prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:113 ratas på eltsätt som gagnar de utvecklingsstördas integrering i samhället. Bilaga 2 -Motdenna bakgrund bör särvux inom dessa områden bedrivas i landstingskommunalregi. Socialstyrelsenhar funnit för- och nackdelar med en anknytning till den kommunalavuxenutbildningen men funnit, atl skäl talar för en anknytning lill enutbildningsform inom en formell ram av den kommunala och statliga utbildningenför vuxna. anser, atl en sådan organisation bäst främjar enfortsatt utveckling. hävdar viklen av atl kunskap ocherfarenheter som finns inom särskolan tas tillvara och vidareutvecklas. Dettabör dels beaktas genom särskilda kompetenskrav för lärare inom särvux, delsingå som ett naturligt led för att garantera kvalitetskrav, då samordningmellan kommuner aktualiseras. Särvuxär en parallell lill den kompetensinriklade vuxenutbildning som övriga vuxnamedborgare har tillgång till och bör enligt SHR därför ha samma organisatoriskaanknytning. En anknytning till den kommunala vuxenutbildningen ligger i linjemed utvecklingen av särskolans organisation. SHR vill också understrykabetydelsen av att de erfarenheter och den kunskap som finns ilandstingskommunerna i frågor som rör utvecklingsstörda tas till vara vid eltändrat huvudmannaskap. EnligtAMS uppfattning bör särvux inte knytas lill särskolan. Utbildningen bör ingå ikommunernas ordinarie grundvux- och komvuxulbildning, framför allt för alt fåkaraktären av regelrätt vuxenutbildning. Enbart detta kan säkerligen för mångaelever innebära etl välbehövligt "lyft". Även andra skäl talar förkommunalt huvudmannaskap, t.ex. atl flera kommuner redan har övertagitsärskolan och att etl antal utvecklingsstörda elever redan fmns i grundvux.Ytterligare skäl är atl elever som lämnat omsorgen inte gärna vill återvändadit. är det enligt AMS uppfattning viktigt atl ändå upprätthålla etlsamarbete med omsorgen och särskolan. Länsskolnämnderna bör kunna ta ansvaretför denna samverkan. Elt gemensamt huvudmannaskap för särvux, grundvux och komvuxbör också kunna underiätta övergångar mellan särvux och grundvux och vice versa,så att eleverna alltid kan få undervisning på optimal nivå. Särvuxbör vara ett fiexibelt system när del gäller yrkesutbildning. AMS lägger storvikt vid atl eleverna vid särvux får yrkesutbildning eller delar därav inom denbefintliga säryrkesskolan så atl de får del av denna skolas samtliga resurseroch erfarenheter. Eftersomdet är en kompetensinriktad, vuxenanpassad utbildning som saknas för depsykiskt handikappade ler det sig, enligt länsskolnämnden i ,naturligt alt särvux bör knytas till den kommunala och statligavuxenutbildningen. Ledningsansvaret kan överlåtas påprimärkommunen. Vidare anför nämnden alt en samordning kommunerna emellan börkomma till stånd. yttrandeutmynnar i att man inte kan tillstyrka SÖ:s förslag om primärkommunalt huvudmannaskap. SÖ har förutsatt att den 65 samladekompelens för undervisning av psykiskt utvecklingsstörda som Prop. 1987/88:113 idagfinns inom landstingen kommer atl överföras till primärkom- Bilaga 2 munerna.Många sociala skäl kan tala för en sådan utveckling. Å andra sidan är detnödvändigt atl först etablera de pedagogiska förutsättningarna för en sådanöverföring innan ett primärkommunalt övertagande av del ansvar som åvilarlandstingen kan ske. En överföring enbart av organisatoriska eller ekonomiskaskäl kan missgynna de utvecklingsstörda. De sociala vinster som kan görasgenom alt utvecklingslörda får tillgång till det kursutbud som erbjuds inom denkommunala och statliga vuxenutbildningen kan lätt förverkas om man inte förstfåll möjlighet att utveckla den särskilda kompelens som erfordras vidundervisning av denna speciella målgrupp. vill med dettasynsätt värna om den kvalitet på undervisningen som målgruppen är i så stortbehov av. Stockholmsläns landstingskommun erinrar om atl för- och nackdelar med två olikaalternativ i huvudmannaskapsfrågan diskuteras. Pågående försöksverksamhet harvisat positiva resultat av en samordning mellan särvux och andrautbildningsformer för utvecklingsstörda såsom folkhögskolekurser ochstudiecirklar. Vid en samlad bedömning ställer sig landstingskommunen posititivtill elt principbeslut om alt överföra särvux till primärkommunalthuvudmannaskap. Överförandet måste ske planerat och efter nödvändigainformations- och utbildningsinsatser. Ett överförande av särvux till denkommunala vuxenutbildningen kan eventuellt tänkas ske stegvis. Även om särvuxhelt eller delvis överförs till kommunalt huvudmannaskap behöver resurserfinnas kvar inom omsorgsvård för andra utbildningsinsatser förvuxna utvecklingsstörda, t.ex. folkhögskolekurser och studiecirklar.Sammanfattningsvis ställer sig landstingskommunen positiv till alt särvuxinordnas i den kommunala vuxenutbildningen. Formerna och tidpunkten föröverförandel måste noggrant övervägas och förberedas. Älvsborgsläns landstingskommun anser atl den kompetensgivande utbildningen kanadministreras av den primärkommunala vuxenutbildningen, och om det befinnslämpligt föriäggas till den befintliga yrkessärskolan och bedrivas avpersonalen där. Avslutningsvis understryks alt en decentralisering avvuxenundervisningen för berörd målgmpp kan skapa förutsättningar att anpassaverksamheten, och då särskilt den kompetensgivande verksamheten, till delokala förhållandena. Förhoppningsvis kan genom detta den önskvärdaintegreringen mellan olika vuxengrupper komma lill stånd. RFPBfinner del naturligt alt särvux skall knytas till den reguljära vuxenundervisningen. NBVtillstyrker ett kommunalt huvudmannaskap för särvux. Svårigheten atl i en delkommuner ha elevunderlag för en särvuxundervisning kan lösas t.ex. genom internati någon samordnande kommun. Här bör dock prövas möjligheten att där svårigheterföreligger uppdra åt studieförbund atl svara för undervisningen. SVfinner det naturligt att särvux utformas som en parallell till den kompetensinriklade vuxenutbildning som övriga vuxna har tillgång till inom ramen för den kommunala och statliga utbildningen för vuxna och alt 66 särvuxorganisatoriskt knyts lill denna. Vuxna som är psykiskt utveck- Prop.1987/88:113 lingsstörda måste behandlas och bemötas som övriga vuxna och fåtillgång Bilaga 2 till reguljär vuxenutbildning på samma villkor som övriga.Dessutom skulle den erfarenhet som finns inom den kommunala och statliga utbildningenför vuxnas organisation komma särvux till del. måste de erfarenheteroch kompelens som finns i särskolan utnyttjas. Genom alt organisatorisktknyta särvux till den övriga kommunala och stafiiga utbildningen för vuxna kanman skilja undervisningen från dagcentra. Det är viktigt atl undervisningenjämställs med övrig undervisning i samhället. Förhoppningsvis når man ävengrupper som ej regelbundet besöker dagcentra. i synpunkter bottnar istor osäkerhet om det till synes rationella förslaget om knytning av särvuxtill och statlig vuxenutbildning ger en lösning som är till fördel förmålgruppen. SÖ:s förslag passar antagligen de stora och resursstarka kommunerna.Om hänsyn också skall tas till de många "små" kommunerna medbegränsade resurser och kompetens kan del ifrågasättas om inte ansvaret för särvuxmed dess speciella krav bör ligga i särskolan. Detta utesluter inte möjlighetertill en decentraliserad verksamhet. Genom samverkan med och statligutbildning kan enskilda eller grupper av särvux-sluderande beredas undervisningpå hemorten efter en individuell prövning av individens behov ochförutsättningar. Denna prövning bör åvila särskolan. Också särskolans resurser och kunskaper i övriga frågorsom kan vara av betydelse för både studerande och kursanordnare, t. ex.läromedelsfrågan, talar enligt länsskolnämnden i för enanknytning av särvux till särskolan. Med knytning av särvux till särskolan kanman också erhålla den samordning mellan länets kommuner som särvux förutsätter på ett mera smidigt, elevcenlreral och effektivt sätt än om den uppgiftenläggs på länsskolnämnden. påpekar särskilt att den i delta yttrandeinte lar ställning i debatten om eventuell ändring av huvudmannaskapet försärskolan. Oavsett om kommun eller landsting är huvudman för särskolan bör särvuxvara knuten till särskolan. läns landstingskommun anser att särvux åtminstone så länge som särskolan har landstingskommunalt huvudmannaskap - böringå som en del av särskolans organisation. Landslingen har stora kunskaperoch erfarenheter av vuxenundervisning försöksverksamhet. Behovetav samordning av särvux mellan landets många små kommuner och de problem dettamedför talar också för elt fortsalt landstingsansvar för särvux men med heltandra stafiiga insatser. /SR avstyrker förslaget att särvux inordnas under denkommunala och statliga utbildningen för vuxna. /SR anser atl särvux organisato riskt bör knytas till särskolan. Inom komvux finns inte erfarenhet av eller kompetens i fråga om undervisning av psykiskt utvecklingsstörda. CO/SR anser dennakompetens viktigare för den aktuella målgruppen än Prop. I de fall primärkommuner har tagit an- Bilaga 2 svaret för särskolan bördet vara naturligt all dessa kommuner också lar ansvaret för särvux. Fören knytning till särskolan talar även att det i huvudsak kommer att varasärskolans lärare som kommer att undervisa även i särvux. Vidarekommer undervisningen huvudsakligen atl förläggas till dagcentra där relevantutrustning finns tillgänglig. TCOpåpekar att särvux innebär etl nytt uppdrag, oavsett var man förlägger del, ochsåväl primärkommunerna som landstingskommunerna är utbildningsanordnareoch bör alltså ha möjlighet att fullfölja etl uppdrag atl ansvara för ledningenav särvux. TCO anser att del väsentliga i diskussionen om huvudman bör vara deutvecklingsstördas behov, att de kan mötas av kompetens och till derasspeciella behov anpassad studiegång. Därför bör en anknytning till särskolanha stor betydelse för alt tillvarata de samlade specialkunskaper som finns däridag. Det måste vara särskilt väsentligt att en hög kvalitet i undervisningenmöter dem som har behov av en speciell pedagogik och metodik. Det är ocksåviktigt atl de som planerar särvux känner lill de förhållanden som möter deutvecklingsstörda utanför skolsituationen, i boende och under fritid. Idagfinns ingen sådan kompetens eller erfarenhet av psykiskt utvecklingsstördasundervisning i primärkommunerna. Särvux bör ulgöra en regelrättvuxenutbildning och knytas lill särskolan saml också tillgodogöra sig kunskaperoch erfarenheter från den kommunala och statliga utbildningen. RFUBanser alt SÖ:s förslag i stort sett är bra med undantag av att huvudmannaskapetbör följa huvudmannaskapet för särskolan. Skälet till det är främst den samladekunskap om inlärningssituationen för utvecklingsstörda som finns inomsärskolan. Särvuxlärarnai finner förslaget att huvudmannaskapet för särvuxskall åvila den kommmunala vuxenutbildningen som oacceptabelt. De kräver att fåtillhöra samma huvudman som särskolan. På många håll i finns enfungerande organisation för särvux med speciell pedagogik, metodik, medkännedom om miljö och resurser omkring de utvecklingsstörda vuxna. Nuvarandehuvudman har alltså större möjlighet atl ge en adekvat och anpassadvuxenutbildning. Låt därför särvux följa särskolan och överföras lill kommunalhuvudman när särskolan i övrigt förs över. SHRanser det självklart alt man vid undervisningen inom särvux tar hänsyn lill psykiskt utvecklingsstördas speciella behov. De särskilda kom petenskrav för lärare inom särvux som föreslagils är ett steg i rätt riktning. i anser det väsentligt atl den pedago giska kompetens som finns när del gäller utbildning av utvecklingsstörda kan komma den nya organisationen tillgodo. De särskilda kompetenskra ven för lärare inom särvux som arbetsgruppen föreslagit bör vara en garanti för detta. Det är emellertid också angeläget alt denna kompetens kan tillgodoses pä skolledarnivå. En verksamhet som särvux kan naturligt- 68 vis inte tillföras denbefintliga komvuxorganisalionen utan all skolledarre- Prop. 1987/88:113 surser tillförs både kvantitativt och kompetensmässigt. Länsskolnämndeni framhåller att undervisning av psykiskt utvecklingsstörda ärett kvalificerat arbete. Därför bör de angivna meriterna som anges iutredningen poängleras. Specialläramtbildning skall vara ett grundläggandekompetenskrav. Dämtöver bör starkt betonas vikten av vuxenpedagogiskfortbildning med inriktning på psykiskt utvecklingsstörda vuxna. Del ärbetydelsefullt alt lärarna har god kännedom om uppläggningen av den utbildningsom eleven genomgått tidigare och har kunskap om inlärningssituationen förpsykiskt utvecklingsstörda och om övriga resurser i samhället somutvecklingsstörda kan vara beroende av. Talpedagog behövs för ett flertalelever med tilläggshandikapp. Stockholmsläns landstingskommun instämmer i att de studerandes utbildningsbehov skallvara vägledande vid val av lärarkategori. har resursernavarit så små atl en lärare, oavsett utbildning, ofta fått undervisa elever påolika begåvningsnivåer och med olika tilläggshandikapp. Bäst är naturligtvis atlman kan ge elever en lärare med rätt grund- och tilläggsutbildning. Dessutomkommer del atl behövas lärare som är specialutbildade för invandrare samthemspråkslärare. Till målgruppen för särvux hör också de som drabbats av enhjärnskada efter (nyhjärnskadegmppen). Till denna elevgrupp behövssärskilda speciallärare. Särvuxlärare behöver först och främst ha lämpligspeciallärarutbildning. Vuxenpedagogik som påbyggnad är önskvärd. I planernaför ny speciallärarutbildning finns en särskild gren rörande vuxnabegåvnings-handikappade som påbyggnad efter genomgången speciallärarutbildning.Detta bör eftersträvas som lämplig behörighet för lärare och skolledare inom särvux. Föratl tillförsäkra undervisningen i särvux en hög kvalitet, anser TCO atl destuderandes utbildningsbehov skall vara vägledande vid val av lärarkategori.Erfarenhet av atl undervisa utvecklingsstörda tillsammans med en adekvatspeciallärarutbildning bör vara ett krav för undervisning inom särvux.Vuxenpedagogik med särskild inriktning på psykiskt utvecklingsstörda vuxna ochmetodik är väsentliga moment som skall ingå i särvuxlärarnas fortbildning. RFUBser positivt på kompetenskraven på lärarna. RFPB anför attbarndomspsykotiska är en grupp med särskilda behov också inom särskolans kompetensområde. Detta gäller hela handikapp gruppen men i särskilt hög grad de vuxna. Barndomspsykotiska har för utom sina inlärningssvårigheter, stora svårigheter bl. a. vad gäller kontakt och kommunikation, vilkel ställer speciella krav på såväl bemötande som metodik. En del av de lärare som undervisar barn och ungdom inom handikappgruppen har skaffat sig "specialkompetens" genom en påbygg nadskurs av speciallärarutbildningen för lärare till barndomspsykotiska elever. RFPB betonar atl denna kompelens krävs i minst lika hög grad för de lärare som undervisar vuxna barndomspsykotiska. Delta gäller också yrkessärskolans lärare som, enligt , ofta saknar kun skap om denna handikappgmpp. Dessutom understryks behovet av all männa kunskaper om vuxenundervisning och att del är utbildningsbehovet 69 som skall vara vägledandevid val av lärarkategori och inte motsatsen, Prop. 1987/88:113 vilket då och då förekommer. NBVhar inget atl invända mot utredningens förslag angående lärarkompetens och läramtbildning.Viklen av kompletterande vuxenpedagogisk utbildning med inriktning på psykiskt utvecklingslördavill NBV under-styrka. Fortbildningen är nödvändig både . Särvuxlärarnai vill ej ha en splittring av skolformerna. Derasförankring är särskolan och de ställer krav på atl särvuxlärarna bör ha speciallärarulbildningmed mycket goda kunskaper om begåvningshandikapp och om vad det innebär altvara utvecklingsstörd vuxen. Det finns en samlad bred erfarenhet i Stockholmsläns landsting och den bör ligga till grund för fortsatt verksamhet. Älvborgsläns landstingskommun anser atl omsorgspersonal bör medverka ifortbildningsinsatser för all personal som skall ansvara för undervisningen. RFPBfrågar vad som menas med alt fortbildningen i vuxenpedagogik skall tillgodosesinom ramen för den reguljära personalutvecklingen. Enskilda studiedagar kaninte anses fylla kraven på en sådan utbildning. Verksamhetensomfattning (totalt antal timmar och deltagare) Detfinns enligt mening starka skäl alt tro att antagandet atl för särvux av hela målgruppen är för lågt tilltaget i synnerhet om depositiva vinster som arbetsgmppen förespeglar går i uppfyllelse. Västerbottensläns landstingskommun anser att den föreslagna begränsningen av deltagare i särvuxfrån (2 731 elever) till (1 540 elever) är oacceptabel. Att mandärtill i startskedet sänker andelen vuxenstuderande till 2,(506 elever) ärslötande. Nuvarande andel vuxenstuderande 11,bör vara ett absolut minimum. RFUBvill understryka alt det torde vara fler utvecklingsstörda än de ca I 540 somanges i förslaget, som har behov av vuxenundervisning. I den enkät som liggertill gmnd för rapporten uppskattar skolledarna behovet till över 5000! RFUB fömtsätteratt särvux efterhand byggs ut så att del verkliga behovet kan täckas. CSNanser att deltagare i särvux som har arbete på den öppna arbetsmark naden och som förlorar arbetsinkomst när de deltar i utbildningen bör få fimersältning. När det gäller andra deltagare som arbetar på institutioner eller i olika former av skyddat arbete, fömtsätter CSN atl de kan delta i utbildningen utan att åsamkas något inkomstbortfall. CSN tillstyrker alltså i princip SÖ:s förslag. Kostnaderna bör bestridas med skattemedel och inte såsom är fallet med den högre timersättningen vid grundvux - via medel som inflyter genom vuxenulbildningsavgiflen. RFV anföratt vad beträffar den nuvarande ulbildningsformen grundvux Prop. 1987/88:113sker ingen handläggning avseende utbetalning hos försäkringskassorna. Bilaga 2Den handläggning som sker är när får anledning utreda dessaförsäkrades sjukpenninggmndande inkomst. Enligt 3 kap. 5 § 2 AFL skall densjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas för försäkrad som genomgår grundvuxoch uppbär fimersältning för studierna. Oni särvux införs bör därför nämndalagbestämmelse, i samband med alt särvux införs, utvidgas lill atl omfatta ävenstuderande vid särvux. framhäver viklen av alt kompetenta studie-och yrkesvägledningsinsatser knyts till utbildningen för alt främja utvecklingsstördasmöjligheter att etablera sig i arbetslivet. AMS anför att syofunktionen inom särvux kommer att bliutomordentligt viktig och vill fästa uppmärsamhelen på alt konkurrensen om pryoplal-sernumera är stor. Man bör därför etablera elt nära samarbete medarbetsförmedlingen när flera elever skall ut på pryo. TCO tillstyrker SÖ:s förslag alt studie- ochyrkesvägledningsresurser knyts lill utbildningen. i anser alt undervisningeni möjligaste mån bör ligga i anslutning till grundvux och inte inom dagcentrel.Vid behov bör taxiresor till och från skolan erbjudas. Miljöombytet och atleleven får känna sig som studerande på "en riktig skola" bör göra atteleven far en positiv syn på inlärningen. anser atl för de kursdeltagare sominte kan delta i undervisning utanför omsorgsverksamheten t. ex. gravtutvecklingsstörda och de som även har andra handikapp, barndomspsykotiska ellerhjämska-dade vuxna är del naturligt att lärare anlitas för undervisning t.ex.vid dagcenter, institution eller annan lämplig lokal med nödvändig utrustning. landstingskommun framhåller att det måstebedömas utifrån den studerandes behov var undervisningen lokalmässigt bör ägarum. Det bör inte anses vara fel att ha undervisning på ett dagcenter om den utvecklingsslördeoch personalen ser del som den bästa lösningen. I andra fall kan lokaler pådistriktskontor eller på en skola vara atl föredra. Lokalfrågan bör lösas påett flexibelt sätt. RFPB finner det naturligt att särvux skall ha lokaler ianslutning till annan vuxenundervisning, men då med de speciella arrangemang som erfordras för varje individ. RFPB vill dock klargöra att för vissa barndoms- psykofiska måste undervisningen på gmnd av bl. a. deras svårigheter atl växla mellan olika miljöer, lokalmässigt knytas fill den dagliga verksamhe ten. V framhåller alt det finns ett myckel liteturval av vuxenanpassade tsiiaga z läromedel för psykiskt utvecklingsstörda vidsidan av studieförbundens produktion. Den senare är utarbetad medstudiecirkelns arbetsmetod som grund. Dessa läromedel bör inte användas inom särvux,dels därför alt de har en annan pedagogisk utgångspunkt än särvux, dels därförall dessa studiematerial redan skulle vara förbrukade för de studiecirklar som särvuxeleverkan komma att söka sig till. I planeringen för särvux måste också kostnader förläromedelsproduktion och metodutveckling inräknas. förordar alt varje länsskolnämnd fåren särskild pott med statsbidragslimmar och särskilda resursbidrag alt fördela lillhuvudmän som anordnar särvux. Finansieringen av verksamheten bör ske medstatsbidrag som motsvarar det som landsting och kommuner behöver förmotsvarande undervisning inom grundsärskola, träningsskola och yrkessärskola.Landstingsförbundet förordar här, liksom i andra sammanhang, elt enkelt ochsamlat bidragssystem för de olika skolformerna inom ,gymnasieskolan och komvux. Naturligtvis med tillägg för särskilda insatser förspecialundervisning och särskild undervisning. /SR erinrar om alt utredningen föreslår att ett schablonlilläggför bl. a. syo, studiehandledning och kurativa insatser skall beräknas på sammasätt som i komvux, dvs. med ett påslag av av antalet undervisningslimmar.Enligt /SR:s uppfattning är elt sådant schablontillägg helt otillräckligtför denna målgrupp. Behovet av kurativa insatser och annan elevsocialverksamhet för psykiskt utvecklingsstörda är betydligt större än för vanliga komvuxdever.Man måste därför beräkna elt minst dubbelt så stort schablontillägg för särvuxsom för vanlig kursverksamhet. Psykiskt utvecklingsstörda är utbildningsmässigt eneftersatt grupp. Även om direktiven ej medger nya ekonomiska åtaganden ansersocialstyrelsen atl det nu är angeläget med en kraftfull satsning.Försöksverksamheten med särvux har huvudsakligen fått kompenseraalt utvecklingsstörda inte haft tillgång till skolgång som andra barn ochungdomar. Del finns i detta perspektiv anledning att öka utbyggnadslakten för atli någon mån utjämna den skillnad som förelegat och föreligger iförhållande till andra medborgares möjligheter inom den kommunala och statligavuxenutbildningen. vill också åberopa det förhållandel alt enavsevärd lid förflutit sedan omsorgskommiltén i sitt slutbetänkande föreslogatt särvux skulle anknytas till den kommunala vuxenutbildningen. SHR anser att ytterligare dröjsmål med utbyggnaden av särvuxej kan accepteras. Många vuxna utvecklingsstörda har inte fåll någon undervis ning alls. Många psykiskt utvecklingsstörda behöver vuxenundervisning 72 minst lika bra som andra;det ligger i funktionshindrets natur. Det är hög Prop. 1987/88:113 tid attde nu försöksverksamhet får den rätt som tillkommer Bilaga 2andra. En ökad och förbättrad vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstördamedför att de utvecklas och får en ökad självständighet. Härigenom minskarutvecklingsstördas omsorgsbehov och därmed samhällets kostnader. RRVdelar SÖ;s bedömning att arbetsgruppens analys av kostnads- och finansieringsfrågornainte ger ett tillräckligt underiag för beslut. RRV finner däremot den av SÖföreslagna beslutsgången olämplig, dvs. att staten först beslutar i princip ochatt SÖ sedan beräknar kostnaderna. RRV anser atl statsmakternas beslut i fråganbör anstå lill dess SÖ kan redovisa ett tillräckligt underlag även om definansiella förutsättningarna. a. bör följande belysas ytterligare; -Ekonomi: Av arbetsgruppens resonemang framgår att man tänker sig att delar avden undervisning som finns inom särvux skall leva vidare inomomsorgens habilileringsverksamhet. Såvitt RRV kan se betyder detta attarbetsgruppens förslag får koslnadskonsekvenser både inom särvux och inomomsorgen. Arbetsgruppen redovisar emellertid inga bedömningar avkostnadskonsekvenserna inom omsorgen och hur dessa fördelas på staten ochhuvudmännen.