prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Maktblockensstyr-kedispositioner, som kännetecknas av hög beredskap och långtgåendeoperativa förberedelser, visar emellertid att man inte utesluter möjlighetenav en konflikt. Den pågåendeutvecklingen i motiveras bl.a.av ett starkt behov av effektiviserande reformer inom industri och samhälle. 1Östeuropa består spänningen mellan sovjetiska säkerhetsintressen och folkensnationella aspirationer. Den långsiktiga utvecklingen i såväl somÖsteuropa är svårbedömbar. Kriser och konflikter inom och mellan dessa staterkan inte uteslutas. Jag villdå det gäller bedömningen av den internationella utvecklingen ocksåhänvisa lill vad som anförts av utrikesministern. Nordeuropakaraktäriseras dels av en fortsatt grundläggande stabilitet i vad avser den politiska situationen och densäkerhetspolitik som förs av de nordiska länderna, och dels av att detnordeuropeiska och nordatlantiska området ägnas ett ökande säkerhetspolitisktoch strategiskt intresse från stormakternas sida. Trots skildasäkerhetspolitiska lösningar har de nordiska länderna i stor utsträckningsammanfallande intressen. De nordiska länderna har på denna grund också kunnatverka gemensamt, företrädesvis inom För- enla Nationerna och andrainternationella organisationer. En förutsätt- Prop. 1987/88:100 ning fördetta samarbete är de nordiska ländernas respekt för varandras . skildasäkerhetspolitiska lösningar och politiska ställningstaganden. Demilitärslrategiska förändringarna innebär att det nordiska områdets lägeskulle vara mer utsatt i samband med kriser och väpnade konflikter mellanmaktblocken. Det nordiska området, även , kan komma att beröras redan i inledningsskedet av en militärkonflikt mellan maktblocken. Det nordiska områdets strategiska betydelseliksom de rådande alliansförhållandena innebär dock alt sannolikhetenför ett angrepp mot del nordiska området som inle har ett sambandmed en storkonflikt mellan maktblocken framstår som mycket ringa. Sverigestotalförsvar skall verka i första hand fredsbevarande genom atl ha sådanstyrka, sammansättning, ledning och beredskap att en angripares förluster ochandra uppoffringar i samband med ett försök att utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i förhällande lillfördelarna. Ett så utformattotalförsvar utgör ett väsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsadstormaktsnärvaro i det nordiska området i fred och i internationella kriser.Det är därtill en förutsättning för att svensk neutralitet skall blirespekterad vid krig i vårt närområde. Ett militärt angreppmot skall kunna mötas varifrån det än kommer. Våra stridskrafter skalli det längsta kunna förhindra att angriparen får fast fot på svensk mark.Skulle angriparen likväl lyckas tränga in på vårt territorium skall etteffektivt och uthålligt motstånd genomförasi varje del av landet. Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändigaförsörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas. Totalförsvaretskall även inriktas på att möta konsekvenser av andra säkerhetspolitiska kriser än krig. Sådana kriser kan bli utdragna ochkan kännetecknas bl. a. av ekonomisk och handelspolitisk konfrontation.Det är väsentligt för vär säkerhetspolitiska trovärdighet och för vårt totalförsvars styrka i krig att vi kan möta försök lillpåtryckningar och handelsrestriktioner i sådana situationer. Regeringen har i utrikesdeklarationen aviserat sinavsikt att tillsälta en kommitté föratt kartlägga i vilken mån det föreligger behov av export av krigsmateriel för att bevara och utveckla enstark svensk försvarsindustri. Detföreligger en bred enighet i riksdag om behovet av en svenskförsvarsindustri med tillräcklig kompetens och kapacitet. /har denna enighet befästs. Det är ensäkerhetspolitisk tillgång att vårtbehov av materiel tillförsvarsmakten till huvuddelen tillgodoses av svenskindustri. En egen livskraftig försvarsindustri och försvarsforskning skaparrespekt för vilja och förmåga att föra en fast och konsekvent neutralitetspolitik och ökar våra möjligheter attmotstå påtryckningar av olika slag. Det är väsentligt att i delta sammanhang långsiktigtsäkra vår tillgång lill avancerad kompetens och teknologi enligt våra krav. Enviss ökning av vårt försvarsinduslriella samarbete med andra länder främjar ensäker långsiktig materielförsörjning. Vårt samarbete med andra länder skall skei former som är förenliga med neutralitetspolitiken och så att värt oberoende bevaras. Dethar också Prop. 1987/88:100 varit till fördel för andra länder att dessakunnat köpa försvarsmateriel från , och inte behövt förlita sig enbart lill stormakterna. Möjligheter till viss export har mol denna bredare bakgrund bedömts utgöra en förutsättningför att svensk försvarsindustri skall bibehålla tillräcklig kompetens ochkapacitet för alt kunna fylla sin funktion som huvudsaklig försörjare avmateriel till det svenska försvaret. Kränkningarav vårt lands territoriella integritet har konstaterats även under 1987.Främmande undervatlenskränkningar har förekommit på vårt sjöterritorium, inklusive pä inre vatten. kommeraldrig att acceptera kränkningar av vår territoriella integritet. Vårtlands territorium skall värnas med alla tillbuds stående medel. Regeringens förordning innebär atl försvarsmakten utanföregående varning skall tillgripa vapenmakt mol en främmande ubåt i inre vatten.Syftet är att tvinga den kränkande ubåten till ytan för identifieringoch andra åtgärder. Ubåtsskyddet fortsätter att förslärkas. Respekten för vårterritoriella integritet skall tryggas genom förmåga atl ingripa mot varje formav kränkningar av värt territorium i såvälfred som under neutralitet vid krig i omvärlden. Regeringenkommer att fullfölja neutralitetspolitiken med kraft och konsekvens. Deninriktning av totalförsvaret som angavs genom försvarsbeslutet liggerfast. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omsäkerhetspolitiken. 5Försvarspolitikens inriktning Prop. Jagredovisade i prop. 1986/87:95 mitt förslag till beskrivning av det svenskatotalförsvarets mål. I huvudsak överensstämde dessa med vad som lagts fast i1982 års försvarsbeslut, men i moderniserad form. Jag redovisade även minaförslag till operativa grunder för totalförsvaret. har beslutati,enlighet med mina förslag i dessa delar (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr.310). Enligt min mening har det inte inträffatnågonting som gör alt jag vill förorda ändringar i beskrivningen av detsvenska totalförsvarets mål eller i de operativa grunderna för totalförsvaret. Totalförsvaret har väsentliga uppgifter förutom ikrig också i fred och i olika kris-och neutralitetssituationer. Ökad uppmärksamhet skall i planeringenägnas åt förmågan att i fred, kris och under neutralitet hantera uppkommandesituationer. Ett militärt angrepp med syfte atl utnyttja är det allvarligaste hotet och skallutgöra den viktigaste utgångspunkten för planeringen. De krav som enkris eller neulralitetssituation ställer bör även beaktas i planeringen. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört omförsvarspolitikens inriktning. 6 Vissa för totalförsvaret gemensamma frågor Prop. 6.1Vissa gemensamma utgångspunkter för planeringen 1986/87:95 anmälde jag attett starkt och allsidigt totalförsvar förutsätter atl dess olika delar är ibalans med varandra och väl samordnade. Det är av största betydelse atlgemensamma operativa grunder tillämpas inomalla samhällssektorer för all en hög effektivitet skall uppnås. Jagvill understryka betydelsen av fortlöpande samverkan och en förbättradsamordning mellan totalförsvarets civilaoch militära delar. För att kunnafullfölja vår säkerhetspolitiska linje i situationer med reducerad eller avbruten import är del av slor betydelse atl vi inom landet harsådana tillgångar till förnödenheter och den produktionskapacitet som erfordrasför att totalförsvarets uthållighet skall säkerställas. Enhetliga antagandenom krisers och krigs varaktighet och karaktär måste enligt min mening tillämpasinom hela samhället i syfte att uppnå en tillfredsställande balans iuthållighetshänseende. En konflikti torde inledas med en period av växande politiska motsättningar mellanmaktblocken, alltmera omfattande handelsstörningar och efter hand höjd militärberedskap inom blocken. Krigshandlingarutanför , i vilka ävenstormakterna är indragna, kan därvid förekomma, medan däremot öppnakrigshandlingar mellan maktblocken i Europainte antas äga rum i detta skede, s.k. förkrigsskede. Under förkrigsskedel försöker de båda maktblockenagera så alt krisen inte utvecklas lill öppet krig i . Härvid kan olika typer avmaktmedel, bl. a. ekonomiska, komma till användning mellan blocken,vilket även kan påverka situation.En utveckling till krig mellan maktblocken i kan emellertid i en sådan spändsituation ske mycket snabbt. Vid krig i vår omvärld finns risk för attSverige kan komma att dras in såväl på ell mycket tidigt stadium, som . Mot dennabakgrund skall planeringen av beredskapsåtgärder för förkrigsskedel göras såatt behovet av atl förbereda landet för krig tillgodoses somstörningarna i samhället, i möjligaste mån, begränsas. Jag bedömer atthandelsstörningarna i förkrigsskedel främst kan komma att gälla strategiska varor, t. ex. olja, legeringsmetaller ochhögiekno-logiprodukter, men atl även andra för vår försörjning viktigavaror kan utsättas för störningar. En annanutgångspunkt för planeringen bör vara att förkrigsskedel kan ha en varaktighetav upp till . Det bör antas att den internationella handeln och tillgången på varor vidperiodens inledning i huvudsak har normal omfattning. Främst motperiodens slut bör det däremot antas att avsevärda handelsbegränsningar kanförekomma. Ett totalt handelsbortfall lersig emellertid för de fiesta varuområden inle realistiskt ens vid förkrigsskedetsslut mol bakgrund av förutsättningen att öppet krig mellan maktblocken iEuropa inte förekommer i detta skede. Ett undantag kan dock utgöras av sådana förnödenheter där något ellernågra nära lierade länder har en monopolsituation. Försvarsbeslutetbetonar även möjligheterna till snabbtuppväxande Prop. 1987/88:100 konfiikter. Vår beredskap skall därför även lahänsyn till att ett krigsutbrott iEuropa kan följa efter en förhållandevis kort kris. Synen påförkrigsskedel bör som grund för planeringen därför vara, att ett upp till ettårigt förkrigsskede före ett krigsutbrott inte får innebära attvår krigsuihållighet avsevärt försvagas. måste beredskapen också tillgodose de krav som blir resultatet av kortvarig kris och förvarningföre ett krigsutbrott. Förkrigsskedel kan sedan komma att följas av en periodmed krig i vår omvärld. Under detta krig kan stå neutraltalternativt dras in redan inledningsvis eller . Jag anser alt våruthållighet för detta skede bör dimensioneras utgående från en bedömning avvaraktigheten av ett akut krigsskede mellanmaktblocken i . En rimlig uppskattning är alt ett sådant skede kanpågå nägra månader. Totalförsvaret skall enligt min mening ha en betryggandeuthållighet i relation härtill. Möjligheterna lill import i ett läge med krig i är svårbedömda. Detförefaller sannolikt alt viss handel kommer atl fortgå åtminstoneinledningsvis, men jag har i strävan att säkerställa en tillräckligt högförsörjningssäkerhet ändå bedömt att planeringen bör utgå från att allutrikeshandel kan omöjliggöras i en sådan situation. Planeringen bör emellertid medge atl eventuella möjligheter tillutrikeshandel las till vara ävenunder krig. Det gäller t. ex. planeringen av utrikeshandeln i kristider, inkl. frågor om transporter i sådana lägen. 1 planeringen bör också beaktasbehovet av att i sådana lägen kunna exportera strategiskt intressanta varor. 1 planeringen bör även försörjningsproblemenunder ett skede efter ett krig i vår omvärld beaktas, främst i form avvissa analyser rörande omställning till inhemsk produktion av livsnödvändigaförnödenheter. Utgångspunkten bör därvid vara att utrikeshandeln inom något årgradvis återgår till en acceptabel nivå. Jag vill idetta sammanhang påpeka ati förloppet av en framtida kris inle kan förutses. Jag vill därför understryka betydelsen av ett fiexibelt synsätti beredskapsarbetet och att valet av åtgärder för att säkerställa beredskap ochuthållighet bör ske så atl de stärker vårt lands anpassningsförmåga även ikriser av annan karaktär än de här beskrivna. Regeringen har mot bakgrund härav i december 1987beslutat om föreskrifter förtotalförsvarets planläggning och övriga fredstida förberedelser. Föreskrifternainnehåller regeringens inriktning av verksamheten under fred, kris, neutralitetoch krig för överbefälhavaren och ansvariga myndigheter enligt förordningen(1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del samlSveriges . Föreskrifterna kompletterar gällande lagar, förordningarsamt andra föreskrifter och skall bildautgångspunkt för de bestämmelser m. m. som dessa myndigheter med stödav sina instruktioner utfärdar. Enligt regeringsbeslutet skall överbefälhavarenoch de civila centrala myndigheterna inomtotalförsvaret sträva efter enhetlighet och samordning. Regeringen har därför föreskrivitdels alt överbefälhavaren i sam- råd med överstyrelsen för civilberedskap skall lämna berörda civilacen- Prop. 1987/88:100 trala myndigheter de uppgifter om försvarsmaktensoperativa planläggning som behövs för myndigheternas planering, dels attöverstyrelsen för civil beredskap isamverkan med funktionsansvariga myndigheter och överbefälhavaren skallsamordna den operativa planeringen inom den civila delen av totalförsvaret.Civil central myndighet skall lämna överbefälhavaren,överstyrelsen för civil beredskap och övriga berörda myndighetermotsvarande uppgifter om sin egenplanläggning. Civilbefälhavarna och militärbefälhavarna skall i samverkanutarbeta en gemensam inriktning för försvarsplaneringen inom regionen och delgeberörda myndigheter denna. Sammanlagetanser jag atl dessa föreskrifter kommer atl skapa en god grund för planläggningoch förberedelser för att nå målen alt avhålla en tänkbar angripare frånmilitär aggression eller hot om sådan. Den samlade och ensade uthållighet somuppnås genom tillämpning av här redovisade föreskrifter bidrar till att ge vårsäkerhetspolitik trovärdighet. I prop.1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling anförde jag att den administrativa beredskapen uppvisar vissabrister i fråga om form och innehåll. I propositionen anfördes vidareatt en viss tveksamhet råder beträffande beredskapsbegreppets innebörd, vilketförsvårar möjligheterna alt behandla beredskapsfrågorna entydigt. Jag vill här speciellt peka på den oklarhetsom råder beträffande verksamheten inom kommuner och landstingskommuner närbeslut om beredskapshöjande åtgärder före ett beredskapstillständ riktats motstatliga myndigheter. Regeringen hardärför, mot bakgrund av vad som anfördes i nämnda proposition, beslutat all genom tilläggsdirektiv geutredningen (Fö 1985:01) om översyn av civilförsvarslagstiftningen m.m.i uppdrag att bl. a. se över lagen (1960:513) omberedskapstillstånd och de andra författningar som berörs därav samt attöverväga behovet av ytterligare lednings-och samordningsbeslämmelser för totalförsvarets civila del. 6.2Ledning och samordning av totalförsvaret Styrkan i totalförsvaret ärberoende av en effektiv ledning och av en väl fungerande samordning mellan dessolika delar. För atl få en samlad översyn av totalförsvaretsledning under kris och i krig samt för atl finna formerna för eneffektivare och mer samordnad ledning av totalförsvaret lämnade regeringen ijanuari 1987 vissa uppdrag i denna fråga till överbefälhavaren och överstyrelsen för civilberedskap. Härvid anförde jag att översynen berör alla nivåer och sammanhanget mellannivåerna samt all antalet ledningsorgan på varje nivå bör övervägas, varvid antalet civil- och militärområden särskilt skall prövas. Överbefälhavaren ochöverstyrelsen för civil beredskapkommer att redovisa ett första steg i utredningsarbetet . Jag anmälde iförsvarsbeslutspropositionen att omfattningen och komplexiteten i denna fråga är sä stor att torde åtgå för att erhålla ett samlat förslag. Ledningens utformning för det militära försvå- 16 ret har en mycket stark koppling till det utredningsarbete om organisa- Prop.1987/88:100 tion, utbildning och produktion som på regeringens uppdragbedrivs av överbefälhavaren. En översyn av civilbefälhavarnas krigsorganisation har gjorts och överlämnats tillregeringen . Förslagen övervägs inomregeringskansliel. Ett samlat underlag för totalförsvarets ledning skallföreligga varefterjag avser att lämna förslag till regeringen organisation och om former för eneffektivare och mer samordnad ledning av totalförsvaret under kris och krig. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om ledning och samordning av totalförsvaret. 6.3Skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot Åtgärder för skydd mot kärnvapen,biologiska stridsmedel och kemiska hot behandlades utförligt i 1982 årsförsvarsbeslut som i dessa hänseendeninnebar en klar ambitionshöjning. 1 försvarsbeslut uttalades attarbetet med atl förbättra skyddet bör fullföljas i syfte att uppnå de tidigareangivna målen som en fortsatt resursuppbyggnad bör ske.Överbefälhavarens grundsyn ABC och den av totalförsvarets chefsnämndutarbetade gemensamma grundsynen ABC för den civiladelen av totalförsvaret ligger till grund för arbetet. Myndigheternahar i sina programplaner redovisat åtgärder i enlighet med den inriktning som angavs försvarsbeslut. Fördelmilitära försvaret gäller det bl. a. utbildningsanordningar förABC-utbildning och visst skydd mot den elektromagnetiska pulsen (EMP). Inomramen för det uppdrag överstyrelsen för civil beredskap fått att i samråd medberörda funktionsansvariga myndigheter redovisa en plan för utbyggnaden avABC-skyddet pågår arbete med att klarlägga ansvarsförhållanden, inventerautbildningsbehov och understödja de funktionsansvariga myndigheternasplanering. Det samlade medelsbehovet har ännu inte kunnat preciseras. är ABC-skydd ett avde prioriterade forskningsområdena som grund för stödet tillmyndigheternas planering och materielutveckling. Jag anser altuppbyggnaden av ABC-skyddet bör fortsätta i enlighet med riktlinjerna i 1987års försvarsbeslut. Grundläggande förskyddet mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot är en god förmåga tillindikering, alarmering och led ning samt goda kunskaper om stridsmedlens och kemikaliernas verk ningar och skyddet mot dessa. För att tillgodose behovet av särskilt skyddsutbildad personal inom totalförsvaret anmälde jag i propositio nen års försvarsbeslut min avsikt atl med bl. a. försvarets skyddsskola som grund organisera en för totalförsvaret gemensam ut- 17 2 1987/88. Därigenom borde ävenbehovet av specialutbildade handlag- Prop. 1987/88:100 gare vid myndigheterna liksom av utbildare kunna tillgodoses. . . Överbefälhavarenhar och i samråd med överstyrelsen för civil beredskap, och socialstyrelsenredovi-' : sat underlag för beslut i denna fråga. en för totalförsvaretgemensam skyddsskola organiseras ,med successiv uppbyggnad intill /91, då verksamhet skallkunna bedrivas i full omfattning, skolansorganisatoriska innehåll göras tillföremål för kontinuerlig prövning och anpassas till faktiskt utbildningsomfång, skolan ges namnetTotalförsvarets skyddsskola, skolan lokaliserastill Försvarels skyddsskoläs nuvarande anläggningar i iUpplands-Bro kommun, skolan ges en ställning som egen myndighet direktunderställd chefen för armén och atl uppgifter och resurser frän berördamyndigheter tilldelas skolan viachefen för armén, ekonomiska resurserför investeringar och ökade driftkostnader tillföras utanför försvarsmaktensram, så att verksamheten i begränsad omfattning kan upptas ochi full skala från /91. Redovisningenomfattar också konsekvenserna för totalförsvaret av alt lokalisera skolan tillUmeå kommun. Jag anser alt detunderlag som överbefälhavaren har redovisat är tillräckligt för statsmakternasbeslut, utom vad gäller skolans lokalisering. Underlaget remitteras förnärvarande till de båda berördakornmunérna. Enligt minmening bör en för totalförsvaret gemensam skyddsskola, benämnd Totalförsvaretsskyddsskola, inrättas . Den bör ges en ställning som myndighel inom huvudprogrammet Arméförband ochbör inledningsvis bedriva sinverksamhet i nuvarande Försvarets skyddsskolas lokaler i iUpplands-Bro kommun. Det ankommer på regeringen atl besluta härom. Jag har beräknatmedel inom den civila totalförsvarsramen för utbildning vid skolan av denpersonal som skall tjänstgöra i civilförsvaret. I fråga om den nya myndighetens slutligalokalisering och finansiering av nödvändiga investeringar härför avser jag attåterkomma till regeringen med förslag om proposition till . Jag hemställer att regeringenbereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiskahot. 6.4Utveckling av planerings- och uppföljningssystemet Min uppfattning är altstatsmakternas styrning mer än måste in riktas på försvarets förmåga och beredskap enligt ett försvarsbesluts in- 18 tentioner. I försvarsbeslutspropositionen(1986/87:95) anmälde jag att en hu- Prop: 1987/88:100 vudtanke iförändringen-av ledningssystemet är att "----- de mål som anges iförsvarsbeslutet för femårsperioden i form av kvalitet och kvantitet hoskrigsförbanden även skall utgöra mål för de centrala myndigheternas produktion.De hittillsvarande årsvis uppstyckade produktionsmålen från statsmakternassida avses därför tonas ner i hög grad. Detviktiga blir i stället att visa ochfölja upp hur myndigheternas verksamhet gradvis leder motförsvarsbeslutets mål". hade i sitt beslut (FöU 1986/87:11,rskr. 310) intet att erinra häremot. Dessa principer i styrningen infördes attgälla fr. o. m. den . Inom malerielanskaffningsområdetberäknas, genom den klarare avgränsning avansvaret mellan regering och myndigheter som regelförändringen innebär,antalet materielärenden som regeringen skall avgöra, minska till ca hälftenmot tidigare. I propositionenom ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/ 87:99) anförde chefen förcivildepartementet beträffande verksamhetsplanering och budgetfrågor att "och regeringen börtydligare ange vad man förväntar sig att myndigheterna skall åstadkomma i fråga omverksamhetens resultat. De taljstyrningen av myndigheterna bör minska.-------- Planeringen av myn digheternas arbete bör bli mer långsiktig. Myndigheternas resultatredo visning bör ges ny forrh och förstärkas". tillstyrkte i sitt beslul med anledningav denna proposition (KU 1986/87:29, rskr. 226) dessa riktlinjer för"styrning av myndigheternas verksamhetsinriktning". En grundtanke idet ledningssystem som enligt beslut nu tillämpas inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde uttryckte försvarskostnadsutredningeni sitt belänkande (SOU 1968:1) på följande sätt "Planeringeninriktas på program, som i huvudsak hänför sig till krigsor ganisationen och pä prestationer.-------- Kostnadsredovisning och rap portering utformas i anslutning till budgeteringen vilkel ger möjlighet till uppföljning av kostnader, prestationer och resultat med uppdelning på program och ansvarsområden". I regleringsbrevet förförsvarsdepartementets verksamhetsområde har målen för myndigheternasverksamhet i större utsträckning än tidigare hänförts till krigsorganisationenoch uppdelats pä program. Beskrivningen avmålen har utgått från beslut om totalförsvarets fortsattautveckling och från information ur myndigheternas långsiktiga planering förutvecklingen av det militära försvaret och de civila delarna av totalförsvaret.Denna förändring har, enligt vad jag har inhämtat, av myndigheter inomförsvarsmakten, upplevts som positiv och meningsfull. Myndigheternaskall nå de på detta sätt preciserade målen inomen av i fast prisläge bestämd ekonomiskram. I detta ligger en konfiikt mellan målstyrning och ramstyrning. Dennaaccentueras genom den fortlöpande förändringen av priser och löner.Överbefälhavaren och överstyrelsen för civilberedskap måste på