prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:95 om datapolitik för statsförvaltningen Regeringenförelägger vad som har lagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandenas hemställan. Ipropositionen behandlas de statliga myndigheternas användning av automatiskdatabehandling (ADB). Härvid behandlas hur den statliga personalens kompetensinom ADB-området bör utvecklas och tillvaratas, hur sårbarhels- ochsäkerhetsaspekterna bör beaktas i de staUiga ADB-syste-men samt hurförvaltningen av ADB-syslemen bör utformas för all bli effektivare.Propositionen tar också upp hur ansvaret för datoranskaffningarna skallfördelas mellan myndigheterna, statskontoret och regeringen samt frågor somgäller standardisering av ADB-utrustningen. Särskilda avsnitt ägnas ålsamverkan mellan stal och kommun inom ADB-området samt åt forsknings- ochutvecklingsinsatser för att främja en god användning av informationsteknologii offentlig verksamhet. ADBhar en viktig roll i förnyelsen av den statliga sektorn. Exempel ges på hur ADButnyttjas för atl förkorta handläggningstiderna hos myndigheterna och på hurresurserna utnyttjas effektivare. Del konstateras också all utnyttjandet av ADBökat mycket snabbt. fanns omkring 22000 datoriserade arbetsplatser inomstatsförvaltningen, vilket kan jämföras med 1987. Sambandet mellanökad produkUvitet och ADB betonas. Ipropositionen framhålls mol denna bakgmnd alt de anställda bör erbjudas denutbildning som behövs i samband med atl datorstöd utvecklas och införs påarbetsplatsen. Särskilda insatser bör också göras för all skapa en godarbetsmiljö vid datoranvändningen. För all bildskärmsutrustning som används frekventskall målet vara att det elektrostatiska fältet i huvudsak är elimineralsamtidigt som de lågfrekventa magnetfälten skall 1 1987/88. ha låga värden år 1991.Insatser bör också göras för att handikappanpassa Prop. 1987/88:95 datorstöddaarbetsplatser. Enredogörelse lämnas för arbetet med ADB-syslemens säkerhet. Där framhålls atlvarje myndighet skall genomföra en säkerhetsanalys för de ADB-syslem sommyndigheten har ansvar för. Krav på behörighetskontroll för alt hindraobehörig åtkomst till information och dalaprogram i olika typer av ADB-användningbör fastställas. Ensärskild beredningsgrupp inom bör tillsättas för omprövningoch förnyelse av vissa större ADB-syslem. Dennuvarande ordningen för utveckling och införande av ADB-syslem bör upphävasfrån . Det centrala reservationsanslaget föi" anskaffningav ADB-ulruslning bör avvecklas så snart en ny ordning kan tas i bruk. Myndigheternabör från få upphandla ADB-ulruslning med ett köpvärdeunderstigande den nivå som omfattas av GATT-överenskommelsen om statlig upphandling,vilket innebär ett belopp om . Förslaglämnas om att ADB-ulruslning för forsknings- och utbildningsändamål skallfinansieras och upphandlas på samma sätt som annan utrustning för forsknings-och utbildningsändamål. Enredogörelse lämnas för statskontorets framlida roll vid anskaffning av ADB-ulruslning. Standardiserings-och normeringsarbelet på ADB-området bör uppmärksammas. Förutsättningarnaför en gemensam datakommunikationslösning för statsförvaltningen kommer attutredas. Ipropositionen föreslås atl datorcentralen för högre utbildning och forskning iStockholm, QZ, omvandlas till dotterbolag till . Förslagenfinansieras i sin helhet inom ramen för tillgängliga resurser på statsbudgeten. Förslaglämnas om statskontorets anslag och anslaget B2, Anskaffning av ADB-utrustningunder trettonde huvudtiteln för /89. Utdrag ur protokoU vidregeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. , , ,, , , G. , , Proposition om datapolitik för statsförvaltningen Regeringensprogram för förnyelsen av den offentliga sektorn har som mål atl skapa eneffektiv offentlig sektor som erbjuder hög kvalitet och god service påmedborgarnas villkor. I förnyelsearbetet är det viktigt all utnyttja dala- ochkommunikationssystem. får tekniken inte användas okritiskt. Ipropositionen om dalapolitik (prop. 1984/85:220, FiU 1985/86:5, rskr. 88) harregeringen angivit riktlinjer för den framtida datapolitiken. De innebär bl. a. atl användningen av datatekniken skall främjautvecklingen av den offentliga verksamheten samt de anställdas kompetens ochansvarstagande, atl den personliga integriteten skall värnas om och attsårbarheten hos datasystemen skall minskas. Dessa riktlinjer ligger fast ochutgör tillsammans med effek-liviielsmålel gmnden för reformarbetet pådatapolitikens område i statsförvaltningen. En annan utgångspunkt för arbetetär det som anfördes i propositionen om statsförvaltningens användning av ADB m.m. (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr. 89) om bl. a. ökat ansvar förmyndigheter och småskalig ADB-användning. Jagkommer i det följande att behandla åtgärder för att främja en god och effektivanvändning av informationsteknologi inom statsförvaltningen. Jag använderinformationsteknologi och ADB som i huvudsak synonyma begrepp. Innan jag gårin på de konkreta åtgärderna vill jag redovisa några allmänna utgångspunkterför dessa. 1 Datoriseringens roll i förnyelsen av den statliga förvaltningen Detpågår ett intensivt arbete med att förnya den statliga förvaltningen. Förvaltningenskall använda sina resurser effektivt och ge god service. Den skall styras idemokratiska former med möjligheter till insyn för den enskilde medborgaren.Arbetet skall kännetecknas av hög effektivitet och hög kvalitet. De anställdaskall ha meningsfulla arbetsuppgifter och ett inflytande över sinarbetssituation. Arbetsmiljön skall vara god. Nya former föi; styrning ochuppföljning skall ge bättre förutsättningar för myndigheterna all anpassaresurserna till förändrade krav. Utveckling av organisationoch arbetsformer samt av kompetens och Prop. 1987/88:95informationsteknologi är vikliga instmment i förnyelseprocessen. Gemensamtför alla verksamheter inom statsförvaltningen är hantering av information, Iförvaltningstermer är det fråga om handläggning av ärenden, beslut,utredningar, remisser etc, I ADB-termer är det fråga om insamling,registrering, bearbetning, lagring, sökning, presentation och överföring avinformation. Förvaltningsarbetetskaraktär med myckel hantering av information gör det naturligt att överväga ettomfattande datorstöd för att effeklivera verksamheten. Det står dessutom klartall ADB-teknikens användningsområden hela Uden ökar. Kännetecknandeför de statliga ADB-syslem som utvecklades var att de utnyttjadessom kraftfuUa hjälpmedel för insamling, registrering och bearbetning av dala iadministrativa processer utifrån avgränsade behov. Ofta fanns en endadatoranläggning centralt inom myndigheten eller för ett verksamhetsområde.Möjligheterna att enkelt kommunicera mellan t. ex. avdelningar ellermyndigheter var begränsade. Under1980-talet har utveckhngen av ADB-systemen delvis följt andra banor äntidigare. Dessa används nu i ökad utsträckning som stöd i det dagliga handläggningsarbetel.Datorkraften har genom utvecklingen av en småskalig teknik kunnat spridas i organisa-Uonerna. Användningen har därvid ocksåsuccessivt breddats tUl nya områden. Datorstöd för ordbehandHng, diarieföringoch kommunikation inom och mellan myndigheter har blivit allt vanligare. Iframtiden kommer användningsområdena sannolikt alt vidgas avsevärt. Till dettabidrar inte minst de radikalt minskade kostnaderna för datomtmstningen, Iflera avseenden ökar myndigheternas tillgänglighet med hjälp av moderninformationsteknologi, antingen direkt genom att utbyte av information kan skepå elektronisk väg eller indirekt genom att de anställda genom ökadeffektivitet får mera tid för kontakterna med medborgare och förelag. Datateknikenöppnar nya möjligheter att förbättra den statliga sektorns produktivitet. Inommånga områden sker ärendehandläggningen snabbare och bättre än tidigare genomdatoriserade eller datorstödda rutiner i vissa moment. Jagskall här ge några exempel på områden där datoriseringen har eller kommer attfå en stor betydelse för att verksamheten skall kunna utvecklas och bedrivas effekUvt. Låtmig börja med stora riksomfattande verksamheter. Inom skatteförvaltningen hadeden förenklade allmänna självdeklarationen inte varit möjlig utan datorernashjälp. Enligt en genomförd uppföljning kunde ca 3,2 miljonerdeklaranter lämna förenklade deklarationer . Genom ADB-slödel ökadeeffektiviteten i granskningen mellan med och de vanHgastefelen i deklarationerna (felskrivningar och felsummeringar) har minskalväsentligt. Totalt sett har del nya ADB-slöd- da förfarandet medfört enbetydande rationalisering av taxeringsarbetet Prop. 1987/88:95 och enförbättrad rättstillämpning på skatteområdet. Enbetydande datorisering sker inom arbetsmarknadsverket. Regeringen fattade underhösten 1986 beslul om all anskaffa ett nytt ADB-syslem för arbetsförmedlingenmed regionala datorer och ett stort antal terminaler anslutna dessa. Denarbetssökande kan på arbetsförmedlingen med hjälp av sökning i register fåaktuell information om lediga platser. Därigenom minskas den lid som enarbetssökande går utan anställning. Den mänskliga och ekonomiska betydelsen avdetta är stor. sker en omfattande utveckling av datorstöd i verkets produktionlokall och regionall enligt ett regeringsbeslut . Inomexempelvis lokalt placerade vägstalioner runt om i kommer ADB-syslemalt utnyttjas som'hjälpmedel för planering och uppföljning av olikaväghållningsåtgärder. Datoranvändningen ger ett effektivare utnyttjande avresurserna men även möjlighet all flytta besluten närmare produkUonen.Lagerhållningen kan minska. Maskinparken kan utnyttjas effektivare. Informationenfrån myndigheterna förbättras successivt med hjälp av den nya tekniken. Redanidag finns statliga register som utnyttjas av många i samhället. Jag tänker dåsärskilt på bil- och körkortsregistren, statens person- och adressregister(SPAR), det centrala fastighetsregistret, samt de databaser som går undersamlingsnamnen RÅTTSDATA och FÖRVALTNINGSDATA. Jag återkommer de sistnämndaregistren senare i min föredragning. Vadjag anförde i propositionen om statens ADB-användning (prop. 1984/85:225, FiU1985/86:4, rskr. 89) om viklen av en akUvare statlig informationsförmedlingmed hjälp av dalatekniken bedömer jag fortfarande som riktigt och rimligt. Medbegreppet "aktivare statlig informationsförmedling" vUl jag markeraen ambition till störte öppenhet och bättre informationsservice frånförvaltningens sida gentemot medborgarna och till ökad samverkan och störteöppenhet myndigheter emellan. En fömtsättning för sådan samverkan ärsjälvfallet att den inte kommer i konflikt med personregistrens fasUagdaändamål och inte medför obehörigt intrång i registrerades integritet enligtdalalagen. Jagser också ett klart samband mellan dessa två aspekter. När myndigheternaställer information till förfogande, över myndighets- och sektorgränser, förhandläggning av ärenden eller planering, så bör det i princip kunna komma medborgamatillgodo i form av bättre eller snabbare besked. Sådana insatser ökareffektiviteten i förvaltningen. Uppföljningoch utvärdering underlättas Prop. Ettområde där ADB-syslem får en stor användning är uppföljning och utvärdering avmyndigheternas verksamhet. Målstyrning förutsätter att det är möjligt allavläsa resultaten av verksamheten. InformaUon bör snabbt och effektivt göras Ullgängliginom myndigheter samt för riksdag och regering. Nya typer av information måstetas fram. I detta uppföljningsarbete spelar ADB-syslem en viktig roU,Datorstöd kan vara ett effektivt hjälpmedel vid uppföljning av resultaten inomdelar av eller för myndigheterna i sin helhet exempelvis vad gäller produktivitetsulveckling-en.Informationssystem för uppföljning och utvärdering diskuteras isamband med vidareutvecklingen av del.statliga redovisningssystemet. System S,och det staUiga lönesystemet, SLÖR. Kravenpå ökad effektivitet i förvaltningen kommer att förbli stora under överskådligframlid. Användningen av informationsteknologi kommer atl vara av strategiskbetydelse i förnyelsearbetet. Det är mot denna bakgmnd motiverat atl ägnauppmärksamhet åt frågor som gäller också statsförvaltningens ADB- ochkommunikationssystem på längre sikl. Det gäUer bl, a: alt formulera de krav sombör ställas på ADB-användningen då statsförvaltningen utvecklas vidare, Iett sådant perspektiv är datorstöd för ärendehandläggning intressant. Fleraolika delar kan ingå i ett sådant stöd t, ex. syslem som stödjer handläggningenav ärenden genom regler och författningar, ger möjligheter tillinformationsöverföring mellan handläggare eller myndigheter saml ger enkelUllgång till innehållet i databaser och möjlighet atl utnyttja dessa uppgifterdirekt i ärendehandläggningen eller som utgångspunkt för analys-ellerdokumentationsarbete. Ett datorstöd med denna inriktning kan få stor betydelseför effektiviteten i statsförvaltningen. Helhetsynhar visat sig nödvändig Somjag inledningsvis framhållit är utvecklingen av organisation, arbetsformer,kompetens och informationsteknologi viktiga instrument i verksamhetsutvecklingenoch därmed i arbetet med atl uppnå de mål som ligger gmnd förförnyelsearbetet. Del är angeläget atl de olika instrumenten används på ettbalanserat sätt. Verksamhetens behov bör styra utvecklingsinsatserna. Detligger en risk i atl okritiskt lila informationsteknologin i förnyelsearbetet.Jag tänker då närmast på att effektivitet och produktivitet kan hämmas av en ADB-investeringsom inle är förankrad i verksamheten men även på att den enskildes integritetkan hotas, att säkerheten kan minska i de verksamheter som bedrivs saml attdatorstödet kan medföra icke önskvärda effekter i arbetslivet. Tekniken ochteknikerna kan också komma att styra i stället för all stödjaverksamhetsutvecklingen och verksamhetens behov. ADB-syslemensframtida uppbyggnad kommer atl vara av stor betydel- Prop. 1987/88:95 se förhur man kommer atl kommunicera internt inom myndigheter, mellan myndigheter ochgentemot medborgare och andra intressenter utanför förvaltningen. Det är därförangeläget att framtida utformning av informationstekniken utgår fråninformationsstrukturer som lar hänsyn ett raUonellt kommunikalionsmönsler. Denökade användningen av informationsteknologi innebär inte enbart en tekniskförnyelse och möjligheter till rationalisering och utveckling i tekniskekonomisk mening. En genomgripande teknisk förändring förutsätter också enutveckling av ledningsformer, arbetsorganisation och personalens kompelens påalla nivåer. Förnyelsen måste med andra ord ses som ett samspel mellanmänniska, teknik och organisation. Först om man ser dessa komponenter i sittsammanhang kan man också till fullo utnyttja de möjligheter den nya teknikenerbjuder. En strategisk fråga i sammanhanget gäller ledningens engagemang. Enannan lika betydelsefull fråga är kompetensutvecklingen. Utvecklingen avkompelens kan inte ses enbart som en fråga om utbildning i ADB-teknikensanvändning ulan handlar också om utveckling av funktioner och enskildapersoners arbetssätt och arbetsinnehåll. Detär i detta perspektiv som forsknings- och utvecklingsarbete samlförsöksverksamhet, som kan skapa lärande och goda exempel, kan utgöra viktigainslag i förnyelsearbetet inom den offentliga sektorn. Jagvill i detta sammanhang erinra om de erfarenheter som giorts inomarbetsmiljöfondens utvecklingsprogram för ny teknik, arbetsorganisation ocharbetsmiljö. Efter ett beslut av 1982 om medel för utvecklingsprogrammethar detta bedrivits i samverkan mellan arbetsmarknadens parter. Målet förverksamheten har varit alt utarbeta exempel på datorstödda lösningar somsamtidigt tillgodoser krav på en rationell och effektiv produktion av varor ochtjänster samt krav som de anställda ställer på arbetsmiljö, medbestämmande och arbetsorganisaUon, EnvikUg slutsats av programmet är att utveckling av teknik, organisation ocharbetsformer måste ta sin utgångspunkt i idéer om affärer och affärsutvecklingdvs. verksamhet och verksamhetsutveckling i förvaltningstermer. En analys avaffärerna eller serksamheten lägger den nödvändiga grunden för alt utvecklaprodukter, produktionsprocesser, organisation och miljö. En annan slutsats äratt del krävs teknisk kompetens, men också organisatoriskt nyskapande utifrånen klar uppfattning om vad man vill uppnå med tekniken. Utmaningen består i attvälja och ulveckla rätt teknik med hänsyn till uppgift och arbetssituation,snabbi la den i bruk och sedan utnyttja den effektivt. Ytterligare en slutsalsär att personalens kompetensutveckling har visat sig vara den viktigaste källantill förnyelse. Utan genomgripande kompetensutveckling blir ny teknik ofta en"död" resurs. De enskilda medarbetarna måste fä möjlighet all deltaaktivt i utvecklingsarbete. Den enskildes engagemang i verksamheten är oundgängligtför att nå bra arbetsresultat. Arbetsmiljöfondensutvecklingsprogram har också presenterats och dis kuterats i den till statsrådsgruppen för datafrågor (C 1986: D) knutna refe rensgruppen för datafrågor. Referensgmppen ansåg att de fakta som fram- 7 kommit iutvecklingsprogrammet redan nu kan ligga till gmnd för viktiga Prop.1987/88:95 datapoliliska överväganden i statsförvaltningen. Jagvill särskilt peka på iaklagelsen atl viktiga tekniska förändringar samtidigtförutsätter utveckling av ledningsformer, arbetsorganisation och personalenskompetens. Förnyelsen måste med andra ord ses som ett samspel mellanverksamhet, människa, teknik och organisaUon. Installa-Uon av ADB bör istatsförvaltningen utgå ifrån ett helhetsperspektiv, där verksamhetens målbedöms med frågorna om kompetens- och organisationsutvecklingen. JagvUl också betona verksledningens viktiga roll i ADB-utvecklingen. Det är ocksåangeläget att styrelserna ges möjlighet att diskutera viktiga ADB-frågor ochutvecklingen i den egna myndigheten. Detta gäller t.ex. den betydelsefullafrågan om användarorienterad systemutveckling. 2 Vad har hänt ? Somen bakgrund tUl de åtgärder jag kommer att ta upp vill jag kort beskriva hur ADB-användningeninom statsförvaltningen utvecklats . I det följanderedovisas hur tillgången till datorstöd ökat och därmed berör allt flera av deanställda inom förvaUningen. ADB-kostnadernaför statsförvaltningen har för /87 beräknats ca 3,5miljarder kr. Därav uppgår den civila statsförvaltningens (exkl. affärsverken)andel ca , försvarets andel tUl . ochaffärsverkens andel till ca . De störte tillämpningarna inomden civila statsförvaltningen återfinns inom de verksamhetsområden som äruppräknade i tabell I. Dencivila statsförvaltningen exkl. affärsverken köper datorer för över enhalv miljard Anskaffningav ADB-ulruslning till civila statsförvaltningen exkl. affärsverkenfinansieras dels över myndigheternas egna anslag dels över det centralareservationsanslaget B2. Anskaffning av ADB-utrustning, under trettonde huvudtiteln.Fördelningen mellan dessa finansieringsformer framgår av diagram 1. Viden jämförelse över budgetåren bör man beakta att enstaka stora anskaffningarkan medföra avsevärda förskjutningar mellan budgetåren. Deinvesteringsbehov som finansieras via det centrala reservationsanslaget B2.uppgår enligt anmälda behov för den närmaste treårsperioden tiU drygt en halvmiljard kronor . Därtill kommer investeringar som direktfinansieras avmyndigheterna. Tabell 1.Verksamhetsområden med större ADB-tillämpningar inom civila statsförvaltningen(exkl. affärsverken) - Administrationinom polisväsendet () - Administrationav allmän försäkring () - Projekteringoch planering av vägar () - Bil- ochkörkortsregistrering (trafiksäkerhetsverket) - Administrationav skatter, folkbokföring samt exekutionsväsendet () - Administrationav arbetsförmedlingsverksamhet () - Fastighetsregistreringoch inskrivning () - Ekonomiskredovisning () - Statistikproduktion() - Löneuträkningoch pensionsutbetalning (statens löne- och pensionsverk) Andel(%) i milj. kr. Källa: Användningen av ADB i statsförvaltningen.Statskontoret. 73 000 arbetsplatser med datorstöd Allt fler arbetsplatser inom den staUiga förvaUningen är utmstademed datorstöd i form av dalaterminaler, persondatorer eller ordbehandlare.Enligt statskontorets uppskattningar fanns det i mitten av över 73 000datorstödda arbetsplatser i statsförvaltningen jämfört med omkring 22000 år1983. Då är universitets- och högskolesektorn samt affärsverken inräknade. Omman inte räknar in universitets- och högskolesektorn och affärsverken ulanbegränsar sig till övrig civil statsförvaltning och försvarsseklorn serutvecklingen ut som följer av diagram 2. Arbetsmiljön vid datorstödda arbetsplatser utnyttjade Udigt sin ställning som storinköpare av ADB-utrustning till att påverka leverantörernas utveckling avprodukter utifrån krav på "användarvänliga" arbetsstationer, t.ex.terminaler med Totalt mkr 84/85 384 85/86379 86/87 633 I 1= FINANSIERING ÖVER ANSLAGET ANSKAFFNING AV ADBUTRUSTNING Anskaffning av ADB-utrustning inom civilastatsförvaltningen och delar av försvaret (exkl. universitet, högskolor ochaffärsverk) som finansieras via myndigheternas egna anslag respektiveinvesteringsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning. Diagram 2.Datorstödda arbetsplatser i form av terminaler, persondatorer och skrivautomater.Inom civila statsförvaltningen exkl. universitets- och högskolesektorn samtaffärsverken. frånbildskärmen fristående tangentbord, skärmar med förbättrad läsbar- Prop.1987/88:95 hel och terminalskrivare med dämpad ljudnivå. Arbetsmiljöfrågornahar fåll en allt störte vikt vid utvärderingar av datomtrustning även utanförstatsförvaltningen. Ettnära samarbete sker mellan statskontoret och sUftel-sen Stalshälsani ergonomiska frågor. De har tillsammans utvecklat ett ergonomiskt kravprogramsom används i statskontorets kravspecifika-Uoner vid upphandling. Detta harbidragit till all marknaden numera erbjuder bildskärmar med positiv kontrast(svart text på vit botten), skärmar med stabil och läsbar text, vinklingsbaraskärmar och tangentbord för att minimera belastningsskador, utmstning med låg ljudnivåetc. Undersenare tid har ansträngningarna i statsförvaltningen särskilt inriktats på altnedbringa eller eliminera de elektriska fälten runt bildskärmarna.Numera kanman anskaffa skärmar som i praktiken inte har någon eleklrostaUsk laddning. Åvende lågfrekventa magnetfälten har i åtskilliga utmslningar kunnal nedbringas Ulllåga värden. Även redan instaUerad utmstning kan i många fall byggas om för allmotsvara de krav som ställs på ny utrustning. Utmärkandeför de senaste fem årens utveckHng har varit att alltmer lokalt datorstödtagits i bmk. Detta har kunnal ske genom att den småskaHga ADB-lekniken blivitkraftfullare. Även om de centrala ADB-systemen fortfarande svarar för endominerande andel av ÄDB-verksamhelen så är andelen lokall datorstöd idagbetydande. I delta ingår persondatorer, skrivautomater, s. k, basdatorer samtövriga mindre datorer för lokal databehandling inom myndigheterna, se diagram3, k. basdatorer menas en grupp av datorer som medger flera samtidiga användareoch som uppfyller vissa grundläggande krav och standarder. Den är relaUvtliten, billig och lätt atl installera. Basdatorsystemen är avsedda atttillgodose olika behov av ADB-slöd i myndighetens verksamhet såsom allmänt kontorsslöd,utveckling och drift av speciella tillämpningar saml kommunikation mot centralasystem. Basdatorerbörjade installeras i störte skala under år 1985.1 mitten av hadetotalt 320 sådana basdatorer installerats, varav 120 inom civila myndigheteroch 200 inom försvaret. Till dessa fanns 2 100 terminaler anslutna varav civilamyndigheter hade 600 och försvaret 1 500. IproposiUonen om statsförvaltningens användning av ADB (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr.89) m.m. anförde jag att arbetet med basdatorer är av stor betydelse för all åstadkomma en decentraliserad arbetsorganisation. En förutsättning för att detta skulle lyckas var all basdatorerna försågs med ändamålsenlig programvara för gemensamma administrativa tillämpningar, t. ex. för ärendehantering saml för ekonomi- och personaladministration.