prop · GB03107 · 1987-12-31 00:00:00 — Återbetalningsskyldigheten kan vidare jämkas eller efterges med stödav tredje stycket i samma paragraf. Detta stycke bör kunna tillämpas, om dentilltalade visserligen fälls till ansvar i målet men frikänns från det brottsom närmast har föranlett förordnandet av målsägandebiträde eller om brottethänförs under en mildare staffbestämmelse än som var aktuell när biträdetförordnades. Jag har ingen erinran mot vad lagrådet anfört i denna del. 6.2 Förslaget till lag om ändring i De flesta bestämmelserna om målsägandebiträde har förts ini den särskil da lagen om sådant biträde. Några regler som främst hänför sig till rättens eller undersökningsledarens handläggning har emellertid i stället förts in i 43 sitt sammanhang i RB. Jagär medveten om att man i ett par fall kan Prop. 1987/88:107 diskutera omreglerna i stället hade bort införas i den särskilda lagen. Detkan här nämnas att det i lagrådsremissen föreslogs ett tillägg till 31 kap. I §RB som angav att även kostnader för ett målsägandebiträde ingår bland derättegångskostnader som den tilltalade kan förpliktas att ersätta om han döms imålet. Som lagrådet påpekat framgår detta dock redan av den hänvisning till 31kap. RB som har gjorts i 8 § i lagen om målsägandebiträde (9 § enligtlagrådsremissens förslag). I enlighet med vad lagrådet förordat föreslås därförnu ingen ändring av reglerna i 31 kap. 1 § RB. Dennabestämmelse, som tillkom vid ändringarna rörande sexualbrotten och föreden betecknades 20 kap. 15 a §, innehåller regler om s. k.stödperson åt målsäganden. Även om det kan fömtsättas att behov av stödpersonofta inte kommer att finnas i de fall där målsägandebiträde förordnas börregeln kvarstå, främst med tanke på de målsägande som har behov av stöd, mensom inte kan få målsägandebiträde. I vissa fall kan det säkerligen också varavälmotiverat att den som har ett målsägandebiträde också stöds av någonytterligare person vid förhandlingen. Förtydlighetens skull bör begreppet stödperson sättas ut i lagen och det bör vidareanges att en stödperson som är känd för rätten om möjligt skall få besked omtidpunkten för rättegången. Iparagrafen har vidare skett en särskild hänvisning till bestämmelserna om målsägandebiträde.Vidare har här införts skyldighet för rätten att kalla målsägandebiträdet, påsamma sätt som en försvarare, till huvudförhandling eller annat sammanträde irätten när målsäganden eller hans ställföreträdare skall höras. Liksomdet åligger förundersökningsledaren att anmäla när det finns skäl att förordnaoffentlig försvarare, bör det åligga honom att se till att målsägandensbegäran om målsägandebiträde vidarebefordras till domstolen. Han skall vidareunderrätta domstolen om det av annan anledning finns skäl att förordna ettsådant biträde. Idetta sammanhang bör sägas att det självfallet också bör åligga undersökningsledarenatt göra anmälan till rätten om det finns anledning att enfiediga ett målsägandebiträde,t. ex. därför att utredningen inte längre avser ett sådant brott som berättigartill biträde. Någon uttrycklig lagregel i sistnämnda hänseende torde intebehövas. 10 och II §§ Målsägandebiträdetsrätl atl vara närvarande vid förhör med målsäganden och atl ställa frågor till denne föreslås lagfäst genom tillägg i dessa paragra fer. Lagrådet har i anslutning till 23 kap. 10 § RB gjort följande påpekande. Enligt lagrådsremissenskall paragrafen förses med ett nytt tredje stycke, Prop. 1987/88:107 som ger målsägandebiträdenrätt att närvara vid förhör med målsäganden. Lagrådet har ingen erinran motdetta förslag. Som lagrådet har berört kan emellertid en målsägandekomma att förhöras redan innan det finns möjlighet att utse målsägandebiträde.Ett beslut om biträde kan vidare komma att dröja, även om det i och för sigfinns förutsättningar för ett förordnande. Också i sådana situationer kan målsägandenha behov av biträdeshjälp. Ett villkor för att en person som inte formellt harförordnats till målsägandebiträde skall få närvara är att det kan ske utan menför utredningen (se andra stycket i förevarande paragraf och 7 § tredje stycketförundersökningskungörelsen). Det får anses önskvärt att dessa bestämmelserges en generös tillämpning. Det framgår också av remissprotokollet att, om målsägandenhar biträtts av en person som senare förordnas till målsägandebiträde, dennekan få ersättning även för arbete som har utförts före förordnandet. Föregen del har jag inget att erinra mot vad lagrådet anfört i denna del. Ändringeni denna paragraf innebär att tingsrättens beslut om att förordna ett målsägandebiträde,liksom ett beslut om att förordna offentlig försvarare eller beviljarättshjälp åt misstänkt i brottmål, inte kan överklagas. Möjligheterna att förasärskild talan mot rättens beslut i övrigt angående målsägandebiträde framgårav 49 kap. 4 § första stycket 4, 5 och 7. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslagen till 1. lag om målsägandebiträde samt 2. lag om ändring irättegångsbalken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1987/88:107 Bilaga 1 vårtuppdrag har varit dels att undersöka hur det rättsliga förfarandet i mål omansvar för sexualbrott har fungerat i praktiken från målsägandens synpunktsedan nya regler i ämnet infördes den , dels att på grundval avundersökningen ta upp frågan om formerna för utvidgad rättshjälp åt i förstahand kvinnor som har utsatts för sexualbrott eller vissa andra våldsbrott. Ensammanställning av den gjorda undersökningen. Offer för sexualbrott - enundersökning av målsägandens situation under fömndersökning och rättegång,finns fogad som en bilaga till betänkandet. Vihar i och inhämtat desssa länders erfarenheter av ett system medbiståndsadvokat till våldtäktsoffer. Vihar funnit att målsäganden i sexualbrottmål, både under fömndersökningen och isamband med rättegången, behöver hjälp för att orka med de påfrestningar somdet rättsliga förfarandet innebär för henne. I samband med rättegången behöverhon vidare hjälp för att ha möjlighet att få sina intressen tillgodosedda närdet gäller olika handläggningsfrågor. Hon kan även behöva hjälp för att fåersättning för uppkomna skador. Vårundersökning visar att de åtgärder som vidtagits för att förbättra målsägandenssituation inte har gett avsett resultat. Många målsägande i sexualbrottmålbehöver i olika avseenden mera hjälp. Vianser att det bör vara möjligt att inom ramen för nuvarande ordning finna vägaratt förbättra hjälpen till målsäganden. Detta kan ske genom insatser i form avytterligare information till och utbildning av berörda personalgrupper. Vihänvisar i detta sammanhang till det arbete som pågår bl. a. hosBRÅ och inom . Vi konstaterar dock att det ärsvårt att inom ramen för nuvarande ordning garantera målsäganden isexualbrottmål den hjälp hon behöver. Vi anser därför att man nu bör ge vissamålsägande rätt till ett eget juridiskt biträde. En sådan reform skall ses somett komplement till övriga tänkbara åtgärder, men är utan tvekan det snabbasteoch mest effektiva sättet att ge berörda målsägande bättre hjälp i de avseendenvi tidigare beskrivit. Ivåra direktiv fömtsatts att tillämpningsområdet för en ny ordning skall inskränkastill de fall där behovet har ansetts mest angeläget. Vianser att de allvarliga sexualbrotten, dvs. brott mot 6 kap. BrB med enbart fängelse i straffskalan, generellt sett skiljer sig i två avseenden från andra brott. För det första menar vi att sexuellt våld innebär en särskilt svår kränkning av offret. Ett sexuellt övergrepp har en speciellt integri- tetskränkande karaktär som medför svåra påfrestningar för målsäganden under det rättsliga förfarandet. För det andra är frågan om målsägandens trovärdighet av avgörande betydelse i sexualbrottmål. Det saknas nämligen ofta i dessa mål annan bevisning än målsägandens egen berättelse och det är också vanligt att den misstänkte förnekar brottet. beskrivna omständigheter gör att målsägandens behov avhjälp och stöd Prop. 1987/88:107 typiskt sett är större i sexualbrottmål än i andra brottmål. Utöver sexualbrottsoffren är det främst de kvinnor somutsatts för misshandel inom familjen som i debatten angetts ha behov av etteget juridiskt biträde. Den som utsatts för vissa typer av misshandel ellerbrott som olaga hot, rån eller olaga frihetsberövande kan givetvis ha behov avhjälp liknande vad som gäller i sexualbrottmålen. Det är emellertid enligt vårmening svårt att hävda att det bland dessa brott just vid kvinnomisshandelskulle finnas ett särskilt stort behov av juridisk hjälp när det gäller frågorsom direkt berör brottmålet. Enbart antalet anmälda misshandelsbrott översteg 30 000 år1985. Eftersom det uppenbarligen inte finns behov av biträde i alla dessa målmåste man, om man vill gå utöver sexualbrotten, i varje enskilt fall taställning till om det finns behov av biträde men hänsyn till faktorer sombrottets grovhet, målsägandens person, personliga förhållanden och relafiontill gärningsmannen. En sådan ordning skulle innebära att kostnaderna förreformen med nödvändighet ökade högst avsevärt. Medan sexualbrotten är enbegränsad och relativt homogen grupp av brott, finns det en mycket störrevariation bland andra våldsbrott. Att ge vissa målsägande rätt till ett egetbiträde innebär vidare en principiell nyordning. Vi anser att man bör startamed en reform som tar sikte på de brottsoffer vilkas behov av hjälp vi vet ärstort och vars konsekvenser relafivt väl kan överblickas. En ny reglering bör utformas så att den omfattar alla somutsatts för allvarliga sexuella övergrepp, oavsett kön och ålder. Vi föreslåratt alla målsägande ges rätt till ett eget juridiskt biträde i mål om våldtäktoch grov våldtäkt, sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande och grovt sexuelltutnyttjande av underårig, sexuellt umgänge med avkomling, syskon eller barn,koppleri och grovt koppleri samt i förekommande fall försök, förberedelse ellerstämpling till dessa brott. Vi har valt att kalla det nya biträdet målsägandebiträde. Målsägandebiträdet skall förordnas av domstol på begäranav målsäganden eller när behov av biträde blir känt. Förordnande skall kunnaske så snart anmälan om brott upptagits hos polisen och skall bestå till dessutredningen avslutas genom beslut eller lagakraftvunnen dom. Målsägandebiträdet skall ta till vara målsägandensintressen samt ge henne den hjälp och det stöd som hon behöver. Under förundersökningen skall målsägandebiträdet förklara för målsäganden hur denna går till och hålla henne informerad om hur utredningen fortskrider. Biträdet skall även ge målsäganden upplysningar om andra stödmöjligheter som finns, och vid behov hjälpa henne att ta erforderliga kontakter. När målsäganden är ett barn kan hennes intressen ofta tillgodoses genom att vårdnadshavaren får denna information och hjälp. Biträdet skall under fömndersökningen ha rätt att närvara vid alla förhör med målsäganden, hos polisen och i dom stol, och skall därvid kunna ställa kompletterande frågor. Inför rättegång en skall biträdet beskriva för målsäganden hur huvudförhandlingen går fill och förklara hennes roll i denna. Biträdet skall också på lämpligt sätt genom kontakter med åklagare och domstol före rättegången ta reda på hur denna är planerad och framföra eventuella önskemål från målsäganden. Biträdelskall kallas till huvudförhandling där målsäganden eller hennes Prop.1987/88:107 ställföreträdare skall höras personligen. I samband medhuvudförhandling- Bilaga 1 en skall biträdet se till att målsägandens intressentillgodoses. Han kan t. ex. begära att det förordnas om stängda dörrar elleratt förhör med målsäganden får ske i den tilltalades utevaro. Biträdet skallockså kunna fästa rättens uppmärksamhet på att en viss fråga enligt hansuppfattning är kränkande eller saknar relevans i målet. Biträdet skall, påsamma sätt som målsäganden själv, kunna ställa frågor till den tilltalade ochbör även med rättens tillstånd kunna få ställa frågor till målsäganden och tillvittnen. Biträdet får emellertid inte bli en ytterligare åklagare. Eventuellafrågor skall syfta enbart till att förtydliga gjorda uttalanden eller attkomplettera bilden i något för målsäganden väsentligt avseende. Målsägandebiträdetskall även kunna biträda målsäganden om hon vill föra talan om enskilt anspråki brottmålet. Däremot ingår det inte i biträdets uppgifter att ta till vara målsägandensintressen i skadeståndsdelen, när denna fråga behandlas utomprocessuellt elleri ett tvistemål. I biträdets uppgifter ingår inte heller att biträda målsägandenmed en talan i ansvarsdelen. Bestämmelsenom vem som skall kunna förordnas som målsägandebiträde överensstämmer med vadsom gäller beträffande ett rättshjälpsbiträde, målsägandebiträdet har rätttill ersättning för sitt arbete enligt reglema om offentlig försvarare irättegångsbalken. Rättentill målsägandebiträde innefattar att staten betalar kostnaden för biträdet ochför den utredning och bevisning som kan bli aktuell om målsäganden för talanom enskilt anspråk i brottmålet. Hjälpen skall vara kostnadsfri för målsäganden.Den som döms för brottet skall ersätta staten kostnaderna för biträdet och föreventuell bevisning och utredning enligt reglema i 31 kap. RB. Viföreslår att bestämmelserna om målsägandebiträde utformas som en särskild lag. Viberäknar kostnaderna för den föreslagna reformen till ca 2,5 milj. kr perår. Bilaga 2 Prop. 1987/88:107 Bilaga 2 Lag(1900:000) om målsägandebiträde Enligt beslut föreskrivs följande. 1 § I mål ombrott mot 6 kap. 1-6, 8, 9 och 12 §§ får ett biträde förordnas förmålsäganden, om det inte måste antas att behov av sådant biträde saknas (målsägandebiträde).Beträffande sådant biträde tillämpas reglema i om rättegångsbiträdeåt part. Staten betalar kostnaden för biträde enligt 6 § samt för utredning ochbevisning enligt 7 §. 2 § Målsägandebiträdetskall ta till vara målsägandens intressen samt ge målsäganden stöd och hjälp ibrottmålet. Förordnandet omfattar dock inte att bistå målsäganden med attbiträda åtalet eller i övrigt föra talan rörande brottet. 3 § Ett målsägandebiträdefår förordnas så snart anmälan om brottet upptagits hos polisen. Målsägandebiträdetförordnas på begäran av målsäganden eller när behov av biträde blir känt. 4 § Till målsägandebiträdeförordnas advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan. Den somförordnas skall vara lämplig för uppdraget. Har målsäganden föreslagit någonsom är lämplig, skall denne förordnas om inte hans anlitande skulle medföraavsevärt ökade kostnader eller i övrigt särskilda skäl föranleder annat. 5 § Målsägandebiträdet skall entledigas, om målet intelängre avser så dant brott som anges i 1 § första stycket, och särskilda skäl inte föranleder annat. I fråga om entledigande, byte och substitution av ett målsägandebiträdegäller vidare reglerna i 2 kap. 13 och 14 §§ lagen (1900:000) om rättshjälp. 6 §Bestämmelserna i om offenfiig försvarares rätt till ersättninggäller även i fråga om målsägandebiträde. 7 § Om ett målsägandebiträdeförordnas ersätts målsägandens därefter uppkommande kostnader för bevisning ochutredning i samma utsträckning som om målsäganden beviljats allmän rättshjälpi anledning av talan om enskilt anspråk i brottmålet. 8 §Bestämmelserna i om skyldighet för tilltalad eller annan atttill staten återbetala kostnader som enligt rättens beslut utgått av allmännamedel gäller även i fråga om kostnader enligt denna lag. Den tilltalade är dockersältningsskyldig endast om han döms för brott som anges i I §. 9 § Beslut enligtdenna lag fattas av den domstol som är behörig att uppta brottmålet. Målsägandebiträdet får dock besluta om utredning enligt 7§ om den 49 4 1987/88. sammanlagda kostnaden förutredare och sådan sakkunnig enligt rätte- Prop. 1987/88:107 gångsbalkensom inte har förordnats av rätten uppgår till högst tvåtusen Bilaga 2kronor. 10§ I fråga om talan mot domstols beslut enligt denna lag fillämpas vad som iallmänhet gäller om talan mot beslut av domstolen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i Enligt beslut föreskrivs att 20 kap. 15 a §, 23kap. 5, 10, 11 och 21 §§, 31 kap. 1 § samt 49 kap. 7 § skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 kap. 15 a § Prop.1987/88:107 Bilaga 2 Målsägande,som hörs med anledning av åklagarens talan och som med hänsyn fill brottetsart eller annars kan antas vara i behov av personligt stöd under rättegången,får åtföljas av lämplig person som sådant stöd. Målsägande, som hörs med anledning av åklagarens talanoch som med hänsyn till brottets art eller annars kan antas vara i behov av personligtstöd under rättegången, får åtföljas av lämplig person som sådant stöd(stödperson). Stödperson som rätten har kännedom om skall underrättas omrättegången. Om möjlighet att förordna målsägandebiträde i vissa fallfinns särskilda bestämmelser. Målsägandebiträdeskall kallas till huvudförhandling eller annat sammanträde i rätten där målsägandeneller målsägandens ställföreträdare skall höras. Skallenligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misstänkte åligger detundersökningsledaren att göra anmälan om det hos rätten. Skallenligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misstänkte åligger detundersökningsledaren att göra anmälan om det hos rätten. Detsamma gäller om målsägandenbegär att få ett målsägandebiträde eller om det annars jinns anledning attförordna eller entlediga ett sådant biträde. 10 § Vid förhör skall såvitt möjligt ett avundersökningsledaren anmodat trovärdigt vittne närvara. Undersökningsledarenhar att bestämma, humvida annan än vittne må övervara förhör. Vid förhör somenligt 18 § andra stycket hålles på den misstänktes begäran, äge han och hansförsvarare att närvara. Även vid annat förhör må, om det kan ske utan men förutredningen, försvarare vara tillstädes. Målsägandebiträdehar rätt att närvara vid förhör med målsäganden. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Ärden som höres under , bör, om det kan ske utan men för Bilaga 2utredningen, den som har vårdnaden om honom vara närvarande vid förhöret. Undersökningsledarenäge förordna, att vad som förekommit vid förhör icke får uppenbaras. Är den misstänkte ellerhans försvarare närvarande vid förhör, må han i den ordning undersökningsledarenbestämmer framställa frågor till den som höres. Utan undersökningsledarenstillstånd må ej annan, som är närvarande vid förhör, därunder meddela sig medden hörde. Är den misstänkte ellerhans försvarare närvarande vid förhör, må han i den ordning undersökningsledarenbestämmer framställa frågor till den som höres. Detsamma gäller målsägandebiträdevid förhör med målsäganden. Utan undersökningsledarens tillstånd må ej annan, somär närvarande vid förhör, därunder meddela sig med den hörde. Så snart åtal beslutats,har den misstänkte eller hans försvarare rätt att på begäran få en avskrift av protokolleller anteckningar från förundersökningen. Har offentlig försvarare förordnatsför den misstänkte, skall en avskrift utan särskild begäran lämnas ellersändas till försvararen. Så snart åtal beslutats,har den misstänkte eller hans försvarare och målsäganden rätt att på begäranfå en avskrift av protokoll eller anteckningar från fömndersökningen. Haroffentlig försvarare förordnats för den misstänkte, skall en avskrift utansärskild begäran lämnas eller sändas till försvararen. 31 kap. 1 8-1 Dömes i mål, variåklagaren för talan, den tilltalade för brottet, skall han till statsverketåtergälda vad enligt rättens beslut av allmänna medel utgått för hansinställelse vid rätten under förundersökningen, till vittne eller sakkunnigeller eljest för bevisning under förundersökningen eller i rättegången samt i ersättningtill försvarare så ock statsverkets kostnad för hans hämtande till rätten. Dentilltalade vare dock ej ersättningsskyldig för kostnad, som icke skäligenvarit påkallad för utredningen, eller för kostnad som vållats genom vårdslösheteller försummelse av annan Döms i mål, vari åklagarenför talan, den tilltalade för brottet, skall han till staten betala vad enligträttens beslut av allmänna medel utgått för hans inställelse vid rätten underförundersökningen, till vittne eller sakkunnig eller eljest för bevisning underförundersökningen eller i rättegången samt i ersättning till försvarare ellertill målsägandebiträde så ock statens kostnad för hans hämtande till rätten.Den tilltalade är dock inte ersättningsskyldig för kostnad, som icke skäligenvarit påkallad för utredningen, eller för kostnad som vållats genoin vårdslösheteller försummelse av - Senaste lydelse1983:920. Senaste lydelse 1983:920. än den tilltalade, hans ombud eller av honom utseddförsvarare. Han vare ej heller i annat fall än som sägs i 4 § första stycketskyldig att betala mera än som motsvarar det för honom gällande maximibeloppetför rättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429). annan än den filltalade, hans ombud eller av honom utseddförsvarare. Han är inte heller i annat fall än som sägs i 4 § första stycketskyldig att betala mera än som motsvarar det för honom gällande maximibeloppetför rättshjälpsavgift vid allmän rättshjälp enligt räftshjälpslagen(1972:429). Prop.1987/88:107 Bilaga 2 Harunderrätt förklarat en domare jävig eller bifallit en begäran om rättshjälp åtmisstänkt i brottmål, skall underrättens beslut stå fast. Harunderrätt förklarat en domare jävig eller bifallit en begäran om rättshjälp åtmisstänkt eller om måhägandebiträde i brottmål, skall underrättens beslut ståfast. Dennalag träder i kraft . "Senaste lydelse 1983:370. 5 1987/88. 1987/88:107 Bilaga 3 Yttrande över betänkandethar avgivits av justitiekanslern, riksåklagaren, ,, , brottsförebyggande rådet, brottsskadenämnden,hovrätten över och , tingrätt. Handens fingrätt,fingsrätt, , rättshjälpsnämnden i ,rättshjälpsnämnden i , polismyndigheten i , polismyndigheten iUppsala, polismyndigheten i , ombudsmän, , , föreningen ,föreningen och föreningen ,riksorganisationen för kvinnojourer i (RÖKS), juridiskafakultetsstyrelsen vid . Rädda barnens riksförbund. Barnensrätt i samhället (), , , moderata kvinnoförbundet, , vänsterpartietkommunisterna, kvinnopolitiska utskottet, tjänstemännens centralorganisation,landsorganisationer, i , tjugoåtta kvinnor från kvinnojourer, föreningenkvinnogemenskap i , kommunisterna i , advokatenBirgitta , Kvinnorättskom-mittén i , Kvinnohuset i ,hem och samhälle, föreningen kvinnors hus, Qvinnoföreningeni , kvinnojourer, föreningen i . 1987/88:107 Till lagrådet remitterade lagförslag Bilaga 4 Härigenom föreskrivs följande. 1 § I mål ombrott som hör under allmänt åtal får, sedan förundersökning har inletts, ettsärskilt biträde förordnas för målsäganden (målsägandebiträde) under deförutsättningar som anges i denna lag. 2 § I mål ombrott enligt 6 kap. 1-6 §§ eller försök till sådant brott skall målsägandebiträdeförordnas, om det inte på gmnd av särskilda omständigheter kan antas att målsägandensaknar behov av sådant biträde. Om det medhänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kanantas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av biträde, får målsägandebiträdeförordnas även i mål om 1. annat brottenligt 6 kap. än som avses i första stycket, 2. brott enligt 3eller 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, eller försök tillsådant brott, 3. brott enligt 8kap. 5 eller 6 § eller försök till sådant brott. Målsägandebiträdefår inte förordnas sedan åklagaren beslutat att allmänt åtal inte skall väckaseller att sådant åtal skall läggas ned eller avstått från att fullfölja talanmot dom i målet. 3 § Målsägandebiträdetskall ta fill vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälptill målsäganden. 4 § Målsägandebiträdeförordnas av rätten på begäran av målsäganden eller när det annars finnsanledning till det. Vidförordnande av målsägandebiträde tillämpas 21 § första stycket rätishjälpslagen(1972:429). 5 § Reglerna irättegångsbalken om rättegångsbiträde gäller även i fråga om målsägandebiträde.