prop · GB0335 · 1987-12-31 00:00:00 — Föreningenföreslår därför alt en modifiering av bosladskommitténs förslag till inflyllningsprövningentas in i en kommande lag om anvisningsrätt till bostadslägenheter.Fastighetsägaren bör således om han inle godtar bostadsförmedlingens förslag,vända sig till hyresnämnden, som får avgöra frågan. Enligtlagförslaget kan kommunen få anvisningsräit på två olika sätt dels genom enutfästelse från husägarens sida, dels genom alt hyresnämnden beslutar omanvisningsrätt. Iavtalen har parterna i stort sett fria händer att avgränsa anvisningsrätlen,ange berörda lägenheter m. m. Elt hyresnämndsbeslut får förenas med vite. Enutfästelse i avlal får däremot inte innehålla vilesbestämmelser. Etthyresnämndsbeslut ska inskrivas i fastighetsboken och följer därmed fastighetenvid ägarbyte. En utfästelse blir dock gällande mot en ny ägare, om den ärskriftlig och innehåller vissa uppgifter om fastigheten (11 §). Föreningenanser atl också en förbindelse som fastighetsägaren skriver på vid ny- ellerombyggnad med statliga lån bör kunna inskrivas i fastighetsboken samt förenasmed vite, della oavsett om en överenskommelse träffas med fasfighetsägareföreningeneller ej. Anvisningsrätlen enligt denna förbindelse skulle därmed få samma sankfionsmöjlighetersom ett hyresnämndsbeslut. Ev. borde också en frivillig avtalad anvisningsräitkunna få inskrivas. Etthyresnämndsbeslul har tidsbegränsad giltighet, max. För en avtalad anvisningsräitfår parterna överenskomma om löptiden. Eftersom lagförslaget anger hurfastighetsägare kan ansöka om beslutet ska upphävas, förefaller inle någrabindande tidsbegränsningar erforderliga. För hus som byggts med bostadslånanser föreningen att anvisningsrätten ej ska tidsbegränsas. skall fatta beslul om anvisningsrätt, skall detta först görassedan kommunens bostadsförmedling fått avge yttrande. Föreningenförordar också att en anvisningstid av för bostadsförmedlingeninskrivs i lagen. Detla är en förutsättning för att förmedlingen skall kunnamedverka till att det blir en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. oFörslaget förutsätter i prakfiken aft en överenskommelse med fasfig hetsägareföreningen träffas. Rättsverkningarna av eri sådan överens- 153 kommelse behöver belysas.Lagförslaget ger t. ex. inget besked i vilken Prop. 1987/88:35 mån deenskilda medlemmarna är bundna av etl avtal som träffas medfastighetsägareföreningen som part. o Förbindelser om anvisningsräit tilllägenheter vid ny- eller ombyggnad bör skrivas in i faslighetsboken och förenasmed vite. Självklart måste tidigare förbindelser enligt låneföriältningarnafortsätta atl gälla. oStockholms stad tillskrev i oklober 1986, efter beslut i kommunstyrelsen,regeringen med krav på åtgärder mot tomställning av lägenheter. En bestämmelsesom tvingar fastighetsägare all hyra ul tomma lägenheter bör kunna inrymmas ilagen om anvisningsräit lill bosläder. oLagförslagets beslämmelser om prövning av hyresgäster bör omarbetas helt. Jagföreslår en modell som innebär att fastighetsägare, vilka inte godtarbostadsförmedlingens förslag, får vända sig till . Anvisningslidenbör vidare vara . Lagenstillämpning bygger på förutsättningen att parterna - kommun och fastighetsägare- kommer överens om en enkel och praktisk tillämpning av lagen genom avtal. FörStockholms del är det naturligt att fortsättningsvis ha ett övergripande avtalmed fastighetsägareföreningar om bostadsanvisning. Avtal med en stor mängdfastighetsägare bör då kunna undvikas liksom en situafion där staden får ansökaom hyresnämndsbeslut för kanske tusentals fasligheter. Detta skulle bliadministrativt ohanteriigl. Möjligen bör lagens 2 § kompletteras med enmöjlighet att väcka talan inför i ell område, om förhandlingar inte leder tillöverenskommelser. Härkan också ifrågasättas om hyresnämnden har möjligheter atl handha ett stort anlalärenden om förmedlingsrält. Möjligheterna att föra lalan mot hyresnämndensbeslut är också oinskränkt, vilket kan medföra många och utdragna ärenden vidbostadsdomstolen i frågor om utdömande av vite, skada m.m. Etlsärskilt problem är i vilken utsträckning fastighetsägareföreningen kan görautfästelser som är bindande för medlemmarna. Kan en sådan utfästelse för enfastighet t. ex. binda en nytillträdande köpare enligt 11 §? Enligt denna blirhusägare skadeståndsskyldig om han inte upplyser en köpare om attanvisningsrätt föreligger. Till avlalsfrågan hör också den fn. aktuella fråganom fastighetsägarnas rätl all förmedla lägenheter till interna bytesköer. Totaltsett torde förslaget kunna ge fler förmedlingsbara lägenheter. Men antaletlägenheter som blir lediga i , särskilt innerstaden, är begränsat.Även om alla lediga lägenheter gick fill bostadsförmedlingen består en kraftigöverefterfrågan. frågetecken kvarstår således vad gäller hur lagförslaget kan komma atl fungera i verkligheten. Kontoren har p. g. a. den korta remissti den inte hell kunnat bedöma förslagels alla konsekvenser. Bara den prak- . liska tillämpningen kandock hell visa om förslaget är en framkomlig väg Prop. 1987/88:35 för attöka tillgången på förmedlingsbara lägenheter. Denkommunala anvisningsrätlen , , Enligtlagförslaget kan kommunen få anvisningsräit på två olika sätt, dels genom enutfästelse från husägarens sida, dels genom att hyresnämnden beslutar om anvisningsräit.I avtalen har parterna i slort sett fria händer atl avgränsa anvisningsrätten,ange berörda lägenheter m. m. Elt hyresnämndsbeslut får förenas med vite. Enutfästelse i avlal får däremot inte innehålla vitesbestämmelser. Ett hyresnämndsbeslulska inskrivas i fastighetsboken och följer därmed fastigheten vid ägarbyte. Enutfästelse blir ändock gällande mot en ny ägare, om den är skriftlig ochinnehåller vissa uppgifter om fastigheten (11 §). Kontorenanser att också en förbindelse som fastighetsägaren skriver på vid ny- ellerombyggnad med statliga lån bör kunna inskrivas i fastighetsboken samt förenasmed vite, detta oavsett om en överenskommelse träffats medfastighetsägareföreningen eller ej. Anvisningsrätlen enligl denna förbindelseskulle därmed få samma sanklionsmöjligheter som ett hyresnämndsbeslut. Ev.borde också en frivilligt avtalad anvisningsrätt kunna få inskrivas. Etthyresnämndsbeslut har tidsbegränsad giltighet, max. För en avtalad anvisningsräitfår parterna överenskomma om löptiden. Eftersom lagförslaget anger hurfastighetsägare kan ansöka om atl beslutet ska upphävas, förefaller inte någrabindande lidsbegränsningar erforderliga. För hus som byggts med bostadslånanser kontoren alt anvisningsrätlen ej ska lidsbegränsas. Hittillshar en lånesökande fått skriva på en förbindelse om anvisningsräit för ny- och ombyggda hus som avgivils enligt gällande regler om bostadslån. Självfallet bör dessa tidigare lämnade förbindelser fortsätta all gälla, även om 34 § handläggningsförordningen avskaffas. Eventuellt måste delta anges i form av övergångsbestämmelser lill lagen. När i sådana fall hyresnämnden prövar frågan om anvisningsräit, måste enligt kontorens uppfattning också tidigare gjorda utfästelser vara avgö rande för anvisningsrättens omfattning. ' I6 § görs undanlag för lägenhet där upplåtelsen beror av anställning hoshusägaren. Detla bör enbart avse faslighelsskötare o. d. Fastighetsägarens egnaanställda bör inte få företräde på bostadsmarknaden. Lagförslagetkan i nuvarande lydelse ej lillämpas för att tvinga ägare hyra ul lägenhetersom han håller tomma av ett eller annal skäl. Här kan nämnas all Stockholmskommunstyrelse fillskrev regeringen med förslag om lagstiftningsom förhindrar atl lägenheter slår tomma utan legitima skäl. En sådan regleringskulle ev. kunna inrymmas i en lag om anvisningsrätt fill bostäder. En särskild fråga ärkommunens rätt atl anvisa bostadsrältslägenheler. Kommuner får medge att sådana som byggs med statliga bostadslån för medlas fill bospararkö. I har KSB medgeft HSB 155 attsjälv förmedla nybyggda lägenheter till sin kö. Flera kommuner i länet Prop.1987/88:35 låter dock bostadsförmedlingen förmedla en andel av HSB-lägenheterna.Också i har detta förekommit. Fasfighelskontoret har föreslagitall flera HSB-lägenheler i skulle fördelas till bostadskön i sambandmed förslag om bättre bostadsförmedling. Fasfighetsnämn-den har dock anfört attdet är svårt att förändra förutsättningarna för . HSB:s verksamhet p. g. a. delstora antalet bosparare. lämnar redan av de nybyggdalägenheterna till bostadsförmedlingen. Bostadsförmedlingenhar inte förmedlingsrätt lill bostadsrätt som blir lediga senare, dock medundantag för successionslägenheter som blir lediga genom attbostadsförmedlingen hjälpt innehavaren fill en annan lägenhet. Bostadsrättshavarenhar dock rätt att kräva marknadspris. Då blir förmedlingsrätten oftastointressant. Ensärskild fråga är vad som händer med anvisningsrätlen om ett hus köps av en avhyresgästerna bildad bostadsrättsförening och omvandlas till bostadsrätt. För bostadsrättslägenhetemakommer fri försäljningsrätt att gälla, men del är inte ovanligt att någrabostäder blir kvar som hyreslägenheter med bostadsrättsföreningen somhyresvärd. När en sådan hyreslägenhet blir ledig, bör anvisningsrätten gälla.Kommunen skulle antingen via bostadsförmedlingen kunna anvisa en köpare avbostadsrätt eller själv köpa bostadsrätten och hyra ut den. Sammaförhållande bör gälla för frifrnansierade vindsinredningar i bostadsrättshusom anvisnirrgsrätt föreligger. Omhyresvärden inte godtar den bosladssökande, är värden enligt lagförslagetskyldig att hyra ut lägenheten lill kommunen om denna begär del av honom.Kommunen kan sedan andrahandsupplåta lägenheten, och enligt 37 § hyreslagenockså överlåta hyresrätten, om det inle innebär påtaglig olägenhet förhyresvärden. De föreslagna reglerna är de samma som i bostadsanvisningslagen.Modellen kan närmast liknas vid socialförvaltningens s. k. försökslägenhetersom också överlåts till andrahandshyresgästen, om boendet fungerat väl. av lägenheter enligt lagförslaget praktiskt ska lösas kan intebedömas , men konstruktionen ger administrativt och förvaltningsmässigt merarbete. Kontorenförordar därför i stället en annan prövningsmodell. Fasfighetsägare som integodtar bostadsförmedlingens förslag, bör få vända sig till hyresnämnden, somfår avgöra frågan. Kommunen bör också kunna begära hyresnämndens prövning, omvärden passivt varken accepterar eller avvisar det anvisade hushållet. Kontoren förordar ocksåalt en anvisningstid av för bo stadsförmedlingen inskrivs i lagen. Det är en fömtsättning för ett gott förmedlingsarbete. Det är också den tidsfrist som anges i överenskommel sen med fasfighetsägareföreningen för de fall när uppsägningstiden är normala . I förslaget till ny bostadsanvisningslag har hänsyn tagilslill kritiken mot del besvärliga förfarandet som den gamla lagen föreskrev för undertättelsertill berörda husägare. Del anser kommunen vara positivt. Del är vidare positivtall del i den nya lagen föreslås alt hela kommunen kan bli bostadsanvisningsområde. En brist i förslaget är att frågan om när kommunen kan bliersättningsskyldig för all en lägenhet inte blir uthyrd inle klarals ul.Enligt nuvarande lagstiftning och enligt förslaget lill ny lag kan kommunen bliersältningsskyldig även när fastighetsägaren själv är orsak lill att lägenheteninle blir uthyrd . I den nya lagen bör tydligt markeras att ersättningfrån kommunen endasl kan krävas i de fall då förseningen kommer sig av altkommunen varit försumlig. säll atl klara ut när komunnen varil försumlig äratt i lagen klart ange vilka tidsfrister som bör gälla. I det tillämpningsavtalsom finns mellan och berörda fastighetsägare har klargjortshur lång lid kommunen och de bostadssökande har på sig. Delta har underlättattillämpningen av lagen i kommunen betydligt. är kritisk lill att elt beslul ihyresnämnden om anvisningsrätt enbart skall gälla . Med den tröghet somfinns i denna lyp av processer är en alllför för attanvisningarna i ett område skall få någon belydelse. Elt beslut i hyresnämndenbör i stället gälla tills vidare eller åtminstone . Avslutningsvis vill kommunen betona vikten av att kommunenkan få tillgäng lill alla lägenheter inom etl område. Om kommunen inle får anvisningsräittill alla lägenheter i ett omräde utan bara en andel finns risk attfastighetsägarna väljer all enbart överlämna vissa lyper av lägenheter tillbostadsförmedlingen. Det skulle vidare försvära kommunens möjligheter attförsäkra sig om att alla fastighetsägare efterlever besluten. kommer delrelativt ofta till bostadsförmedlingens kännedom all fastighetsägare inom anvisningsomrädenaunderlåter att lämna lägenheter lill bostadsförmedlingen. Bostadsförmedlingenhar till uppgift att bedöma det aktuella behovet och ge ell snabbi besked lillfastighetsägarna om det är lägenheter man ej avser atl ulnytlja. Verkan av överlåtelser ni. (12 §) Beslut om anvisningsrätt gäller mol ny ägare. Om vitesätts i beslutet gäller detta även mot ny ägare om äganderätten har övergåttgenom köp, byte eller gåva. Kommunen föreslår att detla bör omfatta samtliga former avfastighetsöverlåtelser. Övriga bestämmelser (13 §) Ett beslul om anvisningsräit sänds tillinskrivningsmyndigheten för anteck ning i faslighetsboken. Kommunen föreslår att man bör undersöka möjligheten attäven anteck- Prop. 1987/88:35 na frivilliga överenskommelser i faslighetsboken. Tyvärr är promemorian i likhet med bostadsanvisningslagen"lite luddigt skriven" och hyresnämnderna får enligt del nyalagförslaget inga entydiga tolkningsanvisningar vilket bör utformas i delslutliga förslaget. Inledande beslämmelser (1 §) kommun förordar atl frivilliga överenskommelser omupplåtelse av bostadslägenheter bör begränsas till all gälla samtligalägenheter i flerbostadshus som har minsl fem bostadslägenheter.Ställningstagandet baseras på dels alt för mindre fastigheter kan anvisningsrätteninnebära störte ölägenhe ter för fastighetsägaren saml - all en begränsning av anvisningsrätlen tillexempelvis varannan ledigbli ven lägenhet kommer att en dylik konlroll kan upplevas besvärande för såväl kommun som fastighetsägare. Upphävande av beslut om anvisningsräit (5 §) Yttrande från såväl hyresgästorganisafion somfastighetsägarorganisation bör ges betydelse när hyresnämnden skall tolkadelar av generella överenskommelser (s. 44 sisla stycket och s. 45 förstastycket). Verkan av beslut om anvisningsräit (6 §) S. 64 sista stycket och s. 65 första stycket kan ge upphovtill godtycke och kan bli myckel svårbedömt för hyresnämnderna. Man kan med fogbefara atl många "felaktiga" bedömningar kommer all göras av dehyresvärdar som rent allmänl är negativt inställda till kommunernas bosiadsförmedlingsverksamhel. Övriga bestämmelser (13 §) Förslaget om att beslut om anvisningsrätt/vite skallsändas till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighets- eller tomträtlsbokenkan leda till att del blir lällare all träffa frivilliga överenskommelser. Kommunen anser all lagtexten bör utökas i elt avseendenämligen i sådana fall då det kan misstänkas att fastighetsägare inle lämnar uppgift om ledigblivna lägenheter i enlighet med det uppgjorda avtalet. Kommunen har i en sådan situation svårt alt kontrollera och bevisa atl avtalet inte följts. Det bör, enligt kommunens uppfattning, utredas om inle hyresnämn- 158 denskall få möjlighel all förorda om någon form av revision för kontroll av Prop.1987/88:35 alt del ingånga avtalet uppfylls. Effekterna av lagen bör utvärderasnär den tillämpats under nägra år. Uteblir dessa bör del övervägas om lagstiftningenskall skärpas yUeriigare. fattat beslut om anvisningsräit innebär detta elt förbudför husägaren all upplåta lediga lägenheter till annan än dem som kommunenanvisar. För atl förbudet skall vara meningsfullt krävs atl kommunen har möjlighelalt kontrollera efterlevnaden. Enligl kommunstyrelsen bör den nya lagen geutrymme för kommunen atl infordra lägenhetsförteckningar och undertättelser omledigblivna lägenheter. Detnya lagförslaget behandlar inte frågan om en s. k. infiyltningsprövning,varigenom kommunen skulle kunna få en föreslagen hyresgästs kvalifikationerprövade. En minskad tillgång på bostäder i förening med en ökad efterfrågan harmedfört att allt större krav ställs på medverkan vid bosladsanskaffningi enskilda bislåndsärenden. I1 § stadgas all lagen kan lillämpas om del behövs för bostadsförsöriningen ien kommun "eller inom ett område i vilket kommunen ingår och som kan ansesutgöra en enhet i bostadsförsöriningshänseende". I 1 § bostadsförsöriningslagenfinns motsvarande bestämmelse om lagens tillämpning, som alltså direktöverförts lill den nya lagen. Med den konstruktion som den nya lagen fåll bliremellertid bestämmelsen omöjligt alt . tillämpa, varför den citerade delen avparagrafen bör ulgå. Enligl1 § gäller lagen bostadslägenheter i flerbostadshus. I specialmotiveringenuttalas att med flerbostadshus avses hus med fler än tvä lägenheter. Medhänsyn lill de olägenheter som lagen torde komma atl innebära för ägare avmindre fastigheter, kan det ifrågasättas om inte anlalel lägenheter bör varaminst fem för alt en fastighet skall omfattas av lagens beslämmelser. beslul skall enligl 4 § anges den tid, högst , under vilkenanvisningsrätten skall gälla. Då förfarandet vid hyresnämnden kan blikomplicerat och tidskrävande, så bör maximitiden vara längre. Bostadsdepartementetpresenterar inget förslag med möjlighet att få prö vat om en hyresgäst anses vara godtagbar eller ej. Från atl bostadsförmed lingen anvisat hyresgäst till att hyreskontrakt är tecknat är inte behandlat i lagförslaget. Delta innebär i praktiken att en fastighetägare fritt kan vägra alt godta anvisade hyresgäster ulan motivering. En förbättring för de som bostadsförmedlingen anvisat lägenhet men ej accepterats av fatighetsäga- ren skulle också effektivisera bosladsanvisningen. Kommunen tillstyrker en övergång lill etl individuelltförhållande mellan kommunen och fastighetsägaren. Rättssäkerhetskraven är vältillgodosedda genom en prövning av hyresnämnd eller vid besvär bostadsdomstol.Den valda tekniken alt låta lagen få en dispositiv karaktär genom att fömtsättaatt överenkommelser kan träffas mellan kommunerna och fastighetsägarna ger denenkelhet som har efterlysts frän olika håll. Generella överenskommelser som utgångspunkt föranvisningsrätten Förslaget om att eventuella avlal med faslighetsägareorganisationereller husägare på orten skall vara vägledande vid bedömningen av enskildaärenden hos hyresnämnden avstyrkes i sin nuvarande utformning av skäl somnärmare anges under avsnitt 6.5. har möjligheter all inhämtayttrande av fastighetsägareorganisationer. Även den omständigheten attorganisationernas uppfattningar varierar från kommun till kommun talar emotden föreslagna bestämmelsen såsom den formulerats. Avvägningen mellan allmänna och enskilda intressen I promemorian anges att grunden till anvisningsrätlten iförsta hand är brist på bostäder. Kommunen får därvid hänvisa till vad somanförts under rubriken . Kommunen delar uppfattningen att grunden för att begäraanvisning måsle dokumenteras genom ett principbeslut i kommunfullmäktige. Avdemokratiska skäl bör delta ske genom bosladsförsörjningsprogrammet som anges ipromemorian. I ett sådant sammanhang får frågan en allmän belysning i eltlängre perspektiv. Kommunen anser att detla bör anges uttryckligen i lagtextenäven om det skulle leda till överklaganden när kommunerna beslutar om bosladsförsöriningsprogrammen. Förslaget skulle vinna i klarhet och fastighetsägarnaskulle kunna förutse utvecklingen. Fastighetsägarnas enskilda intressenbeaktas ju i hyresnämndsprövningen. Jämför plan- och bygglagens översiktsplandär endast de allmänna intressena redovisas och planen saknar rättsverkan. Avtalsförsök som förutsättning för hyresnämndens prövning m.m. Enligt förslaget till lagtext framgår inte direkl allkommunen är skyldig all la upp förhandlingar innan frågan orn anvisningsrätt tas upp till prövning i hyresnämnden. Eftersom del endast framgår att kommunen behöver an moda husägaren skriftligen atl lämna utfästelser om anvisningsrätt till bostadslägenhet kan detta leda till onödiga tvister. Ett klarläggande i lagtexten så att den överensstämmer med motiven bör övervägas. prövning av anvisningsrätten Prop. Motiven kan tolkas så atl del föreligger en presumtion atlkommunens uppfattning skall gälla om anvisningsrättens innehåll, om del inlefinns en överenskommelse mellan kommunen och fatighetsägareorganisalionernaeller andra husägare. Förslaget lill lagtext bör förtydligas så atl del klartframgår atl del är en bevisbörderegel om det är della som åsyftas. Enligtkommunens bedömning är lagtexten utformad som en materiell bestämmelse omintresseavvägningen mellan kommunen och husägaren. Eftersom den kommunalalikabehandlingsprincipen gäller på detta område så får naturligtvis avtalen medandra husägare indirekt en materiell betydelse. Upphävande av ell beslut om anvisningsräit Även om det finns slöd i förslaget lill lagtext för allkommunen kan begära att etl beslul om anvisningsräit skall upphävas så framgårdet inle klart atl kommunen kan begära ell sådanl beslut. En komplettering avlagtexten föreslås av pedagogiska skäl. är kritisk till formuleringen i 1 §angående ägarförhållandet. Osäkerhet kan uppstå om vem som är avtalspart.Lagstiftningens praxis är i andra sammanhang oftast lagfaren ägare. Lagfarenägare finns registrerad på sin faslighet medan del kan vara svårare alt fåvetskap om faktisk ägare. Det bör i lagtexten klart framgå vilken ägare som avses. Del nya förslaget är i hög grad förenat med villkor iolika sammanhang. Kommunen måsle få en tillräckligt bra förhandlingsposition omdel skall vara meningsfullt atl lägga fasl spelregler. "Särskilda villkor" för upplåtelse avlägenheter. "Särskilda villkor" måste klargöras, dä risk i annatfall finns att kommunen hamnar i en mängd förhandlingssituationer och attlägenheterna pä så sätt går förlorade. Anvisningsrätlen kan upphävas om husägaren uppenbartmissgynnas i förhållande lill andra fastighetsägare. En ökad klarhet i vad ullryckel"uppenbart missgynnas" innebär är önskvärt. Husägaren är skyldig alt upplåta lägenheten lill kommunenom husägaren inte godtar den bosladssökande. Krav pä en mängd andrahandskontrakt har en avskräckande effekl, varför det är angelägel atl skapa klarhet i vilka 161 11 1987/88. fall husägaren har rällalt kräva kommunen som hyresgäst. 1987/88:35 ningenstödjer bosladskommitténs förslag att en särskild inflytlingspröv-ning skallinföras för alt möjliggöra för kommunerna att få frågan om hyresgästenskvalifikationer prövad, om fastighetsägaren vägrar att godta en hyresgäst. Äveni del nya lagförslaget finns brister vad gäller möjlighet alt kontrollera atlavtal efterföljs. Besvärshanteringenär enklare enligt del nya förslaget. Prövningar hänskjuts till hyresnämnd moltidigare domstol. Detär oklart i vilken omfattning och med vilken verkan vitesföreläggande kommerall utdömas. Del är viktigt atl vilesföreläggandet utformas på så säll all delfår önskad effekl. Bostadskommitténföreslog alt hyresnämnderna skulle kunna göra en prövning av om hyresgästenkunde "tagas för god" på samma sätt som gäller vid byten. Iföreliggande förslag avvisas bosladskommitténs förslag vilkel kommunen finnersvårförståeligt och olyckligt. Mångakommuner har i likhet med en särskild form för alt återinföra personer,där det finns känd misskötsamhet beträffande boendet, till den allmännabostadsmarknaden. Härär del naturiigt all kommunen står ansvarig för kontraktet i vart fall under enprövotid. Även i vissa andra fall kan del vara motiverat att kommunen iklädersig ansvar för hyresförhållandet. Erfarenhetenvisar dock alt del finns fastighetsägare som gärna låter bostadsförmedlingenförmedla lägenheterna men som ställer myckel speciella krav på hyresgästerna.Enkelt uttryckt "hyresgästerna skall vara äldre utan barn, dock inlegamla". Argumenten mot barnfamiljerna är att de inle är nog tysta och attde sliter hårdare på lägenheterna. Invändningen mot de är att de kanförväntas ställa högre krav på fastighetsservicen, exempel i form av krav påsändning.