prop · GB03108 · 1987-12-31 00:00:00 — Aktiebrevsinnehavetberättigar såsom redogjorts för i del föregående i princip förvärvare av aktie att bli införd i aktieboken för att förvärvaren därigenom skall få del av utdelningar och e.missionsbevis, utöva rösträtt på bolagsstämma och annat medbestämmande i bolaget. II Riksdagen1987/88. därvid kunna åberopalydelse av sammanhängande till honom fortgående Prop. 1987/88:108skriftliga överlåtelser tillbaka lill den i aktieboken införda ägaren (3kap. Bilaga 2 6§ ABL). Är sista överlåtelsen på aktiebrev tecknad in blancoskall namnet sättas ut i överlåtelsen innan införing sker (3 kap. 7§ ABL). Aktiebrevsinnehavetutgör även i princip förutsättning för förvaltarregistrering (3 kap. 10 §4 st ABL). Överlåtseller pantsätts aktiebrev är 13, 14 och 22 §§ lagen (1936:81) om skuldebrevfillämpliga. Bestämmelserna innebär i huvudsak följande. Den som innehar aktiebrevär likställd med den som enligt skuldebrevslagen skall förmodas äga rätt attgöra orderskuldebrev gällande. Delta innebär att aktiebrevsinnehavaren iprincip är legitimerad att rättsligt förfoga över den eller de aktieraktiebrevet representerar. Innehavet ger vidare skydd för den som i god troförvärvat eller mottagit aktiebrev som pant mot risken att överlåtaren ellerpantsättaren aldrig blivit ägare till akfiebrevet och mot risken att överiåtareneller pantsättaren. väl varit ägare men av hänt sig akfierätten. Godtrosskyddetinbegriper familjerättsliga fång när det gäller den i aktieboken införda ägaren(prop. 1975:103 s 320 O- Godtrosskyddet gäller även misstag beträffandeöverlåtarens eller pantsättarens identitet, bristande kännedom om inträffadkonkurs samt misstag beträffande någons behörighet att företräda överlåtareneller pantsättaren. Aktiebrevsinnehavet medför också skydd mot överlåtarensrespektive pantsättarens borgenärer. Säljer bank aktiebrev är försäljningendock gällande mot bankens borgenärer även om brevet lämnats kvar för förvaringhos banken. Omaktiebrev finns i tredje mans besittning när rättshandling företas fordras föratt sakrättsligt giltig överlåtelse skall föreligga att tredje mannen undertältasav någon av parterna (denuntieras) om rättshandlingen (se bl. a. ,i sakrätt s 211 med hänvisningar). Enligt lagen (1936:88) ompantsättning av lös egendom som innehaves av tredje man krävs likaledes atttredje mannen denuntieras för att giltig pantsättning skall föreligga. Tredjemannen skall underrättas av pantsättaren eller av panthavaren genom företeendeav skriftlig handling som visar att panträtt blivit utfäst. Panträtti aktiebrev stiftas genom att brevet överlämnas till panthavaren eller i förekommande fall genom alt tredje man underrättas om pantsätt ningen. När det gäller rätt för den som innehar akfiebrev som pant att förfoga över den för annans räkning finns bestämmelser i lagen (1979:750) om rätt att förfoga över annan tillhöriga fondpapper. I lagen föreskrivs att överenskommelse genom vilken en fondkommissionär eller panthavare har erhållit rätt att för annans räkning än ägarens förfoga över fondpapper är utan verkan, om inte överenskommelsen har träffats skriftligen i sär skild, endast därom upprättad handling. Vidare skall i denna handling fondpapperen beskrivas så tydligt att de kan skiljas från andra och det förfogande som avses noggrant anges. För pantsatta fondpapper gäller att de inte får återbelånas av panthavaren annat än i förening med den fordran som panten utgör säkerhet för, om inte överenskommelse om detta har träffats i sådan ordning som har nämnts. Inte i något fall får pantsatta fondpapper återbelånas för högre belopp eller på strängare villkor än de för 150 vilka de häftar hos panthavaren.Förfoganden i strid med nämnda bestäm- Prop. melser bestraffas somolovligt förfogande, om det inte innefattar grövre Bilaga 2 Panträtti aktiebrev medför särskild förmånsrätt till betalning vid utmätning ochkonkurs enligt 4 § 2. förmånsrättslagen (1970:979). Överlåtelseoch pantsätting av aktie för vilken brev inte utfärdats regleras inte närmarei lag. Man torde därför vara hänvisad till att analogt tillämpaskuldebrevslagens regler om enkla skuldebrev (jfr bl. a. prop. 1970:99 s 18).För att överlåtelse skall vinna giltighet mot tredje man torde i enlighethärmed fordras att överlåtaren eller förvärvaren denuntierar bolaget omöverlåtelsen. Något fullständigt sakrättsligt skydd kan dock inte fås förförvärvaren av akfie för vilken aktiebrev inte utfärdats. Om nämligenöverlåtaren aldrig skulle ha förvärvat den akfié som han överlåtit kan dennabrist i fånget inte botas genom underrättelse till bolaget kombinerat med godtro hos förvärvaren. Akfiebrevsom lämnats till fondkommissionär för försäljning förblir enligt lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande (KommL) i kommittentensägo intill dess äganderätten övergår till förvärvaren eller till kommissionären,där denne själv inträder som köpare (53 §). Till aktiebrev som kommissionärförvärvar för kommittentens räkning blir den senare ägare (53 §). Fondkommissionärhar enligt KommL panträtt i aktiebrev som han har i sin-besittning fillsäkerhet för sin fordran hos kommittenten (31 och 36 §§). Giltiggåva av aktiebrev fömtsätter enligt lagen (1936:83) angående vissa utfästelserom gåva atl gåvotagaren fått aktiebrevet i sin besittning (3§). Om aktiebrevetöverlämnas till bank utan att givaren förbehållit sig förfo-ganderäten överaktiebrevet fullbordas gåvan genom att banken mottar akliebrevet för gåvotagarensräkning (4§). av akliebrevslös aktie torde i princip bli giltig i och medatt givaren underrättar bolaget om gåvan afr3§2st). Aktiebrevsinnehavetutgör exekulionsrältsligt en presumtion om äganderätten. Sålunda stadgas i 4kap. 18 § utsökningsbalken atl gäldenär skall anses vara ägare till lös egendomsom han har i sin besittning om det inte framgår att egendomen tillhör annan. Överlämnandetav aktiebrevet till förvärvaren har också viss betydelse när det gäller kontrahenternas inbördes rättsförhållande. Sålunda följer av lagen (1905:38 s 1) om köp och byte av lös egendom (KöpL) att då säljare överlämnar aktiebrev lill köparen innebär överlämnandet atl säljaren av står från hävningsrätt på grund av bristande betalning, såvida inte säljaren särskilt förbehållit sig sådan rätt (28 § 2 st). Säljare av aktiebrev är vidare enligt KöpL berättigad alt hålla akliebrevet inne till dess betalning erläggs och köparen är berättigad att hålla inne betalning fill dess aktiebrevet hålls honom till hända (14§). Syftet med denna detentionsrätt är att vardera parten skall ha säkerhet för alt inte bli av med sin prestation utan att han får en motprestation. Köp av aktie omfattar enligt KöpL den utdelning som vid köpet ännu inte förfallit till betalning och den rätt lill teckning av ny aktie som åtföljer eller kan komma att åtfölja sådan akfie som köpet avser (19 §).. 151 Densärskilda förteckningen Prop. Bilaga 2 och aktiebrevsregister skall VPC föra en särskild förteckning förregistrering i vissa fall av uppdragstagare och panthavare för att möjliggöraför dem att skydda utdelnings- och emissionsrättigheter (3 kap. 12 § ABL).Förteckningen syftar också till att säkerställa en tillfredsställandeförvaltning av annans aktier genom att förmyndare, god man, konkursförvaltare,kronofogde kan föras in i förteckningen och därigenom skydda de intressen deföreträder. Den som är införd i den särskilda förteckningen är i stället förden i akfieboken införda aktieägaren berättigad att lyfta utdelning och mottaemissionsbevis och, vid fondemission, brev på ny aktie (3 kap. 12 § ABL).Uppgift ur förteckningen får inte lämnas till annan utan samtycke av den somberörs av förhållanden som antecknats i förteckningen. Anteckning skall avförasnär det visas att rätten upphört. Lagen(1985:571) om värdepappersmarknaden föreskriver skyldighet för fondkommissionäratt upprätta avräkningsnota vid köp och byte av aktiebrev och andrafondpapper. Avräkningsnotan skall upprättas på särskild av bankinspektionenfastställd blankett. Notan skall innehålla uppgift om kontrahenternas namn ochadress, vilken dag avtalet ingåtts, det antal och det slags aktier som omsatts,köpeskillingen och vid byte avtalat värde och mellanskillnad samt vem somupprättat aväkningsnotan. Om avtalet slutits i kommission skall det anges i avräkningsnotan.Den som upprättat notan skall sända en kopia av notan tillmotparten i avtalet. Om fondkommissionär handlat för någons räkning skall enkopia av notan sändas också till kommittenten. Fondkommissionärskall under på betryggande sätt förvara de avräkningsnotor somupprättats av honom. (17-20 §§). Bankeller fondkommissionär, som är auktoriserad som förvaltare av ak tier, får införas i aktieboken och i akfiebrev i stället för ägaren till deaktier som omfattas av lämnat förvaltningsuppdrag (3 kap. 10 § 2 st ABL). I aktieboken och på akliebrevet skall anmärkas att aktien innehas för annans räkning. Någon registrering av ägaren görs följaktligen inte vilkel innebär att varken ägaren eller förvaltaren kan påverka bolagets förvaltning. Ut delning och emissionsbevis fillhandahålls förvaltaren för aktieägarens räk ning. Utmärkande för förvaltarregistrering är att innehavet av ett i veder börlig ordning överlåtet aktiebrev utgör tillräckligt bevis om förvaltarens behörighet att företräda aktieägaren. Det krävs inte att förvaltaren inför VPC skall visa uppdrag för viss registrerad aktieägare. I ABL stadgas därför atl rätlen fill registrering som förvaltare kräver alt förvaltaren uppfyller de villkor som gäller för införing i aktieboken (3 kap. 10 § 4 st). Förvaltaren kan således förete elt till honom överlåtet aktiebrév, varvid 152 lämpligen kan anges attaktiebrevet överlåts till förvaltaren för förvaltarre- Prop. 1987/88:108 gistrering, eller ett aktiebrev överlåtet in (prop. 1970:99 s 113). Beträffandeförvaltaren skall i akfieboken införas samma uppgifter som i fråga om akfieägare(3 kap. 10 § 3 st ABL). Vidförvaltarregistrering kan förvaltare när det gäller aktier i samma akfiebolagträffa avtal med aktieägaren om samförvaltning av aktiebrev. Samförvaltninginnebär att förvaltaren förvarar olika aktieägares brev tillsammans eller låteraktieägares aktier ingå i ett för flera aktieägare gemensamt brev (20§ lagen(1970:596) om förenklad aktiehantering LFA). Sakrättsligt innebärsamförvaltningen att akfieägarens rätt övergår från att avse ett visst bestämtaktiebrev lill att gälla andel i samtliga samförvaltade aktiebrev i sammaaktiebolag i förhållande till vad han lämnat in till förvar. Förvaltarekan vid samförvaltning medge att aktiebrev (förvaltarbrev) inte utfärdas (20 a§LFA). Om aktiebrev på gmnd härav inte utfärdats, skall ändock enligt sistnämndalagrum i fråga om ägarens eller någon annans rätt så anses, som om aktiebrevutfärdals för förvaltaren och omhändertagits av denne. Reglerna omsamförvaltning och förvaltarregistrering har möjliggjort aktiebrevslösatransaktioner. Sådana transaktioner återspeglas inte i akfieboken. Förvaltareär skyldig att till VPC lämna uppgift om sådana aktieägare som har mer än 500aktier i samma aktiebolag registerade i förvaltarens namn. Uppgifterna skallsammanställas för varje aktiebolag och skall hållas tillgängliga för envar hossåväl bolaget som VPC och de får inte vara äldre än (19 § LFA). Omaktier i avstämningsbolag är föremål för handel vid utländsk fondbörs kanefter särskilt fillstånd i bolagets aktiebok i stället för aktieägare som ärbosatt utomlands även införas den som i utlandet fått uppdrag att i utlandetförvalta hans aktier (3 kap. 10 § 2 st ABL). Ibolagsstämmans beslut om utdelning till aktieägare och beslut om emis sion skall avstämningsdag anges (12 kap. 3 § 3 st och 4 kap. 3 § 3 st ABL). Utdelning förfaller till betalning på avstämningsdagen och den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken eller i den särskilda förteckningen är därvid behörig att mottaga utdelningen. Motsvarande gäller vid ny- och fondemission. Därvid skall emissionsbevis och, vid fondemission, brev på ny aktie som fillkommer ägaren genast i rekommenderat brev eller på annat betryggande sätt översändas till den som på avstämningsdagen är införd i akfieboken eller i den särskilda förteckningen. Är vederbörande inte berättigad att motta utdelning eller emissionsbevis eller fondakfiebrev skall bolaget likväl anses ha fullgjort sin skyldighet. Detta gäller dock inte om bolaget eller VPC hade kännedom om att utdelningen eller handlingen kom i orätta händer eller åsidosatt den aktsamhet som efter omständighe terna skäligen bort iakttas och inte heller om mottagaren var omyndig. Aktiebolagkan i bolagsordningen la in förbehåll om alt aktieägare eller annan skall varaberättigad atl lösa aktie som övergår till ny ägare (3 kap. 3 § ABL).Förbehållet skall ange vilka som är lösningsberättigade och, om lösnigsrätlinte skall kunna utövas vid vissa fång, vilka slags fång som undantagits.Förbehållet skall vidare ange den ordning i vilken lösningsrätten tillkommerde lösningsberättigade inbördes, den tid, ej överstigande efteranmälan till styrelse om akties övergång, inom vilken lösningsrätt skallframställas hos bolaget samt den tid inom vilken lösen skall erläggas, vilkentid inte får överstiga en månad räknat från den tidpunkt när lösenbeloppet blevbestämt. Förvärvas flera aktier genom samma fång kan, om inte annat följer avförbehållet, lösningsrätt inte utövas beträffande mindre antal aktier än fångetomfattar. När anmälan gjorts om akties övergång skall styrelsen genastskriftligen meddela detta till varje lösningsberätfigad, vars postadress ärinförd i aktieboken eller eljest känd för bolaget. Innan del visar sig atllösningsrätten inte begagnats kan den till vilken aktien övergått inte utövaannan ur aktien härflytande rätt gentemot bolaget än rätt till vinsutdelningoch företrädesrätt till teckning av ny aktie vid nyemission och till lån somavses i 5 kap. ABL. Rättigheter och skyldigheter på gmnd av sådan teckningövergår till den som begagnar sig av lösningsrätten. Införing i aktieboken fårinte ske förrän det visat sig att lösningsrätten inte begagnats. Vidare gälleratt den som förvärvar aktie som annan har rätt att lösa inte får utbekommafondaktie eller delbevis förrän del visat sig att lösningsrätten inte begagnats. Bundna och fria aktier Aktiebolagkan i bolagsordningen ta in förbehåll att aktier i bolaget inte får vare siggenom teckning eller överlåtelse förvärvas av aktiebolag eller andrasammanslutningar eller stiftelser eller av vissa slag av aktiebolag eller andrasammanslutningar eller stiftelser eller av annan än svensk medborgare (18 kap.1 § ABL). Sådana aktier kallas bundna aktier. Om inte alla aktierna skall varabundna kallas övriga fria aktier. Teckning och överlåtelse i strid mot sådantförbehåll är utan verkan (prop. 1975:105 s. 549). och på aktiebrevet skall anmärkas om aktie är bunden eller fri (17kap. 4§ ABL). 1 emissionsbevis skall anges om rätten till ny aktie tillkommer akfieägarepå grund av bunden eller fri akfie. I konvertibelt skuldebrev, i skuldebrevförenat med optionsrätt till nyteckning och i optionsbevis skall anges, omutbytes- eller teckningsrätten avser bunden eller fri aktie. Medutlänningsförbehåll förslås enligt lagen (1982:617) om utländska för värv av svenska förelag m. m. ett i bolagsordningen i ett svenskt aktiebolag 154 inlaget förbehåll enligtvilket kontrollsubjekt genom teckning eller överlä- Prop. 1987/88:108 telseendast får förvärva en viss del av aktierna i bolaget, vid varje tidpunktBilaga 2 motsvarande av och mindreän tjugo procent av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Med utlänningsförbehållavses också förbehåll enligt vilket strängare föreskrifter i dessa hänsendengäller. Kontrollsubjekt enligt lagen är utländska medborgare och andrautländska rättssubjekt och svenska aktiebolag som inte har utlänningsförbehålli bolagsordningen samt vissa svenska handelsbolag, stiftelser och ekonomiskaföreningar. Förvärvav aktier i strid mot utlänningsförbehåll är ogiltiga (13 §). Om den som genomteckning eller överlåtelse förvärvat aktier som är bundna av etl utlänningsförbehållblir kontrollsubjekt efter förvärvet skall han ha tillstånd för att behållaaktierna (14 §). Om tillstånd inte söks inom tid och på sätt lagen föreskriverkan förelägga ägaren att avyttra aktierna. Lagen föreskrivervidare att kontrollsubjekt skall ha tillstånd för att för varje särskilt fallförvärva så många aktier i svenska aktiebolag att genom förvärvet förvärvarensandel av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga akfier i bolaget kommeratt överskrida något av gränsvärdena tio, tjugo, (7§). Tillstånd skall sökas inom en månad från det förvärvet skedde (10 §). Omförvärvstillstånd inte söks inom rätt tid och på föreskrivet sätt eller omtillstånd vägras är förvärvet ogiltigt (11 §). Sistnämnda bestämmelse gäller'inte förvärv av aktier som skett på . Därvid skall i ställettillståndsmyndigheten förelägga förvärvaren att avyttra aktierna inom sexmånader eller den längre fid som myndigheten bestämmer (II § 2st.). Som motiv härför har anförts hänsynen till säljaren resp. hansfordringsägare (prop. 1981,'82 s 63). Aktiebolagkan genom nyemission öka aktiekapitalet genom att aktier tecknas mot betalning varvid aktieägare vid kontantemission har företrä desrätt till de nya aktierna i förhållande fill det antal aktier de fömt äger(4 kap. 2 § ABL). Undantag kan dock föreskrivas i bolagsordningen beträf- , fandeolika aktieslag samt i nyemissionsbeslulel vid kontantemission eller i beslut om emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Aktieägare som har företrädesrätt att delta i emissionen har rätt att för varje aktie få särskilt emissionsbevis (teck ningsrättsbevis). Teckningsrättsbeviset har värdepappersegenskaper mot svarande aktiebreven (3 kap. 6§ ABL). I avstämningsbolag skall emis sionsbevis som tillkommer aktieägaren genast i rekommenderat brev eller på annat betryggande sätt översändas till den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken eller den särskilda förteckningen. Avstämningsdagen skall framgå av emissionsbeslulel. Av beslutet skall också framgå bl. a. den företrädesrätt att teckna aktier som tillkommer aktieägarna eller annan eller vem som annars får teckna aktier. Den företrädesrätt som vid ökning av aktiekapitalet tillkommer fria aktier skall avse nya fria akfier (17 kap. 2 § 2 st ABL). Om aktieägare som inte får förvärva bunden aktie genom 155 t. ex. familjerättsligtfång förvärvar sådan aktie har han rätt att utöva den Prop. 1987/88:108 medakfien förenade rätten fill nya bundna aktier (17 kap. I § 3 st ABL). Teckningav aktier skall ske på teckningslista som skall innehålla bl. a.emissionsbeslutet (4 kap. 8 §). Av beslutet skall framgå bl. a. akfiernasnominella belopp och det belopp som skall betalas för varje tecknad aktie, detaktieslag vartill de nya akfierna skall höra, om aktier av olika slag finnseller skall kunna ges ut, den tid inom vilken aktieteckning kan ske och den tidinom vilken tecknad aktie skall betalas. När teckningen avslutats skall beslutom filldelning av de nya aktierna fattas varefter de ofördröjligen skall tasupp i akfieboken (4 kap. 9 §). Har aktiebolagets styrelse beslutat omnyemission under förulsättninhg av bolagsstämmans godkännande får de nyaaktierna dock inte tas upp i aktieboken innan stämman godkänner beslutet (4kap. 14 § 3 st ABL). Beträffandeöveriåtelse och pantsättning av obetald aktie, förverkande och ogiltighetgäller motsvarande bestämmelser som för nybildade bolag med den skillnaden attsamtliga nya aktier inte behöver vara betalda när emissionen registreras.Registrering fömtsätter nämligen bl. a. att hälften av det belopp som skallbetalas i pengar för de i den registrerade kapitalökningen ingående aktiernabetalts (4 kap. 12 § 1 st p 3 ABL). För aktie som tecknats vid kontantemissionskall dock full betalning under alla förhållanden erläggas senast inom sexmånader från registreringen av nyemissionen (4 kap. 13 § ABL). Senast en månadefter utgången av skall bolaget för registrering anmäla hur många avde i den registrerade kapitalökningen ingående aktierna som blivit till fullobetalda. Har full betalning inte erlagts skall nedsättning av akfiekapitaletregistreras. De aktier som inte betalts blir ogiltiga när nedsättningenregistrerats. Aktiebrevfår inte utlämnas fill aktieägare innan emissionen registrerats och aktienbetalts (3 kap. 4 § I st ABL). Bolaget kan utge interimsbevis sombevis på aktierälten (3 kap. 5 § ABL). Fondemissioninnebär atl aktier ges ul eller aktiernas nominella belopp höjs utan nybetalning. Fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitalet avvinstmedel samt av uppskrivningsfond och reservfond eller genom uppskrivning avanläggningsfillgångs värde (4 kap. 16 § 1 st ABL). Fondemissionsbeslut skallange på vilket sätt och med vilket belopp aktiekapitalet skall ökas samt denya akfiernas slag eller det belopp vartill akfiernas nominella belopp höjs (4kap. 16 § ABL). I avstämningsbolag skall avstämningsdagen anges. Aktieägarnahar företrädesrätt till de nya aktierna i förhållande fill det antal aktier deförut äger om inte annat föreskrivs i bolagsordningen beträffande olikaaktieslag (4 kap. 2§ ABL). Aktieägare som har företrädesrätt har rätt att förvarje aktie få särskilt emissionsbevis (delbevis). Delbeviset havärdepappersegenskaper motsvarande teckningsrättsbeviset vid nyemission. Beslutom fondemission skall utan dröjsmål anmälas för registrering och får inte verkställas före registreringen (4 kap. 16 § 4 st ABL). let är ökat närregistrering skett. De nya aktierna skall ofördröjligen tas Prop.1987/88:108 upp i aktieboken (4 kap. 16 § 5 st ABL). I avstämningsbolag skallvidare Bilaga 2 brev på ny aktie och i förekommande fall delbevis genastöversändas fill akfieägaren i rekommenderat brev eller på annat betryggandesätt fill den som på avstämningsdagen är införd i aktieboken eller densärskilda förteckningen (4 kap. 3 § 3 st ABL). Ombehörigt anspråk på ny aktie inte framställts från registreringenav beslutet, kan den berättigade anmanas att med påföljd av aktiens förlust taut akfien (4 kap. 17 § ABL). Inkommer inte anmälan från anmaningenkan den nya aktien säljas genom fondkommissionär för den berättigades räkning.Denne har därefter endast rätt att mot företeende av aktiebrev elleravlämnande av delbevis utfå det vid försäljningen influtna beloppet med avdragför kostnaderna för anmaningen och försäljningen. Belopp som inte lyfts från försäljningen tillfaller bolaget (4 kap. 17 § ABL). Bestämmelserom skuldebrev finns i lagen (1936:81) om skuldebrev (SkbrL). Enligt lagmotivenär ett skuldebrev en ensidig till det yttre fristående skriftlig utfästelseatt erlägga ett penningbelopp (NJA II 1986 s 15). Därmed avsesen skriftlig urkund upprättad för atl tjäna som bevis. Densom utfärdar ett skuldebrev är i princip bunden av förskrivningen (I § SkbrL)och överlätare av skuldebrevet svarar gentemot förvärvare i princip förfordringens giltighet (9 § SkbrL). Skuldebrevkan vara antingen löpande eller enkla. Såsom löpande betecknas vanligen enhandling som för varje behörig innehavare medför en självständig, av föregåendeinnehavares förhållande till gäldenären oberoende rätt att göra handlingengällande. Till löpande skuldebrev räknas därför sådana som är ställda tillinnehavaren och sådana som är ställda till viss man eller order (II § SkbrL). Med innehavarskuldebrev likställs skuldebrev av vilka inteframgår till vem betalning skall eriäggas och med orderskuldebrev likställsenkla skuldebrev som av utfärdaren försetts med inteckningsmedgivande såvidaskuldebrev inte innehåller rektaklausul. Konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nytecknig skall enligtuttryckligt lagstadgande vara ställda till innehavaren eller fill viss maneller order (5 kap. I § ABL). Motsvarande gäller enligt 32§ aktiefondslagen (1974:931)fondandelsbevis. När det gäller fondpapper är de såsom avsedda för allmänomsättning, som regel löpande.