prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Finansiellt stöd på gåvobasis för inköp av utrustning kan gessom komplement till del tekniskasamarbetet i länder med betalningsbalansproblem, vilka inte kan komma ifråga för u-krediter. Stöd lämnasfrämst för underhålls- och rehabiliteringsinsatser. U-krediterär statsstödda krediter som med utnyttjande av bislåndsmedel kan lämnas på mjuka villkor för att finansierasvenska varor och tjänster i projekt som främjar u-låndernas ekonomiskaoch sociala utveckling. U-.krediter kanlämnas till vissa , vilkasutvecklingspolitik är förenlig medmålen för svenskt bistånd och som bedöms ha en tillfredsställande kreditvärdighet. U-kreditgivningenhar övervägande inriktats på programländer för svenskt bistånd och länder medvilka BITS bedriver tekniskt samarbete. Debeviljade och aktuella krediterna fördelar sig på 25 länder med en tyngdpunkt i kreditgivningen på , Algerietoch . Andra större mottagarländerär , , , , , Av aktuella länderför u-kreditgivning tillhör samtliga utomAlgeriet, och låg- och lägre mellaninkomstlän- Prop.1987/88: 100 der. För vissa länder som beviljats u-krediter begränsasmöjligheterna till Bil. 5 nya krediter av en försämrad kreditvärdighel. Kreditgivningen har främst inriktats på projekt inomenergiförsörjning, transporter och kommunikationer samt industriell verksamhet.Närmare 60 % av beviljad kredilvolym avser energisektorn. I vissa programländer lämnas u-krediter lill projekt i samarbete med SIDA. Exempelpä detta är ett valtenkraflprojekt i och kraftöverföring i . BITS har i flera fall av parallellfinansieringmedverkat med u-krediter i projekt där eller en regionalutvecklingsbank är huvudfinansiär. U-krediter har även beviljats projekt därNordiska invesleringsban-ken eller arabfonder är engagerade i finansieringen. Förmånlighetsgraden (det s. k. gåvoelementel) iu-krediterna har hitills normaltuppgått till . I enlighet med en internationell överenskommelse inom OECDsom biträtt lämnas u-krediter numera med en förmånlighetsgrad om 30%resp. 50 %.för s. k. minst utvecklade länder. U-krediter lämnas normalt i en integrerad transaktiondär bisländsele-menlet används för att subventionera kreditvillkoren. I vissafall, främst till minst utvecklade länder, lämnas numera inom ramen för enförsöksverksamhet s. k. kombinationskrediter bestående av en gåva ikombination med exportkredit. Som regel erfordras i u-kredilsystemet att upphandlingsker i internationell konkurrens för atl tillgodose atl priserna blir såförmånliga som möjligt för mottagarländerna. Den totala kredilvolymen för beviljade och aktuellakrediter (utfästelser) uppgick vid utgången av /87 till 5 867 milj. kr med en beräknadbislåndskoslnad på I 720 milj.kr. Av de 99 krediter som var aktuella vidbudgetårskiftet hade 71 krediter lett tillåtaganden med en total lånevolym på 4 431 milj.kr till en beräknad kostnad förbiståndet på I 222 milj.kr. I det modifierade u-kreditsystemel (som infördes )garanteras samtliga u-krediter mot bislåndsanslagen. Det totalagarantiengagemengel under s. k. biständsgarantier uppgick till 2 988 milj. kr. För bislåndsgaranlierna har upprättats ensäkerhetsreserv som uppbär garantipremier för biståndsgaranlerade krediter.Till reserven har tidigare även förts medel från biståndsanslaget. Reservenbelastas för skadeersättningar vilka /87 uppgick till 22 milj.kr. Totalt uppgår reserventill 227 milj. kr. vilket motsvarar av uteslående garantiengagemang. Genomatt anslagsmedlen för BITS verksamhet används för upphandling av svenska varor och tjänster uppnås en direkt effekt för svensk export. Genom alt kunskaperna om och erfarenheterna av de svenska resurserna ökar uppnås också en indirekt exporteffekt. Den totala export som biståndet genom BITS direkt medverkar till kan 283 uppskattastill ungefär utbetalningarna. För det tekniska samar- Prop.1987/88: 100 betel baseras uppskattningen på en enkät om exporteffekler avkonsultstu- Bil. 5 dier som genomfördes under /86. Internationellariktlinjer för blandade krediter S. k.blandade krediter och bislåndskrediter utgör ofta konkurrensmedel på en radutlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och urgröpning avbiståndets kvalitet har lett lill att användningen av blandade krediter ägnatsslor uppmärksamhet i internationella fora. () antog1987 reviderade riktlinjer för utnyttjande av offentligt bistånd i kombinationmed exportkredilgivning och för annat bundet bistånd. Riktlinjerna syftar bl.a. till att skärpa biståndskriteriernaför och begränsa sådan kreditgivning. Reglerna för blandade krediter har vidare, skärptsgenom en överenskommelse inom , som ingicks och som Sverigebiträtt, om en höjning av den lägsta, tillåtna förmånlighetsgraden i blandadekrediter. Fr. o. m skall sådana krediter lämnas med en förmånlighetsgradom lägst lill minst utvecklade länder och lill övriga lägst ,som skall höjas till35%. Fondenför industriellt samarbete med skall bidra tillindustriell utveckling i genom alt främja samägda s. k. jointventure-förelag för tillverkning eller tjänsteproduktion. Fondens uppgift äralt genom en relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenskaföretag all gå in i ett samarbete i och att satsa egna resurser häri.Stimulansen skall särskilt inriktas på fattigare som tidigare endast ibegränsad utsträckning försökt engagera svenska företag i industrisalsningar. är enligt sina stadgar en självständig statligstiftelse. De huvuduppgifter som ålagts fonden är förmedling av kontakter,medverkan till och finansiering av investeringssludier samt finansiellmedverkan i långsikfiga samverkansprojekl genom aktiesatsningar samt lån- ochgaranligivning. Fondens grundkapital, ursprungligen 100 milj. kr.,skall enligt riksda gens beslut steg för steg höjas till 250 milj. kr, varav 205 milj.kr inbetalats. Därtill har fonden fått bemyndigande alt med statsgaranti låna upp medel inom en ram motsvarande högst det inbetalda kapitalet. De totala utestående kontraklerade åtagandena för aktiesatsningar, långarantigivning och förstudier uppgick till 180 milj. kr. Utbetalningarna uppgick vid samma lidpunkt till ca 124 milj.kr. Fondens löpande kostnader täcktes /85 i huvud sak av avkastning från det egna grundkapitalet och vissa administrativa bidrag från statsbudgeten under verksamhetens tre första år. /86 redovisar fonden ett underskott. Detta sammanhänger med all det försäm rade ekonomiska läget i många haft en ogynnsam inverkan på fondens verksamhet i fattigare . Andra skäl till driftssvårigheler i 284 mindreprojekt är t. ex. bristande förelagsledning. Fonden har varit tvung- Prop.1987/88: 100 enatl aktivt medverka i rekonstruktioner av ett flertal företag och som en Bil. följddärav göra betydande av- och nedskrivningar i investeringsportföljen. Fondensarbetsinsatser öch behovet av särskilda stödåtgärder i projektens inledandefas har vidare blivit större än vad som kunde, förutses när fonden Mot denna bakgrund tillsatte regeringen ensärskild utredare med uppgift alt fram göra en översynav behovet av och formerna för särskilda stödåtgärder i verksamhet ifattigare . medverkade finansiellt per isammanlagt 46 projekt inkl. förstudier i 19 . Projekten återfinns inuvarande eller tidigare programländer och med vilka önskarutveckla ell bredare samarbete. projekten befann sig 38 under förhandlingom genomförande, under uppbyggnad eller i produktion. Det totala värdet av investeringarna i de pågåendeprojekten beräknas uppgå.till ca I 850 milj. kr. totala finansiella åtagande i' dessa projekt uppgår till 177 milj. kr. Övriga finansiärer är projektens svenska och lokala intressenter, nationella och regionala utvecklingsinsti- tulioner, exportkreditorgan, affärsbanker m. fl. I genomsnitt uppgår finansiella insats till ca10 % av projektens totala investe ringskostnader. De pågående projekten väntas skapa drygt 6 000 nyaarbetstillfällen i . värdländerna. Urvalet av projekt inriktas mot sådana som baserar sin tillverkning på lokala råvaror och resurser. Ansträngningar görs för alt utveckla projekt med en produktionsteknik som bedöms kunna fungera i länder med svagt utvecklad infrastruktur och med liten tillgång till service- j läggs vikt vid projekt som medför alt ny ochnågot mer avancerad teknik än vad som tidigare funnits, introduceras i landet. Som svenska parter i samarbetet genom SWEDFUNDförekommer både stora och små företag, statliga, kooperativa och privata. Desvenska förelagens intresse är inte genomgående knutet till export från . Andra incitament gäller utnyttjandet aven befintlig materiell eller personell överkapacitet, marknadsföring av en nyintressant produkt saml utveckling av ny teknik. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) SAREC:s verksamhet skall stödja strävan allbygga upp och stärka en egen kapacitet inom forskning, vetenskap och teknik.Målet är att främja forskning som kan underiätla för atl utvecklasmot ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. - all främja forskning och bevakaforskningsfrågor inom områden som är betydelsefulla för och förutvecklingssamarbetet, - atl handlägga frågor rörandesamarbete med och biståndsfinansieral stödlill på forskningens område samt stöd till u-landsinriktade Prop.1987/88: 100 internationella forskningsprogram. attfördela anslag för u-landsforskning i , och - alt ta initiativ till forskningsinsatser inomområdet för u-landsforsk ning. SAREC:s verksamhet innefattar slöd lill forskning ochforskningssamarbete med länder i , och , stöd till internationella forskningsprogram,samt stöd lill svensk u-landsforskning. En betydande del av det bilateralaforskningsstödet utgår inom ramen för gemensamma forskningsprojekt mellansvenska institutioner och institutioner i . Stödet tillinternationella forskningsprogram utgör SAREC:s största post. De sammanlagdabilaterala och regionala forskningsprogrammens andel av det stöd somadministreras av SAREC växer dock, och för /89 har styrelsenplanerat att dessa program beloppsmässigt skall översliga stödet till deinlernationella programmen. För /88 anvisades anslaget C 6,Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 265 milj.ki". Under budgetåret1986/87 uppgick de totala utbetalningarna under anslaget Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) till 210 milj.kr, en ökning med 25 milj. kr jämförtmed föregående budgetår. Den ingående reservationen /88 utgjorde60 milj.kr, varav 45 milj.kr var avtalsfästa. Av den ointecknade reservationenpå 15 milj. kr hänförde sig drygt 11 milj.kr till skog- och miljöprogrammet,där första anslagsåret (1986/87) främst ägnades åt planering av insatserna. /88 avsattes särskilda medel för högreforskartjänster inom statskunskap, nationalekonomi och miljörelaterade ämnen. Den del av anslaget som går lill administration avverksamheten ligger på . Biståndetfördelat på enskilda länder Prop. 1987/88: lOO Denföljande statistiken avser de utbetalningar som gjorts / 87 av biståndsorganen, SIDA, SAREC, BITS, IMPOD och SWEFUND. Utbetalningar som inte kunnat länderfördelas, harförts lill de regionala posternaeller övrigposten. Sä har också skett med bidragen till de länder som totalt erhållit mindre än I milj. kr. Ocksåvisst forskningsbislånd och humanitärtbistånd redovisas på det sättet. Utbetalningarna för u-krediter avser avräkningar mot biståndsanslaget förgåvoelement för kreditförbindelsersom utfärdats /87. Utgifterna för den centrala biståndsadministrationenhar utelämnats. Med hänsyn till IMPOD:s arbetssätt ingår dock i dessutbetalningar lönekostnader för personal med undantag av chefen för kontoret samt viss administrativpersonal. Det multilaterala biståndet (under anslaget C 1) ingår inle i statistikenemedan det inte visat sig möjligt att på ett rättvisande sätt fördeladet biståndet på enskilda länder. o o r-- O ( (N>o r-j o. " - \o o O »n r* r- oo »o »o CN \o " (N r-- 00 p 00 r- >or-- r- m m o » - r- r*-i oo r-..»/~) >no v-i \D - o Os r- Tj- fNi O O - \D - 00 (1 c/5 tL 1/1 00 r- Tt r- Tt VI >/i 00 CT\ \D »O 00 (N Tj- 1/1 - o o - c , oc: X 2 f J2 Ä = ig ":2S> :Cd 1_ qT i: j cd c o >/1 os O ( O r- -J .E clj S j o Sx: o S CQ CQ CQ CQ 03 cd u S'(5 j: O ö 3 >, UUOUU cd <" 'c 1987/88: Bil. _ cd 00 cd 1) \o .. o- O'' os vO Or*~i rlOOOO \o ov-, r- »OC'! o rJTj-r~-ooooo r-rJ lo Of* Tf r-ir*-i'os f "/I os r- r-i o wi oo oo oor*1 Os r*-i Tf r (N ' \D ri P- (/5 ._ !> t/) -1 E'3 os n oo os tN SD r-i sD U o -:: o rn " »o r Tj- -o r- »O \o rsi o r<-i r-~ u-i o os "O SO S - = 3 i_ ocd X2 t;. 45 <-' iS - ~ Sd S'öiS SS c -o i; M.E S iS Cd cd 2: -c -p: O r V"!rj .- -O .ti C cd cd X 3 3 3 c c 1_ u C J= -p 21 1987/88. 1987/88: 100 Bil. cd go (- 3 ii " 00 >/"i (N O rn (N cjs------- r I o so ''i- rsl - o sO sO Os ri r* rsio so o r-1 rsi 0\ rj - o 1/1>v-j O r~~ r~- or o \o o o m r*-i xf r') OOOs O r- -sO \C Tt O \0.m o f* 1/5 U 'c cd E o o o r*1 r- Tios r- rj oo»o r«-i r~-CN) os r- 00 -T :Cd b- (U c . cn n] L- i_ b w OJ £ v-, > Tt TT (r*-i cd cd cd cd- cd cd OJ o Qh Cl Qh Dh c/3 Cl. VD c/i V5 Prop.1987/88: 100 Bil. c/5 U Os Tj- r-~ r \0 SO »O fl Os " Os r*l Os Os r*i VI u"i OO (1Tj- r o Os r-l VI OO oo O so VI 00 Os rj O so oo v-, VI (N VI r- (N Tj-rrj U K < in " t3°2 > OJ c/1 '-J es Tf 00 O sD Os Os Os 00 fl O tJ- \£) c , o :: 3 u ocd r; 1- cd - cd ., w 2 e 1 fe s (».2 M 1= o OD S = :Cd t- 4j (- cd c/5 o. S- .3 !/i c 5 C g cd (S ra u u ? : W) *- P w ti O :i E >, u o rt u . Tt O O »o oo <) Tt00 ri PnI o o r-- o v-j os O 00 VI Ti- rsi so VI r-i r*-i sD OO sD - gj »a-ii,. E ~ T3 § -ö c 3 > >, >. C/5 C/5C/5 C/5 C/5 C/5 'c c Dr' Cd T3 Cd -;;; .S: N Cd = o.'£ c x: cd öfl c t- cd U X o 3 3 Hi-H(-HH g Cd S -| ;_ ifl cd ra > Nordiskt biståndssamarbete Prop. 1987/88: lOO 5 De nordiska länderna har sedan början av1960-talet samarbetat på biståndsområdet.Projektverksamheten regleras genom en konvention mellan samtliga nordiska länder, vilken,undertecknades . Enligt denna skall ärenden av principiell karaktär,såsom utvidgning, förlängning och revision av insatserna, beslutas avdet som ävenfastställer ekonomiska ramar. Den löpande granskningen av biståndsprojekten sker genom en s. k.ämbetsmannakommilté för biståndsfrågor(EKB), bestående av de ansvariga ämbetsmännen i de nordiska biståndsadministrationerna. Genom konventionenupprättades även en rådgivande kommitté för lekmannarepresentation(RKB). Förutom samarbetet på projektområdet skerregelbundna överläggningar iämbetsmannakommittén i multilaterala och bilaterala ärenden. Del nordiska samarbetet i biståndsärenden omfattarockså informella överläggningar, t.ex. i anslutning till internationella möten, där de nordiskaländerna ofta uppträder som en enhet. De nordiska länderna har även en gemensam representation i ', deregionala utvecklingsbankerna ochden internationella jordbruksutvecklingsfonden (). De gemensamma biståndsprojekten administreras avnågol av de nationellabiståndsorganen. administrerar exempelvis kooperativa projekt i och medan Sverigeadministrerar den nordiska insatsenför slöd till jordbruket samt dentekniska enheten vid SADCC:s transportkommission i Mogambique. De biståndsansvariga ministrarna i de nordiskaländerna har utarbetat ett program för nordiskt samarbete päbiståndsområdet. 1987/88: 100Bil. for International Technical and Economic Co-operation Committee Inter-Elats de Lulte conlre la Sécheresse au General on Tariffs and Trade United Nations Center for Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete för utveckling i Sahelomrädet FN:scenter- för transnationella företag FN:sekonomiska och sociala råd 1987/S Bil. for Reconstruction and Development Internationella kooperativa alliansen () Internationella katastroflagret för livsmedel Intergovernmenlal Authority on Drought and Development Internafionella miljö- och naturvårdsinslitutet IMPOD ImportPromotion Office for Products from Developing Counlries lUCN Inlernafional Union for Con- servation of Nature and Prop: 1987/88: 100Bil. Organization for Economic Co-operation and Developement Office for Emergency Operations in Organizagäo da Maulhér Mozambicana SATCC Southern African Transport and SDR Special Drawing Rights South West People's Organization for Industrial Co-operation with Developing Counlries Detnordiska jordbruksprogrammet för Mogambique Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling Konferensenför samordnad utveckling i södra Kommissionenför transporter och kommunikationer i södra Fondenför industriellt samarbete med 1987/88: 100 Bil. on Trade and Development United Nations Development Programme Office of the United Nations Disaster Relief Co-ordinator United Nations Environmenl Programme United Nation Educational, Scienfific and for Drug Abuse Control United Nations High Confimissioner for Refugees United Nations Children's Fund para la Total de /National Union for the total Liberation of United Nations Relief and for Refugees in the Near East United Nations Sudano-Sahelian Office United Nafions Volunleers Programme för handel och utveckling för utbildning, vetenskap och .kultur FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel .FN:sorganisation för industriell utveckling FN:ssärskilda organ för Sahelomrädet och Världsorganisationenför den intellektuella äganderätten Bilaga 5.2 Prop. 1987/88: 100 Bil. Förteclcning över lönade utlandsmyndigheter samtackrediteringar för de Stockholmsbaseradeambassadörerna per . (sidoackrediteringsorlerinom parentes) (, , ) (*) AddisAbeba (Djiboufi) Athén (Vienfiane, ) (Ti ra na) (*) Bogotä (Monlevideo, Asunciön) (,, Port (, ) (*) Dar esSalaam () (*) (, , ) () (*) 1987/88: 100 (, Nuku Alofa, ) (, Såna) *beskickningen förestås av en t. f. chargé d'affaires Sverigesständiga representation vid i ständigadelegation vid de internationella organisationerna i Sverigesnedruslningsdelegation (CD) i Sverigesdelegation vid och utveckling () iParis Sverigesdelegation vid de Europeiska gemenskaperna (EG) i delegationvid i delegafion viduppföljningsmötet i till konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) Prop.1987/88: 100 Defem sändebuden har följande ackrediteringar: (), (), (Republiken ), (), Freelown (), (), ()och (). (), (), (), (), Paramåribo (),(), () och (). (DemokratiskaFolkrepubliken ), (), (), (Maurifius), Anlananarivo () och (). (CentralafrikanskaRepubliken), Brazzaville (), (), (), (Ekvalorialguinea) och (). Vallelta (),/Heliga Stolen. A I. ,/örÄ/ag5a«5/ag 1053 983000 A 2. Utlandstjänslemännens represenlafion, reserva tionsanslag 16400000 A 3. Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat,reservationsanslag 12868000 Kursdifferenser,/ö/-5/ag5an.v/ag 1000 Olön&de konsuler, förslagsanslag 10759000 A 6. Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationallorgarusatton, förslagsanslag 36684000 A 7. Nordisktsamarbete,/dr5/ag. ?fl«5/flg 1498000 A 8. Vissanåmnder m.m., förslagsanslag 600000 A 9. IJtredningar m.m.,reservationsanslag 4560000 A 10. Extrautgifter, reservationsanslag 728000 All. OfTtciellabesök m.m., förslagsanslag 8 171000 A 12. Ekonomiskt bistånd tillsvenska medborgare i utlan det m.m./öri/flgj-flrti/ag 3740000 1987/88: 100 Bil. B.Bidrag till vissa internationella organisationer , förslagsanslag 73 841000 B 2. ,/ö«/flgi-a/ii/flg 200000000 B 3. , förslagsanslag 17600000 B 4. Organisationen för ekonomisktsamarbete och ut veckling (), förslagsanslag 16 000 000 B 5. Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA), förslagsanslag 16000000 B 6. Organisationer för internafionell handel och råvaru samarbete m.m., förslagsanslag 7062000, B 7. Internationellråvarulagring,/ö/-s/flgian.y/flg 3000000 B 8. Övriga internafionellaorganisationer m. m., förslags anslag 1335000 Bidrag till internationella biståndsprogram, reserva tionsanslag 2960000000 Utvecklingssamarbete genom SIDA,reservationsan slag 5 413787000 Andra biståndsprogram, reservationsanslag 1 524,199000 Styrelsen för internationell utveckling(SIDA), för slagsanslag 211868000 Styrelsen för u-landsutbildning i ( LJ-centrum),förslagsanslag 21 214000 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), förslagsanslag Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BYTS), förslagsanslag Prop.1987/88: 100 Bil. D.Information om i utlandet m. m. Svenska insfitutet, reservationsanslag Riksradios programverksamhet för utlandet,reservationsanslag Övrig information om i utlandet, reservationsanslag ,täckande av vissa utgifter för skadeersåttningar,förslagsanslag E 4. Krigsmaterielinspektionen, förslagsanslag E5.Inleramerikanska , förslagsanslag E 6. Importkontoret föru-landsprodukter, ramanslag F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m. m. Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspo litiska området, reservationsanslag 4264000 F 2.Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK),förslagsanslag 1440000 F3.Information, studier och forskning om freds-och m., reservationsanslag 20000000 Bidrag till internationella fredsforsk ningsinstitut (), reservationsanslag 16045000 Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning, förslagsanslag Forskningsverksamhet vid utrikespolitiskainstitutet, reservationsanslag 1987/88: lOO 5 Översikt........................................................................................... 1 Inledning........................................... .......................................... 7 A. Utrikesdepartementetm. A 3: Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat ... 21 Olönade konsuler............................................................................ 22 Särskilda förhandlingar med annan stateller inom internatio nell organisation............................................................................ 22 Nordiskt samarbete............................................. ........................ 23 Vissa nämnder m. m........................................................................ 23 Utredningar m. m............................................................................. 24 Extra utgifter ................................................................................. 24 Officiella besök m.m........................................................................... 24 Ekonomiskt bistånd lill svenska medborgare i utlandet m. m. Bidrag tillvissa internationella organisationer Organisafionen för ekonomiskt samarbete och utveckling ().................................................................................................. 28 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA).......................... 29 Organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete m.m........................................................................................................ ..... 30 Internationell råvarulagring................................................................ ..... 31 Övriga internafionella organisationer m. m. U-ländernasekonomiska utveckling .............................................. 34 Ekonomisktillväxt i olika delar av u-världen ............................ 34 Delinternationella biståndet.......................................................... ..... 39 Prioriteringari bistånd ..................................................... ..... 42 Miljömålet och de övriga biståndspolitiska målen..................... ..... 42 Biståndpå miljöområdet .............................................................. 46 302 Bistånd för demokrati och mänskliga rätfigheter........................ 48 Prop. 1987/88: 100 Afrikai del svenska biståndet....................................................... 52 Bil. Multilateralt utvecklingssamarbete ........................................... 54 Bistånd utanför programländerna........................................... ......... 56 Bidrag till internationella biståndsprogram...................................... ..... 61 Utvecklingssamarbete genom SIDA ............................................... 76 Andra biståndsprogram ................................................................... 89 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) ............................. 100 Styrelsen för u-landsutbildning i () .... 102 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) ...................................... 104 Beredningen förinternafionellt tekniskt-ekonomiskt samarbete