prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den I juli 1987uppgick personalstyrkan vid patentbesvärsrätten till 19 årsarbetskrafter. skall motkostnadsersättning ge patentbesvärsrättenerforderiig administrativ service vad gäller bl. a. löne-, personal-och ekonomiadministrativa frågor. Patentbesvärsräuenföreslår att resursramarna faslläggs för hela budgetperioden /89-1990/91och all resurserna därvid minskas med . i förhållande till anslaget för /88, Detta medför enneddragning enligt huvudförslagetmed . Jagföreslår att för nästa budgetår rnedel för pafentbesvärsräUens förvaltningskostnaderberäknas enligt elt ettårigt huvudförslag med en real minskning av utgifternaom till . Jaghemställer att regeringen föreslär att tillPatentbesvärsrätten för budgetäre:t 1988/89 anyisa ett för-' slagsanslagav . Industriell utveckling m.m. inom Prop. 1987/88Anslag 30000000 1988/89Förslag 30000000 Under anslagel anvisas en del av den statligafinansieringen av industriellutveckling (IT 4) inom det nationella informationsleknologiprogram-met. Övrigstatlig finansiering sker över försvarshuvudtileln och frän . Den sammanlagda ramen för de statligabidragen till programmet /88-1989/90 angavs i prop. 1986/87:74 om näringspolitikinför till495 milj. kr. medgav genom beslut är 1987 beträffandeanslaget Industriell utveckling m, m, inom informationsteknologiområdelför /88 (prop. 1986/87:74,NU 30, rskr. 271) att ,, utöver under /88 från anslaget ej disponerade medel, fåranvändas under budgetåren 1988/89 och1989/90 till industriell utveckling m, m. inom informationsteknologiområdet. Regeringen har ingått ett ramavtal med femindustriförelag om formerna för attgenomföra utvecklingsprogrammet. För atl planera, leda, låta genomföra och följa upp verksamheten har endelegation för industriell utvecklinginom informationsteknologiområdel inrättats med representanter för myndigheter och industri. DelegaUonensverksamhet har inletts under hösten1987, Två referensgrupper lill delegationen skall ha till uppgift attvidga kontakterna mellan utvecklingsprogrammet och bransch-eller intresseorganisationer m. m. samtanvändarintressen på informationsteknologiområdet. Delegationen skall underprogrammet offentliggöra enredovisning av verksamheten inom programmet omfattande bl, a, den strategiska plan för programmet, vilkendelegationen skall .grunda sin verksamhet på. Enligt vad jag har inhämtat har för ell antaltyngre industriella utvecklingsprojektmedel beräknats i avvaktan på utarbetande av ulvecklingsav-tal mellanstaten och enskilda företag. Anslaget bör mot bakgrund av vad jag har anförtuppgå till 30 milj. kr, för /89. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillIndustrieH utveckling m.m. inom informationsteknologiområdet för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Ändring av avtal mellan staten och Mellanstaten och träffades ett avtal om lån till bolaget för att isamarbete med det amerikanska förelaget 117 (Fairchild) utveckla och tillverkaett civilt flyg- Prop. 1987/88:100 plan(SF 340). Avtalet godkändes av (prop, 1979/80:115, NU 63, Bil. 14rskr, 396). Med anledning av beslut omöverlåtelse till Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) av avtal om stöd densvenska flygindustrin (prop. 1980/81:151, NU 55, rskr. 303) har Industrifonden, efter beslut av regeringen ,inträtt i statens ställe i avtalet med . Överiåtelsen innebaringen rätt för Industrifonden att omförhandla avtalet. Grunden för nämnda avtal förändrades genomatt samarbetet mellan ochFairchild upphörde och fick ta över produktion och utveckling även av de delar som Fairchildtidigare haft ansvar för. Detta harinneburit att projektets ekonomi ändrats på ett väsentligt sätt för . Med anledning härav påkallade förhandlingarmed staten om förändring avavtalet. Ett avtal om ändring av det ursprungliga avtalet träffades . Avtalet träffades medförbehåll för godkännande. Ändringen av avtalet innebär att denskyldighet att göra royaltyåterbetalningar som inträder vid leverans avflygplan nr 101 ändras så atlåterbetalningsskyldigheten inträder först vid flygplan nr 301, Avtalet förutsätter att godkänner denredovisade ändringen. Industrifonden har erbjudit sig att ävenfortsättningsvis vara part i statens ställe enligt avtalet. Jag förordar att godkänner den av migredovisade avtalsändringen. Jaghemställer au regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om ändring av avtaletmellan staten och om lån för utveckling och tillverkning av ett civiltflygplan. 1987/88:100 14.1 Bil. Lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärvav svenska företag m. m. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenskaföretag m, m. skall ha följande lydelse. 2 § Denna lag tillämpas inte på svenska bank- eller försäkringsaktiebolag eller på aktierna i sådana bolag.Bestämmelserna om för-värvstillständ i 7-11 §§ tillämpas inte i fråga om 1. teckning av aktier i samband med stiftandet av ett aktiebolag, 2. förvärv av aktier i bolag somaldrig har bedrivit verksamhet och som saknar anställda, 3. förvärv av aktier iaktiebolag, andelar i handelsbolageller äganderätt ellernyttjanderätt till rörelse eller delav rörelse, om tillgångarnas nettovärde i bolaget eller rörelsen enligtden fastställda balansräkningen för detsenasle räkenskapsåret inte överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 100 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av räkenskapsåret eller omantalet anställda i bolaget eller rörelsen under det senaste räkenskapsåret inte vid något tillfällehar överstigit 10. Omdet bolag i vilket aktie eller andel förvärvats är ett moderförelag inom en koncern, skall vid beräkning enligtandra stycket 3 också inräknastillgångarnas nettovärde ellerantalet anställda i dotterföretagen inom koncernen. 2 § Denna lag tillämpas inte på svenska bank- eller försäkringsaktiebolag ellerpå aktierna i sådana bolag. Bestämmelserna om förvärvstillstånd i 7 11 §§ tillämpas inte ifråga om 1, teckning av akUer i samband med stiftandet av ett aktiebolag, 2, förvärv av aktier i bolag som aldrig har bedrivit verksamhet och somsaknar anställda, 3, förvärv av aktier i aktiebolag,andelar i handelsbolag eller äganderätt eller nyttjanderätt till rörelse eller del av rörelse, om tillgångarnas nettovärde ibolaget eller rörelsen enligt den fastställda balansräkningen för det senaste räkenskapsåret inte överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 100 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av räkenskapsåret och om antalet anställda i bolaget eller rörelsen under det senasteräkenskapsåret inte har överstigit 10, Omdet bolag i vilket aktie eller andel förvärvats är ett moderföretag inom en koncern, skall vid beräkning enligtandra stycket 3 också inräknasUllgångamas nettovärde eller antalet anställda i dotterföretagen inomkoncernen. Denna lag träder i kraftden . tliredningar m. m. Bidrag lill för induslriell utveckling Industri m. m. Åtgärder för att främja industridesign Koslnader för slalsstödd exportkredilgivning genom AB Kostnader för slalsstödd exportkredilgivning avseende export av fartyg m, m. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kredilgivning Kostnader för viss kredilgivning hos Invesle- Induslripolitiska åtgärder för lekoindustrin Täckande av förluster vid viss garanligivning, m, m. Åtgärder för havsinduslriell kompetensutveckling Lokaliseringsbidrag m, m. Regionala utvecklingsinsatser m, m. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till före- lag i glesbygder m, m. Ersättning för nedsättning av socialavgifter Expertgruppen för forskning om regional utveckling Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden Mineralförsörjning m. m. Geologisk kartering m, m. Prospektering m, m. Egendomsförvallning m. m. Delegationen för samordning av havsresursverksamhelen m. m. Ränta pä statens skuld lill Ränteslöd m. m. lill varvsindustrin 1987/88: Bil.14 87 4 Förlusltäckning lillföljd av statliga garantier lill svensk varvsindustri och beställare av fartyg 89 5 Räntaoch amortering pä statens skuld till Svenskt 1987/88:100 Bil.14 Tekniskutveckling m. m. Styrelsenför teknisk utveckling: Förvaltningskostnader Bidrag lill Stiftelsen atlachéverksamhet Europeisktrymdsamarbete, m. m. Bidrag lill Nationell rymdverksamhetEuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Statens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet Bidrag till statens provningsanslalt Statensprovningsanslalt: Utrustning Bidrag lill vissainlernationella organisationer Bidrag till Ingenjörsvelenskapsakademien Bidragtill : Induslriellutveckling m. m. inom informationsteknologiområdel 30000000 1279173 000 4207015000 59 Delegationen för strukturfrågorinom vissa branscher 60 Lag om ändring i lagen (1982:617)om utländska förvärv av svenska företag m. m. 117 Ändring av avlalmellan slalen och 119 Bilaga 14.1 Förslag till Lag om ändringi lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m. m. Bilaga15 till budgetpropositionen 1988 (trettonde huvudtiteln) 1987/88:100 Bil. Civildepartementetär den offentliga sektorns departement. verksamhet omfattar statligrationalisering och revision,statistik, datafrågor och statlig personalpolitik. På det regionala och lokala området avser verksamheten länsstyrelsernasamt frågor som rör kommunerna, landstingen och kommunalförbunden.Vidare handläggs inom departementet frågor rörande och andratrossamfund, folkrörelserna samtsamhällsinformation. Verksamheten omfattar även de kungliga hov- ochslottsstaterna (se bil. 3 lill budgetpropositionen).Till departementet hör också regeringskansliels förvaltningskontor ochrevisionskontoret vid . Utgifternaunder huvudtitel under /89 har beräknats till 2914,3 milj. kr. Det innebären minskning med 248,4 milj. kr. jämfört med /88. De förslag till anslag inom område som läggs fram för budgetåret1988/89 följer de budgetpolitiska riktlinjerna om en stram utgiftspolitik. Statlig rationalisering, ADB, statistik m. m. Anslagentill statskontoret och till anskaffningav ADB-utrustning förs upp med sammabelopp som för innevarande budgetår med anledning av en kommande proposition omden framtida datapolitiken för statsförvaltning- Under anslaget till statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) aviseras en översynav en del frågor inom den statliga arbetsgivarfunktionen. Utgifterna för administrationen av statenspersonskadeförsäkring som tidigarebetalats av SAMN föreslås betalas med 6 milj. kr. frän ett nytt anslag Administration av statenspersonskadeförsäkring m. m. 1 1987/88. Satsningen på personalutbildning och andrautvecklingsinsatser förtsät- Prop. 1987/88:100 ter. Förberedelserför en reformering av den statliga länsförvaltningen pågår. För budgetåret1988/89 föresläs ett begränsat huvudförslag för länsstyrelserna. För attförstärka tillsynen enligt miljöskyddslagen tillförs länsstyrelserna 10 milj.kr. Regeringenhar lagt fram förslag till ny organisation på lokal- och stiftsplanet isvenska kyrkan (prop, 1987/88:31), Med anledning av att uppgifter frånstiftskanslierna enligt förslaget skall överföras till de nya stiftsstyrelsernafr, o, m. den I jiili 1989 kommer anslagel till domkapitlen och stiftsnämndernaatt upphöra fr.o. m. /90. För /89 föreslås attanslaget till domkapitlen och sliftsnämndernä undantas från huvudförslaget. Inriktningen av den framtida verksamheten Civildepartementetavser att forlsälla sina satsningar på att effektivisera och även demokratiseraoch modernisera den offentliga sektorn. Ökad uppmärksamhet kommer alt ägnasstyrning och uppföljning av den statliga verksamheten samt regelförenkling. Förändringarnainom område i förhällande till /88 framgårav följande sammanställning (beloppen i milj. kr,). m, m. Statlig rationalisering och revision. statistik m, m. 4- 22,9. Statlig personalpolitik m, m. Länsstyrelserna m, m. -188,7 -248,4 Härtill kommer 3 milj, kr, vilka anvisats pätilläggsbudget. anslag förs fr, o, m, /89 över till sjundehuvudtiteln. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådetHolmberg 1987/88:100 Bil. Anmälan till budgetpropositionen 1988 Inledning Civildepartementetsvarar inom för gemensamma frågor som rör denoffentliga sektorn. Olika mätt på den offentliga sektorns storiek redovisas i Preliminärnationalbudget för (bil, l.l). Avnationalräkenskaperna framgår även antalet sysselsatta. Den offentliga sektorns storlekuttryckt i % av BNP ån986 Antalet sysselsatta inom denoffenUiga sektorn i % av antalet sysselsatta i Den offentligasektorns utgifter för konsumtion, investeringar, räntor och transfereringar uppgick till . Inkomsterna av skatter, socialförsäkringsavgifter,ränteinkomster m. m, var totalt . Den offentliga sektorns andelav de varor och tjänster som framställdes var Sysselsättningen i den offentliga sektorn motsvarar drygt en tredjedel av den totala sysselsättningen i landet. Det bör anmärkas att en omläggning av sysselsättningsstatistiken har gjorts , Den omfattar nu åldrarna mot tidigare . Det gör jämförelser med tidigare års uppgifter om den offentliga sektorns andel av den totala sysselsättningen osäkra. Det kan dock konstateras att kommuner och landsting svarar för en ökning. redovisar knappast någon förändring . Med hjälp av uppgifter från om antalet statsanställda 1987 (StatisUska meddelanden Am 50 ) har man beräknat att sysselsättningen hos staten har minskat med drygt 5000 personer åren 19861987, Därvid har hänsyn tagits överföringar av personal till och från staten. Inom den offentliga sektorn sammantaget fortsätter ökningstakten att avta. Ökningen uppgick till knappt 15000 personer. Antalet anställda hos primärkommunerna,staten ochlandstingskommunerna Antal < 1 OOO-tal 1976 77 78 79 BO Totala antalet anställda i denoffentliga seWorn H------- ,----- ,-,------- ,----- ,------ ,----- ,_ , , r 1976 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 1987/88:100 Bil.15 Källa: SCB:s löne-och sysselsättningsstatistik ,... .. ... SCB-.s lone- och sysselsältningsstatistik Regeringens arbete med atl förnya den offentligasektorn utgår från de riktlinjer somregeringen redovisade för i en skrivelse (skr.1984/85:202, FiU 35, rskr. Mot bakgrund av dessa riktlinjer har regeringenunder lagt fram enproposition om ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr, 226). I propositionen behandlasfrågor som gäller och regeringens insyn i och styrning av destatliga myndigheternas verksamhet. Regeringen har också lagt fram en proposition omaktivt folkstyre i kommuner ochlandsting (prop. 1986/87:91). Propositionen är ännu inte behandlad. Förslagen i denna proposiUon syftartill att fördjupa demokra-Un i kommunerna och landstingen. Båda dessa propositioner syftar till attgöra den demokratiska styrningen av den offentliga sektorn mer effekUv, Ett viktigt inslag i regeringens förnyelsepolitikför den offentliga sektorn är att göra denna mer tillgänglig och merserviceinriklad. 1986 och harregeringen genomfört en bred serviceutbildning Prop. 1987/88:100 blandde statligt anställda i samband med introduktionen av den nya Bil. Regeringen följde senare upp denna utbildning genom att uppdra åt de statliga myndigheterna attredovisa ätgärder för att förbättra tillgängligheten. Jag menar att destatliga myndigheternas service till allmänheten kraftigt har förbättrats genomdessa åtgärder. Regeringen arbetar med en bred uppsättning avmedel för att öka effektiviteten iden offentliga sektorn. Ett viktigt inslag i detta arbete är kontinuerliga mätningar av hur kvaliteten utvecklas. Pådetta område behövs en fortsatt metodutveckling. gjorda mätningar visar attproduktiviteten inom vissa områden av den staUiga sektorn har ökat under1980-talet. Användningen av datorteknik är ett viktigt inslagi effektiviseringen av den statligaförvaltningen. Jag kommer i början av är 1988 att i regeringen ta upp frågan om att förelägga förslagom den framtida datapolitiken för statsförvaltningen. Förnyelsearbetet sker i slor utsträckning inomramen för den löpande verksamheten istatliga myndigheter, kommuner och landsting. Detta arbete har en imponerande bredd. Det är särskiltglädjande att de anställda och derasorganisationer engagerar sig så kraftigt i arbetet med att göra den offentligasektorn effekUvare och mer serviceinriklad. De anställdas och de föitroendevaldas insatser ären avgörande förutsättning för attförnyelsen av den offentliga sektorn skall präglas av fortsattaframsteg. Regeringen vill öka valfriheten för allamedborgare. Det förutsätter att fler valmöjligheter kan skapas, delsinom den offentliga sektorn, dels genom attalternativ verksamhet utvecklas genom föreningar och koopera-Uv, har lämnat sitthuvudbetänkande. Ju mer vi är tillsammans (SOU 1987:33), som också harremissbehandlats. En slor utmaning inför 90-talet är att visa hurden generella välfärdspolitikenskrav pä trygghet för alla skall kunna förenas med de växande kraven påpersonligt självbestämmande. De hittillsvarande erfarenheterna från förnyelsenav den offenUiga sektorn visar att den generella välfärdspoliUken kan förnyasoch utvecklas för att möta de nyakrav som medborgarna ställer pä samhället. 1Kommunal självstyrelse och demokrati Storaförändringar sker av den kommunala verksamheten både ifråga om organisaUonen och innehållet. Ett viktigt inslag i förändringsarbetet är attmånga kommuner decentraliserar sin politiska organisation. Ett 25-tal kommunerhar inrättat kommundelsnämnder. Ytterligare kommuner planerar att inomde närmaste åren decentralisera hela sin organisation. Delta gäller t, ex,Göleborgs, Söder- Prop. 1987/88:100 tälje, , , ,och m.fl. Bil. Nya experiment med olika former av s, k,brukarinflytande har vuxit fram. Avsikten med dessa försök är alt: - få fram ett slörre engagemang för verksamhelenfrån brukarna, - få en servicesom är "brukaranpassad", - få fram en bättre kvalitet på verksamhelen till enlägre kostnad. - väcka intresset för samhällsfrågor. En satsning på delegering till personalen är en annan myckel framträdandetendens . Många kommuner och landsting har olika försökigång med "självständigaresultatenheter", "fristugor" eller "friskolor". Mandelegerar alltmer uppgifter direkttill "frontpersonalen". Allt i avsikt att förbättra verksamheten, minska byråkratin och förbättra bemötandetoch servicen. Utvecklingen motdecentralisering, brukarinflytande, ökad delegering m. m. har skapat behov av en organisation som är mer inriktad pämålstyrningsuppgifter. Politikerrollen är också satt under diskussion.Hur skall den politiska ledningen styra enorganisation i kraftig förändring? Med dennautveckling följer också en diskussion om hur cheferna och övriga anställda inomförvaltningen skall fungera i en förändrad organisation. Medborgarna kräver i allt större utslräckning attde skall fä ut mer för sinaskattepengar. Detta har drivit fram en diskussion om effektiviteten i verksamheten och hur denna skall kunna mätas ochförbättras. Den redan nämnda propositionen om akUvt folkstyre(prop. 1986/87:91) lämnades tillriksdagen . SamUiga förslag i propositionen syftar att stimuleraoch förstärka den ovan skisserade utvecklingen. 1 propositionen lämnas förslag som skall underlätta enfortsatt decentralisering av verksamheteni kommunerna till lokala nämnder och förvaltningar. Brukarnas rätt till inflytande över den kommunalaservicen kommer att ges en tydlig, laglig reglering. Förslag lämnas också föratt underlätta utvecklingen mot enökad målstyrning av den kommunala verksamheten, I det sammanhanget avses politikerrollen altuppmärksammas särskilt. Jag kommer också att föreslå regeringen att ettsärskilt utredningsuppdrag lämnas för att belysa olika problemställningarkring det kommunala partistödet, Forskningenkan lämna viktiga bidrag till förnyelsen av den offenUiga verksamheten. Det är därför betydelsefullt attaktuell samhällsforskning dokumenteras och sprids till förtroendevalda ochanställda liksom att kontakter skapas mellan forskare och avnämare. Detta årbakgrunden till att delegationen (C1984: A) för forskning om den offentliga sektorn inrättades. Genom beslut med anledning av 1987 årsforskningsproposi tion (prop. 1986/87:80 bil, 11, FiU 26, rskr, 283) breddades delegationens verksamhet. Den gavs ökademöjligheter till direkt forskningsstöd. och de två kommunförbunden har tillsammans anslagit 10milj, kr. för Prop, 1987/88:100 delegationens arbete under de trebudgetåren 1987/88-1989/90, . 15 andel av beloppet för /89 ingår i civildepartementetsanslag A 2. Delegationens verksamhet skall främst inriktas påövergripande frågor om den offentliga sektorns roll i,samhällsutvecklingen. Bland angelägna forskningsområden nämns effektivitetoch produktivitet, lednings- och styrningsmetoder, decentralisering och regelförenkling, själv styrelse och ekonomi samlförhållandet mellan olika delar av den offentliga förvaltningen. Forskningsdelegationensverksamhet har mötts av ett starkt gensvar frånforskare inom det samhällsvetenskapliga området. Delegationen kommer att kunna ge slöd ät en rad angelägnaforskningsprojekt. Vägledande ärdärvid uttalanden om Inriktningen på delegationens forskningsstödjandeverksamhet och kraven på vetenskaplig kvalitet. För att skapa kontakter mellan forskare ochavnämare kommer delegationen liksomtidigare att anordna och medverka i konferenser och seminarier, InformaUon om aktuell forskning sker bl. a,genom tidskriften har i ett särskilt häfte tagits upp frågor om effektivitet och produktivitet. Forskare ochpraktiker behandlar där olika problem med att mäta resultat av offentligverksamhet, Frikommunförsöketär nu inne pä sitt Qärde verksamhetsår. Det var som riksdagenbeslutade att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse skullesättas igång i enlighet med förslaget i regeringens proposition omförsöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop, 1983/84:152, KU 32, rskr, 368). Nio kommuner och tre landstingdeltar i försöket. De tolv frikommunerna är , , ,, , , , och kommuner samtGöteborgs och , och läns landsUng. Avsikten med försöketär att frikommunerna skall kunna fä dispens från statliga . regler som kan tänkas verka hindrande för eneffektiv verksamhet. Ettannat viktigt syfte med försöket är att utveckla bättre samverkansformer mellan kommunala och statliga organ liksommellan kommun och landsting. Regeringen har fattat en rad beslut om avstegfrän gällande författningar. I några fall har förslag omlagändringar förelagts . Redovisning för de ålgärder som har genomförts har lämnats dels i en särskild skrivelse (skr.1985/86:165, KU 28, rskr, 319), dels i förra årets budgetproposition (prop.1986/87:100 bil. 15 s. 7). Därefter har regeringen förelagt vissanya förslag om försöksverksamheter i prop. 1986/87:118 (KU 30, rskr. 323) om ytteriigare försöksverksamhet i frikommunerna, m, m. Detta har letttill att frikommunerna har fält rätt att pröva frågor om tillstånd för vissahem för värd och boende, meddela tillstånd för bingospel och en delandra lotterier samt fatta beslut i fråga om tillstånd att anlägga motorsportbanoroch skjutbanor. Vidarehar försöksverksamheten inom skolområdet utvidgats genom att Prop. 1987/88:100 möjligheteröppnats för frikommunerna dels att friare disponera resurserna Bil. 15 för undervisning i B-språk i , delsatt låta lärare med kommunaltreglerad anställning vid musikskola undervisa i musik i (SFS 1987:714). I länslandsting har försök inletts med föriängd egen sjukskrivning. Avsikten är ocksåatl en försöksverksamhet skallpåbörjas med receptförskrivningsrätt för distriktssköterskor (jfr prop. 1987/88:43). Genom lagen (1985:1089)om försöksverksamhet inom hälso- ochsjukvårdens område har frikommunerna fått möjlighet att genom avtal medlandstingskommunen på försök överta driftansvaret för primärvården. Regeringenhar godkänt avtal mellan kommun och läns landsting om primärvård i kommundelen Vivalla/, Ett liknande avtal mellan Gnosjökommun och godkändes av regeringen den 26november 1987. Frikommunförsökel skall pågå t.o.m.år 1988, i något fall t.o.m, är1991. Regeringen och bör således ges tillfälle att la ställning till den fortsatta verksamheten. Avsikten är atl den pågående utvärderingen skall ge underiag försådana bedömningar.