prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Därvid bör det material som tagils fram av lantbruksstyrelsen utgöra en bra utgångspunkt för utredningsarbetet. Del är nämligen väsentligt att en så genomgripande ändring som föreslås redan på utredningsstadiet förankras så brett som möjligt. Djurskyddslagsliftningen berör i stort sett alla människor. En mängd olika myndigheter och enskilda personer skall tillämpa djurskydds lagsUflningen i det praktiska livet. Del är därför-synnerligen angelägel att denna lagstiftning är så klar och entydig som möjligt. När inte själva lagstiftningen kan ge ett detaljerat svar, bör förarbetena vara så utförliga och genomarbetade att dessa kan ge vägledning. Veterinärförbundel anser inle att det föreliggande förslaget ny djurskyddslag och djurskyddsför ordning uppfyller de nämnda kraven. ifrågasät ter således starkt om lantbruksstyrelsens förslag till ändringar i djur skyddslagstiftningen bör genomföras. Bristerna i den nuva rande lagstiftningen är inte störte än atl den kan fortsätta att gällaytterliga re under den Ud som behövs för nämnda utredningsarbete. I det fall veterinärförbundets önskemål om en särskild utredning inte vinner 110 gehör,vill förbundet anföra följande beträffande förslagen till djurskydds- Prop.1987/88:93 lag och djurskyddsförordning. Denkanske största förändringen i förslaget är atl lanlbmksstyrelsen ges ökadebefogenheter att utfärda detaljföreskrifter. Sådana föreligger ännu inte. Dååtskilliga delaljföreskrifler brutits ut ur den nuvarande lagen, avses dessaingå i lantbmksstyrelsens kommande kungörelser Ullsammans med de nyaföreskrifter, som lanlbmksstyrelsen kan komma att utfärda. Lagens innehållkommer i hög grad all bestämmas av dessa föreskrifter. Det är synnerligen svårtätt ta ställning lanlbruksstyrelsens framställning innan samtligaUllämpningskungörelser åtminstone i sina huvuddrag föreligger. mån delegation meddelas lanlbmksstyrelsen är det vikUgt att intepartsintressen får för stor genomslagskrafl. Det ligger i sakens natur alljordbmksnäringens intressen är starkt företrädda inom lanlbmksverkel. Villkorenför vår animalieprodukUon påverkas starkt av rent ekonomiska faktorer. De kravsom bör ställas på animalieproduktionen ur djurskyddssynpunkt hänger däremotstarkt samman med samhällsintressen, ambitionsnivå och etiska värderingar.Besluten bör därför flyttas upp till regeringsnivå för alt få en rikligavvägning. Vadbeträffar sällskapsdjur, sportdjur och vill gäller till en del samma bedömningsom ovan. Partsinflytandel är dock mindre påtagligt. Delegation bör därförkunna ske i störte utsträckning, givelvis fömtsatt atl berörda organisationerfår tillfälle till yttrande över kommande föreskrifters innehåll. 1§ Bestämmelserna i denna lag avser följande slag av djur som hålls ifångenskap, nämligen däggdjur, fåglar, reptiler, groddjur och akvariefiskar. Omjakt finns särskilda bestämmelser. 3.6Universitets- och högskoleämbetet: Det föreliggande förslaget är inle anpassattill gängse zoologisk systematik. UHÄföreslår alt första stycket får följande lydelse: "Bestämmelserna i dennalag avser samtliga slag av ryggradsdjur som hålls i fångenskap". 3.8Fiskeristyrelsen: Lagförslaget omfattar ett antal biologiskt väl definie rade djurgmpper samt begreppet akvariefisk. Det framgår inte vad som avses med sistnämnda gruppen. Begreppet "Akvariefisk" kan ha betydel sen exotiska fiskar som hålls i fångenskap, men kan också avse all fisk som hålls i ett akvarium. Del är inte heller klart hur termen "akvarie"skall definieras. Med akvarium kan menas en behåUare med vatten där fisk förvaras. I en fiskodling hålls fisken i tråg (behållare) av t. ex. plast eller betong, men enligt gängse språkbmk kallas inte dessa behållare för akvari er. Styrelsen delar uppfattningen att djur skaU behandlas väl och skyddas . mot lidande, men finneralt termen akvariefisk inte är definierad och därför Prop. 1987/88:93 inte heller lämplig i en djurskyddslag. Omdjurgmppen fisk skall innefattas i lagen och eventuellt endast under vissabetingelser bör hänsyn lagas till hur fångsten av fisk med olika redskap gårUll. Styrelsenanser alt nuvarande fångslmeloder i huvudsak måste accepteras, varför fisk somdjurgmpp knappast kan innefattas i förslaget. Det är inte heller troligt får en allmän förståelse för lagstiftningen, om den Ullämpas generelltförst när fisken hamnar i fångenskap. Delbör även påpekas alt laxfisk ofta används som bioteslorganism i mångakontrollsystem för t. ex. avloppsvallen. 3.9 : Liksom avses djurskyddslagen gälla vilda djur som hålls i fångenskap; erinras i 1 § lagförslaget om att beträffande jakt finns särskilda bestämmelser. Även i jaktlagstiftningen finns bestämmelser av djurskyddskaraktär, t. ex. i 3 § jaktstadgan där det sägs alt jakt ej får bedrivas så all vUlebrådet onödigtvis Ullfogas lidande. Verket saknar en närmare analys av vilka konsekvenser innehållet i djur skyddslagen bör få för innehållet i annan lagstiftning, där också djur- skyddsaspekter är aktuella. 3.10 Hovrätten över och : Utformningen av1 § i den nuvarande djurskyddslagen har inte påståtts medföra några problem iden praktiska tillämpningen. Hovrätten ifrågasätter därför om det finns tillräckliganledning att förtydliga bestämmelsen. Andra stycket i paragrafen synes intefylla någon praktisk funkUon och bör utgå. 3.11 Kammarrätten i : I 1 § i lagförslaget harlanlbruksstyrelsen försökt avgränsa lagens tillämpningsområde. I förslaget harinte redovisats i vad mån den nu gällande lydelsen av motsvarande lagrummedfört några olägenheter. Kammartätten har därför svårt att bedöma behovet avden föreslagna gränsdragningen. Den språkliga utformningen är dessutom mindrelyckad, Kammartättenställer sig vidare frågande inför hänvisningen i andra stycket till jaktlagen,vilken synes helt onödig och möjligen vilseledande, 3.12--------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: Innefattas fiskodlingar av be greppet akvariefiskar? Då det föreligger viss risk för tolkningsproblem anser SLU atl ett förtydligande bör ske, 3.15Länsstyrelsen i : Uttrycket "hålls i fångenskap" ärinte lämpligt för vissa husdjur och är därför onödigt slötande. Skrivningen kan rent av bli föremål för lolkningssvårigheter, lösdriftdjur anses knappast som djur hållna i "fångenskap" ej heller.hundar som går lösa påägarens gård eller mark och som genom sin flockinstinkt tyr sig till ägaren och området däromkring utan atl vara fängslade. som vistas fritt men ändå ägs och utnyttjas av enskilda samer skulle inte omfattas av lagen eftersom de knappast kan anses hållas i fångenskap. Därför bör man i ett definitions- 112 förtydligande kunna angeatt tamren år i detta sammanhang att beakta som . 1987/88:93 husdjurjämfört med vildren. Paragrafen bör omformuleras: "BestämmeU Bilaga 2serna i denna lag avser husdjur och djur av följande slag som hålls ifångenskap.,." 3.16 Länsstyrelseni : Lanlbmksstyrelsen anser att en . nedre gräns i del zoologiska systemet måste sältas för lagens tillämpbar- hel. har inte erfarit att lagens nuvarande tiUämpningsområ- de, dvs, för husdjur och andra djur som hålls i fångenskap, medfört tillämpningssvårigheler och anser därför att nuvarande text i 1 § kan behål las, öm en nedre gräns ändå kommer all sältas, kan ifrågasättas om endast akvariefiskar skall omfattas av lagen och inte alla fiskar. Intensiv odling av matfisk, användande av levande agn med flera fiskemeloder, kan motivera all lagen omfattar alla slags fiskar. Vidnågra tillfällen har en definition av begreppet fångenskap efterlysts. En sådanbör därför finnas, förslagsvis i det inledande kapiUet i djurskyddsförordningen.Enligt uppfattning är ett djur i fångenskap då det hållsinstängt eller dess rörelsemöjligheter på annat sätt kontrolleras avmänniskan. 3.17 Länsstyrelseni län: Lantbruksstyrelsens förslag till ändring av denna paragraf innebär att husdjur hålls i fångenskap. bedömning är all det enligt gängse språkbmk kan ifrågasättas om husdjur i allmänhet och sällskapsdjur i synnerhet hålls i fångenskap. HåUs t. ex. får på alvarsbele på eller familjehundar i fångenskap? Om så ej är fallet kan lantbruksstyrelsens förslag innebära all stora grupper av husdjur inle kommer att omfattas av djurskyddslagens bestämmelser. Lanlbruksstyrel sen anger som skäl ändringen av paragrafen att en gräns måste sättas i det zoologiska systemet som anger vilka klasser/ordningar av djur som omfattas av lagen. Man anser sålunda att rundmunnar och ryggradslösa djur skall undantas. Länsstyrelsenansluter sig till de uttalanden som gjordes av departementschefen i sambandmed nuvarande lags tillkomst beträffande paragrafens utformning. Ordalydelseni paragrafen har inte, såvitt vet, gett upphov till någratolknings- eUer tillämpningssvårigheter. Länt-, bruksstyrelsen har heller ejnämnt sådana i sin moUvering till förslaget. Skäl till ändring av paragrafensynes därför enligt mening inte föreligga. 3.20Länsstyrelsen i : Tveksamhet kan kanske råda om vad som avsesmed fångenskap. Det borde därför övervägas att formulera bestämmelsen påungefär följande sätt. "Bestämmelsernai denna lag avser husdjur och andra däggdjur och fåglar saml reptiler, groddjur och akvariefiskar som hålles i fångenskap". Begreppet husdjur återkommer ju sedan i flera paragrafer och på sidan 4 i framställningen har husdjuren räknats upp. Här saknas dock ren för vilken djurart del också är angeläget atl djurskyddsbestämmelserna blir tillämpli ga, ' 113 8 1987/88. 3.22 : Ordalydelsen beträffande lagens omfatt- Prop. 1987/88:93 ning bör överensstämma med den konvention som just nu Bilaga 2 hållerpå alt utforma och där är med om besluten. Det bör således stå attlagen omfattar ryggradsdjur, 3.23 : Enligt förslaget skall lagen om- falla däggdjur, fåglar, reptiler och groddjur samt akvariefiskar. Del förefal ler som om inkluderandet av akvariefiskar med uteslutande av odlade fiskar i akvakultur saknar proporUon till de djurskyddsfrågor som är aktuella inom resp. område. Akvariefiskar är att betrakta som "pel animals" och därmed ofta föremål för mycket god omvårdnad, me dan de fiskar som hålls i odling i kassar, bassänger, burar etc. har en myckel sämre situation. Frånsett svårigheterna alt definiera begreppet akvariefiskar (är en villfångad fisk som hålls i akvarium en akvariefisk eller inle?) finns del alltså även andra skäl atl ändra förslaget. behandlas i ett förslag till gemensam europeisk konvention inom djurskyddsområdet. deltar där i besluten och förväntas ratifi cera konventionen "for the protection of vertebrate animals used for experimental and other scienlific purpose". Detta förslag omfattar"any live non-human vertebrate, including free-living larval and/or reproducing larval forms, bul excluding other foetal or embryon forms". Det är önsk värt alt den svenska lagen ges samma omfattning. 3.25 : Texten i 2 stycketbör kompletteras med "och fiske" och fårföljande lydelse: "Omjakt och fiske finns särskilda bestämmelser". 3.26 : LRF har ingenting attinvända mot den avgränsning i det zoologiska systemet som förslaget innehåller,men anser att man går lite väl långt i regleringsnit när akvariefiskar måstenämnas speciellt. 3.28Föreningarna djurens vänners riksorganisation: Enligt lantbmkssty relsens förslag skall del i djurskyddslagens 1 § preciseras vilka djurslag denna skall innefatta, men även att de uppräknade arterna skall förekom ma i fångenskap för alt komma i åtnjutande av lagens skydd. Denna bestämning av djuren gör, att en del mindre däggdjur och fågelarter, som av människan närmast betecknas som skadedjur, blir ulan någol som helst skydd i lagens mening. Måhända kan här invändas all djurplågeriparagra fen i kan vinna tillämpning i förekommande fall, vilket djur slag del än gäller. Detta kan verka tillfredsställande för dén oinvigde, men kanske måste man ha praktiska erfarenheter i djurskyddsarbete för alt veta, alt det svåraste som finns är att få ett djurplågerifall så långt somtill en domstols prövning. Först skall det penetreras mellan olika experter huruvida del aktuella djuret led eller inle vid misshandeln eller dödandel, och sedan om gärningsmannen förstod vad hans handling ledde . Följan de exempel ger belägg för påståendet: En parkarbelare i grävde upp ett kaninhål där del fanns fem 114 Dessa försökte komma upp ur hålet Prop. 1987/88:93varvid tre av dem hackades ihjäl av mannen, medan två ungar lyckades Bilaga 2undkomma. Händelsen observerades av två vittnen, som även såg närgärningsmannen skyfflade ner den blodiga massan i en medhavd spann. i gjorde polisanmälan om del skedda, som rubricerades somdjurplågeri. gavs besked från åklagarmyndigheten att falletinte ledde till någon åtgärd då det inte kunde styrkas att kaninungarna led dåde hackades ihjäl. Flera andra exempel skulle kunna relateras, där utgångenblivit densamma. Enligtvår åsikt skall en djurskyddslag innefatta alla djur, oavsett vilken status deän har ur människans synpunkt. Därför bör den föreslagna passusen i fångenskaputgå, 3.30Nordiska samfundet mot plågsamma djurförsök: Djurskyddslagen bör gälla alladjur. Varje djurslag måste skyddas mot smärta, ångest och annat lidande. (Vinoterar alt LSFS 1982:29 föreskriver atl även mndmunnar skall omfattas av etiskprövning av djurförsök.) Vi finner del särskilt anmärkningsvärt atl fiskar(utom akvariefiskar) inte omfattas av lagen. De fiskodlingar, som lyvärtförekommer allt mer, kan innebära problem ur djurskyddssynpunkt, såväl som urmiljösynpunkt. Vidare vet vi all gängse behandling av ål ofta innebärdjurplågeri. Fiskebör regleras i djurskyddslagen med hänsyn det lidande fiskarna kan förmodasuppleva. Nöjesfiske bör förbjudas. Djursom utsätts för jakt bör skyddas av djurskyddslagen. T, ex. bör kattensfredlöshet enligt jaktstadgan upphävas. Jaktstadgan får inle strida mol vad somföreskrivs i 2§ djurskyddslagen (exempel är dispensen för rävsnara ochripsnara). 3.33Sveriges djurskyddsföreningars riksförbund: Inorn fiskerinäringen harutvecklingen av fiskodlingsanläggningar blivit betydande ochtorde dessa få en allt större betydelse. Ett flertal problem harkonstaterats, problem som ej endast är av teknisk, ekonomisk natur utan äveninnefattar reella djurskyddsproblem. Detta gäller såväl vid uppfödning ochhantering som vid transport av levande fisk. Enligt Riksförbundels meningfinnes gmndad anledning all lika väl som problemen med akvariefisk innefattas idjurskyddslagen även medtaga fiskodlingsanläggningar. Fiskerinäringen i övrigtbör dock liksom jakt regleras i särskilda författningar. Förjakt finns en omfattande lagstiftning där även djurskyddsaspekter har beaktats.Utgående från alt så i ökad utsträckning kommer all ske vid kommande revideringarresp. kompletteringar av lagstiftningen kan accepteraskrivningen i andra stycket av 1 §. Detär emellertid för svårt att acceptera inskränkningen av lagentill att endast omfatta "djur som hålls i fångenskap". I likhet medvad gäller i ett antal andra länder bör de gmndläggande principerna idjurskyddslagen vara generella för de slag av djur som angives 1 § förstaStycket. Utanatt här närmare gå på den tekniska utformningen av hur sådan 115 vidgningav lagens gUlighel skall materialiseras framstår det klart att vad Prop.1987/88:93 som under "Allmänna bestämmelser" står i 2 § förstastycket, 4 §, 5 § och Bilaga 2 6§ helt invändningsfrill bör gälla alla deangivna djurslagen oavsett om de hålles i fångenskap eller ej. Riksförbundetvill starkt understryka önskvärdheten av sådan vidgning av lagen. Vid en sådanändring bör av §4 och §6 även framgå atl del är tillåtet att rädda och vårdaäven sjuka eller skadade vilda djur. 3.34Sveriges veterinärförbund: Det synes nödvändigt att precisera för vilkadjurslag lagen äger tillämpning på det sätt som föreslås. Däremot är det intenödvändigt atl ange att det gäller för djur i fångenskap. Tvärtom kanmissförstånd uppstå, eftersom husdjur ibland hålles med visst mått av frihet. Detär å andra sidan en självklarhet att lagen inte kan tillämpas i fråga om frittlevande djur, när förhållandena ligger utanför mänskligt inflytande. Enutvidgning av lagens ornråde atl även omfatta vilt bör emellertid ingå som enviktig del i ett kommande utredningsuppdrag, eftersom det nu inte finns någraövergripande skyddsbestämmelser för vilt. Föreskrifterna i djurskyddslagens 2 §kan anses gälla i lika hög grad för vUl som för djur i fångenskap. Debestämmelser som finns beträffande jakt kan också ses som ett komplement Ulldjurskyddslagen. 4-16 Allmänna bestämmelser (2-14 §§) 2§ Djur skall behandlas väl och skyddas mot smärta, ångest och annat lidande. 4.3Socialstyrelsen: I 2§ stadgas att "djur skall behandlas väl och skyddasmot smärta, ångest och annat lidande". Denna formulering ger uttryck förden syn på behandlingen av djur som är aUmänt vedertagen i vårt samhälle.Socialstyrelsen anser dock atl lagen på ett tydligare sätt bör betona skyddetav animalieprodukUonens djur. I "djurfabrikerna" accepteras i dagförhållanden som förorsakar djuren lidande, som inle tillåts när det gällervåra husdjur/sällskapsdjur. Del kan synas som om lagen värnar mera om de djur,vars livsbetingelser vi alla lätt kan iaktta, än om djuren i"fabrikerna". 4.6Universitets- och högskoleämbetet: I flera remissyttranden påpekas allordet "ångest" bör undvikas i lagtexten. UHÄföreslår all lydelsen av paragrafens första stycke ändras till: "Djurskall behandlas väl och skyddas mot fysisk och psykisk smärta". 4.9 : I motiven till 2§ sägs alt orden "såvitt möj ligt" inle är nödvändiga. Det kan dock ifrågasättas om del mol bakgrund av möjligheten att ulföra djurförsök är lämpligt att ta bort dessa ord. 4.10 Hovrättenöver och : Hovrätten anser att andra stycket iparagrafen är överflödigt och bör utgå.. 116 4.11 Kammarrätten iSundsvall: I 2§ i förslaget ges de gmndläggande Prop. 1987/88:93 bestämmelserna för hur djur skall behandlas. Lanlbmksstyrelsen föreslår Bilaga 2 därvidatl begreppet "lidande" i 2§ i gällande lag skall ersättas med"smärta, ångest och annat lidande". Enligt kammartällens mening innefattarbegreppet "lidande" såväl smärta som ångest. Logiken i den före-.slagna ändringen ifrågasattes därför. Kammartätten menar också all loku-tionen"såvitt möjligt" bör kvarstå, framför allt beroende på att denföreslagna lagstiftningen i visst avseende förutsätter ätt djur utsätts förHdande (jmf t.ex. 12 § i lagförslaget och 3 kap. 7§ i den föreslagna djurskyddsförordningen). 4.12 : SLU anser delvärdefullt all uttrycket "såvitt möjligt" las bort. När det gällerbehandling av sjuka djur är del emellertid inle alllid möjligt att skyddadjuren mot smärta, ångest och annat lidande. Del bästa exemplet torde varafängslingsålgärder, som framkallar ångest hos många djur, men utan vilkadiagriosUk och terapi är svår eller omöjlig all genomföra. Sådanaundantagsfall bör enligt SLU:s uppfattning med fördel kunna regleras ispecialbesläm-melserna, 4.13 Statens veterinärmedicinska anstalt:Lanlbruksstyrelsen anser alt den gällande lagens §2 är oUllbörligt liberal dåden stadgar alt djur såvitt möjligt skall skyddas och föreslår atl den härunderstrukna begränsningen skall utgå såsom onödig. Icke desto mindre framgårav förslaget till djurskyddsförordning, §§6 öch 7, alt styrelsen är medvetenom att lidande stundom inte kan undvikas, varmed motstridighel mellan lag ochförordning synes åstadkommas, I delta sammanhang föreslås också införande vidsidan av begreppet lidande även av "smärta" och "ångest"och anförs som skäl härför exempelvis all "ångesten i vissa siluaUoner kandominera". Enligt SVA synes dock "lidande" vara tUlräckligtheltäckande för atl också innefatta smärta och ångest. 4.16Länsstyrelsen i : Nuvarande 2§ har delats upp i två paragraferi föreslagen lagtext, som begreppet lidande förtydligats. Sistastycket i nuvarande 2§, som säger att djur skall förses med erforderligt foderoch vatten, har emellertid utelämnats. Det har ifrågasattsom avsaknad av foder medför allvarligt lidande. anser del därförnödvändigt all detta uppenbarligen inte självklara behov finns fastslaget ilagtexten. 4.18 i : Av paragrafen böräven framgå att särskilda bestämmelser gäller för användning av djur förvetenskapligt ändamål. Bestämmelserna i förordningens 3 kap. 7-8 §§ torde intevara förenliga med lydelsen av lagförslagels 2 §. 4.19 i : Ändringentillstyrkes. Del är erfarenhet att just det lidande som åsamkasdjur genom ångest ochstress kan vara myckel allvarligt. Den tveksamhet som kan råda om 117 nuvarandebestämmelsens tillämpning i sådana fall har genom ändringen Prop..1987/88:93försvunnit. Även ändringen i andra stycket genom alt orden "såvittmöj- Bilaga 2 ligt" tas bort hälsas med tillfredsställelse. 4.23 : I § 2djurskyddslagen talas om atl djuren skall skyddas mot ångest. Begreppet ångestär förknippat med en subjektiv upplevelse. Det är därför utomordentligt svårtall definiera och identifiera ångest hos djur. Ordet används inte heller inaturvetenskaplig beleendeforskning. Däremot kan man genom att studera djursbeteende konstalera psykiskt lidande hos djuren. Del synes därför vara en vinstur objekUviletssynpunkl om ångest kan bytas ut mot psykiskt lidande. 4.27 Cirkusakademien: Cirkusakademien är inte övertygad omlämpligheten av den nyinförda delaljföreskriften i 2 § djurskyddslagen atldjur skall skyddas mot ångest. anser nämligen att termen"ångest" inte utgör en adekvat och ur vetenskaplig synpunktanmärkningsfri beteckning för någon hos djur förekommande sinnesrörelse såsomskrämsel eller annat. Beteckningen leder bl. a. lätt till en oriktiguppfattning alt djur skulle lida på samma sätt som människor i fångenskap ocht.ex. liksom dessa kunna nås av den genomtänkta fruktansvärda föreställningenatl "härifrån kommer jag aldrig". Särskilt besynnerlig ter sig termen"ångest" för övrigt när del i 1 § förslaget till djurskyddslagutsågs atl lagen avser bl. a. replUer, groddjur och akvariefiskar. 4.30 mot plågsamma djurförsök: Del ärutmärkt all fler rekvisit har angetts, samt att det tänjbara begreppet"såvitt möjligt" tagils bort. 3 § Stall eller andra förvaringsutrymmen för djur skall getillräckligt utrymme och skydd. Regeringen får meddela bestämmelser om förprövningsskyldighetoch andra från djurskyddssynpunkt påkallade föreskrifter om sådana förvaringsrum. 5.12 : Den föreslagnalydelsen av §3 bör kompletteras med följande inledande mening: 3 § Djur skaU inhysas och skötas så alt varje djurartsspecifika fysiologiska och beteendebehov tUlgodoses. "StaU eller... Motivet för denna komplettering är dels att poängtera deövergripande principer som måste gälla i all husdjurshållning, dels att de nyabestämmelserna bör stå i överensstämmelse med den av ratificeradeEuroparådskonventionen om skydd för lantbmkets husdjur. §3 sista meningen bör avslutas med följande tillägg:"förvaringsmm" liksom omprövning av nya djurhållningsmetoder som kanäventyra djurens välfärd. Anledningen till all SLU viU ha delta tillägg är atlföreskriften beträffan de prövning av nya metoder har faUit bort ur det förslag till råd och anvisningar, (utfärdade av lanlbmksstyrelsen), som avses komma att träda i kraft inom den närmaste Uden. Om denna bestämmelse helt bortfaller ur 118 djurskyddslagstiftningenskulle delta innebära en återgång Prop. 1987/88:93 förhållanden, något som vore myckel olyckligt. Under1960-lalet investerade djurägare ej sällan i ny teknik och nya metoder som varolämpliga ur djurhälso- och djurskyddssynpunkt. Detta innebär ökadsjukdomsfrekvens, lidande för djuren och även förluster för djurägarna. Atl iefterhand genomföra ändringar av olämpligt utformade djurmiljöer visade sig avekonomiska skäl svåra all genomföra. Konflikten meUan samhällets etiskaintressen och dessa djurägare uppstod, ofta ulan djurägarnas förskyllan.Föreskriften om förprövning som kom 1973 har inneburit atl sådana konfliktertill stor del undvikits. Den bör därför särskilt hänvisas till i lagen. 5.15Länsstyrelsen i : Denna paragraf - eller särskilda nya paragrafer- bör innehålla grundläggande krav på hygien (renhållning), foder och vatten påsamma sätt som nuvarande lagstiftning.