prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Inrikesflyget har genom samarbete med t, ex, taxi och bussföretag genomfört satsningar på en utökadmarkservice vilket inneburit atlfier orter fått smidiga anknytningar till de flygplatser som trafikeras av inrikesflygel. Detta har ytterligareförbättrat flygets tillgänglighet. Utvecklingen har emellertid medförtkapacitetsproblem inom olika delar avflygsektorn. För luftfartsverkets del har den nya efterfrågesiluationen medfört att omfattande standardförbättringar ochkapacitelsulbyggnader genomförts inomflygplalssystemet. Ytteriigare investeringar krävs framför allt påArlanda där lerminalkapaciteten och bankapacitelen nu börjar bli otillräcklig. Det marknadsmässiga agerande som präglarluftfartsverkets relationer gentemotflygbolagen ger förutsättningar att på ett smidigt sätt kunna tillgodosevariationer i efterfrågan på verkets tjänster. Genom en nära dialog med flygbolag, kommuner och andraberörda intressenter om inriktningenoch omfattningen av såväl service som investeringsålgärder kan man anpassautbud och efterfrågan på ett lämpligt sätt. Genom en finansiell samverkan mellan olika intressenter kanförmånliga finansieringslösningar avolika investeringsprojekt uppnås. Samverkan mellan verket, flygbolag, kommuner och andra intressenterhar också i många fall inneburit atl investeringar kunnat genomföras tidigareän vad som annars varit möjligt. Utbudet av verkets tjänster måste dock samtidigtvägas mot verkets kostnader för all driva verksamheten och kundernas,vilja att betala för detta. Förutom önskemålfrån kunderna om rimliga avgifter skall hänsyn också tas till statenskrav på ekonomisk avkastning. Del s. k. SILA-protokollel begränsar emellertidverkels möjligheter alt via avgiftsuttag finansierainvesteringar som efterfrågas av fiygbolagen. överenskommelsehar därför slutits mellan flygbolagen och verket som ger Prop, 1987/88:100möjlighet att genomföra angelägna investeringar genom separata avtal om Bil. 8 kostnadsersättning.En viktig utgångspunkt är emellertid alt verket liksom genomrationaliseringar även fortsättningsvis kan öka produktiviteten. Detta är särskilt viktigt eftersomefterfrågan på nya investeringar och tjänster ökar. När det gäller luftfartsverkets redovisning avinvesteringar och ekonomiska mål för treårsplanen, avser jag att behandladessa i den trafikpolitiska propositionen. Mot bakgrund av vad jag nu anfört förordar jag attden verksamhetsinriktning somverket redovisat samt vad jag i övrigt här förordat bör läggas till grund för verksamheten under treårsperioden1988/89-1990/91, F 1.Beredskap för civil luftfart 1986/87Utgift 15990000 1987/88Anslag 17 100000 1988/89Förslag 25 100000 Verksamheten under anslaget omfattar planläggningoch förberedelser förfiygtransportledning, flygplalsdrift och fiyglransporlverksamhet under beredskapstillständoch krig. Luftfartsverkethar beräknat medelsbehovet lill 25,1milj. Chefen för försvarsdepartementethar tidigare denna dag bl. a. anmält programplan vad gäller försörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar ochdärvid redovisat sin syn på den programplan för delfunktionenFlygtransporter som luftfartsverket lagt fram. Jag ansluter mig till hans ställningstaganden och beräknar medelsbehovet för /89 till 25,1 milj. kr. F 2.Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på 1986/87Utgift 14500000 1987/88Anslag 14500000 1988/89Förslag 14500000 /74 har beviljatersättning till för särskilda rabatter vid flygtrafik till och från . Frånanslaget kan numera ersättning utgå till olika flygbolag för särskilda rabatter inom de anvisade ramarna. Sedan en tidtillbaka driver förutom Linjeflyg också Syd Aero reguljär flygtrafik påGotland. Enligt luftfarts verket går det ännu 45 inteatl redovisa några erfarenheter av stödets fördelning på flera företag. Verketanser atl syftet med stödet skall kunna uppnås med ett oförändrat Bil. Jagförordar i likhet med luftfartsverket ett anslag på 14,5 milj, kr. Bidrag till kommunala flygplatser m. m. 1987/88Anslag 15000000 1988/89Förslag 15000000 Från anslaget kan bidrag utgå för drift ochinvesteringar till huvudmän för kommunala flygplatser i skogslänen medregionalt betydelsefull linjetrafik. Vidare utgår från anslaget vissersättning till huvudmännen för det s, k, Sveg-flyget, Regeringen har i bilaga lill prop, 1987/88:64 omsärskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra föreslagit atl utöver tidigare för /88beslutade 15 milj. kr, för innevarande budgetår anvisa ytterligare 35 milj, kr,engångsvis för bidrag till enbart investeringar. Dessa medel bör som jag dåframhöll i första hand utnyttjas för bidrag tillfiygplalsinvesleringar i inland. Det bör dä gälla sådana fall därbehovet av en flygplats är av regionalpolitiskt stor betydelse och därflygplatsen som sådan har en roll som malarflygplats till primärnätet. Genomall ell större belopp kan ställas till förfogande för bidrag till en enskildinvestering bör i förekommande fall del ekonomiska ansvaret fördriften och för själva trafiken åvila lokala och regionala intressenter. För nästa budgetår förordar jag ett anslag på 15 milj.kr. Av beloppet bör liksom tidigare 10 milj. kr, kunna användas för bidrag lilldrift av kommunala flygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefulllinjetrafik. Resterande belopp disponeras dels för bidrag till i första hand investeringar ibefintliga flygplatser i skogslänen för att etablera eller utveckla befintligreguljär fiygtrafik, dels för bidrag med , lill huvudmännen för Sveg-flyget. Jaghemställer atl regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har anfört omverksamhetens inriktning underperioden /89-1990/91, 2. lill Beredskap för civil luftfartför /89 anvisa ett reservationsanslag av , 46 3, lill Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik påGotland Prop. 1987/88:100 för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av ,. 4, lill Bidrag till kommunala flygplatser m.m. för /89 anvisa ett reservationsanslag av 15000000kr. 1987/88Anvisat 39000000 1988/89Förslag 43 600000 Från anslaget utbetalas ersättning tillchefen för flygvapnet (CFV) för civilpilotulbildning vid trafikflygarhögskolan i (TFHS), Vidare kan från anslaget utbetalas bidrag för sådancivil pilotulbildning som bedrivs iprivata skolor enligt förordningen (1986:682) om statsbidrag för utbildningav trafikfiygare m, m. CFVbegär för nästa budgetår en ersättning på 44,2 milj. kr. Verksamheten vid TFHSplaneras-att /89 nå upp till en ulbildningsvolym på 60elever. Denna ulbildningsvolym kräver ytterligare investeringar i elevbostäder,utbildningslokaler och flygplan. Vidare har ett avtal slutits mellanchefen för flygvapnet och samferdselsdeparlemenlel i om utbildning av norska trafikflygarelever vidTFHS. Avtalet innebär alt som mest40 norska elever skall vidareutbildas vid TFHS efter sin grundläggande flygutbildning i . Utbildningenav de norska eleverna kommer all bekostas av den . För atl möjliggöra investeringar för den planeradeutbildningen disponerar TFHS 40milj. i investeringsmedel genom luftfartsverkets försorg. Dessa medel lånar luftfartsverket iriksgäldskontorel. kostnaderi samband med utlåningen skall betalas av CFV från anslaget. Jag förordar för nästa budgetår ell anslag på43,6 milj, kr. I likhet med vad somgäller för innevarande budgetår bör de medel som inte förbrukas vid TFHS få utnyttjas för atl understödja annancivil pilotulbildning. Efter samråd med chefen för ulbildningsdeparlemenlelräknar jag med atl , även förnästa budgetår kan föras över lillhögskolan för lärarutbildning i för utbildning av flyglärare. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Civil trafikflygarutbildning för budgetåret1988/89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 1000 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag 1000 utreder enligt sininstruktion (1978:555) allvariigaluftfartsolyckor och tillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhetenligt bestämmelser i luftfartslagen (1957:297), luftfartsförordningen (1986:171) och kungörelsen (1966:436)om undersökning av militäraluftfartsolyckor. Fr.o.m. /83 utreder kommissionen även mindre allvarliga olyckor ocholyckstillbud. och chefenför flygvapnet skall svara för kostnaderna för verksamhet.Antalet civila och mililära haverier och resursåtgången för att utreda haverierna skall ligga lill grund för fördelningen av kostnaderna. På statsbudgeten upptas därför endast ett formelltanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillStatens för /89 anvisa ett anslag av I000 kr. (poslens) huvuduppgift är att svara för landets postservice, inklusiveposlgiroverksamheten. Verksamhetens omslutning beräknas uppgå till ca 13 miljarderkr. Posten skall förmedla försändelser, lättare gods ochbetalningar på ett snabbt och säkert sätt inom hela landet och lill och frånutlandet. Posten utför också mot ersättning uppdrag för statens räkning (ex,distribution av blindskriflsförsändelser och utbetalning av barnbidrag,pensioner m. och åt PKbanken och andra banker. Till postkoncernen hör ocksåett antal särskilda resultatenheter och bolag. Inom dessa bedrivs verksamhetersom på ett naturligt sätt stödjer och kompletterar den egentliga postverksamheten.En annan viktig uppgift är att bedriva utvecklingsarbete inom områden därposten har naturliga förutsättningar. Detta påverkar positivt postenslångsikliga förmåga att upprätthålla en god postservice i landet. Verksamhetenskall bedrivas inom ramen för de ekonomiska mål och servicemål somstatsmakterna ställer upp. Enligt beslul (prop. 1984/85:100, , rskr. 203) infördes nya former förstatens styrning av poslen fr.o.m, . Statsmakternas styrning avpostens verksamhet sker genom atl servicemål och ekonomiska mål fastställs pågrundval av rullande treårsplaner. Detvå huvudkraven som statsmakterna ställer på postverket - krav på service och ekonomisktresultat - har, liksom i föregående treårsplan, varit styrande för poslensplanering av perioden. Jag återkommer lill dessa frågor i det följande.Förslagen i planen innebär alt posten fortsätter inriktningenmot kundorientering och affärsmässighet. Service-och kvalitetsfrågor ägnas sloruppmärksamhet liksom ålgärder för att nå uppställda resultatmäl. per den framgår av följande diagram. 4 1987/88. 1987/88:100 Bil.8 Huvudaffärsomrödet Brev och Paket 2.3 Postensutveckling påverkas av omvärldsförändringar Poslenstre viktigaste verksamhetsområden är informationsöverföring, va-rudistributionoch betalningssystem. Trender och tendenser på det internationella planet och i det svenska samhälletpåverkar marknadsutvecklingen inom dessa områden. Informationsflödetökar snabbt och' en allt större andel avinformationsöverföringen sker med hjälp av datorer och telekommunikation.Informationstillväxten är dock så stor att den medför en betydande utveckling också för brevbureninformation. Postens bedömning förden aktuella treårsperioden är en volymtillväxt på för brevburen information. Myckel tyder på attden ökade brevkommunikationen till betydande del hänger samman med den ökadedatoranvändningen. En annan trend är att intresset för det skrivnaordet ökar snabbt. Ytteriigare en tydligtrend inom kommunikationsmarknaden är den starktökade internationaliseringen. Ny teknik och expansion av handeln mellanländerna leder till nya krav på snabb och effektiv kommunikation. Påbland annat svenskt initiativ har det mellan vissa postverk skapats en ny form för samtrafik genom alt engemensam organisation med centrum i har bildats. Även för varudislribulionen förväntas envolymtillväxt i storleksordningen . Hela lältgodsmarknadenbefinner sig i eh dynamisk utvecklingunder stark konkurrens. Liksom för brevet sker en ökad inter- Prop.1987/88:100 nationalisering inom lättgodsområdet. Posten arbetar bland annatför alt ta Bil. 8 marknadsandelar på det internationella området och vad gäller"dörr- fill dörr-transporter" mellan förelag. Det sker också en snabb utveckling avbetalningssystemen. Bankomater, allt mera utvecklade girosyslem, kontokortensutbredning m, m, är exempel på detta. För samhällets infrastruktur hareffektiva och väl fungerande betalningssystem stor betydelse. Internationellajämförelser visar att intar en tätposition när del gäller effektivabetalningssystem. Detta ger svenska företag ökad konkurrenskraft. Tillväxteninom området, där posten har en stor marknadsandel, är god. ärkonkurrensen mycket stark vilket kommer kunderna till godo. Den utmaning somligger i utvecklingen för postens del är att kunna vidmakthålla ett omfattandenät av postkontor och lanlbrevbäringslinjer som datautvecklingenmedför minskade betalningstransaktioner inom linjeorganisafionen. Svenskpostservice står sig väl i ett internationellt perspektiv enligt enundersökning av ett antal gjord av postverket . Undersökningenvisar på all har en hög andel inrikes normalbrev somövernattbefordras. När det gäller portpnivån för ett 20-grams normalbrev såligger väl till vid en internationell jämförelse, ligger ocksåbra lill vid jämförelsen av realportot i 15 olika . Realportot för20-grams inrikes normalbrev har i sjunkit mellan åren1977-1987. Postens roll i betalningsförmedlingen är ocksåbetydande jämfört med några övriga europeiska länder. 1 den gjorda jämförelsensom omfattar åtta länder har den högsta kontotätheten, mätt i antalpostgirokonton per I 000 invånare, i är mer än dubbelt såhög som i något av de andra undersökta länderna. Nästan 4 svenskar av 10 harkonto med postgirofunktion. Även när det gäller användningen av Postgirot förbetalningstransaktioner intar en tätposition, mätt i antal transaktionerper invånare i respektive land. En svensk gör i genomsnitt drygt 60transaktioner på konto med poslgirofunktion. 2.5 Attitydundersökningar om postens verksamhet Poslenär ell välkänt förelag. Få verksamheter i har en så frekvent kontaktmed en så stor kundkategori som poslen. mätningar har visat atlprivatpersoner har en mycket positiv uppfattning om posten. För alt närmareundersöka hur företagskunderna uppfattar posten gjordes en omfattandeattitydundersökning i , Undersökningen, som genomfördes av , visadealt posten är del mest välkända av alla de företag som undersöktes. Poslen harockså det bästa anseendet. Det slora flertalet av företagskunderna ansåg atl - posten har en viktig uppgift isamhället, - poslen har serviceinriklad ochkunnig personal, 51 - posten är pålitlig, effektiv och modern, . 1987/88:100 Ett fåtal av de tillfrågade företagen kom med konstruktiv kritik och vill Bil. haförbättringar och då gällde del bland annat - mer serviceinriklad personal på delokala postkontoren, - bättre effektivitet och - större snabbhet. De lokala postkontoren värderas genomgående högt, 1 deflesta fall vill man vända sig dit när del gäller olika tjänster. Slora företagmed mer än 100 anställda vill dock i högre utsträckning ha information frånregionala eller centrala instanser inom posten. ser del som angeläget att agera på ettsådant sätt atl kundernas positiva attityder består. Lyhördhet för kritik ochsnabba åtgärder för alt rätta lill brister är här ett viktigt medel. Ett annatär atl förbättra informationen till kunderna i samband med förändringar iservice och taxor. Statsmakternaskrav på service och ekonomiskt resultat har varit styrande för postensplanering av treårsperioden. Poslen planerar bland annat utifrån angivnaservicemål för postbefordran och mål för tillgänglighet till kassaservice.Planen bygger vidare på alt posten kan uppfylla det av statenfastställda målet för det ekonomiska resultatet. Målet innebär all ettöverskoll på av omsättningen skall uppnås . För alt uppnåde överordnade målen arbetar posten också med interna ekonomiska mål, som tillexempel mål för försäljning, prissättning och produktivitet. Genom atl uppnåde två huvudmålen för service och ekonomiskt resultat kan posten uppfylla dekrav på ränta och avkastning som staten fastställer. Posten aktualiserar i treårsplanen på nytt förslag omändrade regler för postens rätt till prissättning av sina tjänster. Posten villha rätt att prissalta även inrikes normalbrev samt, i avtal medtidningsutgivarna, avgifterna för tidningar. Denna förändring skulle enligtposten medföra möjlighet till ökad effektivitet i verksamheten. För att nå de övergripande målen beträffande serviceoch ekonomiskt resultat har konkreta strategier formulerats för de olikaaffärsområdena som presenteras närmare i del följande. Huvudmåletför Brev och Paket är att på ett rationellt sätt distribuera försändelser och lättare gods. Brev och Paket erbjuder kunderna olika servicealternativ där priset är kopplat till snabbheten i befordran, Över- naltbefordran innebär alt försändelserna prioriteras i posthanteringen ge nom all snabbaste transportsätt används och alt sortering sker direkt efter inlämning, dvs, på kvällstid och . Vid tredagarsbefordran är priset 52 lägre och poslen sorteras ihuvudsak samt transporteras med Prop. 1987/88:100 billigastetransportsätt. För kunderna finns således möjlighet att välja Bil. 8 servicenivå i förhållande lill pris. För posteninnebär de olika servicealternativen ett bättre utnyttjande av såväl lokaleroch maskiner som av personal. För normalbrev ärmålsättningen alt skall gå fram . Produktionssystemen äruppbyggda för att klara normalbrev lill 100procent, men på grund av faktorer som posten inte ensam råder över är målet . Sådana faktorer är bland annatförseningar vid flyg- och tågtransporter. Dessutom gäller att post till ochfrån ett fåtal orter som från kommunikationssynpunktär särskilt svåra att nå inte erhåller övernatlbe-fordran. Produktionssystemet för ekonomibrev är uppbyggt såatt av den totala volymen erhåller fastlagd servicenivå. Itrafiksvåra relationer (förbindelserna mellan några delar avnordligaste-sydligaste och viceversa) är servicenivån längre. Servicenivåerna utvärderas ständigt. togs ett nytt system förmätning av servicekvaliteten i bruk. Systemet är rikstäckande och innebär allca 12 000 normalbrev och ca 11 000ekonomibrev varje kvartal sänds till alla delar av landet. Systemet omfattar också mätning avbefordringstider fill och från utlandet. blev utfallet att av normalbreven kom fram . Målet nåddes alltså inte fullt ut.Genomsnittet för andra kvartalet 1987var också medan senare genomförda mätningar visar att man dåklarade det fastställda målet på . Förutom servicemål finns för huvudaffärsområdetekonomiska mål. Det övergripandeekonomiska målet alt uppnå ett ekonomiskt resultat som medför möjlighet lill konsolidering och atlfastställt avkastningskrav fillgodoses- skall enligt posten nås genom följande delmål: försändelsevolymen skall öka med , personalprodukliviteten skall öka med perår och för Brev och Pakets tjänster skallmarknadsprissättning tillämpas. För normalbrev är målsättningen emellertid attbegränsa prishöjningar till högst inflationstakten i samhället. HuvudaffärsområdetBrev och Paket är uppdelat i två affärsområden och ett resullatområde. Affärsområdet indelat i fyra delaffärer motsvarande var sin del av brevmarknaden. Dagligkommunikation är före tagens dagliga korrespondens - det vanliga affärsbrevet. Den lekniska utvecklingen kan på sikl leda till atl nuvarande volymtillväxt bryts. En del av den kommunikation som sker med brev kan ersättas med elektro nisk överföring. Administrativkommunikation år brev producerade som . besked ur ett dataregister. Marknaden har vuxit fram under och någon avmattning av tillväxten har ännu inte kunnat skönjas. Marknadskommunikation årreklambudskap i form av adresserad och oadresserad direktreklam. Marknaden har expan derat. Produkterna inom privatkommunikationutgörs främst av brev och vykort. Marknaden är tämligen stabil. Julkortsskrivandet ökar dock och tendensen är att brevetsbetydelse för kontakt mellan männi skor ökar, 53 Lältgodsmarknadeninom affärsområdet omfattar pa- Prop. 1987/88:100 ket ochlättare styckgodsförsändelser. Marknaden präglas Bil. 8 av en otiHfredsställande lönsamhet och myckelhård konkurrens. är tillväxten inom lältgodsmarknaden större än förtransportmarknaden i övrigt blandannat beroende på förelagens växande intresse för kapitalralionalisering.Postorderhandelns utveckling och den ökande andelen distribution direkt fråntillverkarnas lager fill slutförbrukare medverkar också i dennariktning. Girooch Kassa har sina väsentligaste verksamheter inom marknaderna för betalningsförmedling och banktjänster. Del finnsvidare en finansrörelse som fungerarsom en internbank för poslen. och bedriver sin verksamhet på enmarknad som är utsatt för en allt hårdare konkurrens. Posten har emellertid välkunnat hävda sig i konkurrensen. Som entreprenör för Post- och Kredilbanken utför poslen kassa- och bankservice överhela landet. Postgirot är störst päden svenska giromarknaden och omsatte av den totalagiromarknaden. Huvudmålet för betalningsförmedlingen är attbefästa och ulveckla post girots roll för både företag ochprivatpersoner. skall inriktningen enligt posten varaatt bibehålla dessa som en viktig och lönsam del i postens verksamhet.Fullständig bankservice skall erbjudas privatpersoner. För att nå huvudmålenär del vikfigt att nå de uppställda servicemälen både beträffande tillgängligheten till kassaservicen och snabbheten och säkerheten i förmedlingen av betalningar. Förutom servi cemålen finns för huvudaffärsområdet det ekonomiska målet; alt nå en stabil ekonomisk utveckling. Krav påavkastning skall kunna tillgodoses och en konsolidering inom huvudaffärsområdet skall kunna ske. Medlen för en stabil ekonomisk utveckling ärbland annat marknadsmässig avgifts- sättning, att agera rätt på penning-och kapitalmarknaderna för alt erhålla bästa möjliga förräntning av densamlade likviditeten saml en fortsatt regelbunden och snabb uppföljning av kostnads- och invesleringsulveck lingen. De övergripande målen beträffande service och ekonomi för och kan delas upp i mål för de ingående affärsområdena. Affärsom rådet kassaservice och bankmarknad omfattar ca 2200 postkontor samt ca 2700 lanlbrevbäringslinjer.Kassaserviceii domineras av hante ringen med bank- ochbetalningsuppdrag. sker en allt snabbare över gång från kontantbetalningar i kassa lill överföringar mellan konton. Dess utom ökar användningen av olikaformer av betalkort. Kontanlultag i automater sker i allt större utsträckning. Behovet av "traditionella"posl- kassatjänster minskar därför successivt men ersätts i viss utsträckning av bankuppdrag. Postens bankverksamhet består av ett omfattande entrepre- nadålagande åt PKbanken, Arbetet med PKbankens tjänster tar i anspråk av kapaciteten i postkassorna och av postgirots centrala produktionsenhet. För alt kunnabibehålla och ulveckla nätet sker samti- digt en fortsatt utbyggnad avkompletterande tjänster. Inriktningen är att . dessa tjänster skall varaeffektiviietshöjande men däremot inte dimensio nerande, 54 Servicemåletför kassaservicen består i mål för kundens tillgänglighet till Prop. 1987/88:100servicen. Tillgängligheten lill kassaservicen har två dimensioner; kunder- Bil.8 nas geografiska närhet till posten saml öppethållanden. Beträffande dengeografiska närheten kan konstateras att postkassanälet är rikstäckande. Mycketfå hushåll saknar tillgång tilldaglig postkassaservice. Anpassning av kontorsnätel tillbebyggelseförändringar m, m, kommer alt ske med fortsatt varsamhet och så altdet rikstäckande servicekravet kan tillgodoses. Av landets girotransaktioner förmedlar affärsområdetPostgirot av förmedlat belopp och av antaletbetalningstrans-aklioner. Postgirots målsättning är att nuvarandemarknadsandelar skall bibehållas och öka. Därför eftersträvas med olikamedel atl öka produktivitet och säkerhet och att förbättra kundservicen,Postgirokonlo-ret ansvarar för den centrala produktionen av postgiro- ochentreprenad-tjänster. Utvecklings- och investeringsprogrammen hör lill postgirokontorets största . I postgirokontoretsker fram lill 1990 investeringar i ny utrustning och på alla större postkontorkommer byte fill nya postkassamaskiner atl ske. Den nya tekniken som innebär enintegrering av postkassa- och girosyslemen möjliggör en decentralisering av kontovård lill postkontoren.