prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt nämndens uppfaUning ligger de störstabegränsningarna när del gäller alt bedöma effekterna av olika styrmedel i delfaktum att det saknas gmndläggande kunskaper om vilka faktorer som påverkar bmkarbeleenden.En mer finfördelad statistik skulle inte i sig råda bot på detta problem. 2.5 Prognoser och framtidsbedömningar Mångaav remissinstanserna delar huvudsakligen utredningens förslag och övervägandenrörande prognoser och framlidsbedömningar. anför att verket i flera sammanhang har understrukit vikten avart en miljövänlig utveckling av energisystemet främjas. Ett sådant systemomfattar flera åtgärder som exempelvis ersättning av kol och olja medbiobränslen och andra förnybara energislag, energisparande med låg elkonsumtionsamt nyttiggörande av värmeunderlaget för kraftprodukUon. Naturvårdsverketanser därför att del är angelägel att sådana alternativa prognoser tas fram.Delta är särskilt angelägel inför den förestående kärnkraftavvecklingen.Verket Ullstyrker därför utredningens förslag i dessa delar. noteraratl del enligt utredningen är angeläget att verket fortsätter med sin nu löpande prognosverksamhet. Detta gäller såväl de kortsiktiga energiprognoserna som genomförs ett antal gånger , som de m.er långsikUga prognoserna som hitUlls utarbetats ca en gång . påtalar all detta är verkets avsikt men anser att frågan om hur dessa skall publiceras bör dock vara öppen. I betänkandet framförs att verket bör ha ett övergripande ansvar för analyser vilka belyser konse kvenser av olika handlingsalternativ och styrmedel. Detta bör ske löpande, 244 menskall även kunna specialinriklas efter önskemål från regeringen. /88:90 giverket anser alt detta stämmer väl överens med hur verket idagvalt atl Bilaga 4 arbeta. SIBdelar utredningens överväganden rörande energiprognoser och ävenkonsumentverket år i huvudsak enig med utredningen om de förslag ochbedömningar som framförs. Inför kärnkraftavvecklingen är det anför verketnödvändigt att utvidga och förbättra statistik- och prognosverksamhetenbeträffande energisystemet. TCO tillstyrker också de förslag rörande prognoseroch framtidsbedömningar som utredningen lämnar. TCO framhåller vidare atl detär angelägel atl statistik- och prognosverksamheten förstärks inför dengenomgripande förändring av svensk energiförsörjning som kommande kämkraftavvecklinginnebär. Landstingsförbundettillstyrker förslagen rörande prognoser och framtidsbedömningar men villdessutom framföra värdet av s. k. hearings med företrädare för de störte energiförbmkarnaför diskussion av aktuena frågor och åtgärder rörande energiområdet . SINDsaknar i klassificeringen av framtidsbedömningar den för industrin viktigastetypen av studier, nämligen analyser av energins betydelse för industrinsframlid. SIND erinrar om alt med detta menas studier av olikaproduktionsmetoders, förelags och branschers känslighet förenergiprisstegringar, särskilt elprisstegringar, nu och i framUden och deomställningsprocesser i industrin som följer av energiprisstegringarna. Dennatyp av studier bör enligt SIND ges stor vikt i prognosverksamheten, eftersomden ger det nödvändiga underlaget för en bedömning av kärnkraftsavvecklingensnäringspolitiska konsekvenser. Studierna bör ske i samarbete menan statensenergiverk och SIND. SIND påtalar att verket kan bistå med sina databaser över induslrinoch med sin sakkunskap om industribranscherna och industristmkturen. har inget att erinra mot den föreslagnaprognosverksamheten. RRVanser alt prognosdata kan ha vissa brister. RRV använder både kortlids- och långUdsprognoser.Svårigheten atl göra goda långUdsprogno-ser inom området tillförsel ochanvändning av energi är givetvis betydande och prognoser och utfall kan skiljasig åt avsevärt. RRV har emellertid uppmärksammat all prognoserna de senasteåren även på kort sikt kan skilja sig påtagligt från utfall. Detta medför att RRVsberäkningar av inkomsterna från energiskatter blir osäkra. RRV utgår från atlde i utredningen framlagda förslagen leder till bättre prognoser och därmedsäkrare underlag för RRV. Ett minimikrav från RRVs sida är dock altförändringar som vidtas följd av förslagen inte kommer att försämra dettaunderlag. KRAFTSAMframhåller att för den egna verksamheten och för kunskapen om marknaden är deten nödvändighet att kraftföretagen upprättar prognoser och gör egna framtidsbedömningar.Detta måste göras under alla förhånanden men kan på ett.värdefullt sättkompletteras av motsvarande verksamhet inom statens energiverk. Dock bördubbelarbete så långt möjligt undvikas och basmaterial som hilUns utnyttjasgemensamt. Några av remissinstansernapåtalar tveksamheter med anledning av utredningens förslag. 17 1987/88. SPKanför att när det gäller prognosverksamheten inom energiområdet Prop.1987/88:90 har nämnden inget all invända mot förslaget att en bättre samordningän Bilaga 4 bör ske av olika prognoser med varierandetidsperspektiv. Däremot ställer sig nämnden tveksam till utredningens påståendeatt den traditionella prognosverksamhelen behöver kompletteras med prognoser avprincipiellt annan karaktär. De officiella energiprognoser som publiceras avstatens energiverk kan grovt sett sägas ha två syften, dels alt ge underlag förbeslut om investeringar i ohka delar av energisystemet, dels att ge underlagför politiska beslut genom all visa prognosernas känslighet för variationer i utgångsanlagandenom såväl externa faktorer (t. ex. oljeprisels troliga utveckling) somstyrmedel av olika slag. Enligt nämndens uppfattning bör prognosverksamhelenäven framledes ha dessa syften. Den allvarligaste bristen ligger enligt SPKsuppfattning inte i atl olämplig prognosmetodik används utan idet faktum att del är svårt att bedöma effekterna av alternativa energipoliUskabeslut, därför alt sambanden inte är tillräckligt väl kända mellan olikastyrmedel och bmkarnas beteende. £/«. '5 uppfattning om prognoser och framlidsbedömningar är att sådanastandardiserade och regelbunda prognoser som utredningen föreslår snarareförstärker riskerna för nya felaktiga slutsatser av prognoser än gerinformation för atl hcintera osäkerheter om framtiden. Enligt Efn bör iställetprognosarbete utgå från den problemställning och beslutssituation som äraktuell . På motsvarande sätt bör de friståendeframtidsstudierna utgå från långsikliga och strategiska frågeställningar ochhandlingsmöjligheter, dock utan att knytas till i förväg givna beslutsUllfäl-lenoch aktörer. SvenskaKraftverksJÖreningen framhåller att kraftföretagens egen verksamhetmålmedvetet inriktas mot atl bättre känna marknaden och all sådana kunskaper äravgörande för goda prognoser. Föreningen anser atl niivarande arbetsformer ärmest ändamålsenliga. Någraav remissinstanserna uttalar sig direkt positivt över utredningens förslagrörande forskning. Dessa remissinstanser delar huvudsakligen uppfattningen altforskning om slutlig energianvändning bör hållas samman vid SIB. SIBår således positivt till utredningens förslag att förlägga forskningen om slutlig energianvändning till institutet. En fömtsättning är atl institutet tilldelas nödvändiga medel, för långsiktig finansiering av verksamheten. SIB påpekar atl forskningen om sluUiga energianvändning skulle kunna - planeras och byggas upp tämligen omgående mot bakgmnd av all insUtutel redan bedriver forskning med anknytning till de aktuella områdena. För forskningen om slutlig energianvändning inom transport- och industrisek torerna kan planeringen påbörjas. Det kommer framhåller SIB att ta att bygga upp denna forskning än forskningen om bebyggelsens slutliga energianvändning. SIB beräknar att planeringen av forskningen ayses ske i samråd med statens energiverk främst avseende förbättringar av underla- 246 get för energiprognoseroch konsekvensanalyser, byggforskningsrådet och Prop. 1987/88:90 forskningsinstituUoneravseende parallent bedriven forskning om slutlig Bilaga 4 energianvändning,avseende förbättringar av energianvändningsstatistiken,branschorganisationer och Valtenfans projekt 2000. BFRanser att forskning och utvecklingsarbete om energislalistik och förbättradeprognoser kan mycket lämpligt förläggas Un SIB. detta får dock inte betyda kompetens som byggts upp på andra håll stans åt sidan och att pågående FoUavvecklas. Utredningsverksamheten som utgör underlag för statistiska metoderoch prognosmodener bör enligt BFR bedrivas i nära samarbete med SCB medinriktning på alt den löpande statistikverksamheten skall tas över avcentralbyrån. anser atl ökad forskning behövs för alt det skall bli möjligtalt säkrare bedöma hur effektiv elanvändning skan uppnås och hur stor del avkärnkraften som måste ersättas med ny produktionskapacitet. Förbundsstyrelsendelar utredarens uppfattning alt forskningen bör förläggas . Förutformning av metoder för prognoser på riksnivå bör enligt Kommunförbundetsamråd ske med . Konsumentverketär i huvudsak enig med utredningen om de förslag och bedömningar som framförs.Verket framhåller att det behövs mera kunskaper om driflfel i hushållen ochför flerbostadshus. Verket påpekar att projekt 2000 är ettexempel på hur man ska kunna få underlag lin förbättringar i detta avseende.Enligt uppfattning är det angelägel att det Ullsätts enfristående projektgrupp i detta projekt. Gruppens uppgift bör anser verket varaatt följa och ge synpunkter på projektets fortsatta verksamhet. Någraav remissinstanserna, statskontoret. och statensenergiverk, har inget all anföra eller erinra mot förslaget eller pekar påsvårigheter all bedöma förslaget. Efnerinrar om all Efn Udigare i olika sammanhang har framhållit viklen av attforskning om effektivare elanvändning ges ökade resurser. Efn konstaterar dockliksom utredningen att del i. n. saknas en lämplig sammanhållen forskningsmiljöför dessa frågor. Efn vHl betona betydelsen av att få till stånd en frånkraftproducenter frislående forskningsmiljö för elanvändningsfrågor och instämmerdärför i utredningens förslag att ökade resurser tniförs någon lämpligforskningsmiljö. Efn påpekar att det saknas ett lämpligt organ för allföra ut befintlig kunskap och teknik på marknaden. Efn föreslår alt en särskildkampanjorganisation med företrädare för t. ex. kommuner, eldistributörer ocholika kategorier av lokalanvändare bildas för atl främja introduktionen av ny effekUvelanvändningsteknik. Mångaav remissinstansema avstyrker utredningens förslag att forskningen bör hållassamman vid SIB, SCBerinrar således om all har del sammanhållande ansvaret för analys och bedömning av energianvändningen inom ohka samhällssektorer. Områdets bredd och mångfasetterade och olikartade problem alltifrån industrins-, transportsektorns- och servicenäringarnas energianvändning - talar även för att verket i motsvarande mån bör ha ett 247 sammanhållandeansvar också för forskningen på området anser SCB. SPKnoterar alt utredningen föreslår atl forskningen inom energiområ- Prop.1987/88:90 det ges ökade resurser genom all hållas samman vid en särskUdinstitution 4 som skulle bedriva studier kring energins - i synnerhetelenergins -funkUonella nytta. SPK delar uppfattningen alt det krävsförbättrade kunskaper om konsekvenserna av olika energipoliliska beslut.Enligt nämndens uppfattning torde en ökad forskning kring dessa problem dockkunna åstadkommas inom ramen för de resurser som anslagits för energiforskningsprogrammel.Inte heller synes det nödvändiget att inrätta en särskild ändamålet. SINDavvisar att forskningen om industrins energianvändning förläggs som specialiserat sig på forskning om byggnader i skildaavseenden. Samordningsvinsterna bedöms enligt SIND inte vara av en sådan art,alt de uppväger saknaden av en forskningstradiUon avseende industrinsenergianvändning. Denna forskning bör enligt SIND istänet koncentreras tillnågot institut eller högskola som har sådan tradition, t. ex. Linköpingstekniska högskola. Vattenfallavstyrker förslaget och anser att tillskapande av ytterligare forskningsorganpå området innebär en stor risk för onödig administraUon och dubbelarbete medhänsyn pågående och planerade aktiviteter. KRAFTSAManser att några nya forsknings- och samordningsorgan ej erfordras.Kraftindustrin har för sin egen verksamhet anledning atl ingående följa ochutreda dessa frågor. En av kraftindustrin initierad forskning torde även enligtKRAFTSAM ge en god effektivitet genom sin verklig-helsförankring och inriktningmot relevanta områden. Tillskapande av ytterligare forskningsorgan på områdetinnebär en stor risk för onödig administration och dubbelarbete befararKRAFTSAM. finner atl utredarens förslag om utökad forskning om slutligenergianvändning inte synes vara avstämd mot insatser som inom samma områdeföreslås i annan ordning. Föreningen pekar på att i årets statsbudget föreslåsbl. a. alt SIB får åtta nya professurer. Utredarens förslag kan enligtföreningens mening inrymmas inom det faststända forskningsprogrammet omresurserna utökas enligt budgetpro-posiUonens förslag. anser alt utredarens förslag kan inrymmas inom deforskningsprogram som planeras utan ytterligare resurser. föreslår all forskning och utveckling inomenergianvändningsområdet förläggs till institutioner vid universitet ochhögskolor, där vetenskaplig kompetens finns, och inte till SIB, som enligtförbundet saknar sådan kompetens. Tekniskahögskolan i erinrar om att en databas över internationellautvecklingsprojekt har etablerats bl. a. för arbeten åt STU, SIND, Uppdrag2000, , , statens energiverk, elanvändningsdelega-Uonen m. fl. Detär därför förvånande framhåller högskolan all utredningen föreslår SIB somcentrum för forskning om slutlig energianvändning, trots att institutet heltsaknar forskningstradition beträffande industriella energisystem. Tekniskahögskolan i påtalar att högskolan instämmer härvidlag helt med SIND:ssynpunkter i deras remissyttrande. 2.7 Ekonomiska konsekvenser Prop. Bilaga 4 Ingen avremissinstanserna uttalar sig direkt positivt över utredningens förslag rörandefinansieringen av den föreslagna forskningsverksamheten. Statskontoretmenar all förslaget atl finansiera forskningen genom fonderade medel, sombyggts upp genom en höjning av energiskatten, inte förefaller vara tillräckligtunderbyggt. Det framgår t. ex. inte av betänkan-del hur den föreslagna fondenskall förvaltas eller efter vilka principer medel skall fördelas till deforskningsorgan som är bäst lämpade för de aktuella uppgifterna påpekarstatskontoret. Mångaremissinstanser avstyrker utredarens förslag till finansiering genom en fondsom skall byggas upp via en höjning av elskatten. RRVställer sig således tveksamt till förslaget om forskningsverksamhetensfinansiering och att en sådan skulle ske via en höjning av elskaller. Angelägenforskning bör enligt RRV kunna finansieras i annan ordning. SINDavstyrker en finansiering genom en fond som byggs upp via en höjning avelskatten. SIND påtalar vidare atl del är olämpligt alt införa en ny punktskattpå någon energibärare innan frågan humvida energiskatterna bör inordnas i detallmänna momssyslemel har lösts. avstyrker förslaget eftersom de föreslagna aktiviteterna redanpågår eller planeras inom ramen för kraflindustrins FUD-verksamhet samlbefintliga forskningsorgan. Landstingsförbundetanser alt den föreslagna forskningsverksamheten främst om elens funktionellanytta i huvudsak bör kunna finansieras inom ramen för anslagen till SIB och ejgenom en särskild fond som byggs upp via en höjning av elskallen enligtutredningens förslag. avstyrker bestämt utredarens förslag om en särskild fond förden föreslagna forskningsverksamheten och alt den skall finansieras genomhöjning av elskatten. anser att det inte finns orsak att inrätta en särskild fond fören så begränsad verksamhet. Finansiering kan enligt förbundet ske direkt överstatsbudgeten. påpekar vidare att medelsbehovel kan beaktasnär det finns orsak atl höja elskallen av andra skäl. avstyrker förslaget om en fond. Forskningen skall liksom hitUllsframhåller föreningen finansieras över statsbudgeten till de delar den ärstatlig. Övrig forskning bekostas av intressenterna. Föreningen påpekar vidareatt kraftinduslrin gör en omfattande satsning på utveckling inom områdeteffektivare elanvändning såväl inom förelagen som genom Svensk EnergiutvecklingAB. avstyrker förslaget alt forskningsverksamhetenfinansieras genom en höjning av elskatlen. Finansieringen bör enligt föreningenske genom anslag över statsbudgeten. avstyrker bestämt utredningens förslag om finansiering avforskningsverksamheten genom en fond, som byggs upp via en höjning avelskatten. Förbundet anser alt det redan finns mer än nog av pengar förforskning och utveckling på energiområdet. Vadbeträffar utredningens förslag och bedömningar rörande förändring- 249 ar i resursbehov vidstatens energiverk och SCB har vissa synpunkter Prop. 1987/88:90 framförts. anför sålunda atl de ekonomiska konsekvenserna av förslagen förverkets del kan medföra vissa omprioriteringar inom verket. Storaspecialundersökningar ryms dock inte inom ramen för nuvarande anslag. SCBanser all de föreslagna förbättringarna för energistaUstiken är välmotiverademen kräver resurstillskott. SCB markerar starkt att den ambitionshöjning för energislatistikensom föreslås inte kan åstadkommas inom ramen för de löpande anslagen till SCButan kräver tillskott av finansiella resurser. Finansieringav vissa delar av Studsvik AB:s Prop-1987/88:90 verksamhet ''e Sammanfattningav rapport från statens kärnbränslenämnd 1 Kärntekniklagen och finansieringslagen 2 Förslag om finansiering avvissa kostnader vid Studsvik 2.1 Kostnader inom avgiftssystemet Remissyttrandenöver statens kärnbränslenämds rapport angående finansieringen av vissa delar avStudsviks verksamhet 2 Synpunkter över rapporten 1 Kämtekniklagen och fmansieringslagen Prop-1987/88:90 Bilaga 5 I 10 §lagen (1984:3) om kämteknisk verksamhet föreskrivs att den som hartillstånd till kärnteknisk verksamhet skall svara för att de åtgärder vidtas som behövs bl, a.för att på ett säkert sätt hantera och slutförvara kärnavfall och för atl påett säkert sätt avveckla och riva anläggningar som inte längre används. Enligt11 § samma lag skall den som har Ullstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaklorsvara för all den ansidiga forskningsverksamhet bedrivs som behövs för att vadsom föreskrivs i 10 § skall kunna fullföljas, I1 och 2 §§ lagen (1981:669) om finansiering av framUda utgifter för använtkärnbränsle m.m, den s.k, finansieringslagen, har preciserats vilketkostnadsansvar som ålagts innehavare av kämkraftreaktor som följd av nyssnämnda föreskrifter i lagen om kärnteknisk verksamhet. Enligt 3 §finansieringslagen skall reaktorinnehavarna upprätta en kostnadsberäkning.Denna skall innehålla dels en uppskattning av kostnadema för samUiga behövligaåtgärder, dels kostnaderna för de åtgärder som avses bli vidtagna , I 5 § samma lag finns föreskrifter om en årlig avgift somreaktorinnehavaren skall erlägga till slalen, Reaktorinnehavamafullgör sin skyldighet att upprätta kostnadsberäkning genom ett av demgemensamt ägt företag. () har som huvuduppgift alt övervaka genomförandet avprogrammet för den slutliga hanteringen av använd kämbränsle saml avvecklingenav anläggningar i kärnkraflprogrammel. Del ingår i nämndens uppgifter alt varjeår föreslå regeringen storleken av den avgift som kraftföretagen skall erlägga. Enligt5 § finansieringslagen skall avgiften utgå i förhållande till den frånreaktoranläggningen levererade energin. Detta innebär att avgiften utgår medvisst belopp per levererad kilowalUmme (kWh). Den årliga avgiften skallbestämmas så alt det sammanlagda belopp som betalas under reaktorns driftlidtäcker alla kostnader för de åtgärder som behövs för att i reaktorn använtkärnbränsle och radioaktivt avfall från detta skall kunna hanteras ochslutförvaras samt reaktoranläggningen avvecklas och rivas på ett säkert sätt. SKNhar i Plan 87 lämnat förslag UU avgifter för och redovisat beräkningarav kostnader som faUer under finansieringslagen. Deframlida kostnaderna fr. o. m. har uppskattals 38,1 miljarder kr.under fömtsättning alt varje reaktor drivs . Regeringenhar på förslag av SKN beslutat om följande avgifter för : 2 Förslag om finansiering av vissa kostnader vid Prop-1987/88:90 Studsvik ''s 2.1 Kostnader inom avgiftssystemet Avfallfrån Studsvik och annat radioakUvt avfall (t. ex. avfaU från sjukhus) liggerför närvarande utanför finansieringssystemet. Iförarbetena finansieringslagen (prop. 1980/81:90, bil. 1, s. 328 och 608)återfinns motiven till all Studsvik hållits utanför finansieringslagens system.Där framhölls atl drift av forskningsreaktorer ger upphov till använtkärnbränsle, låt vara i mindre omfattning, och alt detta avfall bör tas om handpå samma sätt som motsvarande avfall från kärnkraftreaktorer, eftersom sammakrav på säkerhet måste gälla också för denna typ av avfall. De speciella fömtsättningarsom gäller för drift av forskningsreaktorer, liksom den förhållandevis ringamängd avfall som genereras vid dessa, innebar emellertid enligt föredragandensuppfattning atl avfaUet från dessa anläggningar kunde behandlas i särskildordning. De ekonomiska problemen i samband med denna hantering måste vidareinte vara av samma art som när det gäller använt kärnbränsle och radioaktivtavfall från kraftproducerande reaktorer. Kostnadernaför del framUda avfallet från Studsvik som härtör från bolagels kommersiellaverksamhet skall Studsvik finansiera på egen hand. Kostnaden föromhändertagande av framtida rivningsavfall från anläggningarna i Studsvik harinte reglerats i avtal med SKB. Dessa kostnader ingår i här redovisadekostnadsuppskattningar, liksom slutförvaringskost-nader för Studsviks andel avbränsle och SFL-avfall, Enligtuppdraget från regeringen skall SKN lämna förslag till finansiering av bl. a.rivning och nedläggning av anläggningar i Studsvik och viss del av R2-reaklomskostnader inom finansieringslagens syslem. Dekostnader som omfattas av utredningsuppdraget avser delvis sådana ändamål somär av samma art som täcks av finansierings-lagen, nämligenhantering av använt kämbränsle och kärnbränsleresler samt avveckling ochrivning av kärntekniska anläggningar. Till stor del rör det sig här omkostnader som beräknas uppstå . Utredningsuppdraget omfattar ävenkostnader för hantering, omhändertagande och slutförvaring av låg- och medelaktivtavfall, kostnader som är hänförliga un verksamheter , bl. a.uranbrytningen i samt vissa kostnader för forskningsverksamheten vid R2-reaktorn. Gemensamtför del avfall och de anläggningar som omfattas av utredningsuppdraget är allde kan anses ha ett samband med framväxten av det svenska kärnkraftprogrammet.Den svenska kärnkraftindustrin har delvis byggt upp sin kompetens ochverksamhet med hjälp av det utvecklingsarbete som genomförts vid Studsvik, Delfinns därför skäl alt kostnadema för åtgärderna skall belasta kämkraflproduktionen.En lösning är alt anknyta till det system som införts genomfinansieringslagen. Man kan då använda ett enhetligt system för olika slag avkostnader, SKNhar uppskattat storleken av de kostnader som omfattas av utredningsuppdraget ochsom inte längre ska finansieras över statsbudgeten. 253 Dessa kostnader hartotalt beräknats UU ca 1475 milj. kr. fr. o. m. t. o. m. 2020-lalet vilketskulle motsvara en höjning av avgiften i storleks- Prop. 1987/88:90ordningen per kWh. Jämfört med de totala kostnaderna för att Bilaga5 avveckla det svenska kärnkraftprogrammet förefaller dessa kostnader för Studsviksverksamhet hanlerbara. SKNhar bedömt vilka av de kostnader som omfattas av utredningsuppdraget som harett sådant samband med framväxten av det svenska kärnkraftprogrammet attfinansieringen lämpligen kan ordnas via finansieringslagens avgiftssystem.Dessa kostnader hänför sig UU - dekontaminering och nedläggning av kämtekniska anläggningar i Studsvik, - hantering av avfall ochbränslerester samt slutförvaring, - återställning av , - rivning avforskningsreaktorerna R2 och samt - strålskyddsom är nödvändigt för ovanstående verksamheter. Finansieringslagen bör alltså enligt SKN kompletteras med de uppräk nade verksamheterna.