar mer än 3 milj. privat och kommunall anställda,varav 0,9 milj. inom det kommunala avtalsområdet och ca 0,1 milj. inom denkooperativa sektorn. Enligt min mening ligger det ett värde i alt gemensamma lösningarför hela arbetsmarknaden tillämpas inom Irygghelsområ-det. Sammaskadeståndsrättsliga normer som fillämpas av AMF-trygghelsförsäkring bör varavägledande vid regleringen av personskada enligt PSA. Vidarehar AMF-trygghelsförsäkring goda förutsättningar att snabbt arbeta ay den nu rådande ärendebalansen. Enligt vad jag under hand har inhämtat från AMF-trygghelsförsäkring bör det kunna göras . Jag har vid mina överväganden fäst stort avseende vid detta förhål lande och utgår ifrån att så blir fallet. . - AMF-trygghelsförsäkringhar också genom bl. a. en utbyggd internutbildning av skadereglerande personalväl sörjt för framtida kompetensutveckling och möjligheter att mötavariationer i ärendetillströmningen. Jagvill i sammanhanget betona att parternas inflytande över personskadefrågornainte påverkas av alt AMF-trygghelsförsäkring engageras ädmi-nistrafivt. Medhänsyn till rådande balanssilualion bör den överföring till AMF-trygghetsförsäkringsom jag nu förordar ske . Jag avser därför att inom kortåterkomma till regeringen med förslag om uppdrag till statens förhandlingsnämndatt föra de förhandlingar som behövs med AMF-lrygghetsförsäkring. Enutgångspunkt för förhandlingarna bör vara att administrationen avpersonskadefrågorna skall föras över per . Jaghar beräknat medelsbehovel för bidrag lill AMF-trygghetsförsäkring föruppgiften atl administrera PSA till högst 3 milj. kr. för första halvåret 1988.För ändamålet bör etl nytt, förslagsvis betecknat anslag benämnt Administrationav slalens personskadeförsäkring, m. m. föras upp på' statsbudgeten /88. Medhänvisning till del anförda hemställer jag att regeringen förslår atttill Administration av statens personskadeförsäkring, m. m. på tilläggsbudget Itill stadsbudgeten för /88 anvisa ett förslagsanslag av 3 000000kr. -' ° Bilaga 10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29oktober 1987 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 Miljö- och m. m. [1] Al. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisats ett förslagsanslag av . Utöver en viss förstärkning inom naturresursområdet har miljö-och i princip byggts upp med de resurser som tidigarefanns inom och industridepartementet för miljö- ochenergifrågor. Enligt min mening bör man sé departementets förstaverksamhetsår som ett uppbyggnadsskede då man mot bakgrund av vunnaerfarenheter prövar bl.a. behovet av insatser och resurser. Erfarenheternahittills är att det snabbt ökande behovet av åtgärder inom främstmiljöskyddsområdet medför att också kraven på insatser från departementelssida ökar. Jag finner det därför nödvändigt att förstärka departementetspersonalresurser redan under innevarande budgetår för att kunna intensifieraarbetet vad gäller bl. a. ekonomiska styrmedelsfrågor på miljöskyddsområdet ochfrågor om de stafiiga bolagen inom departementets verksamhetsområde. Jag beräknarkostnaderna för denna förstärkning till . för den andra delen avinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Miljö- och på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /88 anvisa ett förslagsanslag av 250000kr. 6 1987/88 1 saml. Rättelse: S. 90 undre tabellen: kolumnerna har bytt plats [2] A 3.Extra utgifter Prop. Bilaga 10 Under dennrubrik har i statsbudgeten för budgetaret 1987/88 anvisats ett Underdet av det nya miljö- och verksamhet haranslaget till extra utgifter belastats med . Mot bakgrund av denverksamhet som planeras och departementets ökande intemafionella arbetsinsatserberäknar jag att ytterligare . behöver tillföras anslaget underinnevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Extra utgifter på filläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisa etl reservationsanslag av . [3] Bl. Övervakning av miljöförändringar, m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under rubriken ett förslagsanslag av . och under , m. m. ett reservationsanslag av . Analyserav höggradigt giftiga organiska miljöföroreningar har i en skrivelse föreslagit atl särskildaresurser bör anvisas för alt komplettera verkets specialanalytiskalaboratorium med ett laboratorium för analyser av sådana organiska mitjögiftersom kan vara höggradigt giftiga i mycket låga halter eller små mängder. Engradvis uppbyggnad föreslås upp till en kapacitet på 800-1000 analyser per år.För de biologiska testen behövs ett eget laboratorium. Verket föreslår attdetta placeras vid statens miljömedicinska laboratorium (SML) i anslutningtill den verksamhet inom detta område som redan finns där. Efterremiss har yttranden över förslag avgivits av försvaretsforskningsanstalt (FOA), , , , , , kemikalieinspek- tionen, arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret, , Prop. 1987/88:25 , , Ingenjörsvetenskapsakade- Bilaga 10 mien. i (LO), . Tjänstemännens Centralorganisafion(TCO) och Kungl. Flertalet remissinstanser delar naturvårdsverketsuppfattning att ökade resurser behövs för analyser av höggradigt giftigaorganiska miljöföroreningar i låga koncentrationer. Från flera håll framhållsatt behovet av sådana analyser ökar snabbt. Förslagen om all skall ha sådana analysmöjligheler biträds av flera remissinstanser,t. ex. , , unlversdel och LO. Socicdstyrelsen och SML biträder naturvårdsverkels förslagom alt bio-testverksamheten bör placeras vid SML. SML anser atl en än längregående integrering med laboratoriet skulle bidra till atl ytterligare effektiviseraverksamheten. Kemikalieinspektionen menar att laboratoriet organisatoriskt börföriäggas till , men alt en samlokalisering med SML kunde varaett alternafiv även för analysverksamheten. förordar SML eller ett annat alternativ, obundetfrån tillsynsmyndigheten. En föriäggning till /FOA i Umeåföreslås av slalskonloret, FOA, , i Västerbottenslän och TCO. Av årets budgetproposition (prop. 1986/87: 100bil. 16s.43)framgår atl jag delar bedömning atl det är nödvändigt attytterligare analysresurser fillskapas när det gäller kvalificerade analyser avvissa typer av miljögifter, främst dioxiner. Med hänsyn lill bl.a. vad remissinstansernaframfört har frågan om hur de ökade analysresurserna m. m. bör byggas upputretts ytterligare. Jag återkommer med förslag lill hur denna förstärkningbör genomföras. Kunskaper som forfiöpande vunnits under de senasle årenvisar all höggradigt giftiga organiska ämnen nått sådana koncentrationer ochfått en sådan spridning i miljön att de utgör etl allvarligt och växande hot.Detta gäller bl. a. dioxiner och andra liknande ämnen. Allt pekar på att etl anlalav dessa ämnen med hög stabilitet kommer att bli etl av 1990-talels storamiljövårdsproblem. Forskningen inom delta område bör enligl min mening ges högprioritet. Stor osäkerhet råder beträffande dessa ämnens källor,spridningsvägar, förekomst och effekter på miljön. Utredningar pågår i alladessa avseenden. Med hänsyn till frågornas omfattning och vikt är det enligtmin bedömning nödvändigt alt öka insatserna för att möjliggöra ytteriigarenödvändiga klarlägganden. Sådana behövs för alt utarbeta riktlinjer ochstrategier för hur olika miljöproblem skall åtgärdas och för atl mantillräckligt noga skall kunna följa utvecklingen. Del är härvid också angelägetatt få fram underiag som behövs i det internationella arbetet med atl minska utsläppen avdessa ämnen. Detta är elt omfattande arbete som Prop. 1987/88: 25 sannolikt kommer att ta . Resurserför atl göra analyser av de här aktuella ämnena finns på några ställen ilandet. , insfilutionen för organisk kemi, har dioxinanaly-ser gjortsunder och där finns en god kompelens inom della område. I huvudsakbedriver man där forskningsinriktad verksamhet men man har även en kommersiellanalysverksamhet. VidFOA i bedrivs forskning åt totalförsvaret, bl.a. rörande skydd mot kemiskaoch biologiska stridsmedel. På uppdrag bedrivs även liknande verksamhet åtsamhället i övrigt. Även biotestverksamhet finns (FOAtox). IStudsvik görs dioxinanalyser av Miljökonsulterna i . Derasverksamhet är främst inriktad på atl la hand öm sådana löpande konlrollanalysersom behöver genomföras för att uppfylla krav vid prövning enligtmiljöskyddslagen. Även här finns en analyskapacitet som kan utnyttjas av såväl jndustrisom myndigheter. PåSML i finns erfarenheter av forskning rörande biologiska effekter avorganiska miljögifter i biotestverksamhet. Iforskningspropositionen (prop. 1986/87: 80 bil. 6 s. 55) föreslogs att elt centrumför miljövetenskaplig forskning inrättas i . biföll förslaget (UbU26, rskr. Detta innebär en förstärkning av kunskapsuppbyggnaden inommiljövårdsområdet. Centret har bl.a. till uppgift att stödja och utvecklasamspelet mellan långsiktig kunskapsuppbyggnad och metodutveckling samt tillämpningsinrikladforskning. I styrelsen för centret ingår bl. a. företrädare förnaturvårdsverket. Vidarebehandlar utredningen om miljövårdens organisation i sitt betänkande (SOU1987: 32) För en bättre miljö frågor om kunskapsförsörjningen inommiljövårdsområdet. Utredningen anser att forsknings- ochutredningsverksamhet bör samordnas i etl laboratorium hos verket. Dettalaboratorium bör ha en myckel hög miljövetenskaplig kompetens. Resurserna börbyggas upp så all laboratoriet har kompetens inom de viktigaste miljövelenskapligaområdena. Utredningen anser vidare att frågan om åtgärder vad gäller naturvårdsverketslaboratorieresurser i övrigt bör ingå i fortsatta överväganden. En förändringav nuvarande struktur bör enligl utredningen komma till stånd på så sätt all - relafivtsell - en mindre del av resurserna binds upp i egen personal och mer resurserläggs på flexiblare samarbete med externa organisationer och myndigheter samluniversitet och högskolor, konsulter m. fl. Utredningen anför vidare atl ensamverkan med det centrum för miljövetenskaplig forskning som inrättats viduniversitetet i skulle kunna vara en intressant utvecklingslinje inommiljöforskningsområdet. Utredningens förslag bereds f. n. i . För egen del anser jag attdet behov av fortsatt forsknings- och karllägg- ningsarbele som finns rörande effekterna av miljögifler gör del angeläget atl utnyttja de fasta resurser som finns och all koppla'analysresurser till institutioner där forskning bedrivs. Jag anser således att ett nära samar bete mellan , FOA i och , vilka i 84 daghar omfattande miljögiftsverksamhel, är av synnerligen slor vikl. För Prop.1987/88: 25 en effektiv resursanvändning på detta komplicerade område krävs altsåväl Bilaga 10 den nödvändiga särskilda utrustningen som de samladekunskaperna och erfarenheterna på olika håll tas fill vara på bästa sätl. Jagtänker då även på erfarenheter hos SML och Miljökonsulterna i Studsvik menockså internationellt. Etlnära samarbete med forskningen kan också garantera all verksamheten bedrivsmed hög kvalitet och på en hög vetenskaplig nivå. Former för detta samarbetebör utvecklas av berörda institutioner och myndigheter. Jaganser därför alt bör tillföras resurser för köp högst istorleksordningen 800 analyser inom del här aktuella området. Mot bakgrundav den befintliga kapaciteten i är det naturligt all en stor del avanalyserna fills vidare kommer att ulföras där. Jag räknar därvid med all förden kommande treårsperioden minst 400 analyser kommer att göras i . Naturvårdsverketbör träffa etl avlal med och i som närmare behandlarformerna för etl samarbete. Del är en rad frågor som närmare bör reglerasmellan parterna för atl underiätta det samarbete som måste komma till stånd.Ett avtal bör avse och behandla bl.a. priser,leveranstider, analyskvalitet och kunskapsutbyte. Det är angelägel atl Umeåuniversitet och FOA medverkar till att ta fram sådana analysdala,kunskapssammanställningar m. m. som behöver för att ulförasina myndighetsuppgifter. För atl ytterligare underlätta för verket atl få delav de kunskaper som kommer fram genom analysarbetet föreslår jag altnaturvårdsverket tilldelas resurser för att personal i verket skall kunna dellapch få insyn i arbetet i . Avsiklen är atl verket härigenom skall kunnafölja ulvecklingen på detta vikliga miljöområde och erhålla och vidmakthållaaktuell kompetens som behövs för verkets olika myndighetsuppgifter, såsom attutforma strategi och riktlinjer inom miljövårdsområdet, tolka mätresultat,vidmakthålla kompetens atl beställa analyser m. m. Del är därvid också viktigtall tidigt kan beakta de ökade kunskaper som kommer fram. Denärmare formerna för verkets medverkan i verksamheten i bör bestämmas avparterna. Analyserutöver en i elt avlal med och i garanterad miniminivåkan köpa vid andra laboratorier om verket anser delfördelaktigare. Vidvissa andra myndigheter, bl.a. , livsmedelsverket ochkemikalieinspektionen, finns behov av liknande analyser. Jag förutsätter att etlsamarbete sker mellan berörda myndigheter. Jagberäknar atl på årsbasis bör tillföras ca 7milj.kr. för köp avanalyser och ca . för personalkostnader och omkostnader. Jagberäknar atl för innevarande budgetår behöver tillförasresurser för köp av analyser med 3,5 milj. kr: och för förvaltningskostnadermed . Medhänvisning till del anförda hemställer jag att regeringen föreslår ' °riksdagen atl 1. till påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /88 anvisa ettförslagsanslag av , 2. till Övervakning avmiljöförändringar, ni. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 anvisa etl reservationsanslag av 3500000kr. [4] B 18. Sanering av BT Kemis område i . Någotanslag för della ändamål finns inle uppfört på statsbudgeten för innevarandebudgetår. Underförevarande anslagsrubrik har anvisats medel för att läcka kostnaderna för saneringsarbelelinom BT Kemis område i . har på detta anslag samt anslagetOförutsedda avgifter anvisats sammanlagt ca 40 milj. kr. Detegentliga saneringsarbelel är i huvudsak avslutat. Anslaget används främst förall täcka kostnader för att avleda dränagevatlen från området lill reningsverki . Länsstyrelsenhar i skrivelse anmält all dränagevatlen från området ävenunder kommande budgetår måste tas om hand och avledas till . För /88 redovisar ett medelsbehov av790000kr. för här aktuellt ändamål. anger kostnaderna för delfortsatta saneringsarbelel för /89 till . Jaghemställer atl regeringen föreslår att tillSanering av BT Kemis område i på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /88 anvisa ell reservationsanslag av . [5] C 11. : Kraftstationer m. m. Istatsbudgeten för /88 har under anslaget C 11. Statens valtenfallsverk:Kraftstationer m. rn. under fjortonde huvudtiteln anvisats ettreservationsanslag om 3 574,6 milj. kr. 1986/87:87, NU 34, rskr. 274).För innevarande budgetår var reservationen ca 937 milj. kr. Iregleringsbrev för /88 har 3 574,6 milj. kr. anvisats fill (). Vidare har medgivils en investeringsram om 3 884,4 milj. kr. Från har två skrivelser inkommit. Den förstarör upptagande Prop. 1987/88: 25 av lån i utländsk valuta. Den andra rör enbegäran om ökad investerings- Bilaga 10 ram för verk. Upptagande av lån i utländsk valuta