prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt föreningens mening talarövervägande skäl för atl del i den för finansbolagen gällandeupplåningsrätlsregdn bör införas en avräkningsregel som motsvarar den somgäller enligt bankernas kapilalläckningsbeslämmelser. Det ter sig i så fallrimligt all viss del av de överavskrivningar som görs på leasing-objekt fårinräknas i kapitalbasen och därmed bli upplåningsrätlsgrundande. Etl förslag avsådan innebörd all 40 "lo av ifrågavarande överavskrivningar skulle fåinräknas i kapitalbasen framfördes av bankinspektionen i en skrivelse år1982, vilken nu behandlas av kreditmarknadskommittén. Sparbanksföreningenföreslår atl kapitalbasen breddas genom alt överavskrivningarna lill viss deltillåls ingå i denna. Slutligen går SFF in på förslaget avseende ändring iupplåningsrättsreglerna. SFF delar helt uppfattningen atl del är riktigt attreglerna skärps. Inte minsl är del fråga om all ändra en beslående skillnad i reglerna för banker och finans bolag. Det är naturiigtvis inte konkurrensneulralt alt bank i kapitaltäcknings hänseende får avräkna från sitt egel kapital satsningar i förelag som bedriver finansieringsverksamhet medan motsvarande inte gäller för finansbolag. SFF är emellertid tveksam till om del är rätt all genomföra denna ändring . Inom KMK har diskuterats ett förslag om att införa en regel om s. k. konsolide- 92 radkapilalläckning, i bankbolagskoncerner. Denna princip, som synes ha fåll Prop.1987/88: 149 genomslag i de flesta länder inom den s. k. lO-gmppen, förefallerha vunnit gehör Bilaga 3 även inom KMK och kommer troligen all införas i densvenska lagstiftningen. Om så blir fallet kommer den troligen även att blitillämplig för finansbolagskoncerner. Vid sådant förhållande kommerfinansbolagen all få en viss lättnad avseende kapitalkravel jämfört med del somföranleds av de i promemorian föreslagna reglerna (dock en avsevärd skärpningjämfört med nuläget). Den beskrivna situationen leder lill all finansbolagenskulle utsättas för en ofillfredsställande ryckighet när del gällerkapitalkravel om förslagen i departementspromemorian leder lill en provisorisklagstiftning. SFF kan därför inle tillstyrka förslaget, trots atl del skulle medföraen tidigareläggning av en förbättring av konkurrensförhållandena mellan bankoch finansbolag. Om förslaget ändock genomförs redan nu vill SFF peka på endetalj, som i vart fall övergångsvis bör ändras. Förslaget om avräkning fråneget kapital vid satsningar i bolag som bedriver finansieringsverksamhel ikombination med den definition av finansieringsverksamhet som föreslås lederlill all finansbolag får avräkning lill för den händelse kapital satsas ikreditakliebolag. Detta innebär etl hårdare krav än bankernas i motsvarandefall (kapitaltäckning). Även om del ovan berörda inom KMK diskuterade förslaget om s. k. konsoliderad kapilalläckning senare leder lill en avsevärdskärpning för bankerna särskih avseende aktieinnehav i kreditakliebolag finnsingen anledning alt under en kort övergångslid införa regler som helt vänder påkonkurrensförutsättningarna. SFF anser således all i den mån finansbolag haraktier i kreditakliebolag avräkningsregdn bör konstrueras så alt den i realileleninnebär en kapilalläckning på 8 "Vo. SFF har i sak inget all erinra mot övriga förslag. I promemorian föreslås etl tillägg till 11 §finansbolagslagen av innebörd atl det från finansbolagets egna kapital skallavräknas det bokförda värdet av vad bolaget som aktiekapital eller i annan formtillskjuiit lill annal in- eller utländskt företag som driverfinansieringsverksamhel. De nuvarande upplåningsrältsbestämmelserna för finansbolaginnehåller ingen föreskrift om avräkning från bolagels egel kapital för vadbolaget lillskjutil lill organisationsförelag. Den beskrivna regeln är i sakidentisk med den bestämmelse i 2 kap. 9 § bankrörelselagen som reglerarmotsvarande förhållanden för banker. Regeln innebär alt det "koncernlänkande" som nufinns när del gäller kapitalförsörjningen i banker överförs påfinansbolagskoncerner. Den föreslagna regeln kommer att ställa stora krav påstora kapitaltillskott i många finansbolag. Föreningen har i princip inget atl invända emot atl enviss avräkning av värdet av aktieinnehav i dotterbolag skall ske i moderbolaget. Det egna kapitaletskall inle helt eller delvis kunna ulgöra riskkapital i flera kredifinstitutsamtidigt. Föreningen har dock allvarliga invändningar mot förslaget i dess nuvarande form. Enligt föreningens bestämda uppfattning måste regeln kompletteras med ändrade regler för bestämning av kapitalbasen. Vidare bör själva avräkningsbe- 93 stämmeisenförändras lill sill innehåll. Från moderbolagels egel kapital bör Prop.1987/88: 149 nämligen avräknas endast så stor del av det bokförda värdet avaktierna i dotter- Bilaga 3 bolaget som motsvarar värdet av del egnakapitalet i del ägda bolaget. Föreningens synpunkter utvecklas i det följande har man i olika uiredningssammanhangdiskuterat kapiialkraven för främst banker, i också för finansbolag ochandra kreditinslilut. En arbetsgrupp (Baselkommiilén) inom den så kalladelO-gmppen i och i vilken ingår har arbetet på allhöja kapiialkraven på banker med inlernationell verksamhet i syfte all ökastabiliteten inom del internationella banksystemet. Gruppen har lagt framell förslag som remissbehandlas i . Det kommersannolikt all leda till lagstiftning . En viktig del av kreditmarknadskommitténs arbete är allföreslå nya regler om kapitalkrav och kapilalläckning för banker ochfinansbolag. Kommittén avser atl lägga fram dessa förslag dels i sill huvudbetänkandedels i etl delbetänkande . Med hänsyn till all viss samordning ärönskvärd med 10-gruppens förslag väntas det definitiva förslaget först i detsenare ddbelänkandel. En gemensam strävan i dessa båda förslag är atl få tillstånd en mer realistisk värdering av riskerna i olika kreditengagemang frånkreditinstitutens sida, vilkel motiverar ändringar ikapilaltäckningsbestämmdserna. Parallellt härmed löper tanken atl även kapitalbasen börbestämmas på elt mer adekvat sätt. Etl viktigt led häri är all en skälig andelav värderegleringsreserverna föreslås ingå i del egna kapitalet. Förfinansbolagens vidkommande föreslår kommillén sålunda atl 40 °/o avvärderegleringsreserverna för leasing i forlsällningen skall inräknas ikapitalbasen. I linje härmed föreslår kommittén vidare en avräkningsregel förfinansbolag, identisk med den som föreslås. Föreningen konstaterar atl den utveckling mot elt ökatkoncernlänkande i redovisningshänseende som präglar utvecklingen är logisk.Men när förändringar skall genomföras anser föreningen alt tre kravovillkorligen bör ställas på lagstiftningen. För del första skall ändringarna i sig vara välmotiveradeoch logiskt konstruerade. För det andra bör ändringarna så långt möjligt genomförassamtidigt för alla institut under tillsyn för atl konkurrensojämlikheler skallundvikas. För det tredje måste förslagen vara så utformade altryckigheter i kapitalanskaffningen motverkas. Föreningen anser atl kritik kan anföras mol det nuframlagda förslaget från alla dessa utgångspunkter. I korthet innebär kritikenatl man vid avräknings-regelns utformning inte har beaktat bestämmelsens syftesom är atl eliminera dubbelräkningen av del egentliga riskkapitalet inom enkoncern, all regeln har utbrulils ur sitt logiska sammanhang, vilket innebäralt de betydligt viktigare frågorna om kapilalläckning och vidgning avkapitalbasen lämnats utanför samt att ändringen kommer alt åtminstone temporärtmedföra starkt ökade kapitalkrav för vissa finansbolag. Eftersom denna effektkommer atl mildras när de av kreditmarknadskommittén/1 O-gruppen förordadereglerna införs blir följden just den ryckighel i kapitalanskaffningen som börmotverkas. 1987/88: 149 I en framställning anförde bankinspektionen atl enregel om avräkning ° borde införas för även finansbolagens vidkommande.Inspektionen anförde därvid atl finansbolagens möjlighet all i samma juridiskaperson driva inle bara finansieringsverksamhet ulan åtminstone teoretiskt väljaannan verksamhet med en kapitaltäckning på medför atl elt sådantdiversefierat bolags hela upplåning kommer alt ställas i relation lill bolagetskapitalkrav oavsett för vilken verksamhet upplåningen verkställs och att för defall de upplånade medlen används för tillskott av riskkapital i form avaktier/eller förlagskapilal lill olika bolag, den nuvarandekapilalläckningsregdn inte är fillfredsställande. Framställningen hänvisades till kreditmarknadskommittén. Kommillén överväger med anledning härav en ordning som ihuvudsak innebär alt den nuvarande upplåningsrätlsregdn ersätts med enkapilaltäckningsbestämmdse, utformad som en trappa med varierandekapilalläckningsgrader beroende på risktagandel, i stort sett följande deprinciper som gäller för bankerna, atl banklagens regel om avräkning för doiterbolagsaktier itillämpliga delar överförs lill den gemensamma ramlagen för kreditinstitutenoch att kapitalbasen breddas jämfört med nuvarandefinansbolagslag i så måtto all däri skall ingå även 40 "Vo avöveravskrivningen på leasing. Föreningen delar uppfattningen all upplåningsrätlsregdnbör ersättas med en kapitaltäckningsregel för finansbolagens vidkommande.Banklagsregeln bör i vissa hänseenden kunna utgöra mönster för en sådanbestämmelse. Föreningen stödjer också tanken på atl överavskrivningarna påleasing bör inräknas i kapitalbasen på av bankinspektionen föreslaget sätt.Som framhållits ovan är det i själva verket nödvändigt atl genomföra åtminstoneden sista förändringen om man dessutom tänker införa regler om avräkning fördoiterbolagsaktier. När del gäller den sistnämnda frågan vill föreningeninledningsvis framhålla att det mofiv som inspektionen ursprungligen anfördeför regelskärpningen i frågan inte torde äga full giltighet om kreditmarknadskommitténsförslag genomförs i övrigt. De blivande kreditmarknadsbolagen får nämligendefinitions-mässigl endast ägna sig åt finansieringsverksamhel, låt vara atldelta begrepp vidgas något jämfört med den nuvarande definitionen i I §finansbolagslagen. Dessa bolag kommer därmed atl vara hårdare styrda i sinullåningsverksamhet, vilket bidrar lill en minskning av riskexponeringen. Icke desto mindre godtar föreningen tanken på atl en vissavräkning av värdet av aktieinnehav bör ske i moderbolaget. Frågan äremellertid med vilket belopp avräkningen skall ske. Banklagsregeln tillämpas nu så an avräkning sker vidförvärv av bolag med elt belopp som motsvarar köpeskillingen, alltså det fullaaktievärdet. Detta innebär alt t. ex. värdet av goodwill i del förvärvadebolaget kommer att avräknas helt. Enligt föreningens uppfattning bör detta sätt att tillämparegeln ändras för bankerna. Redan nu finns del emellertid anledning altför finansbolagens del tillämpa en annan ordning. Som påpekats i del föregåendeär grunden för avräkning alt kapitalet inte skall kunna riskeras itvå olika kreditinsfitul (moder- och dotterbolag) i en koncern. Vad är del dåsom utgör tillskjutet riskkapital i samband med förvärv av elt dotterbolag?Tolkningen får betydelse i <- de fall del bokförda värdet på aktierna avviker från"förvärvat egel kapital". mening kan det i egentlig mening tillskjutna kapitalet anses Prop.1987/88: 149 vara lika med del förvärvade bolagets egna kapital. Häri inräknas,förutom del Bilaga 3 redovisade beskattade kapitalet, den del av obeskattadereserver (lagerreserv, investeringsfond etc.) som inte utgör latentskatteskuld, alltså i aktiebolag vid nuvarande skattesatser ungefär hälften avdessa reserver. Om priset för dolterbo-lagsaktierna är lika med det sålundaberäknade egna kapitalet anses koncernens anskaffningskostnad fördotterbolagets tillgångar vara lika med deras i dotterbolaget bokförda värdet. Om priset för aktierna överstiger del enligl ovanberäknade egna kapitalet kan detta antas i första hand bero på all övervärden(dolda reserver) finns i dotterbolagets anläggningstillgångar, maskiner ochinventarier, byggnader, mark, värdepappersinnehav (eventuellt även andraspecifika tillgångar) eller skulder (t. ex. pensionsskuld), i andra hand under förutsättning all dotterbolaget bedriver rörelse på att i priset föraktierna ingår ell goodwillvärde som t. ex. värden i form av organisation,affärskontakter och datasystem. Det senare framkommer då som en restpost ianalysen. Ingen av dessa poster är all se som riskkapital i här diskuteradmening. När del gäller den redovisningsmässiga behandlingen avgoodwill är följande alt notera. I det förvärvande bolagets balansräkning ingår goodwillensom en icke särdefi-nierad särpost i den bokförda värdet avdotlerbolagsaktierna. Någon nedskrivning av goodwillen i moderbolaget äralltså inte aktuell. Däremot skrivs goodwill av i koncernbalansräkningen, iregel . Avskrivningarna belastar koncernens rörelseresultat. Jämför 17§ bokföringslagen. Motsvarande gäller för andra koncernmässiga övervärden ianläggningstillgångar. Upparbetad goodwill i etl dotterbolag behöver inteavräknas mot moderbolagets egna kapital (här bortses från det sällanförekommande fallet atl aktierna i dotterbolaget skrivs upp av goodwillskäl).Tanken atl delta värde skulle ha någon belydelse i riskkapilalhänseende är intesärskilt närliggande. Det ligger då en viss inkonsekvens i alt kräva avräkningav förvärvad goodwill. Båda dessa tillgångar har på olika sätt medförtkostnader för moderbolaget/koncernen. I del första fallet fördelar sigkostnaderna över en längre lid, i del andra är det en engångskostnad i sambandmed förvärvet, men denna skillnad bör ej vara avgörande. Enligt del i promemorian föreslagna tillägget lill 7 §finansbolagslagen skall avräkningen ske från moderbolagels egel kapital. Somframgått överensstämmer denna lydelse med den som återfinns ibanklagstiftningen. Men där tillämpas den så all avräkning sker frånkapitalbasen. Föreningen utgår från atl regeln, om den införs, kommer alttillämpas på samma sätt för finansbolagen. I motsatt fall skulle konsekvensernabli egendomliga t. ex. inom bankkoncernerna. Föreningen vill framhålla atl en önskvärd effekt avauktorisation för finans bolag är en omvandling på kredilmarknaden i strukturellt hänseende. Omvand lingen sker genom förvärv och sammanslagningar av bolag. Del är då olyckligt om kostnaden för omvandlingen blir så hög atl den önskvärde slruktureffekien uteblir. Ett krav på avräkning av goodwill mol del egna kapitalet imoderbolaget blir på del sättet koniraproduklivi. Härtill kommer att redan denomständigheten all avräkning införs för doiterbolagsaktier, oavsett vilken form som väljs,träffar finansbolagen hårt i kapitalkravshänseende. All då kräva an hela övervärdet i "" aktierna skäll avräknas mol det egna kapitalet är altlägga sten på börda. Föreningenvill påpeka all skrivningen i promemorian på denna punkt Prop.1987/88: 149 är motsägelsefull. På sidan 82 återfinns nedanför mitten enformulering om alt Bilaga 3 från finansbolagets egel kapital bör således räknasav vad bolaget investerar i andra företag och där utgör etlupplåningsrätlsgrundande kapital. Mol detta konstaterande kan inget invändas.Längre ner på samma sida refereras den lill sist föreslagna bestämmelsen, somalltså enligl föreningens mening egentligen har en annan och mer diskutabelinnebörd. Bristen på överensstämmelse mellan motiv och lagtext är här tydlig. Oavsett vilken metod som skall tillämpas när del gälleraktieinnehaven kommer de nya reglerna medföra krav på, i vissa fall, mycketstora kapitahillskolt till de större finansbolagen. Som redan påpekats innebäravräkningsbeslämmelserna alt man i redovisningshänseende närmar sig etl rentkoncernlänkande. Del finns då all anledning all se till alt del egna kapitaletäven i andra hänseenden definieras på ell sätt som ger ell rättvisande ullryckför bolagets finansiella ställning. Bankinspektionen har i sin skrivelse föreslagit att 40 %av överavskrivningarna på leasingobjekt får inräknas i etl finansbolags egelkapital. Även kreditmarknadskommittén är inne på denna linje, låt vara alt manför närvarande tänker sig en begränsning av storleken till etl belopp somtillsammans med övriga reserveringar svarar emot del egna kapitalet. Skälet till atl kapitalbasen vidgas på detta sätt är altöveravskrivningarna, till den del de icke utgör latent skatteskuld, är alt sesom en ren konsolidering och alt de reserverade medlen inte erfordras förtäckning av befarade förluster i leasing-verksamheten. Detta understryks bl. a.i den rekommendation ang. redovisning av leasing som föreningen uppställt isamråd med bankinspektionen. I rekommendationen som ingår i inspektionensförfattningssamling slås bl. a. följande fast: "Konstaleras eller befaras etl uthyrt objekt vara förhögt värderat p. g. a. hyresmannens bristande betalningsförmåga skallytterligare nedskrivning göras. I resultaträkningen redovisas denna nedskrivningi beloppet för avskrivningar enligl plan. I not bör upplysning lämnas om totalabeloppet för kreditförluster. Härvid skall nedskrivningar avanläggningstillgångarna för konstaterade eller befarade förluster ochhyreskontrakt inkluderas, dock öppet redovisade. När leasingavtal avslutas redovisas försäljnings- ellerutrangeringsresuliatet inom rörelseresultatet. Avskrivningar redovisade somkonsolidering beaktas därvid inle. Avskrivningar av leasingobjekt utöver vad som ovan harangivits behandlas som en konsolidering och redovisas som bokslutsdispositioneroch obeskattade reserver". Det kan alltså inte råda nägon tvekan om attöveravskrivningarna är atl anse som konsolidering. Som redan anförts kommer en regel om avräkning fördoiterbolagsaktier atl träffa särskilt de större finansbolagen myckel hårt. Del är enligt föreningens mening rimligt att en sådan regel, oavsett hur den utformas, i någon månbalanse ras genom atl en rätt införs att medräkna överavskrivningarna i det egna kapita lel, särskilt som sädan en reform är okonlroversidl i sak. Det förtjänar att 97 7 1987/88. påpekasall dessa två åtgärder sammantagna ändock kommer alt leda till väseni- Prop.1987/88: 149 ligt ökade kapilalkrav för berörda finansbolag. En allmän inriktning av kreditmarknadskommitténs arbete ärall regler skall tillskapas som i största möjliga mån är konkurrensneulrala. Ibankernas'kapilalläckningsbeslämmelser finns, förutom den berörda avräkningenmol egel kapital av aktier i dotterbolag, en utförlig kapilaltäckningsbestämmdsei övrigt. Som framgått kommer en liknande bestämmelse att föreslås även för deblivande kredilmarknadsbolagens del. Någon större förändring av del sammanlagdakapitalkravel på finansbolagen kan inte förutses som en följd av den vänladereformen. Däremot utgör "kapitaltäckningstrappan" elt mersofistikerat instrument för riskläckning i kreditinstituten mer rätlvLst förbolagen och ett bättre styrmedel för lagstiftaren. Modellen som sådan är inlekontroversiell eftersom samtliga i kommillén företrädda grupperingar synestillstyrka att den införs. Enligt föreningens mening talar konkurrenslikhetsskälför atl en sådan reform införs . Sammanfattningsvis konstaterar föreningen atl del finnsstarka skäl an avvakta med lagstiftning om avräkning. Om en sådan bestämmelseändock införs finner föreningen all den i vart fall ovillkorligen börkombineras med nya regler för bestämning av kapitalbasen av innebörd alt värderegleringsreserverför leasing till förslagsvis bör ingå i kapitalbasen, alltså del egnakapitalet. Del är lill sist föreningens uppfattning alt del finns goda skäl allredan nu införa en kapitaltäckningsregel för finansbolag i huvudsakligöverensstämmelse med den som övervägs inom krediimarknadskommiltén, allt underförutsättning att lagstiftaren står fast vid sin uppfattning att införa en avräkningsregel. 5 Föreningen () Skulle de i den föreliggande promemorian behandladefrågorna ändå bli föremål för lagstiftning nu får FAR / andra hand anföraföljande. all upplåningsrätisreglerna ändras så alt frånfinansbolagets egna kapital avräknas det bokförda värdet av vad som lillskjutitsi kapital lill annat förelag som bedriver finansieringsverksamhet. I kap. 5 om elt finansbolags upplåningsrält föreslås allfrån etl finansbolags eget kapital skall avräknas del bokförda värdet av vad bolaget såsom aktiekapital eller i annan form tillskjutit till annat in- eller utländskt förelag som driverfinansie ringsverksamhet. vill ställa frågan om detta skall gälla även då ell finansbolag med upparbetad goodwill köps av ell annal finansbolag och köpe- 98 summanomfattar betalning för denna goodwill. Om hela det erlagda beloppet Prop.1987/88: 149 skall avräknas från moderbolagets egna kapital innebär det en lOO-procentig Bilaga 3 täckning av erlagd goodwillersäilning. 4 Tillsyn och sanktioner Lagförslaget ger enligt verkels mening etl gon underlagför lillsyn och ingripande av tillsynsmyndigheten. har inget aninvända mot all Bankinspektionen utövar tillsynen enligl lagen. Den lösningenskärper dock behovet av en samordning mellan verket och har ju fortfarande tillsynen enligl marknadsföringslagen/konsumenikredillagenoch viss lillsyn enligt avtalsvillkorslagen (leverantörskrediler). Del ärviktigt alt erfarenheter från den hittillsvarande avlalsvillkorsgranskningeninom kreditområdet tas tillvara av Bankinspektionen. Mot bakgrund av all straff skall kunna drabba den som ulanauktorisation driver finansieringsverksamhel "riktad mot konsument"är det utomordentligt viktigt all det straffria området är klart avgränsat. Idelta avseende uppvisar promemorian emellertid vissa oiydligheier. Föreningen finner del naturligt all de s. k.leverantörskrediterna eller köpkrediterna lill konsument från säljare liksomnu undantas frän finansbolagslagens tillämpning. Föreningen tillstyrker vidareförslaget all den i konsumentkreditlagen intagna definitionen på konsumenlkredilbör ulgöra utgångspunkt för bestämningen av begreppet finansieringsverksamhelriktad mol konsument. Enligt förslaget skall refinansiering av leverantör- ochköpkrediter gentemot konsumenter endast få tillhandahållas av auktoriserade inslilut.Detta innebär atl en del finansieringsformer, som hos finansbolagentraditionellt klassificeras som företags- eller rördsekrediler, nu skulle fallainom del auklorisationsplikliga området. Hit hör t. ex. reversbelåning,finansiering av avbelalningskonlrakt och den klassiska företagsformen facloring.Från strikta konsumentulgångspunkier är detta konsekvent. I den månfinansbolagen anses böra ta ett större ansvar för utformningen av säljföreiagenskontrakt och marknadsföringsåtgärder i övrigt ler sig förslaget också motiveratur andra synvinklar. Den föreslagna ordningen kommer dock all medföra praktiskasvårigheter för icke-aukloriserade refinansi-eringsinslitul, nämligen när delgäller alt "sorlera ul" konsumenlkreditkon-iraklen ur den refinansieradekoniraklsstocken. Problemet kan möjligen betraktas som försumbart ur allmänsynvinkel. 1 verkligheten kan förslaget leda till alt endast en myckel litendel av föreiagskredilgivningen kan refinansieras via sådana institut, ihuvudsak mindre leasingstockar. Föreningen anser dock alt lagtextens utformning på dennapunkt är otill fredsställande. I texten hänvisas det enbart lill konsumentkrediter. Motbakgrund av vad föreningen anfört bör del klarare anges vilka finansieringsformersom lagen gäller. Eftersom del rör sig om gränserna för straffbarhel är det inte tillräckligt atl denna information skall anses innefattad i den diffusa beskriv ningen "företaget driver finansieringsverksamhet riktad molkonsument". 3Småföretagens () Prop. 1987/88: 149 Bilaga 3 Organisationen menar vidare atl departementet inte i tillräckligutsträckning utrett frågan om tillsyn. Hur lagen ska kunna hindra "källarbankirer"från att fortsätta sin verksamhet behandlas överhuvudtaget inte. Visserligenkan enligl lagförslaget straff utmätas om finansieringsverksamhel bedrivs utanvederbörligt tillstånd, men kontrollen torde bli betungande förbankinspektionen. Organisationen kan inte tillstyrka ell lagförslag som medförklara övervakningsproblem. 5 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 1 Bankinspektionen övergången till den nya lagen bör som framhålls ipromemorian försiggå i mjuka former.