prop · GB0345 · 1987-12-31 00:00:00 — om utvidgade kapitaltäckningskrav för banker, fondkommissionsbolagoch finansbolag Regeringenföreslår aft anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ändringar av kapilaltäckningsbeslämmelserna i bankrörelselagen(1987: 617), fondkommissionslagen (1979: 748) och lagen (1980:2) omfinansbolag. Ändringarna innebär att kapifaltäckntngskraven för banker, fondkommissionsbolagoch finansbolag utvidgas så att vissa ytterligare åtaganden som dessa institutgör på kapitalmarknaden kommer att omfattas av bestämmelserna omkapitaltäckning. Motivettill förslaget är att det med bl. a. penningmarknadens framväxt introduceratsen rad olika instrument som innebär stora åtaganden utanför balansräkningarnaoch för vilka enligl nuvarande bestämmelser inga kapilalläckningskrav ställs.Avsikten är alt de kreditrisker som åtagandena kan medföra skall beaktas i kapitaltäckningshänseende. Blandde åtaganden som avses finns åtaganden i samband med olika certifikatprogram,leveransförbindelser vid överlåtelse av värdepapper, återköpsförbindelser ochkreditgarantier vid överlåtelse av värdepappers-portföljer, öppna positionervid lerminshandel, garantier vid likviditetsförvaltning, vissa åtaganden isamband med remburser och utfästelser i samband med confirming. Till de nämndaåtagandena kommer andra som kan medföra kreditrisk. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen föreslås få räll attutfärda föreskrifter som innebär att ett åtagande kan få tas upp till elt beloppsom är lägre än det nominella. Deändrade bestämmelserna föreslås träda i kraft . Lagförslageni denna proposition har granskals av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrädsremissen (s. 9), lagrådets yttrande (s. 21) ochbeslutet om proposition (s. 21). 1 1987/88. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987: 617) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § bankrörelselagen(1987:617) skall ha följande lydelse. 2 kap. 10 § Kapitalkravet bestäms i förhållande till bankens tillgångar och ingångna garantiförbindelser (placeringar). För en central föreningsbank med anslutna lokala föreningsbanker bestäms kapitalkravet gemensamt. Vid beräkningen av kapitalkravet indelas placeringarna i följande fyra grupper, nämligen Kapitalkravetbestäms i förhållande lill bankens tillgångar samt ingångnagarantiförbindelser och andra åtaganden på kapdal-marknaden som innebär enkreditrisk för banken (placeringar). För en central föreningsbank med anslutnalokala föreningsbanker bestäms kapitalkravel gemensamt. Vid beräkningen avkapitalkravet indelas placeringarna i följande fyra grupper, nämligen A 1.inneliggande kassa, checkar, poslremissväxlar saml fordringar hos rikbanken ochriksgäldskonloret. 2. skattkammarväxlaroch obli gationer som utfärdals av staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, allmän kassa ellerinrättning vars reglemente fastställts av regeringen, kreditaktiebolag ellerNordiska investeringsbanken , 3. andrafordringar för vilka staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighet,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank eller annan under A 1 eller 2avsedd kassa eller inrättning, kreditakliebolag, sådant bankägi aktiebolag somenligt regeringens medgivande får jämställas med kreditakliebolag vidtillämpningen av delta stycke eller försäkringsförelag med svensk koncessionsvarar, 4. fordringar förvilka säkerheten som anges under A 1 -3, 5. garantiförbindelserför vilka banken erhållit säkerhet i värde- 2. skattkammarväxlaroch obligationer som utfärdats av staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighel,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, allmän kassa ellerinrättning vars reglemente fastställts av regeringen, kreditaktiebolag, hypoteksinstituteller Nordiska invesleringsbanken, 3. andrafordringar för vilka slalen, kommun eller därmed jämförlig samfällighet,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank eller annan under A 1 eller 2avsedd kassa eller inrättning, kreditakliebolag, hypoteksinstitut, sådant bankägiakfiebolag som enligl regeringens medgivande får jämställas med kreditakliebolagvid tillämpningen av detta stycke eller försäkringsförelag med svensk koncessionsvarar, utgörs avvärdehandling eller fordran, 5. garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 handling eller fordran, som anges för vilka bankenerhållit säkerhet i under A 1-4. värdehandling eller fordran, som anges under A 1-4. B 1. andra fullgoda obligationer ände som anges under A 2, 2. fordringar förvilka utländskt bankföretag eller annal försäkringsföretag än som avses underA 3 eller samfällighetsförening svarar, därvid fordringar för vilka utländsktbankföretag svarar skall tas upp till en och en halv gånger fordringarnasbelopp, 3. fordringar förvilka säkerheten utgörs av värdehandling eller fordran, som anges under B 1eller 2, eller panträtt i jordbruks-, affärs- eller bosladsfaslighet ellertomträtt till sådan fastighet inom av det uppskattade värdetav den fasla egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hör tilltomträtten, 4. garantiförbindelserför vilka 4. garantiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i värde-åtaganden på kapitalmarknaden handling eller fordran, som anges för vilkabanken erhållit säkerhet i under B 1-3. värdehandling eller fordran, som anges under B 1-3. C 1. fordringar för vilka säkerhetenutgörs av a) panträtt ijordbruksfastighet, i bosladsfaslighet med en- eller tväfamiljshus eller medflerfamiljshus för vilket bostadslån enligt statliga bestämmelser utgår elleri tomträtt till sådan fastighet, om pantvärdet ligger mellan sjuttiofem av det uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, i frågaom tomträtt, av byggnad som hör till lomräl-len, b) panträtt ifaslighet som hell eller delvis är inrättad för industriell verksamhet eller itomträtt till sådan fastighet inom av det uppskattade värdet avden fasta egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad och annan egendomsom hör lill tomträtten, eller c) förlagsbeviseller aktie, som är inregistrerad vid , 2. garantiförbindelser för vilka 2. garantiförbindelseroch andra banken erhållit säkerhet i form av åtaganden på kapitalmarknaden värdehandling eller fordran, som för vilka banken erhållit säkerhet i anges under C 1, form av värdehandling eller ford- ran, som anges under C 1, D. övriga tillgångar och garanti- D. övriga tillgångar, garantiför- förbindelser ulom sådana som en- bindelser och andraåtaganden på ligt 9 § fjärde och femte styckena kapitalmarknaden ulom sådana skall avräknas från eget kapilal och som enligt 9 § fiärde och femte egna fonder. styckena skall avräknas från eget kapital och egna fonder. För placeringar som anges under A gäller inle någotkapitalkrav. 1 övrigt uppgår kapitalkravet vid vare lidpunkt till lägst ettbelopp som motsvarar sammanlagt en procent av summan av placeringar som anges under B, av summan av placeringar som anges under Coch av summan av placeringar som anges under D. Placeringar skall tas upp lill följande värden, nämligen 1. fordringar, förvilka reserver som avses i 9 § andra stycket avsatts, lill sitt bruttovärde, 2. övrigatillgångar till sitt nettovärde, 3 3. garantiförbindelser,som är knutna lill kreditgivning, lill sitt no minella belöp samt 4. övrigagarantiförbindelser lill halva sitt nominella belopp. 3. garantiförbindelser,som är knutna lill kreditgivning, lill sill nominella belopp, 4. övrigagarantiförbindelser till halva sitt nominella belopp samt 5. andraåtaganden på kapitalmarknaden till sitt nominella belopp, om inte regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen i föreskrift angivit elllägre belopp. Med uppskattat värde i första stycket B 3 och C 1 avsesdet värde, som banken bestämt på grundval av särskild värdering. Har enligtgällande statliga bestämmelser om bostadslån till främjande av bostadsbyggandetsådant lån beviljats till uppförande av viss byggnad, skall fill grund förbedömandet i stället för uppskattningsvärdet läggas det enligt nämndabestämmelser fastställda pantvärdet för byggnaden eller den fastighet där dennauppförs om inte särskilda skäl föranleder annat. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1980: 2) om finansbolag Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1980:2) om finansbolagskall ha följande lydelse. Finansbolag får högst låna upp medel med dels ett beloppsom svarar mot bolagels kassa och mot vad som innestår hos , riksgäldskonloret,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kreditaktiebolag och postgiroteller utlånats till annat finansbolag, dels ell belopp som svarar mot tolv ochen halv gånger det egna kapitalet. Om särskilda skäl föreligger kan bankinspektioenmedge högre upplåning, dock högst lill tjugo gånger det egna kapitalel. Som upplåning anses inte vad som motsvarar avfinansbolaget ul-fårdade skuldförbindelser, som för långivaren medför rätt tillbetalning först efter bolagets övriga borgenärer eller som har garanterats avstaten, bankaktiebolag, sparbank eller central föreningsbank. Till upplåningenskall läggas beloppet av de garanliförpliklelser bolaget iklätt sig. Finansbolag får högst låna upp medel med dels elt beloppsom svarar mot bolagels kassa och mol vad som innestår hos , ,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kreditakliebolag, hypoteksinstitutoch postgirot eller utlånats till annal finansbolag, dels ett belopp somsvarar mot det egna kapitalet. Om särskilda skälföreligger kan bankinspektionen medge högre upplåning, dock högst till tjugogånger det egna kapitalet. Som upplåning anses inte vad som motsvarar avfinansbolaget utfärdade skuldförbindelser, som för långivaren medför rätt tillbetalning först efter bolagets övriga borgenärer eller som har garanterats avstaten, bankaktiebolag, sparbank eller central föreningsbank. Till upplåningenskall läggas ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden påkapitalmarknaden som innebär en kreditrisk för bolaget. Garantiförbindelser skaUlas upp lill sitt nominella belopp. Delsamma gäUer andra ålagaden, om inleregeringen eder, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen iföreskrift angivit etl lägre belopp. Med eget kapital avses aktiekapital, reservfond, disposilionsfondoch av bolagsstämman fastställd vinstbalans. Med eget kapital får likställas 1. garantifond, som bildats genom tillskott av akieägare ifinansbolaget eller förbindelser utfärdade av bankaktiebolag, sparbank, centralföreningsbank eller annan som bankinspektionen godkänt, intill ell beloppmotsvarande fem gånger bolagets aktiekapital, Senasle lydelse 1987:627. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 2. av elt belopp,som svarar mot sådana bolagets reserver som avses i 2 kap. 9 § bankrörelselagen(1987:617), intill ell belopp motsvarande bolagels eget kapital samt 3. kapital, som tillförts bolaget molav bolaget utfärdade skuldförbindelser som medför rätt till betalning förstefter bolagels övriga borgenärer, intill etl belopp motsvarande bolagels egelkapital. Omdet mellan finansbolag råder sådant nära samband som anges i 4 §, kanbankinspektionen i det särskilda fallet föreskriva att upplåningsrätt skallberäknas gemensamt för bolagen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979: 748) Härigenom föreskrivs alt 18 § fondkommissionslagen(1979:748) skall ha följande lydelse. 18 Fondkommissionsbolagskall till uppdragsgivarnas skydd ha eget kapital till visst lägsta belopp somär betryggande i förhållande till bolagels tillgångar och tdl garantiförbindelsersom bolaget har ingått (placeringar). Del egna kapitalel anses betryggande, omdet uppgår till lägst ell belopp som motsvarar sammanlagt tjugo procent avvärdet av aktier, emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantag avsådana aktier som innehas som ett led i organisationen av bolagets verksamhelsamt av värdet av övriga placeringar med de undantag som anges iandra stycket. Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje slyckel har avsatls,skall såvitt avser aktier tagas upp lill sitt marknadsvärde och såvitt avserutlåning, garantiförbindelser, utländska valutor och obligationer fill sittbruttovärde. Övriga placeringar skall lagas upp till sill nettovärde. kapital krävs ej för inneliggande kassa, checkar ochpostre-missväxlar eller för obligationer och andra fordringar för vilka svararslalen, kommun, bankinslilul, kreditakliebolag eller försäkringsbolag. Egetkapital krävs ej heller för fordran hos annat fondkommis- Fondkommissionsbolag skall till uppdragsgivarnas skydd ha egelkapital lill visst lägsta belopp som är betryggande i förhållande till bolagetstillgångar saml ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden på kapdalmarknadensom innebär en kreditrisk för bolaget (placeringar). Del egna kapitalet ansesbetryggande, om del uppgär till lägst elt belopp som motsvarar sammanlagt tjugoprocent av värdet av aktier, emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantagav sådana aktier som innehas som ett led i organisationen av bolagelsverksamhet samt av värdet av övriga placeringar med de undantag somanges i andra stycket. Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje slyckelhar avsatts, skall såvitt avser aktier lagas upp lill sitt marknadsvärde ochsåvitt avser utlåning, garantiförbindelser, utländska valutor och obligationertill sitt bruttovärde. Övriga placeringar skall las upp till sitt nettovärde.Åtaganden på kapdalmarknaden skall dock tas upp till sill nominella belopp, ominte regeringen eller efter regeringens bemyndigande, bankinspektionenföreskrift angivit ell lägre belopp. kapital krävs ej för inneliggande kassa, checkar ochpostre-missväxlar eller för obligationer och andra fordringar för vilka svararstaten, kommun, bankinstitut, kreditakliebolag, hypoteksinstitut ellerförsäkringsbolag. Eget kapilal krävs ej heller för fordran hos annat Senaste lydelse 1987:622. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 sionsbolagpå likvid för utförd vär- fondkommissionsbolag på likvid för depappersaffär. Somegel kapital skall vid tillämpning av första stycket anses vad som enligt 2kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) gäller som eget kapital. 1 fråga om fondkommlssionsbolagsleserver för aktier får vidare med eget kapital likställas avskillnaden mellan aktiernas marknadsvärde och deras nettovärde. Från det egnakapitalel skall avräknas nettovärdet av sådana aktier eller andelar iekonomisk förening som fondkommissionsbolaget har förvärvat med stöd avtillstånd enligt 15 § andra stycket. Omsärskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen medge alt fondkommlssionsbolagsegel kapilal får uppgå lill elt lägre belopp än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft den 1 juh 1988. P"""?-1987/88:45 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , , ,, G. Lagrådsremiss om ändring av kapitaltäckningsbestämmelsernaför banker, fondkommissionsbolag och finansbolag År1983 tillkallades en kommitté (Fi 1983:06) med uppdrag att göra en allmänöversyn av strukturen på kreditmarknaden. Kommittén antog namnet kreditmarknadskommittén. (Ledamöter: f.d. landshövdingen , överdirektören ,bankinspektören , numera ambassadören ochriksbanksdirektören ). Kommitténhar överlämnat en daglecknad promemoria med förslag tilländring av kapitaltäckningsbestämmelserna för banker, fondkommissionsbolagoch,finansbolag. Promemorian har remissbehandlats. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas dels kommitténs promemoria som bilaga 1,dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 2. Dekapitaltäckningskrav - krav på egel kapital som ställs på bankerna skallprimärt skydda bankernas insätlare. Motsvarande krav på fondkommissionsbolagenskall skydda bolagens kunder och långivare. Kraven på finansbolagen innebär alldessa skall ha etl eget kapital som anses betryggande i förhållande till derasupplåning. Kapitaltäckningsbestämmelsernaför bankerna fick sin nuvarande uppbyggnad i samband med samordnadebanklagstiftning (prop. 1968:143 s. 132 f. och s. 230 f. BaU 60, rskr. 368).Smärre ändringar har gjorts i dessa regler.Banklagsutredningen gjorde en ingående översyn av bestämmelserna som redovisatsi delbetänkandet (Ds E 1978:4) Nya kapitaltäckningsregler för bankerna. Pågrundval av della belänkande ändrades bestämmelserna så all värderegleringsreserveri viss utsträckning får inräknasi kapitalbasen. och sparbanker möjlighelatt med eget kapilal likställa det nominella värdet av förlagsbevis lill etlbelopp som motsvarar del totala egna kapitalet. Föreningsbankernahade tidigare haft denna möjlighet. vissa ändringar iindelningen i riskklasser (prop. 1978/79: 190, NU 49, rskr. Bestämmelsernahar därefter förts in i den nya bankrörelselagen (1987:617) ulan större sakligaändringar. Enligt bankrörelselagen kan dock kapitalbasen, om det finnssynnerliga skäl och efter lillslånd av bankinspektionen, breddas genom atl ibasen får räknas in förlagslån upp till en och en halv gånger del egnakapitalet eller de egna fonderna. Vidare har del införts beslämmelser om s. k.konsoliderad kapilalläckning för svensk bank som äger viss andel i utländsktförelag som driver någon form av bankverksamhet (prop. 1986/87: 12 och 142, NU36, rskr. Möjligheten att räkna in förlagslån upp lill en och en halvgånger det egna kapitalet eller fondema har införts i avvaktan på en meralångsiktig lösning med hänsyn till de banker som har särskilda svårigheter atlanskaffa riskkapital. Kapilaltäckningskravenpå bankerna och fondkommissionsbolagen är relaterade till deras tillgångssida ibalansräkningarna, dvs. deras placeringar i form av utlåning och aktieinnehav.Härtill kommer atl ingångna garantiförbindelser skall beaktas. Del ställsdärvid olika kapitaltäckningskrav beroende på den kreditrisk som anses varaförknippad med de olika placeringarna. Kravenpå finansbolagen är relaletade till deras upplåning, dvs. skuldsida i balansräkningarna.Till upplåningen skall läggas ingångna garanliförpliklelser. Bankernastillgångar är indelade i fyra riskklasser (betecknade A-D i lagtexten). Denlägsta riskklassen (A) omfattar placeringar med ingen eller ringa förlustriskmedan den högsta riskklassen (D) omfattar de mesl risk-betonade placeringarna.Placeringarna i den lägsta riskklassen är helt fria från krav på täckning med egelkapital. Tillgångarna i övriga riskklasser skall täckas med eget kapilal till1, 4 resp. . För bankernas engagemang i sidobolag, dvs. svenskt ellerutländskt förelag som driver någon form av bankverksamhet, gäller med vissaundantag etl kapilalläckningskrav på . Närdet gäller kapilaltäckningskravet för nämnda hel- eller delägda ulländskaföretag finns en kompletteringsregel som, om den svenska banken äger minst 20%av aktierna, innebär alt del ulländska förelagets placeringar skall beräknasgemensamt för moderbanken och de utländska engagemangen. Det samlade kravel på egelkapilal som gäller för en bank beräknas genom att kapitalkraven fi)r de olikaplaceringarna läggs samman. Entillgång skall tas upp till bokfört värde och garantiförbindelse som är knuten tillkreditgivning till sitt nominella belopp. För övriga garantiförbindelser t.ex. entreprenadgarantier gäll;r dock alt de får las upp lill halva del nominellabeloppet. Idetla sammanhang får det egna kapitalet eller de egna fonderna beräk nas på elt särskilt sätt (kapitalbasen). I kapitalbasen inräknas eget kapilal '* eller egna fonder. Elt bankaktiebolags egel kapilal delasupp i bundet eget Prop. 1987/88: 45 kapital och fritt egel kapilal elleransamlad förlust. Under bundet egel kapital las upp aktiekapital, reservfondoch uppskrivningsfond. Under fritt egel kapital eller ansamlad förlust tas uppfria fonder, balanserad vinst eller förlust och nettovinst eller förlust förräkenskapsåret. En föreningsbanks eget kapilal är uppbyggt på samma sätt, dockatt i bundet eget kapilal skall las upp insatskapital i stället föraktiekapital. En sparbanks egna fonder delas upp i fonder och nettovinst ellerförlust för räkenskapsåret. Som fonder redovisas grundfond, reservfond, garanlifondoch uppskrivningsfond. Med eget kapital eller egna fonder likställs dels avbankens obeskattade reserver, de s. k. värderegleringskontona, dels detnominella värdet av upptagna förlagslån. Beloppen i kapitalbasen i form av värderegleringskonloneller förlagslån får dock var för sig medräknas med högst ett belopp sommotsvarar det egna kapitalel eller de egna fonderna. Om del finns synnerligaskäl och efter lillslånd av bankinspektionen kan, som tidigare nämnts,förlagslånen få medräknas med etl belopp som uppgår fill en och en halv gångerdet egna kapitalet eller fonderna. Även fondkommissionsbolagens placeringar är grupperade iolika riskklasser. För sädana aktier som innehas som ett led i organisationenav bolagets verksamhel krävs ell eget kapital uppgående till och förhandelslager bestående av aktier m. m. samt för övriga placeringar ochlämnade garantiförbindelser . kapital krävs dock inte, med vissaundantag, för sådana placeringar som för bankerna placerats i riskgrupp A. Fondkommissionsbolagens egna kapilal får beräknas på sammasätl som för bankaktiebolagen. Föriagslän får dock inle ges ut. Till dettakommer belräffande aktier i eget lager atl av skillnaden mellan aktiernasmarknadsvärde och nettovärde får räknas in i kapitalbasen. För finansbolagen gäller alt deras upplåning får uppgå lillhögst 12,5 gånger det egna kapitalel. Om särskilda skäl föreligger kan dockbankinspektionen medge alt upplåningen får uppgå lill högst 20 gånger bolagetskapital. Som egel kapital räknas förutom finansbolagelsaktiekapital också fonder, förlagslån m. m. som enligl bestämmelserna förbankaktiebolag får räknas in i kapitalbasen. De närmare beslämmelserna om kapilalläckning finns förbankerna i 2 kap. 9-11 §§ bankrörelselagen (1987:617), för fondkommissionsbolageni 18 § fondkommissionslagen (1979:748) och i 7§ lagen om finansbolag (1980:2). Kommittén har sammanfattningsvis föreslagit att ibankrörelselagens kapi- laltäckningsbestämmelser införs en möjlighet för regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen atl utfärda tillämpningsföre skrifter för inplacering i de olika riskklasserna av vissa åtaganden som inte 11 förnärvarande enligt bankrörelselagen kräver kapilalläckning. Motivet lill Prop.1987/88: 45 förslagetär att det, med bl. a. penningmarknadens framväxt introducerats enrad olika instrument som innebär åtaganden utanför balansräkningen frånkreditinstitutens sida och för vilka enligt nuvarande beslämmelser Avsikten är all de kreditrisker som dessa åtagandenkan innebära skall omfattas av kapitaltäckningskrav. Motsvarandebestämmelser föreslås också bli införda i lagen om fondkommissionsrörelse ochi lagen om finansbolag. Det fömlsälts atl utfärdandet av föreskrifternaföregås av överläggningar med berörda institut. Samtligaremissinstanser ulom tillstyrker eller lämnarkommitténs förslag utan erinran. Flera remissinstanser framför dock synpunkterpå utformningen av förslaget, på vilka åtaganden som skall omfallas avbestämmelserna och på hur tillämpningen skall ske. Detkan i della sammanhang vidare nämnas att centralbankscheferna inom ramen förBank for International Settlements (BIS) i den s.k. 10-gruppen sommaren 1987enats om all etl förslag lill nya kapitalläcknings-bestämmelser skall arbetasfram. Medlemsländer i 10-gruppen är , , , , ,, , , , och FörbundsrepublikenTyskland. Förslaget skall grundas på de bestämmelser som vuxit fram isamarbete mellan och . Dessa bestämmelser har en annansystematik än de svenska. Placering i olika riskgrupper sker bl. a. medutgångspunkt i vem som är låntagare och beträffande åtaganden utanförbalansräkningen med hänsyn till åtagandets löptid. Vidare kan olika kapitalkravställas för olika banker. Centralbankscheferna har uppdragit åt en kommittéinom BIS alt lägga fram förslag i ämnet. Såvitt nu kan bedömaskommer det dock att dröja avsevärd tid innan ett sådant förslag kan leda lilllagstiftning i . 4.1 Överväganden och förslag