prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Första-tredje fondstyrelsernas till delade medel kan därför definieras som saldot av avgiftsinkomster minskade med pensionsutbetalning ar och administrationskostnader Ett av den reala redovisningens syf ten blir att belysa den marknadsvär derade förmögenhetsutvecklingen satt i relation till realvärdet av de tilldelade medlen. l{Zr Of/n/( 1987/88: 174 FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE b,,,, , GÖSTAGUNNARSSON, ordförande. ULFGÖRANSSON, Statssekreterare, MARGOTWIKSTRÖM, Styrelseledamot, GUNNARHOFRING, Förbundsordförande, SIGVARDMARJASIN, Förbundsordförande, CURTPERSSON, Förbundsordförande, , Förste ombudsman, , Statssekreterare, RUTHKÄRNEK. Statens löne- ochpensionsverk , , , Kommunalråd , . iSverige , förbundsordförande, , , /SR , ordförande, generaldirektör 1987/88: 174 Bilaga 1 Förstafondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av staten och kommuner och demnärstående institutioner och bolag. Detinbetalade avgiftsbeloppet uppgick till 17 037 450 tkr (f å 15 619 191tkr) och ränteintäkterna till 10 311936 tkr (få 9 989 895 tkr). För pensionerhar till överförts 21 520 .324 tkr (f å 18 737 897 tkr). Deförvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen ochsärskild specificerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån. Delångfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per beräknad på an- skaffningsvärdena var 11,(få 11,). Fondkapitaletökade med 5 726 319 tkr (f å 7 050 946 tkr). Enligt lagskall fondstyrelsen bidra till kostnaden för administrationen avATP-systemet, dvs ersättning skall utgå till statsverket och de allmännaförsäkringskassorna. har ,343 219tkr (f å326 041 tkr) totaltutbetalats, varav första fondstyrelse j) bidragit med 137 288 tkr (få 126 178tkr). Administrationskostnadernaför de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för årettill 20 101 tkr (f å 18 216 tkr). Första fondstyrelsens andel härav var 8 413tkr (få 7 120 tkr). 1 löneroch ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalatsföljande belopp: Styrelser och verkstäl lande direktör Revisorer och valvs- delegerade Pensioner och arbets givaravgifter Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångaroch skulder per framgår av omstående resultaträkning ochbalansräkning. KristerWickman (verkst.dir.) Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Resultaträkning (tkr) Avkastningfrån fjärde fondstyrelsen Avkastning frånlöntagarfonderna Vinstskattemedel ochlöntagarfondsavgifter Intäktsräntor Övrigaintäktsräntor Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av Administrationskostnader Fondstyrelsens förvaltning Kostnadsersättning till m fl 28 811 1 502 039 145 701 23 208 275 15619191 34 807 22 172 297 579 26 910 775 133 298 19 859 829 Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Balansräkning per 31.12 (tkr) Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar Räntefordringar m m Värdepapper Kontrakterade ej likviderade fondaffärer avseende köp:tkr 1.867.536, avseende försäljning: tkr 510.360. Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens första fondstyrelses förvaltning,får härmed avgiva revisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningstående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansetterforderliga-Räkenskaperna har siffergranskats av . Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE ItT'''"' CURTNICOLIN, Tekn dr. OLOFLJUNGGREN, Verkställande direktör. BO ,Styrelseledamot, LEIFLEWIN, Verkställande direktör. , Ekonom, i , Sakkunnig, Industridepartementet , F.d. styrelseledamot. , F.d, styrelseledamot. , F.d. styrelseledamot. ROLFTRODIN, Verkställande direktör, BO , Förbundssekreterare, , ordförande, . , F.d. styrelsesuppleant. , Ekonomichef, iSverige 1987/88: 174 Bilaga 1 Andrafondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda större arbetsgivare.Med större arbetsgivare avses arbetsgivare, vilkas lönesumma(avgiftsunderlag) överstiger 225 basbelopp, ca . Detinbetalade avgiftsbeloppet uppgick till 16 396 347 tkr (f å 13 642 488tkr) och ränteintäkterna till 15 288 825 tkr (f å 14 515 563 tkr). Förpensioner har till överförts 18 776 482 tkr (f å 18 060041 tkr). Deförvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen ochsärskild specificerad uppställning över obligations-, partial-och förlagslån. Delångfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per den 31 december1987 beräknad på anskaffningsvärdena var 11,(få 11,). Fondkapitaletökade med 12 760 439 tkr (f å 10 438 645 tkr). Enligt lagskall fondstyrelsen bidra till kostnaden för administrationen avATP-systemet, dvsersättning skall utgå till statsverket och de allmännaförsäkringskassorna. har 343 219 tkr (f å 326 041 tkr) totaltutbetalats, varav andra fondstyrelsen bidragit med 119 783 tkr (få 121 613tkr). Administrationskostnadernaför de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för årettill 20 101 tkr (få 18 216 tkr). Andra fondstyrelsens andel härav var 6 756tkr (få 6 655 tkr). 1 löneroch ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalatsföljande belopp: Styrelser och verkstäl lande direktör Revisorer och valvs- delegerade Pensioner och arbets givaravgifter 2 294 451kr Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångaroch skulder per framgår av omstående resultaträkning ochbalansräkning. KristerWickman (verkst.dir.) 2 1987/88. Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Resultaträkning (tkr) Avkastningfrån fjärde fondstyrelsen Avkastning frånlöntagarfonderna Vinstskattemedel ochlöntagarfondsavgifter Intäktsräntor Övrigaintäktsräntor Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av Administrationskostnader Fondstyrelsens förvaltning Kostnadsersättning till m fl 6 756 119 783 16 396 347 63 085 43 991 109 643 1 489 602 126 539 20 521411 13 642 488 56 926 22 172 419613 29 587 199 128 268 19 148 554 Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar Räntefordringar Värdepapper 115 458 426 11 206 1 342 834 21 238695 136 733 108 12 760 439 202 3 737 715 6 098 779 140142 917 149 979 613 2 352 483 714 149 493 547 149 979 613 1 133 2 817 350 5 002 295 130 132 276 137 953 054 Kontrakterade ej likviderade fondaffärer avseende köp:tkr 3.441.581, avseende försäljning: tkr 836.188. Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens andrafondstyrelses förvaltning, får härmed a\eivarevisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvalt.ling, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning slåendetillgångarna samt vidtagit de övriga g"anskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har siffergranskats avBohlins Revisior ibyrå AB. Revisionen har icke givit anledning till anmärkning bet äffandeförvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, b 'kföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. ROLFWIRTÉN, Landshövding i KARL-ERIKBRANDT, Vice styrelseordförande. GUSTAFPIEHL, Ordförande, THORSTENNILSSON, Styrelseledamot. , Avtalssekreterare, iSverige HANS , , ochRestauranganställdas Förbund , vice ordförande. , Verkställande direktör. E. O- , Verkställande direktör, BO HJERN, Förste vice ordförande. , ordförande, generaldirektör Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Tredjefondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivaresamt s k egenavgifter. Med mindre arbetsgivare avses arbetsgivare, vilkaslönesumma (avgiftsunderlag) högst uppgår till 225 basbelopp, ca 5,5Mkr. Sammanlagtför 1987 har 10 495 669 tkr (f å 9 828 608 tkr) inbetalats, varav 1 594 792tkr (f å 1 458 807 tkr) utgör egenavgifter Ränteintäkterna uppgick till 5 797139 tkr (f å 5 532 053 tkr). För pensioner har till Riksförsäkringsverketöverförts 13 504 (X)3 tkr (fåll 620 402 tkr). De förvallade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-, partial-och förlagslån. Delångfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per den 31 december 1987beräknad på anskaffningsvärdena var 11,(få 11,). Fondkapitaletökade med 2 726 946 tkr (f å 3 828 239 tkr). Enligt lagskall fondstyrelsen bidra till kostnaden för administrationen avATP-systemet, dvsersättning skall utgå till statsverket och de allmännaförsäkringskassorna. har 343 219 tkr (f å 326 041 tkr) totalt utbetalats,varav tredje fondstyrelsen bidragit med 86 148 tkr (få 78 250 tkr). Administrationskostnadernaför de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för årettill 20 101 tkr (f å 18 216 tkr). Tredjefondstyrelsens andel härav var 4 931 tkr (få 4 441 tkr). I löneroch ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalatsföljande belopp: Styrelser och verkstäl lande direktör Revisorer och valvs- delegerade Övriga befattnings havare 3 .345 783 kr Pensioner och arbets givaravgifter 2 294 451kr Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångaroch skulder per framgår av omstående resultaträkning ochbalansräkning. RolfWirtén (ordf.) KristerWickman (verkst.dir.) Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Resultaträkning (tkr) Avkastningfrån fjärde fondstyrelsen Avkastning frånlöntagarfonderna Vinstskattemedel ochlöntagarfondsavgifter Intäktsräntor Övrigaintäktsräntor Kursskillnader vid avyttring av värdepapper Kursskillnader vid avyttring av Administrationskostnader Fondstyrelsens förvaltning Kostnadsersättning till m fl 1 097 609 15 338 82 662 22 361 4 932 86 148 10 495 670 22 906 43 991 15 749 1367 411 91080 15 000 171 9 828 608 20 547 22 172 149 877 16 386 475 12 558 236 3 828 239 Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Balansräkning per 31.12 (tkr) Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar Räntefordringar Värdepapper Kontrakterade ej likviderade fondaffärer avseende köp;tkr 2.040.740, avseende försäljning: tkr 468.120. Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens tredje fondstyrelses förvaltning,får härmed avgiva revisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning omfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltningslående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansetterforderliga-Räkenskaperna har siffergranskats av . Revisionen har icke givit anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. 1987/88: 174 Bilaga 1 FÖRSTA, ANDRA OCH TREDJEFONDSTYRELSERNA Balansräkningar per 31.12 i Mkr Banklån Övriga skulder Fondkapital 1 400,3 301 946,0 73,0 1 284,6 7 074,5 237,4 19 329,2 16 644,7 43 045,2 19 456,3 -773,8 326,0 47 988,7 21 317,9 54 370,9 21 213,7 1987/88: 174 Bilaga 1 (Nominella värden och totalt ävenanskaffningsvärden, Mkr) Landsting och kommuner') -4 -28 -769 -15 -2 684 -15 -2 688 -15 ') Inklusive partiallån ')Inklusive kommunfinansierande institut Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Placeringarnas fördelning efter placeringsobjekt per31.12 1987 (Nominella värden och totalt ävenanskaffningsvärden, Mkr) Landsting och kommuner') 1987/88: 174 Bilaga 1 Placeringarnas fördelning på låntagargrupper (Anskaffningsvärden,Mkr) Staten därav industri m m kraftverk iordbruksnäring Utländskalåntagare -824 -14 -233 -2 -1 928 -34 -4 108 -34 -1 369 -49 -1 538 -27 -3 410 -28 -922 -33 -379 -7 -531 -4 -186 -7 -167 -2 -261 -9 Placeringarnas fördelning på låntagargrupper per (Anskaffningsvärden, Mkr) Näringslivet därav industri m m kraftverk jordbruksnäring Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Placeringarnas fördelning på låntagargrupper under respektive år (Anskaffningsvärden,Mkr) -1041 -5 -7 405 -36 därav industri m m -5 870 -28 -1 096 -6 -439 -2 Placeringarnas fördelning på låntagargrupper per 31.12 respektive år (Anskaffningsvärden,Mkr) därav industri m m Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 Tillväxt i fondkapital ochplaceringskapacitet under respektive år, Mkr Kostnadsräntor,kursskillnader m m Ökaderäntefordringar m m (ökning = Procentuella avgiftsuttag') Basbelopp vid ingångenav resp år Den genomsnittliga direkta räntan på de långfristiga placeringarna -1 -2 2 259 -1 166 -74 7 001 -776 15 869 -17 -270 -3 -482 1) Frén 1982 beräknas avgiftsuttaget på hela lönesumman. From 1984 inkluderas tortibjd ATP-avgift om 0,2procentenheter tfor löntagarfondernas verksamhet). 2) Höjning till 24 500 den 1/7 Värdepappersportföljerper 31.12 respektive år,Mkr Innehav av obligationer, partialbevis och förlagsbevis: 211 450,8 232 949,9 Fjärde fondstyrelsen årsredovisning 1987 1987/88: 174 Bilaga 2 Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp somtilldelats fonden sedan dess tillkomst 1974) har ökat med till2.350 mkr. Därmed har fonden lyft hela det belopp beviljat. Fondens tillgångar, upptagna till marknadsvärden,uppgick till 11.7 mdr, vilket innebär att tillgångarna trots kapitaltillskottet pga kursnedgången minskat något under 1987.Värdepappersportföljens marknadsvärde var 10.4 mdr. Fonden köpte värdepapper för 1.9 mdr ochsålde värdepapper för I nyemissioner placerades , varav i ickebörsnoterade företag. I andrahandsmarknaden nettosålde fonden aktier för drygt250 mkr. Fondens fem största engagemang var iordningsföljd , , ASEA, SCA och , som med ett sammanlagtmarknadsvärde på mofsvarde av portfölj värdet. Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 235mkr . Med ett ssunmanlagt anskaffningsvärde av svarade dessa företag för av fondens tillgångar . Pä grund av aktiekursutvecklingen upfylldes intereglementets resultatkrav att bibehålla grundkapitalets realvärde och betala direktavkastning pådetta. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden emellertid med bred marginal överträffat detta resultatkrav. Index förfondens aktieportfölj sjönk i ungefär samma takt, trots att kurserna för de för fonden viktigaste företagen stora företag i allmänhet, verkstadsföretagoch kemiföretag utvecklades väsentligt sämre än totalindex. Till ny verkställande direktör med tillträde i början av1988 utsågs bankdirektör . 1987/88: 174 Bilaga 2 Efter attha varit VD för skriver jag härmed min sistaVD-övcrsikt. Det känns då naturligt att föra fram några synpunkter påulvecklingen av den svenska riskkapitalmarknaden och att redovisa någraerfarenheter jag gjort. När jag tillträdde min befattning 1979 låg aktieindex pänivån 120, den registrerade aktieomsättningen blev några få mdr ochnyemissionsvolymen ca . ser siffrorna ganska annorlunda ut.Totalindex för aktier låg vid del senaste efter ett kraftigtkursfall kring 830. 1987 var aktieomsättningen pä börsen 125mdr och nyemissionsvolymen 5.6 mdr (plus 2.8 mdr i emissioner av ickeofficiellt noterade företag). Storföretagen kunde göra nyemissioner pämiljardbelopp, och antalet noterade företag hade genom nyintroduklionerfördubblats. 1987 hade fondens värdepappersportfölj elt marknadsvärde på 10.4mdr med elt övervärde gentemot anskaffningsvärdet på 4.9 mdr. 1979 varmarknadsvärdet 1.1 mdr med ett undervärde pä inemot . Det är alltså en dramatisk utveckling som ägt rum, både ifondens omvärld och i fonden och som tog sin början 1980, dä aktiemarknadenvaknade till liv. Jag har i fondens årsberättelser ochdelårsrapporter påpekat att aktieförvaltning i en institution av fjärdeAP-fondens typ är en verksamhet med långsikliga mål och att resultatet måstemätas över en längre tidsperiod. Jag har också med exempel illustreratosäkeriieten i kortsiktiga resultatmätningar. Att jag nu återigen gör deltapåpekande är inte för att försöka ursäkta vad som kan te sig som ett"dåligt" resultat för fonden . Resultatmätningar för år eller tom delar av år för olikaaktieförvaltare får en framträdande plats i nyhetsmedierna, ibland med ganskadrastiska kommentarer. Inte minst m h t investmentbolag och aktiefonder, somhar delägare som fattar placeringsbeslut bl a på grundval av sådana uppgifter,känns det angeläget att man finner mer rättvisande mätmetoder. Jag vet inte hurdessa metoder ser ut. Kanske skulle man kunna överbrygga konflikten kort/långperiod med någon form av rullande eller glidande flerperiodsresultat som gerett riktigare perspektiv på verksamhelen. Det känns naturligtvistillfredsställande att kunna konstatera atl i del långa perspektivet sedanfondens tillkomst 1974 fonden har "slagit index" med en ganskabred marginal. Den starka ökningen av omsättningsvolymen på börseninnebär att vi nu fått en väl fungerande andrahandsmarknad. Också underperioder av starkt sälj-tryck (som t ex ) harmarknadslikviditeten (dvs marknadens förmåga att utan stora kursrörelserhanlera stora utbuds- oeh efler-frägevolymer) varit god. Fonden har sedan nägra år sökt bidra till att förbättramarknadslikvidiieten genom ganska omfattande"arbitrageaffärer" (mellan olika aktieslag, fria resp bundna aktier,aktier i olika bolag med samma verksamhet etc). Genom dessa affärer somutnyttjar tillfälliga kursförskjutningar mellan olika aktier ochofullkomligheter i marknaden ökar fonden avkastningen på portföljen. den inteär skattepliktig gör att den har större förutsättningar än flertalet andrastörre institutioner att göra arbitrageaffärer. Marknadslikviditeten spelar stor roll också i den fortgåendeinternationaliseringen av aktiehandeln och för Stockholmsbörsens möjligheteratt hävda sig som primär marknadsplats för svenska aktier. Internationaliseringenav aktiehandeln bör rimligtvis leda till en effektivisering av börsverksamhetenoch därmed till lägre kostnader för riskkapitalet (tillgången till utländskaplacerare har haft betydelse för flera viktiga svenska företag).Internationaliseringen har naturligtvis inte bara fördelar. Störningar på enmarknad fortplantas snabbt och direkt till andra marknader och inte bara somtidigare stämningsmässigt. I traditionella beskrivningar av aktiemarknaden brukarman betona vilken betydelse denna har för de noterade företagensriskkapitalanskaffning. Sambandet är inte utan vidare uppenbart, fiandeln iredan ulelöpande värdepapper brukar av sina belackare beskrivas som någon formav gycklarnas marknad, där papper enbart byter ägare till i realitetenointressanta priser. Här är inte rätta platsen att presentera en uttömmandebeskrivning av andrahandsmarknadens betydelse för nyemissionsmöjlighetema, menjag vill erinra om att vi under en följd av år i fondens årsredovisning illustreratden nära samvariationen mellan kursnivåer och emissionsvolymer. Börsäret 1987 erbjuder elt konkret och i detta sammanhangintressant exempel på vad tillgången till en fungerande aktiemarknad betytt förett förelag. Inter Innovation, som börsnoterades så sent som ,förvärvade senare etl stort amerikanskt företag, Le Febure. En del avköpeskillingen pä borde m h t den nya koncernens soliditet finansierasgenom en nyemission på ca på marknaden. Denna genomfördes i oktober.Även om f j ärde AP-fonden satsat (ett för och isynnerhet i förhållande till bolagels storlek mycket betydande belopp) i InterInnovation och bolaget dessutom haft som aktieägare är det knappasttroligt att förvärvet av Le Febure med allt vad detta betyder för InterInnovations framtid kunnat genomföras om bolaget alltjämt varit onoterat.Jag tycker att detta exempel pä ett "riktigt" utnyttjande avmarknaden är så myckel mer glädjande som det gynnsamma börsklimatet undersenare är i mänga fall utnyttjats för rent finansiella ändamål utan betydelseför näringslivets utveckling. Exemplet Inter Innovation ger mig anledning att uttryckaglädje över utvecklingen av fondens engagemang i onoterade företag. Detta ären verksamhel som startade , och där jag känner att fonden kanske gjortoch kan göra större "nytta" än i fråga om de stora, noteradeföretagen. Jag har beskrivit fondens verksamhet på detta omräde relativtutförligt i den följande redovisningen . Den som satts alt förvalta ett samhälleligt ägt kapitalkan inte undgå alt påverkas av den mycket hätska debatten kringoffentligt ägande kontra enskilt ägande. Jag har som chef för fjärde AP-fondenknappast känt mig som en av den klassiska svenska bland- 3 1987/88. Skr.1987/88: 174 Bilaga 2 I det nära samarbetet med andra (i slutändanprivatägda) institutioner och för övrigt också med företrädare för enskildaaktieägare och representanter för de anställda har jag känt att fonden harhaft en viktig rol! Styrkan hos är i dettasammanhang dess oberoende av olika makt- och inflytandegrupperingar isamhället. Jag utgåiifrån att detta oberoende skall kunna bestå. Jag tror att en stor del av konflikten offentligt contraenskilt ägande beror på att man inte skiljer på ägandet och ägarrollen. Fråganom enskilt eller kollektivt ägande är en politisk fråga, och där kan manberoende på sina politiska värderingar ha olika meningar och förfäkta desamed all frenesi. När det gäller ägarrollen borde meningsskiljaktighetema kunnavara mindre. Här låter verkligheten sig knappast beskrivas i termer avsvartyvitt utan som en giåskala. Man kan inte hävda att fjärdeAP-fonden (eller för den delen etl försäkringsbolag) generellt sett är en"dålig" ägare som sviker sitt förvaltaransvar därför att del inte ibakgrunden finns ett privat ägande eller en börsnotering som ger ett mer ellermindre ögonblickHgl utslag för marknadens förtroende resp brist på förtroende.Lika litet gär det att hävda att ell privatägt företag eller en noteradinstitution generellt sett är en "bra" ägare. Jag skulle kunna citeraflera exempel; ett sådant är händelseförloppet kring den s k midnattsraiden iSandvik, då fonden medverkade till att byta ul styrelse och företagsledning. Ett framträdande drag i utvecklingen på aktiemarknadenunder den tid som denna översikt omfattar är den tilltagandeinstilulionaliseringen av aktieägandet. Hushållen äger en mindre andel av debörsnoterade aktierna än t ex (fast av ett många gångerhögre börsvärde). Man kan beklaga denna utveckling, men man kan ocksåkonstatera atl den är en oundviklig följd av kapitalbildningsmekanismen (pchskattesystemet) i samhället. Återigen talar vi om den politiska kontroversen enskilt/kollektivtägande. När man utifrån sina politiska värderingar belräffande ägandet anseratt instilulionaliseringen av aktiemarknaden leder lill en icke önskvärdmaktkoncentration tror jag emellertid inte att slutsatsen är riktig. Särskiltom man menar att botemedlet mot maktkoncentration är en vidgning av detindividuella ägandetom detta kan åstadkommas gör man sig skyldig lill ettfelslut. I själva verket skulle ett spritt enskilt ägande leda lill en ökadmaktkoncentration. 10.000 individuella aktieägare som på bolagsstämmor ellerpå annat sätt utövar ett rationellt ägarinflytande är en utopi. Enförutsättning för mitt resonemang är naturligtvis alt vi har en mångfald avinstitutioner, som representerar olika intressen. För att undvika missförståndvill jag gärna påpeka atl jag personligen gärna ser ett ökal enskilt ägande, säatt fler människor får del i näringslivets ulveckling och förståelse för dessvillkor. Men detta är min politiska värdering av ägandet, som inte har medägarrollen att göra. Frägor kring ägarförhållandena i näringslivet är ingalundanya och får från lid till annan förnyad aktualitet. 1985 ägnat ett betydande intresse åt ägandet och ägarrollen.SNS insatser är så vill jag förslår långt ifrån avslutade, men den enda absolutsäkra slutsats man kunnat dra är att det Bnns en ägarroll och att detär viktigt för näringslivets utveckling hur den utövas. Etl drag i aktiemarknadsbilden, särskilt , harvarit emissioner, introduktioner och aktieköp som lett till ett ökat korsägandede börsnoterade företagen emellan.