prop · GB03155 · 1987-12-31 00:00:00 — Just frånvaron av sådana säkerhetsåtgärderkan emellertid givetvis leda till alt de anställda inte är eller bör varamedvetna om att informationen är hemlig och då inte kan drabbas av någonpåföljd om de utnyttjar eller röjer hemligheten. Oftaframkommer skyddsvärd information som ett resultat av de anställdasarbetsprestationer i näringsverksamheten. I dessa fall saknar arbetsgivarenåtminstone till en början kännedom inte bara om informationens innehåll utan ocksäom dess existens. Även i dessa fall bör informationen likväl kunna omfattas avlagen. Kravet att näringsidkaren skall hälla informationen hemlig bör nämligenanses uppfyllt då han har klargjort eller det ändå stär klart atl informationav etl viss slag inte får spridas utanför en viss krets. Det är alltsåexempelvis inte någon förutsättning alt arbetsgivaren har vetskap om atlarbetstagarna på företagets förskningsavdelning har gjort en viss upptäckteller en viss uppfinning. Detta ligger i linje med att arbetsgivaren som regelhar rätt lill resultatet av arbetstagarens prestationer. Endast omarbetstagarens prestation i tjänsten är en patenterbar uppfinning hararbetstagaren själv en principiell rätt till resultatet. Arbetsgivaren hardock i dessa fall enligt lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar vissa möjligheter att mol ersättning få överta den patenterbarauppfinningen. Somhar nämnts tidigare omfattar begreppet företagshemlighet endast de speciellaförelagshemligheterna, men inte den allmänna yrkeskunskap och skicklighet somen anställd har förvärvat i sin tjänst. Till denna fråga återkommer jag ispecialmotiveringen till 6 § andra stycket. Genomdet tredje ledet i definitionen - skaderekvisitet - ställs vissa krav på deninformation som skyddas som en företagshemlighel. Informationen mäste ha ett värdei näringsidkarens hand. Detta värde visar sig i att det medför skada eller riskför skada om hemligheten röjs. 1lagen används uttrycket "är ägnat att medföra skada" för att markera att del inte krävs att skada verkligen uppkommit i det enskilda fallet. Det räcker att situationen är sådan alt röjandet typiskt sett är av beskaffenhet alt det medför skada. Härigenom blir det lättare att vid talan exempelvis 36 om vitesförbud styrka attdet är fråga om en företagshemlighet. om lagens skadebegrepp ochom bestämmande av skadeståndet behandlas Vidbedömningen av frägan om ett röjande är ägnat alt medföra skada är del i och försig utan betydelse om den information som det är fräga om har varit kostsam attutveckla eller ej. Avgörande är endast om själva röjandet har orsakatekonomiska konsekvenser eller annan skada för näringsidkaren. Ennäringsidkare kan legalt, exempelvis genom licens- eller samarbetsavtal, hatagit emot en annan näringsidkares företagshemlighel. Det kan ocksä vara sä atten näringsidkare i egenskap av konsult har fått inblick i hemlig informationhos en annan näringsidkare. Företagshemligheten kan i dessa fall sägas varagemensam för de båda näringsidkarna. Vanligen uppkommer skada för dem båda, omhemligheten röjs. I vissa fall kan skadan emellertid komma alt drabba endaslden näringsidkare från vilken hemligheten ursprungligen härrör. I ett sädant fallär det givetvis fräga om en företagshemlighet hos denne som skyddas av lagenäven om röjandet sker hos en annan näringsidkare. Nägon särskild bestämmelsehärom har inle ansetts erforderlig (jfr utredningens förslag). Dethar inte i själva legaldefinitionen angetts att det skall röra sig om ett obehörigtutnyttjande eller röjande. Detta krävs dock för att ansvar skall inträda enligt3-7 §§. Ansvar kan sålunda inte utkrävas enligt dessa paragrafer, om nägonröjer ett olagligt förhällande inför en myndighet eller annat behörigt organ.Som exempel kan nämnas att företagel bryter mot skatte- ellermiljölagstiftningen eller konkurrenslagen. Igällande rätt används pä flera ställen uttrycket yrkeshemlighet, exempelvis irättegångsbalken (36 kap. 6 § RB). Den praktiska innebörden torde många gångersammanfalla med vad som här har sagts om det nya begreppet företagshemlighel.Det senare begreppet torde dock främst genom skaderekvisitet ha en merinskränkt betydelse och begreppen är inte utbytbara. Dettastycke innehåller ett förtydligande av begreppet information. Frågan harbehandlats i anslutning till definitionen av företagshemlighet i första stycket. Densom med uppsåt olovligen bereder sig tillgäng till en företagshemlighet skalldömas för förelagsspioneri till böter eller fängelse i högst tvä år eller, ombrottet är grovt, lill fängelse i högst . Tillansvar enligl första stycket skall dock inte dömas, om gärningen är belagd medsträngare straff i . För försök ellerförberedelse till företagsspioneri skall dömas till ansvar enligt 23 kap. . (Jfr2 § första och tredje styckena i utredningens förslag) Prop.1987/88:155 Paragrafeninnehåller bestämmelser om straff för företagsspioneri. Frågan har i denallmänna motiveringen behandlats i avsnitt 2.3. Detbrottsliga förfarandet består i att någon på etl olovligt sätt bereder sig tillgångtill en företagshemlighet. Detär uppenbart att den som bereder sig tillgång till en företagshemlighet genomett förfarande som enligt eller särskild straffbestämmelse ärkriminaliserat förfar på ett sätt som enligt denna bestämmelse är olovligt.Paragrafen omfattar emellertid inte endast förfaringssätt som är lagstridigaenligt annan lagstiftning. Syftet är att fånga in även sådana fall därgärningsmannen pä annat sätt mot näringsidkarens vilja bryter igenomhemlighållandet i avsikt atl bereda sig tillgång till företagshemlighelen. Omexempelvis någon som av en tillfällighet har möjlighet att tillgripa ettdokument, som innehåller en företagshemlighet, avstår från detta och i ställetväljer att kopiera dokumentet eller lägga innehållet pä minnet för att pä såsätt komma ål den hemliga informationen, är detta ett olovligt förfarandeenligt förevarande paragraf. Detanförda innebär att själva tillvägagångssättet att komma över företagshemligheteninte är av någon omedelbar betydelse för straffbarheten. Det avgörande är i ställetatt gärningsmannen "olovligen" bereder sig tillgäng lill hemligheten.När det är fråga om personer som står utanför företaget torde detta rekvisitmera sällan komma att vålla några problem i den praktiska tillämpningen. Omexempelvis en näringsidkare angriper en annan näringsidkares hemligheter elleruppdrar ät en.annan person att bereda sig tillgång till hemligheten, torde deti allmänhet inte vara svårt att konstatera atl handlandet har skett olovligen. Företagsspionerikan emellertid begås även av anställda. Kravet på olovlighet fär i sådana fallen central betydelse vid tillämpningen av förevarande paragraf. Frägan blir iallmänhet att bedöma mol bakgmnd av den ställning som den anställde intar iföretaget. Paragrafen täcker i princip sädana fall dä en anställd bereder sigtillgång till sådan, information-som ligger klart utanför ramen för hansarbetsuppgifter. Antag att en anställd; som sysslar med produktutveckling inomett företag, söker upp och läser handlingar rörande företagets hemligatillverkningsbeskrivningar. Detta sker självfallet inte olovligen, om det skeri och för den anställdes arbete. Vad som är uttryckligen eller underförståttmedgivet frän arbetsgivarens sida är alltså inte olovligt. Men antag i ställetatt en anställd, som har till uppgift att sköta bokföringen i förelaget, begersig till företagets forskningslaboratorium och där läser hemliga dokument somhan inle behöver för sitt arbete. Ett sådant handlande torde i allmänhet varaatt anse som olovligt pä samma sätt som om det hade företagits av någonutomstående. Iuttrycket "bereder sig tillgång till" ligger att gärningsmannenutövar en aktivitet. Detta skall ses i sammanhang med kravel pä uppsåt. Gärnings mannens vilja skall således vara inriktad på att komma över den informa tion som hålls hemlig för honom. Han skall känna till eller i vart fall inse 38 möjligheten att det rörsig om hemlig information, som vetskap Prop. 1987/88:155 om de rättaförhållandena inte heller skulle ha avhållit honom från att bereda sig tillgångtill hemligheten. Den som av en slump får reda pä någon annansföretagshemlighet gör sig således inte skyldig till företagsspioneri. Ettexempel är att en besökare i samband med en beledsagad rundvandring pä ettföretag fär syn på en maskin vars yttre ger en viss information om företagetshemliga tekniska förfarande. Ett annat exempel är att en potentiell kund isamband med ett affärssamtal råkar höra vad säljarföretagets företrädare sägertill varandra om företagets position i förhandlingama. När det gäller anställdagäller på motsvarande sätt att det självfallet inte blir straffbart att någon isin anställning får reda på sådant som han visserligen inte behöver för attklara sina arbetsuppgifter men som han erfar under det alt han på vanligt sättutför sina arbetsuppgifter. Antag atl en anställd pä företagetsbokföringsavdelning behöver vissa statistiska uppgifter. För detta ändamålstuderar han handlingar rörande företagets tillverkning och får dä tillgångtill vissa hemliga uppgifter om tillverkningsprocessen. Ett sådanthändelseförlopp omfattas alltsä inte av förevarande paragraf. Somredan i viss män har berörts är det en förutsättning för straffbarhet attgärningen begås med uppsåt. Något krav pä direkt uppsåt har inte ställts upp.Det är alltså tillräckligt med indirekt eller eventuellt uppsåt. Uppsåtet skalltäcka alla objektiva moment i gämingsbeskrivningen. Förföretagsspioneri krävs inte att gärningsmannen också utnyttjar eller röjer denföretagshemlighet som han kommit över. Gärningen är fullbordad i och med atthan på ett olovligt sätt har berett sig tillgäng till hemligheten. Påföljdenför företagsspioneri är normalt böter eller fängelse . I fall dåbrottet är grovt är straffskalan utsträckt lill fängelse . Huruvidabrottet är grovt fär bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskildafallet, varvid hänsyn bör tas bl. a. till förfaringssättet och de värden somhar utsatts för angreppet. I de fall det olovliga förfarandet innefattar en gämingsom enligt andra straffbestämmelser skulle ha varit straffbar, kan bedömningenpåverkas av om denna gärning vore att bedöma som grov. Förelagsspionerikan, liksom annan brottslig verksamhet, begås endast av fysiska personer.Likväl kan det vara fråga om elt förfarande som ingår som ett led i ennäringsverksamhet. Brottet kan ha en klar anknytning till den verksamhet sombedrivs av gärningsmannen i hans egenskap av näringsidkare eller som anställdhos den som bedriver näringsverksamhet. Är det fräga om allvarligarebrottslighet, vilkel ingalunda kan uteslutas vid företagsspioneri, kan även företagsbolenligt 36 kap. 7 § första stycket komma i fråga. 1de fall företagsspioneri konkurrerar med gärning som är straffbar enligt andra bestämmelser tar bestämmelsen i första stycket normalt över. ningsmannen skall således dömas till ansvar enbart för företagsspioneri 39 ochnågon konkurtens med övriga tänkbara tillämpliga strafitestämmelser Prop.1987/88:155 föreligger inle. Detta gäller dock enligt förevarande stycke intenär den konkurrerande gämingen är belagd med strängare straff än fängelse i sexår. Endast i ett fätal fall är sådant straff föreskrivet för brott som ipraktiken kan tänkas konkurtera med företagsspioneri. Ett exempel är dock grovtrån enligt 8 kap. 6 § . 1 sädana fall skall de allmänna konkurtensreglernainom straffrätten tillämpas. Iförevarande stycke slås fast alt försök och förberedelse till företagsspioneriär straffbart. I detta sammanhang tillämpas de grundsatser som återfinns i 23kap. Densom i syfte att obehörigen utnyttja eller röja en företagshemlighet anskaffardenna med vetskap om att den som tillhandahåller hemligheten eller någon förehonom har berett sig tillgång till denna genom förelagsspioneri skall dömasför olovlig befattning med företagshemlighel till böter eller fängelse i högsttvä är eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Tillansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gärningen är belagd medsträngare straff i . (Jfr2 § andra stycket i utredningens förslag) Paragrafeninnehåller bestämmelser om straff för olovlig befattning med företagshemlighel.Den lar sikte inte bara på konkurtenter till den näringsidkare som har utsattsför angreppet utan ocksä pä andra som på visst sätt befattar sig medförelagshemligheten. Detbör erinras om att en sädan konkurrent lill en näringsidkare som pä etl meraktivt sätt har tagit del i etl företagsspioneri kan dömas för sin medverkantill brottet i enlighet med reglerna i 23 kap. . Detstraffbara handlandet enligt denna paragraf består i att någon anskaffar enföretagshemlighet som har åtkommits genom företagsspioneri. Med uttrycket"anskaffar" avses i och för sig varje slags förvärv av uppgiften. Detär ingen fömtsättning för straffbarheten att gämingsmannen erbjuder betalningför att fä del av den hemliga informationen. Även inhämtande av informationsåsom en ren väntjänst kan omfattas av bestämrhelsen. Enfömtsättning för straffbarhet är alt anskaffandet sker i direkt syfte atl obehörigen utnyttja eller röja hemligheten. Detta innebär exempelvis alt den som av en tillfällighet eller utan atl själv ha bett om det får reda på den hemliga informationen inte kan drabbas av straff. En annan sak är att den som faktiskt har utnyttjat en annans företagshemlighet utan att vara behö rig lill del oftast kan antas ha haft avsikten till detta redan då han anskaffa de den. Än tydligare kan detta framstå i fall då han har utgett ekonomisk kompensation för alt få del av hemligheten. Det kan tilläggas att den som 40 utnyttjareller röjer en företagshemlighel ulan alt ha anskaffat den i sådant syftesom har nämnts fömt kan drabbas av skadeståndsansvar enligt 7 §, Prop.1987/88:155 om han har tagit emot företagshemligheten av nägon som enligl vadhan inser eller bör inse har gjort sig skyldig lill företagsspioneri ellerolovlig befattning med företagshemlighel. Med utnyttjande avses att nägon iegen verksamhet praktiskt tillämpar den information som förelagshemligheten innebär.Det skall vara fråga om etl kommersiellt utnyttjande, men det krävs inte altverksamheten går med vinst. Med röjande avses att gärningsmannen avslöjarhemligheten för nägon annan. Det saknar i princip betydelse huruvida dettaröjande sker mot ersättning eller ej. Enytterligare förutsättning för straffbarhet är att gärningsmannen har haftvetskap om att någon har berett sig tillgäng lill hemligheten genom företagsspioneri.Det krävs dock inte att gärningsmannen anskaffar hemligheten direkt av den somgjort sig skyldig till företagsspioneri. Ansvar inträder åven om hemlighetenhar vandrat genom flera mellanhänder. Att gärningsmannen får del av hemlighetenmåste emellertid ytterst kunna hänföras till företagsspioneriet. Om nägonförvärvar en näringsidkares företagshemlighet från en anställd hos denne somsvikit sin lojahtetsplikl, är det inte straffbart även om förvärvaren vet atlhemligheten också har fått spridning genom att någon annan än den anställde hargjort sig skyldig till företagsspioneri. Straffetför det här aktuella brottet är böter eller fängelse i högst tvä är. Är brottetgrovt kan gärningsmannen dock dömas till fängelse i högst . Beträffandebedömningen av frågan om brottet är grovt kan hänvisas till vad som har sagts ispecialmotiveringen till 2 §. Bestämmelsenom olovlig befattning med företagshemlighet tar normalt över straffbestämmelseri andra lagar. Elt undantag gäller dock enligt förevarande stycke i fall dågärningen är belagd med strängare straff i (jfr 2 § andra stycketoch specialmotiveringen lill den bestämmelsen). Densom gör sig skyldig till brott enligt 2 eller 3 § skall ersätta den skada somuppkommer genom brottet eller genom att han obehörigen utnyttjar eller röjerhemligheten. (Paragrafen.saknarmotsvarighet i utredningens förslag) I paragrafen regleras de fall dä skadeslåndsskyldighetinträder till följd av att en företagshemlighet anskaffas genom ett brottsligtförfarande eller senare utnyttjas eller röjs av gärningsmannen. Omnågon gör sig skyldig till företagsspioneri kan detta leda till att näringsidkaren tillfogas sakskador. Av störte betydelse är emellertid den s. k. rena förmögenhetsskada som kan bli följden av att företagshemlighe ten röjs eller utnyttjas. Även sädan skada skall ersättas enligt förevarande 41 paragraf Vid bestämmandeav skadeståndet kan hänsyn tas även till Prop. 1987/88:155 omständigheterav annan än rent ekonomisk betydelse (se 9 §). 1den mån en viss skadeständsrättslig fråga har lämnats oreglerad i lagen omskydd för företagshemligheter, inträder skadeståndslagens regler som ettkomplement. Detta gäller främst skadeståndslagens regler om jämkning avskadeståndet. Densom gör sig skyldig till företagsspioneri eller till olovlig befattning medföretagshemlighet skall ersätta den skada som uppkommer genom det brottsligaförfarandet. I den mån själva anskaffandet medför skada inträder ersättningsskyldighetför denna. Emellertid finns det anledning att räkna med att den betydelsefullaskadan ofta inte uppkommer genom anskaffandet utan genom att gämingsmannenutnyttjar eller röjer den hemlighet som han har fått tillgång till. Självautnyttjandet eller röjandet ingår inte i rekvisiten för företagsspioneri ellerolovlig befattning med företagshemlighet. Genom förevarande paragraf sträcksskadeståndsskyldigheten ut sä alt den omfattar även den skada som gärningsmannenåstadkommer genom att obehörigen utnyttja eller röja den företagshemlighet somhan har fått tillgång till. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar eller röjer enföretagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtroende har fält del av isamband med en affärsförbindelse med denne skall ersätta den skada somuppkommer genom hans förfarande. (Jfr3 § i utredningsförslaget) Iparagrafen föreskrivs skadeståndsskyldighet vid missbmk av företagshemlighet iaffärsförbindelser. Frågan har behandlats i avsnitt 2.5 i den allmännamotiveringen. fall som avses här har företagshemligheten inte angripits genom ettbrottsligt förfarande. Utgångspunkten är att nägon i förtroende har fått del aven företagshemlighet hos en näringsidkare i samband med en affärsförbindelsemed denne. Del innebär att det ofta föreligger en avtalsrelation mellannäringsidkaren och den som fått del av företagshemligheten. Av avtalet kanuttryckligen eller underförstått följa att mottagaren inte får utnyttja ellerröja förelagshemligheten pä annat sätt än parterna är överens om. Om mottagarenhandlar i strid häremot är detta ett avtalsbrott, som kan utgöra grund förskadestånd. I uttrycket affärsförbindelse ligger emellertid inte att det måsteföreligga något bindande avtal mellan partema. Redan under ettförhandlingsskede kan mottagaren ha fått del av en företagshemlighet på sådantsätt att elt förtroendeförhällande får anses föreligga. Paragrafenhänför sig till kommersiella förhållanden. Alt det skall vara fräga om enaffärsförbindelse innebär i praktiken alt mottagaren av företagshemlighetenmåste vara en näringsidkare eller någon som är anställd hos en näringsidkare.Affärsförbindelsen som sådan kan vara av vilket slag som helst. Det kan vara frägaom ett samarbete mellan två företag eller om ett förhållande mellan ennäringsidkare och en utomstående konsult av något slag. Ett annat exempel äratt ett företag från ett annat företag har fordrat in etl anbud som innehållerförtroliga uppgifter. Som framgår av lagtextenskall del vara fråga om en uppgift som någon Prop. 1987/88:155 har fått del avi förtroende. Sä kan anses vara fallet endast när mottagaren inser eller börinse att det är en fömtsättning för att han skall fä del av uppgiften att haninte obehörigen utnyttjar eller röjer den. En sådan fömtsättning kan ofta varauttalad eller rentav reglerad i ett särskilt avtal mellan kontrahenterna. Iandra fall kan denna fömtsättning utan vidare anses framgå av omständigheterna.Som har framhållits under remissbehandlingen föreligger det inte någontystnadsplikt när det gäller information som lämnas i sammanhang av detta slagoch som ligger vid sidan av eller som går klart utöver det som parternaskontakter gäller. Frågan om vad som omfattas av förtroendet måste givetvisbedömas med ledning av omständigheterna i det enskilda fallet. Det bör betonasatt bevisbördan för att en viss uppgift har lämnats i förtroende inte ligger påmottagaren. Den som lämnar ut uppgiften har därför anledning att i tveksammafall klargöra förutsättningarna och kanske t. o. m. träffa ett formligt avtalom sekretess m.m. Skadeståndsskyldighetföreligger om mottagaren obehörigen utnyttjar eller röjer den företagshemlighetsom han har fått del av i förtroende. Häri ligger att företagshemligheten uppsåtiigeneller av oaktsamhet används på ett sätt som inte var avsett i affärsrelationen.Ett exempel är att den som har infordrat ett anbud men inte antar detta utnyttjaren förelagshemlighet som framgär av anbudet. Paragrafen innehäller ingensärskild begränsning av den tid under vilken mottagaren av företagshemligheteninte får utnyttja eller röja denna. Bundenheten kvarstår i allmänhet sä längesom företagshemligheten som sädan består, dvs. så länge som elt röjande avinformationen är ägnat att medföra skada för näringsidkaren. Frågan ompreskription av skadeståndet regleras i 10 §. Enarbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet obehörigen utnyttjar ellerröjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fått del av i sinanställning under sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett atthan inte fick avslöja den skall ersätta den skada som uppkommer genom hansförfarande. Harförfarandet vidtagits sedan anställningen upphört, gäller första stycketendast om det finns synnerliga skäl. (Jfr4 § i utredningsförslaget) Dennaparagraf rör ansvar för en arbetstagare som i sin anställning har fält del aven företagshemlighet och som obehörigen utnyttjar eller röjer hemligheten. Fräganhar behandlats i avsnitt 2.4 i den allmänna motiveringen. Bestämmelsernai förevarande paragraf utgör - i likhet med övriga bestämmelser om skadestånd - specialbeslämmelser som inom lagens tillämpningsområde skall tillämpas i stället för reglerna i skadeståndslagen. Detta innebär bl. a. att principen i den senare lagen att arbetstagares skadeslåndsskyldighet förutsätter synnerliga skäl inte gäller när det är fråga om angrepp på företagshemligheler (jfr dock paragrafens andra styc ke). Detkan förekomma att ett kollektivavtal innehäller bestämmelser om Prop.1987/88:155 företagshemligheter och arbetslagarens ansvar för sädana. Vid brottmot en sådan avtalsbestämmelse blir inte förevarande lag utan skadeståndsbestämmelsernai lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tilllämpliga. Det sagdagäller givetvis inte bara den lagens bestämmelser om skadeständsskyldighetensom sådan (54 §) utan även övriga regler, exempelvis om jämkning (60 §). Idetta sammanhang bör påpekas att en tvist mellan arbetsgivare och arbetstagareom skadestånd för angrepp mot företagshemhghet - oavsett om skadeståndsyrkandetgmndas pä förevarande lag eller på bestämmelser i kollektivavtal - som regelskall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegängen i arbetstvister. Etlundantag gäller dock enligt I kap. 2 § första stycket 3 i den lagen beträffandemål om skadestånd i anledning av brott, om talan förs i samband med åtal förbrottet. Detta undantag kan bli aktuellt i fall då en arbetstagare har gjortsig skyldig till företagsspioneri eller olovlig befattning medföretagshemlighet. Förevarandeparagraf är dispositiv. Arbetsgivaren och arbetstagaren kan alltså med giltigverkan avtala om en tystnadsplikt för arbetstagaren som går längre än somföljer av paragrafen. Möjligheten att träffa ett sädant avtal torde vara avintresse främst såvitt gäller tiden efter anställningens upphörande (jfrnedan). Idetta stycke behandlas fall där det obehöriga förfarandet sker under den tidanställningsförhållandet består.