prop · GB0362 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:62 om åtgärder mot viss skatteplanering Prop, 1987/88:62 Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet , 1 propositionen föreslås att avdragsrätten för räntor somhar erlagts i förskott begränsas. avdrag skall inte längre medgesför räntor som belöper på tid efter det aktuella beskattningsåret. Dessutom föreslås nya regler för avdrag förräntekompensation vid förvärv av obligationer och andra skuldebrev samt andelari avkastningsfonder m,m. Avdrag för sådana utgifter skall enligt förslagetmedges först för det beskattningsår då den ränta kompensationen avser förfallertill betalning. Slutligen föreslås att realisationsförluster somframkallas genom att fastigheter säljs för underpris till närstående inte skallvara avdragsgilla vid inkomstberäkningen. De nya reglerna om förskottsränta och räntekompensationföreslås bli tillämpliga i fråga om ränta och räntekompensation som betalasefter , Enligt förslaget skall de nya bestämmelserna omavdragsrätt för förluster vid fastighetsförsäljningar till närstående gälla ifråga om avyttringar efter , 1 1987/88. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 41 §, punkt 4 av anvisningarnatill 36 § och punkt 2 av anvisningarna till 39 § kommunalskattelagen (1928:370)skall ha följande lydelse. Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i denna lag. Även inkomst av annan fastighet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder i de fall som angivas i punkt 1 av anvisningarna. I andrafall än som sagts eller som anges i punkt 4 a av anvisningarna skall intäktanses hava åtnjutits det beskattningsår, under vilket intäkten blivit för denskattskyldige tillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnad ansesbelöpa på det beskattningsår, varunder utgiften betalats eller omkostnaden ägtrum. Sådan speciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutlig eller tillkommandeskatt enligt uppbördslagen, anses dock belöpa på det beskattningsår då denslutliga eller tillkommande skatten påförts. Statlig fastighetsskatt skallemellertid anses belöpa på det beskattningsår till vilket skatten hänför sig. I fråga om inkomst av annan fastighet som inte skallberäknas enligt bokföringsmässiga grunder samt inkomst av kapital gällerbeträffande ränta som har erlagts i förskott att avdrag inte medges för den delav räntan som belöper på tid efter taxeringsårets utgång. För ränta som enligtdenna bestämmelse inte kunnat dras av medges avdrag med lika storabelopp under återstoden av den tid som förskottsbetalningen haravsett. I andrafall än som sagts eller som anges i punkt 4 a av anvisningarna skall intäktanses ha åtnjutits det beskattningsår, under vilket intäkten blivit för denskattskyldige tillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnad ansesbelöpa på det beskattningsår, varunder utgiften betalats eller omkostnaden ägtrum. Sådan speciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutlig eller tillkommandeskatt enligt uppbördslagen, anses dock belöpa på det beskattningsår då denslutliga eller tillkommande skatten påförts. Statlig fastighetsskatt skallemellertid anses belöpa på det beskattningsår till vilket skatten hänför sig.Beträffande avdrag för räntekompensation gäller särskilda bestämmelser i punkt2 av anvisningarna till 39 §. 1 fråga ominkomst av annan fastighet som inte skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder samt inkomst av kapital gäller beträffande ränta som har erlagts iförskott att avdrag inte medges för den del av räntan som belöper på tid efterbeskattningsårets utgång. För ränta som enligt denna bestämmelse inte kunnatdras av medges avdrag med lika stora belopp underåterstoden av den tid som förskottsbetalningen har avsett. Avdrag för realisationsförlust, beräknad enligt punkt 3 ovan, får Avdrag för realisationsförlust, beräknad enligt punkt3 ovan, får ' Senaste lydelse 1984:10.S4. Senaste lydelse 1986:1113. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. göras från realisationsvinst eller lot- göras frånrealisationsvinst eller lot terivinst, om inte annat följer av terivinst, om inte annat följer av andra stycket. andra eller fjärde stycket. Avdrag för realisationsförlust på grund av avyttring avpremieobligationer, som har utfärdats här i riket, får göras endast frånrealisationsvinst som har uppkommit vid avyttring av sådana premieobligationer.Har de med förlust avyttrade premieobligationerna utfärdats ellertidigare, får dock avdrag för förlusten göras även från realisationsvinst vidavyttring av a) sådan aktie isvenskt aktiebolag som för avyttringen av aktien ärinregistrerad vid och b) andel i sådan svensk aktiefond som,vid ingången av det år då andelen avyttras, till minst två tredjedelar bestårav vid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. Avdrag för realisationsförlust skall i första hand görasfrån den realisationsvinst eller lotterivinst som är hänförlig till sammabeskattningsår som realisationsförlusten. Haren förlust inte kunnat utnyttjasför avdrag nämnda beskattningsår, får avdrag för förlusten göras ett senarebeskattningsår, dock senast sjätte beskattningsåret efter det till vilket föriustenär hänförlig. En på detta sätt förskjuten realisationsförlust får dras avendast mot den realisationsvinst eller lotterivinst som det senarebeskattningsåret återstår sedan avdrag har gjorts för de realisationsförlustersom är hänförliga till . Avdrag för realisationsförlust på grund av avyttring av enfastighet till sådan närstående som avses i 35 § 3 mom. sista stycket får görasendast i den mån fastighetens marknadspris vid avyttringen visas understiga deomkostnader för vilka avdrag medges vid beräkning av realisationsförlusten. 39 § 2. Avdrag för ränta får fl//e«a5(5e 2.Avdrag för ränta får göras för för det beskattningsår, wnrtt/jterrän- det beskattningsårdå räntan beta-tan utbetalats, dock att i rörelse, lats. varöver förts handelsböcker i enlig- I fråga om räntekompensation som het med vad därom är särskilt siad- en förvärvare av ettskuldebrev läm- gat, ränteavdraget må göras efter nar överlåtaren för upplupen men bokföringsmässiga grunder (jfr 41 § inte förfallen ränta får avdrag göras jämte tillhörande anvisningar). först för det beskattningsår då räntan enhgt skuldebrevet förfaller till betalning. Likaså skallvid förvärv av enbart rätlen till avkastningen på skuldebrevet sådanräntekompensation vara avdragsgdl först för del beskattningsår då räntanförfaller hll betalning. På samma sån är räntekompensation vid förvärv avandel i sådan aktiefond som avses i punkt 10 av anvisningarna till 38 §avdragsgill först då avkastningen på andelen bli--vit tillgänglig för lyftning.Har förvärvaren i sin tur, innan räntan eller Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1987/88:62 utdelningen förfallit till betalning, överlåtitskuldebrevet ullsammans med rätten till ränta, andelen i aktiefondentillsammans med rätten till utdelning eller överlåta rätten till räntan skalldock utgiven räntekompensation vara avdragsgill för det beskattningsår överlåtelsen ägde 1, Denna lagträder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den utkom fråntrycket i , 2, De nyabestämmelserna i 41 § tredje stycket tillämpas i fråga om räntebetalningar somhar skett efter , 3, De nyabestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna till 36 § tillämpas i fråga om avyttringarsom har skett efter , 4, De nyabestämmelserna i punkt 2 av anvisningarna till 39 § tillämpas i fråga omräntekompensation som har lämnats efter , Prop, 1987/88:62 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 5november 1987 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , R, , , , , ,, G, , , Proposition om åtgärder mot viss skatteplanering Bankernas och finansbolagens nettoutlåning stiger regelmässigtkraftigt för att sedan minska . Den extralångivningen över som kan utläsas ur kreditmarknadsstatistikenuppgick till , från bankerna och ,från finansbolagen. Jämfört rör det sig om en kraftig ökning.Det finns inga säkra uppgifter om i vilken utsträckning denna långivninganvänds för transaktioner i syfte att undgå eller skjuta upp skatt. Enbetydande del av dessa kortfristiga lån används dock tveklöst för skatteplaneringsåtgärder. Upptagande av stora lån mot betalning av förskottsränta ärett återkommande inslag i många skatteplaneringstransaktioner. Avdragsrättenför räntan i kombination med åtgärder som går ut på att omvandla inkomster iett inkomstslag till inkomster i ett annat inkomstslag utnyttjas bl,a, för attlindra beskattningen av realisationsvinster. Genom att köpa värdepapper med upplupen ränta strax föreett årsskifte kan den skattskyldige få avdrag för den del avköpeskillingen som utgör ersättning för upplupen ränta och detta oberoende avom han själv har fått någon ränta under . Hårtill kommer att förvärvetav värdepapperen ofta finansierats genom lån med förskottsränta. Ett sätt att undgå beskattning av realisationsvinster äratt genom försäljning av en fastighet för underpris till sina barn skaffa en kvittningsbarförlust. I det följande kommer jag att ta upp frågor om ändringarav beskattningsreglerna i syfte att förhindra att transaktioner av det nuantydda slaget kan utnyttjas för skatteplaneringsändamål. Jag har i ärendethaft samråd med riksbankschefen och chefen för . Prop, 1987/88:62 Enligt sina direktiv (Dir, 1987:29) skall den tillsattaparlamentariska utredningen om reformerad inkomstbeskattning se överinkomstskattesystemet i de delar som inte har direkt samband medföretagsbeskattningen. Syftet med översynen är att åstadkomma ett mera rättvistoch enkelt skattesystem som i förhållande till dagens innebär lägreskattesatser för den statliga inkomstskatten, en breddad skattebas genomminskade avdragsmöjligheter samt en mer enhetlig kapitalbeskattning somstimulerar till ökat sparande och minskad skuldsättning. Som framhålls i direktiven brister det svenskaskattesystemet i neutralitet och likformighet. Skilda slag av inkomsterbeskattas på olika sätt. En följd av den bristande likformigheten ibeskattningen av olika inkomster har blivit att allt fler skattskyldiga genomolika transaktioner minskar sin totala'skatt. Denna skatteplanering utförsfrämst av välbeställda grupper som har ekonomiska och kunskapsmässigamöjligheter att utnyttja skattesystemet till sin fördel. Ett välbekant resultatav dessa skatteplaneringsaktiviteter är att många personer med mycket högabruttoinkomster betalar påfallande låg andel av inkomsterna i skatt. Dessaförhållanden har med rätta kritiserats också från fördelningspolitiskautgångspunkter. Avsikten ined det nu påbörjade reformarbetet är att detskall resultera i bestämmelser som är så utformade att de ininimerar utrymmetför skatteplanering. Den reformerade inkomstbeskattningen kan emellertid intebörja tillämpas förrän tidigast ärs taxering. Att fram tilldess blunda för aktiviteterna på de områden som här behandlas är enligt minmening inte försvarbart, Mina förslag i det följande tar sikte dels på vissatransaktioner som i anslutning till årsskiftena systematiskt utnyttjas för attskjuta upp beskattningen, dels på ett fall av framkallad realisationsförlust.När det gäller den senare frågan vill jag påminna om att den är särskiltuppmärksammad i direktiven till inkomstskatteutredningen (s, 12), Jag vill inte hålla det för uteslutet att ytterligarelagstiftningsåtgärder mot skatteplanering kan komma att krävas innanreformarbetet resulterar i ett nytt inkomstskattesystem, 3 Avdrag för förskottsräntor Mitt förslag: Avdrag för ränta som har erlagts i förskottskall inte längre medges för den del av räntan som belöper på tidefter det aktuella beskattningsåret. Överskjutande belopp skall i ställetfördelas på återstoden av den tid som räntan avser. Skälen för mitt förslag: Avdrag för räntekostnader skallgöras i den förvärvskälla där det upplånade kapitalet har använts. När inkomstskall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder medges avdrag för ränteutgiftersom belöper på beskattningsåret oavsett när betalning sker. Beräkn;is inkomstenenligt den s.k. kontantprincipen är tidpunkten när betalning har skettavgörande för avdragsrätten. års taxering kunde därför avdrag för ränteutgifter som avsåg medges närbetalning gjordes i Prop, 1987/88:62 förskott. Fr, o.m, taxering infördes en tidsbestämdbegränsning av avdragsrätten för förskottsräntor i inkomstslagen kapital ochkonventionellt beskattad annan fastighet där inkomstberäkningen inte skerenligt bokföringsmässiga grunder (prop, 1981/82:80, SkU 27, rskr, 130, SFS1982:42), Begränsningen avsåg taxeringar och motiverades framförallt av en önskan att förhindra åtgärder med syfte att fördröja effekterna avde förändringar avseende underskottsavdragens skattemässiga värde som inkomstskattereformenskulle medföra. Åtgärden ansågs dessutom motiverad med hänsyn till att det hadeuppmärksammats att förskottsräntor i vissa fall utnyttjades i skatteflyktsbetonadearrangemang. Erfarenheterna från till-lämpningen av de tidsbegränsade reglernaantogs kunna bidra till underlag för en framtida bedömning angående behovet avmera bestående ändringar. För att undvika onödiga praktiska problem som ettgenerellt avsteg från kontantprincipen skulle kunna ge upphov till medgavsavdrag för förskottsräntor som hänförde sig till utgången av det aktuellataxeringsåret. Tidsbegränsningen lagstiftning har senare,upphört (prop. 1984/85:23, SkU 11. rskr. 90, SFS 1984:1054). Utöver risken förskatteflykts-åtgärder åberopades i det lagstiftningsärendet kontrollproblem vidtaxeringen. De praktiska problemen med ett förbud mot avdrag förförskottsräntor som avser tid efter utgången av beskattningsåret har framförallt ansetts uppstå i samband med att räntor förfaller till betalning vid entidpunkt som inte sammanfaller med men ligger relativt nära detta.Lån som har tagits utan att primärt syfta till att möjliggöra olikaskatteplaneringsåtgärder löper emellertid regelmässigt med ränta som betalas iefterskott. Betalningsvillkoren brukar vidare vara sådana att avdrag under en flerårsperiodkommer att medges i taget oavsett vilka förfallotider somgäller för räntebetalningarna. Erfarenheterna av begränsningen av avdragsrätten förförskottsräntor bekräftar att tidigare vidtagna åtgärder har varit motiverade.Det står emellertid numera klart att de inte är tillräckliga. Även möjlighetenatt åtnjuta avdrag för ränta som belöper på taxeringsåret har utnyttjats på ettsätt som inte bör godtas. Jag anser inte att det finns några tungt vägande skäl attbehålla ens en begränsad rätt till avdrag för förskottsräntor i vissaspecialfall. Jag föreslår således att avdragsrätten för förskottsräntor somavser tid efter beskattningsårets utgång helt avskaffas. När förskottsränta har betalats bör den del avränteutgiften som inte blir avdragsgill få dras av med lika stortbelopp för varje beskattningsår under den återstående tid som räntebetalningenavser. Mitt förslag, som föranleder ändring i 41 §kommunalskattelagen (1928:370), KL, berör bara skattskyldiga för vilka kontantprincipengäller. När inkomst skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder behövsingen förändring. 4 Skattefrågor vid överlåtelse av obligationer m.m. Prop.1987/88:62 Mitt förslag: Avdrag för kompensation för upplupen meninte förfallen ränta vid förvärv av obligationer och andra skuldebrev samtandelar i avkastningsfonder får göras först för det beskattningsår då den räntakompensationen avser förfaller till betalning. Har förvärvaren i sin turöverlåtit skuldebrevet eller andelen tillsammans med rätten till ränta eller utdelninginnan räntan eller utdelningen förfallit till betalning skallräntekompensationen vara avdragsgill för det beskattningsår då dennaöverlåtelse skett. Samma regler skall gälla för räntekompensation då rättentill ränta förvärvas utan att skuldebrevet förvärvas. Bakgrunden till mitt förslag: Ränta på obligationer ochandra ränteinkomster liksom utdelning på aktier och andelar i aktiefonder ochekonomiska föreningar samt inkomst vid överlåtelse av sådan utdelning beskattasenligt 38 § 1 mom. KL som inkomst av kapital. Detta förutsatt att inkomsteninte i stället är hänförlig till rörelse, jordbruk eller konventionelltbeskattad annan fastighet. Någon definition av vad som är ränta finns inte iskattelagstiftningen. I fråga om bankcertifikat, statsskuldväxlar och skattkammarväxlar.gäller enligt särskild lagstiftning att all avkastning - även kursvinster ochkursförluster-skall betraktassom ränta (41 e § KL). Värdeförändringar på andraskuldebrev beskattas normalt som realisationsvinst vid avyttring. I vissa fallhar dock förändringar i kapitalvärdet på skuldebrev ansetts utgöra ränta.Värdeförändringarna har i dessa fall varit förutsebara vid förvärvet avskuldebreven (se t. ex. RÅ 1969 Fi 1396, RÅ 1972 ref 51 och RÅ 82 Aa 152). Åandra sidan beskattas värdeförändringar på skuldebrev, som getts ut tillparikurs men då kursen sedan sjunkit, enligt realisationsvinstreglerna. Realisationsvinst vid försäljning av skuldebrev beskattasi allmänhet enligt reglerna i 35 § 4 mom. KL. Hela vinsten är skattepliktig ominnehavstiden understiger . Den skattepliktiga vinsten reduceras sedanenligt en fallande skala efter innehavstid. Om skuldebrevet innehafts i mer är hela vinsten skattefri. Konvertibla skuldebrev, optionsrätt tillteckning av sådant skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt beskattasefter lagstiftning (prop. 1984/85:193, SkU 62. rskr. 353, SFS 1985:307)enligt aktievinstreglerna, 35 § 3 mom. KL. I huvudsak innebär detta att helavinsten är skattepliktig vid en avyttring om innehavstiden understiger två år.Uppgår innehavstiden till är av vinsten skattepliktig. 1 fråga om rätt beskattningsår för inkomst av kapital och tillfälligförvärvsverksamhet gäller som huvudregel den s. k. kontantprincipen enligt 41 §KL. Denna innebär att en inkomst skall tas upp den blivittillgänglig för lyftning och en utgift eller oinkostnad utgiftenbetalats eller omkostnaden ägt rum. Vid s.k. årsskiftesbetalningar är det docki viss utsträckning möjligt att hänföra inkomster och utgifter till de år somde belöper på. 1 fråga om bankränta som gottskrivs per gällert. ex. att den anses uppburen . Vid köp av räntebärande papper gäller enligt 20 § lagen(1905:38 s. 1) om Prop. 1987/88:62 köp och byte av lös egendom (köplagen) attköparen äger uppbära upplupen inte förfallen ränta men har att utöver köpeskillingenbetala vad som svarar mot den upplupna räntan. Regeln, som är dispositiv - dvs.den gäller endast om annat inte avtalats - avser inte fordran som sålts somosäker. Vid aktieköp gäller däremot enligt 19 § köplagen - om annat inteavtalats - att förvärvet även omfattar utdelning som ännu inte förfallit tillbetalning. Vid avyttring av obligationer och andra skuldebrev -inbegripet konvertibla skuldebrev - beskattas överlåtaren enligt fast praxisför den kompensation han erhåller för upplupen men inte förfallen ränta påsamma sätt som för ränta enligt huvudregeln i 38 § I mom. KL. Förvärdeförändring på själva skuldebrevet kan därutöverrealisationsvinstbeskattning komma i fråga i enlighet med vad jag angett.När räntan blir tillgänglig för lyftning beskattas köparen för helaräntebeloppet. Den räntekompensation köparen utgett är avdragsgill såsomskuldränta för det beskattningsår kompensationen betalats (se t. ex. RÅ 831:79 och RÅ 84 Aa 81). På samma sätt har räntekompensation vid förvärv av andeli en avkastningsfond behandlats (se RÅ 85 1:25). Det anförda gäller fall dåinkomsten beräknas enligt kontantprincipen. En avkastningsfond är formellt en aktiefond enligtaktiefondslagen (1974:341). Beskattning av vinst vid avyttring av andel i aktiefondsker som nämnts normalt enligt realisationsvinstreglerna för aktier i 35 § 3mom. KL. För sådana aktiefonder vars fondförmögenhet till består aveller, annat än tillfälligtvis, bestått av skuldebrev, s.k. avkastningsfonder,infördes särskilda bestämmelser (prop. 1986/87:40, SkU 6, rskr. 35, SFS1986:971). Vinst eller förlust vid avyttring av andelar i avkastningsfonderbeskattas efter lagändringen som inkomst av kapital i stället för som tidigareenligt realisationsvinstreglerna. Anledningen till lagstiftningsingripandet varatt avkastningsfonderna kunde utnyttjas till att framkalla fiktiva realisationsförluster. Vid överlåtelse av aktier omfattar överlåtelsen, som nyssnämnts, även utdelning som inte förfallit till betalning. Helaförsäljningspriset belöper på aktien och säljaren beskattas endast förrealisationsvinst. överlåts däremot rätten till ränta eller utdelning separatblir säljaren beskattad för ersättningen såsom för ränteinkomst resp. utdelning.Hur förvärvaren av rätt till aktieutdelning skall beskattas regleras i 38 § 1mom. och punkt 3 av anvisningarna till 38 § KL. Som intäkt skall tas upp detbelopp med vilket utdelningen överstiger förvärvspriset eller om förvärvaren isin tur överlåtit utdelningsrätten skillnaden mellan förvärvspriset ochförsäljningspriset. Bestämmelserna gäller också bl. a. utdelningsrätt på andeli aktiefond som förvärvats separat. Någonmotsvarande reglering finns inte vid separata förvärv av rätt till ränta. Regeringsrätten har i ett mål om förhandsbesked ansett att separat förvärvade räntekuponger för ett obligationslån skall behandlas på likartat sån (se RÅ 1986 ref 59 II). uttalade i för handsbeskedet att anskaffningskostnaden fick anses fördela sig med lika delar på var och en av de förvärvade kupongerna och i beskattningshänseen de utgöra en kostnad för ränteinkomsten i takt med att den uppkom. Regeringsrätten ändrade inte förhandsbeskedet. Utgångenmotiverades med att köparen förvärvat en rättighet som visserligen utgick frånobligationen men som kupongerna var självständiga bärare av. Skälen för mitt förslag: Som jag redan konstateratutnyttjas förvärv av obligationer och andra skuldebrev samt andelar'iaktiefonder i skatteplaneringssammanhang på ett sätt som närmast kan betecknassom handel med ränteavdrag. Denna ger en obefogad möjlighet att skjuta uppbeskattningen. Av min redogörelse för bakgrunden till förslaget framgår vidareatt avdraget för räntekompensation medges som ett avdrag från den förvärvaderäntan när denna blir tillgänglig för lyftning i de fall räntekupongerförvärvats fristående utan att själva obligationen förvärvats. Motsvarandegäller också separat förvärv av rätt till utdelning på avkastningsfond enligtuttryckliga bestämmelser. Enligt min mening bör detsamma gälla också vidförvärv av själva skuldebrevet resp. andel i avkastningsfonden liksom vid allaslags separata förvärv av rätt till ränta. Ett undantag från den nu angivnahuvudregeln krävs för det fall att förvärvaren i sin tur överlåtitskuldebrevet, andelen i avkastningsfonden eller rätten till ränta innan räntaneller utdelningen förfallit till betalning. Har överlåtelsen avsett ettskuldebrev eller en fondandel skall detta undantag givetvis gälla endast i detfall överlåtelsen också omfattat rätten till ränta respektive utdelning. Ändringenbör komma till uttryck i anvisningspunkten 2 tiir39 § KL. föreslåsden redaktionella ändringen att hänvisningen vad gäller rörelse till 41 § KLmed anvisningar utgår. 5 Realisationsförlust vid försäljning av fastighet till närstående Mittförslag: Realisationsförlust som har uppkommit vid avyttring av en fastighettill närstående skall betraktas som en avdragsgill realisationsförlust vidinkomstberäkningen endast i den mån säljaren kan visa att förlusten berott påatt fastighetens marknadspris understigit de omkostnader för vilka avdragmedges vid beräkning av realisationsförlusten. Skälen förmitt förslag: Som framgått av det jag sagt har det under senare årblivit allt vanligare att skattskyldiga som gjort stora realisationsvinstervidtar olika transaktioner i syfte att undgå att dessa vinster träffas avbeskattning. En metod som därvid kommit till användning är att denskattskyldige skaffar sig en avdragsgill realisationsförlust genom att förvärvaen fastighet och därefter sälja den för underpris till barn eller annannärstående.