prop · GB03153 · 1987-12-31 00:00:00 — i finner kommitténsförslag till utbildning vara väl avvägd. Länsåklagarinyndigheten i Värmlandslän kan i allt väsenlligl biträda kommilléns överväganden och förslag när detgäller information och undervisning i folkrätt. Liknande synpunkter framförs avcivilbefälhavarna i Nedre civilområde och Övre civilområde. Överbefälhavaren delar kommilléns uppfattning i fråga omdet primära målet för utbildningen, nämligen alt skapa en positiv inställning lillfolkrättens roll i allmänhet och under krigsförhållanden saml atl uppnå motivationför forlsall utbildning. Överbefälhavaren har inte någol att erinra mot denindelning i målgrupper som kommillén gjort. Kommittén noterar att man inomförsvarsmakten redan bedriver utbildning som torde svara mol de kravkonventionen uppställer. Denna utbildning kommer enligl överbefälhavaren atl fortsällaoch följas upp för atl bli så effektiv som möjligt. Överbefälhavaren finner allkommitténs förslag i fråga om utbildning inom del övriga totalförsvaret är välunderbyggda och realistiska. Del är enligl överbefälhavaren betydelsefullt allfolkrättsutbildningen tillgodoses väl vid universiteten och speciellt vid dejuridiska fakulteterna för all säkerställa atl välutbildad personal finns alltillgå för att tillgodose behovet av kvalificerade lärare och rådgivare åtmilitära chefer. Enligl försvarets civilförvaltning bör den civilapersonalen kunna få utbildning i folkrättens regler inom ramen för den utbildning i övrigt som personalen får för atl kunna lösa sina krigsuppgifter. Utbildningen bör då anpassas med hänsyn tagen lill behovet av kunskaper hos olika personal- 44 Försvaretssjukvårdsstyrelse föreslår att en samrådsgrupp inrättas bland Skr.1987/88:153 dem som regelmässigt undervisar i folkrätt. år berett atl ta på sig ansvaret för genomförandet av utbildningför verkels egen personal. Verket förutsätter därvid atl. överbefälhavarenanger formerna för och omfattningen av sådan utbildning. Civilförsvarsstyrelsenställer sig bakom synsättet alt ansvaret för den breda informationen tillallmänheten bör åvila del psykologiska försvaret såväl i beredskap och krig somi fred. I fråga om information lill allmänheten om civilförsvarets folkrältsligaställning så tar styrelsen ansvar för denna. Styrelsen delarkommitténs mening att utbildning i folkrätt bör integreras i annan utbildningoch information om totalförsvarets eller civilbefolkningens verksamhel underneutralitet, krig och ockupation. Styrelsen gör fortlöpande översyn avinnehållet i utbildningen av civilförsvarspersonal. Avvägningar görs då så atlutbildningsmål för aktuella kategorier formuleras med hänsyn lill tillgängligaresurser och önskad effekt. Att ensidigt prioritera utbildning i folkrätt föreoch på bekostnad av andra också högt prioriterade utbildningsmål är tveksamtfrån civilförsvarssynpunkt. De övergripande mål som kommittén föreslagit bör dockenligl styrelsen ligga lill grund för del fortsatta arbetet. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar framhåller att överstyrelsen har, innan folkrätlskommitténsbelänkande färdigställts, inlett utbildning i folkrätt inom det ekonomiskaförsvaret. Erfarenheterna från denna utbildning är atl kunskapsnivån i folkrättär oerhört varierande. Överstyrelsen vill framhålla viklen av kommitténsförslag att det bör ankomma på berörda totalförsvarsmyndigheter att närmare kartläggade förutsättningar för utbildning som föreligger inom resp. ansvarsområde samlatt även målgrupperna och deras utbildningsbehov kartläggs. Överstyrelsenserfarenhet från folkrättsulbildning är all någon form av samordning bör kommatill stånd inom de olika instanserna för alt göra utbildningen så effektiv som möjligl. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar anser att det är förtjänstfullt alt folkrällskommilténhar ägnat så slor uppmärksamhet åt undervisning och information om folkrättensregler. Liksom kommillén anser beredskapsnämnden atl målet för utbildningenbör vara att all personal med uppgifter inom totalförsvaret skall känna lillhuvuddragen i gällande konventioner. Civilbefälhavareni Östra civilområdel framhåller att civilmotslåndets teknik bör ingå iundervisningen i folkrätt saml all informationen om folkrätt bör nå allasvenska medborgare. Riksnämndenför beredskap vill framhålla vikten av att information om ochutbildning i folkrätt ges ökat utrymme i den fortsatta utbildningen avkommunalt förtroendevalda och tjänstemän. Socialstyrelsenpåpekar vikten all del i värdyrkesulbildningen ingår kvantitativt och kvalitativt godtagbar information och utbildning rörande folkrätten, anpassad till de olika målgruppernas behov. Enligt socialstyrel sen ligger huvudansvaret därvid på sjukvårdshuvudmännen och skolmyn digheterna medan del ankommer på styrelsen atl ge allmänna riktlinjer och 45 ansvar för sådana ulbildningshjälpmedel, som bör produceras centralt. framhåller allkommittén satt utbildningsmålet för högt för Skr. 1987/88:153 poslensvidkommande. Vidare bör affärsverk och myndigheter med upp- Bilaga 3 gifterinom totalförsvaret uppbära statsanslag för utbildningskostnaderna. Transportrådelanser all ansvaret för samordningen av utbildningsinsatserna i folkrätt inomdet ekonomiska försvaret bör ligga hos överstyrelsen för ekonornjskt försvar. Skolöverstyrelsenansluter sig till det mål för undervisningen som kommittén angett förungdomsskolan. Däremot kan inte ansluta sig till förslagenalt bryta ul det "folkrättsliga regelsystemet" (för väpnadekonflikter), all för della anslå ett lägsta antal lektioner och att ägna dem åtdelar av totalförsvarets befattningsutbildning. Dessa åtgärder kan nämligenifrågasättas från olika utgångspunkter. Avgörande är för delalt delta slags bedömningar enligt av regering och riksdag fastställdaprinciper inte skall göras centralt. Om tilläggsprotokollens humanitäraprinciper skall behandlas för sig eller tillsammans med t. ex. förklaringen ommänskliga rättigheter är således en fråga för den enskilda skolans planering. Enligtskolöverstyrelsens uppfattning gäller frågan om ordet "folkrätt" börskrivas in i de av regeringen fastställda kursplanerna främsl hur passdetaljerat huvudmomenten skall formuleras. Bedömningen bör göras för kursplanernasom helhet, inle för enskilda huvudmoment. Universitets-och högskoleämbetet anser alt en av de viktigaste målgrupperna i dettaavseende är de studerande vid de juridiska fakulteterna. Jurislutbildningen ärunder utvärdering och ämbetet kommer, då tillräckligt underlag föreligger, attrevidera den nu gällande utbildningsplanen. 1 detta sammanhang kommer ämbetet atlta upp de framförda förslagen om att erbjuda alternativa möjligheter lillfördjupade kunskaper i ämnet folkrätt i allmänhet saml i ämnet krigels lagar isynnerhet. Ämbetet instämmer i atl information om folkrätt läggs in ilärarutbildningen. Denna information bör koncentreras till de linjer som harstudier i de samhällsorienterande ämnena. Ämbetet anser också atl det ärlämpligt atl ge en kvalificerad fördjupning av de juridiska studierna i krigelslagar efter den grundläggande utbildningen. Även kommitténs förslag omuppdragsutbildning delas av ämbetet. Lundsuniversitet framhåller alt utvidga undervisning och kursfordringar om krigetslagar inom ämnet inlernationell rätt inle är genomförbart. Kommittén föreslårall juris studerande skall erbjudas möjligheter till s. k. alternativ/valfrikurs. Detta har redan genomförts vid juridiska institutionen i . /84 anordnas en 5 poängskurs i Mänskliga rättigheter och humanitärrätt. kommer institutionen alt artangera en s. k.enstaka kurs i Folkrätt, särskilt mänskliga rättigheter och humanitär rätl (10poäng). Kursen utgör en sammanslagning av delkursen Folkrätt inom examensämnelinternationell rätl och den nämnda 5-poängskursen i Mänskliga rättigheter ochhumanitär rätt. I fråga om s. k. uppdragsutbildning har juridiska institutionenför engagerats för sådan utbildning av Svenska röda korset. Uppsalauniversitet har inget principiellt alt erinra mol de riktlinjer och förslag som kommittén lagt fram om information och undervisning om 46 folkrättenunder krig, neutralitet och ockupation. Som kommittén påpekar . 1987/88:153 innefattargrundutbildningen inom juristlinjen ell utrymme för alterna- Bilaga 3liva/valfria kurser av påbyggnads-/fördjupningskaraklär, som även kan läsas ochtenteras såsom enskilda kurser av icke-linjestuderanden. Universitetetinstämmer med kommilléns mening all man bör utnyttja delta utrymme förinförande av specialiserade kurser i folkrätt under krig. hälsarmed tillfredsställelse kommitténs förslag om "uppdragsundervisning"i folkrätt i krig vid . Stockholmsuniversitet ställer sig givetvis positiv till att den av kommillén annonseradebreddningen av undervisning och forskning i krigs- och neulralileisrälteninbegripet den humanitära rätten och är, såsom kommittén antecknat, beredd allmedverka till all kvalificerad undervisning i ämnet krigets lagar kommer tillstånd vid regelbundna tillfällen, i den mån de för fakultetens verksamhetanslagna medlen och anvisade arbetsformerna så tillåter. Det kan vara lämpligtatt bland de s. k. specialkurser som ingår i utbildningsprogrammet förjuristlinjen la in en kurs i krigs- och neulraliteisrält, däri inbegripethumanitär rätt. En sådan kurs bör kunna bli en god utgångspunkt för juristersom skall fungera som juridiska rådgivare ål militära chefer. Det bör vara möjliglall bereda utomstående möjlighet atl della i en sådan kurs. Universitetetframhåller vidare atl del stora utbildningsprogram som kommittén skisserarskulle kunna ge sysselsättning åt forskare och specialister i ämnet ocksåefter dispulalionen. Göteborgsuniversitet år enig med kommillén i fråga om bedömningen av att den allmännainformationen och undervisningen om folkrätt bör stärkas. Kommittén har dockalltför ensidigt i sina förslag rört sig inom de juridiska fakulteterna. För endjupare förståelse av vilka möjligheter resp. problem som är förenade medöverenskommelse resp. tillämpning av folkrältsliga regler bör statsvetenskapenssärskilda kompelens i fråga om internationella maktförhållanden tillvaratas.Universitetet menar vidare att det med kraft måsle fastslås atl det i allaformer av kvalificerad undervisning är av avgörande belydelse atl det folkrältsligasakläget framställs på ett korrekt sätl. Del måste därvid klart framgå atltilläggsprotokoll 1 ej ratificerats av länkbara motståndare i enväpnad konflikt. För utbildningens och de i utbildningen engagerade lärarnastrovärdighet, inle minsl i etl verkligt krisläge, är del nödvändigt all deinternationella maktförhållanden och de olika folkrältsliga reglernas reellastatus tydligt klargörs. Arbetsmarknadsstyrelsenanser alt varje myndighet skall ansvara för folkrättsulbildningen inom sillverksamhetsområde. Styrelsen vill peka på all folkrättsutbildningen innebär en ambilionshöjningsom det i dagens läge kan bli svårt all skapa utrymme och resurser för. Länsstyrelseni anser det är riktigt alt lägga ell stort ansvar pålänsstyrelser och kommuner för information i folkrätlsfrågor. Särskilduppmärksamhet bör också ägnas ål folkrätlsundervisningen i skolan. Länsstyrelseni noterar med tillfredsställelse förslaget att lägga elt tungt ansvar på civilbefälhavarna, länsstyrelserna och kommu nerna för den regionala och lokala informationen om folkrätten. lens förslag attambitionsnivån för folkrättsulbildningen inom civilförsva- Skr. 1987/88:153 ret bör höjas tillstyrks. Vid behov bör utbildningstiderna förlängas. Svenskaröda korset delar kommitténs uppfattning atl röda korset har både skyldighetoch möjlighet atl medverka i information och utbildning i folkrätt. Röda korsetbedriver utbildning i första hand för personal inom den egna organisationen menär berett att hjälpa till med utbildning för andra organisationer. StiftelsenGällöfsta Kurscentrum framhåller atl utbildning i den humanitära rätlen måslemed nödvändighet anses lill sin karaklär vara en nationell angelägenhet. Av dellaskäl är det viktigt atl regering och riksdag fastställer vilka instilutionersom skall svara för den centrala och högre utbildningen. och instämmer i kommitténs förslag ominformation och utbildning. framhåller atl staten bör klara utde ekonomiska konsekvenserna för kommunerna. FöreningenSvenska jurister mot kärnvapen framhåller all innehållet i informationen ochundervisningen bör kompletteras med vad som gäller i kärnvapenkrig. 10 Juridiska rådgivare åt mihtära chefer Domstolsverkethar inget all erinra mol förslaget om juridiska rådgivare åt militära chefermen vill understryka att verket finner det naturligt att rådgivaren skall varayrkesjurist med en gedigen juridisk bakgrund. Enligt mening framslårdomslolsjuristerna av flera skäl som särskilt lämpliga för de rådgivarfunktionersom föreslås. Riksåklagarenframhåller alt såsom ifrågavarande artikel är formulerad synes det vara avsiklenall rådgivare i första hand skall vara juridiskt skolade. Riksåklagaren delarkommitténs mening och vill därtill foga att åklagare synes väl lämpade attfungera som juridiska rådgivare. Denna uppfattning delas av länsåklagarinyndigheteni . Överbefälhavarenställer sig tveksam lill om det är ekonomiskt och praktiskt möjligt att alltidha en juridisk rådgivare till hands i fred. Överbefälhavaren avser att prövaformerna för hur en folkrättssakkunnig bäst skall kunna utnyttjas ifredsorganisationen. Överbefälhavaren delar kommitténs uppfattning om behovetav juridiska rådgivare med folkrättskom-pelens vid högkvarteret och på olikanivåer därunder inom försvarsmakten. Det är också riktigt all rådgivaren inleskall ha någon beslutande funktion. Enligt överbefälhavaren måsle dockrådgivaren kunna hävda sina åsikter för en korrekt tillämpning av folkrätten.Rådgivaren måste besitta hög juridisk kompetens särskill inom delta område.Kommitténs bedömning att rådgivarna måste ha en relativt självständig ställningdelas av överbefälhavaren. Överbefälhavarenanser sammanfattningsvis att de juridiska rådgivarna bör vara yrkesjurister med särskild militär utbildning. I högkvarteret och vid de högre regionala staberna bör rådgivarna rekryteras bland reservoffi- 48 cerare eller personal på reservstal. I staberna undermilonivån bör de Skr. 1987/88:153 audilörer som ingår i krigsorganisationenkunna utnyttjas som rådgivare 3 vid sidan om de ordinarie audilörsuppgiflernaefter erforderlig lilläggsul-bildning i folkrätt m. m. Erfarenheterna från defackövningar som har genomförts med audilörer i krigsorganisation visar altdessa jurister, i regel hovrältsjurisler, efter kompletterande folkrätlsligutbildning är väl lämpade alt även vara rådgivare i folkrätlsfrågor. I rådandeläge måste en undersökning göras om dels tillgången på här aktuell personal,dels möjligheterna att bibringa den erforderlig folkrätlslig resp. militärutbildning. Försvarels civilförvaltning anser all rådgivare åtmilitära chefer bör vara jurister. Verkel anser dock att det skulle vara enmisshushållning med resurser att rekrytera värnpliktiga officerare ellerreservofficerare för uppgiften. Dessa bör främsl utnyttjas i de befattningarför vilka de har utbildats. En möjlig lösning skulle enligl verkel vara altutnyttja en viss del av repetitionsulbildningstiden för jurister som inle harkvalificerade uppgifter i krigsorganisationen lill att utbilda dem i folkrättoch atl därefter överföra dem till särskilda befallningar för folkrällsrådgivare. instämmer i kommillénsuppfattning alt de juridiska rådgivarna måste vara jurister och inle kompletteringsutbildadeofficerare med militär bakgrund. Förslaget all ulnytlja reservofficerare medjuridisk utbildning synes lämplig. anser alt frågan omjuridiska rådgivare kan bli tillämpligt på vissa kommunalt förtroendevalda ochchefstjänstemän. anser att det vore idealiskt om deföreslagna juridiska rådgivarna hade både militär och juridisk utbildning. Iannat fall bör dessa i första hand vara jurister. i framhåller att juridiskarådgivare bör ställas till förfogande inte bara för militära chefer utan ävencheferna för länsstyrelserna och ämbetsverk, exempelvis ,och . 11 Det fortsatta folkrättsarbetet , försvarets sjukvårdsstyrelse,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , , , i Jämtlandslän. saml tillstyrkerall en rådgivande inrättas. Överbefälhavaren delar kommitténs uppfattning atl folkrätlsreglernaför sjö- och luflkrigel är föråldrade. Överbefälhavaren understryker slutligennödvändigheten av kommitténs förslag om inrättandet av en rådgivande sådan nämnd bör knytas lill försvarsdepartementet. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde vill somalternativ lill för slaget om en särskild rådgivande nämnd föreslå atl det prövas om total försvarets chefsnämnd med sill nybildade och förstärkta kansli kan bli del 49 på central nivåsammanhållande organet. Till nämnden kan lätt knytas en Skr. 1987/88:153 grupp personer med lämpliga kvalifikationer för rådgivning. Uppsalauniversitet tillstyrker inrättandet av en rådgivande nämnd med dellagande avrepresentanter från universitetsvärlden. Svenskaröda korset finner kommitténs förslag om en rådgivande nämnd välgrundat ochmycket angelägel. Röda korset är också berett all della i en sådan nämndsarbete. FöreningenSvenska jurister mot kärnvapen framhåller alt del bör förutsättningslöstanalyseras om en rådgivande nämnd bör vara knuten till försvarsdeparlemenlel.Myckel talar för alt en frislående nämnd kan vara att föredra. NorstedtsTryckeri, 1988 50