prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Förlängd omställningspension Folkpension 0 Summa 7 923 8 216 9 423 9 938 8016 4 529 1596 Folkpension 1 795 1 852 1 809 1 669 1 476 994 936 Tilläggspension 6 836 7 193 8-635 9 435 8434 5 427 2 527 Summa 8 631 9 (Uta 3 463 Som framgår av tabellen beräknas de sammantagna utgifternaför det föreslagna regelsystemet inkl. övergångsbestämmelserna därtill öka framtill omkring för att därefter successivt avta till en nivå på omkring 3500 milj. kr. Som också framgår av tabellen beräknas utgifterna inomfolkpensioneringen minska medan utgifterna inomATP beräknas börja avta först (). Vidare kan man av tabellen utläsa att utgifterna föränkepension enligt de föreslagna övergångsreglerna utgör den dominerande delenav de sammantagna beräknade utgifterna. Sålunda beräknas denna del avutgifterna vara 9 423 milj. kr. av de totala utgifterna på 10 444 milj. kr. Avdessa 10 444 milj. kr. beräknas 8 635 milj. kr. belasta ATP och I 809 milj. kr.folkpensioneringen. I de angivna uppgifterna om folkpensionskostnaderna förbarnpension Prop. 1987/88:171 ingår även de ökade utgifterna för de förslagtill höjning av nivån för bidragsförskott m.m. i vissa fall som jag lagt fram iavsnitt 3.4.1. Dessa kan beräknas svara för ca 2 milj. kr. Som tidigare nämnts bör de ovan redovisade utgifternajämföras med de utgifter för familjepension som kan beräknas uppkomma vidfortsatt tillämpning av nu gällande regler. En sådan jämförelsegörs i tabell 9.2. Tabell 9.2 Jämförelse av utgifter förefterlevandepensioneringen med föreslagna och nuvarande regler. 1 795 6 836 1 852 7 183 1 809 8 635 1 476 8 434 Summa nuvarande regler Folkpension 1 735 Tilläggspension 6 799 1 734 7 087 1 794 8 305 2 084 12 291 1 980 13 841 1 991 14 963 -608 -3 857 -986 -8 414 -1 055 -11 536 Som framgår av tabell 9.2 beräknas utgiftsökningaruppkomma fram beträffande folkpensioneringen och fram till är 2000beträffande ATP. Sammantagna över åren fram uppgår dessaökade utgifter inom folk- och tilläggspensioneringen till mer än 2 000 milj.kr. och framåt beräknas som synes - totalt sett -utgiftsminskningar uppstå. Inom folkpensioneringen kan dessa beräknas fillnärmare 1 000 milj. kr. och för tilläggspensioneringenkan utgiftsminskningen beräknas till drygt 3 800 milj. kr. för attsedan successivt bli allt större och omkring vara av storleksordningen11 500 milj. kr. Den sammantagna utgiftsminskningen beräknas såledesbli ca 250 milj. kr. och ca 4 500 milj. kr. I fullfunkfionsstadietkan utgiftsminskningen beräknas till ca 12 500 milj. kr. I avsnitt 6-8 har jag redovisat förslag till reformeringinom &några efterievandepensioneringen närliggande områden, nämligenarbetsskadeförsäkringens efterlevandeförmåner, hustrutillägget och barntillägget.Dessa förslag kommer att medföra ytterligare utgiftsminskningar inom denallmänna försäkringen. I tabell 9.3. lämnas uppgifter om den totalautgiftsförändringen enligt de förslagen. Tabell 9.3 Sammanställning av beräknadeutgiftsförändringar med anledning av Prop. 1987/88:171 redovisade förslag.Ökade (-I-) resp. minskade (-) utgifter Jämfört med nuvarande regler. Det redovisade förslaget till reformerat efterlevandestödinom arbetsskadeförsäkringen kan således beräknas ge upphov till mycket små -i princip försumbara - utgiftsökningar efterikraftträdandet. uppkommer utgiftsminskningar jämfört mednuvarande regelsystem. Förslaget till avveckling av hustrutillägget kommer att fåmer påtagliga effekter i kostnadshänseende först och kanberäknas ha uppnått nära nog fullt genomslag . Detta gäller ävenbeträffande avvecklingen av barntillägget, som medför successivt växandekostnadsbesparingar fr.o.m. ikraftträdandet till . Som framgår av tabell 9.3 skulle således de redovisadeförslagen till förändringar - totalt sett - medföra utgiftsökningar fram tillnågra år . därefter, dvs. i tabellen ,kommer allt större utgiftsminskningar att uppstå. 9.2.3 Administrativa kostnader m.m. Den reform på familjepensioneringens område m.m. som jagnu &lägger fram förslag om måste beräknas påkalla omfattandeinformationsinsatser gentemot allmänheten. Sådana insatser kommer att medföravissa kostnader av engångsnatur. Härvid har förutsatts att det i anslutning till reformensikraftträdande genomförs insatser för att till allmänheten föra ut informationom reformens innebörd. Jag har räknat med att detta görs genom flera olikamedia. Sålunda antas att det sker viss annonsering bl.a. i dagspress, vissveckopress och fackförbundspress, att information lämnas i TV samt attinformationsbroschyrer utarbetas. Vidare bör speciella insatser göras medsikte på invandrare. Beräkningarna förutsätter även att det till kvinnor somredan uppbär änkepension vid reformens ikraftträdande lämnas särskildinformation. Med dessa utgångspunkter kan kostnaderna för informationom reformen - uppskattas till ca 3 milj. kr. Den föreslagna reformen av familjepensioneringen m.m. geri administra- tivthänseende upphov fill dels utvecklings- och genomförandekostnader förriksförsäkringsverket, dels kostnader för utbildning och för handläggningen vidde allmänna försäkringskassorna och försåkringsdomstolarna. Utvecklings-och genomförandekostnaderna för avser huvudsakligenkostnader för att utveckla de ADB-system som är nödvändiga för att administreraden föreslagna efterlevandepensioneringen. Därutöver krävs ocksåutvecklingsinsatser avseende allmänna råd och fillämpningsföreskrifter förförsäkringskassorna samt utarbetande av blanketter och broschyrer. Totaltsett kan utvecklings- och genomförandekostnaderna - som är av engångskaraktär -beräknas till ca 6 milj. kr. Enligtpensionsberedningens beräkningar innebär förslagen inte någon ökning avförsäkringskassornas behov av administrativa resurser. Till följd av två skildasystem för stöd till vuxna efterlevande kommer att tillämpas under tidennärmast efter ikraftträdandet som avvecklingen av barnfillägg ochhustrutillägg ännu inte nått någon större omfattning, uppstår dockinledningsvis en viss ökning av arbetsbelastningen inom försäkringskassorna.Den är dock av begränsad omfattning och bör kunna rymmas inom fillgängligaresurser. Härjämtekan beräknas uppkomma kostnader hos försäkringskassorna för utbildning avpersonalen med anledning av de nya reglerna om efterlevandepension m.m. Dennakan beräknas ge upphov till en engångskostnad i storleksordningen 8 milj. kr. Föratt möjliggöra ett ikraftträdande av mina förslag krävs attresurserna avseende utveckling, information och utbildning tillförs anslagen B1 och B 2 under nästkommande budgetår. Kostnaderna härför bör täckas genomöverskridande av anslagen för /89. 10 Ändring i föräldraledighetslagen Mitt förslag: Förnärvarande gäller enligt föräldraledighetslagen att en arbetstagare som tar uttillfällig föräldrapenning på grund av sjukdom eller smitta får vara ledig frånsin anställning utan att iaktta bestämmelserna om viss minsta anställningstidför rätt till ledighet, uppdelning av ledigheten i ett begränsat antalperioder per kalenderår och anmälan till arbetsgivaren i förväg. Dettaskall gälla även om en förälder på grund av att barnet är under åtta månaderinte har rätt till tillfällig föräldrapenning men behöver ledigt för att vårdabarnet när den hemmavarande föräldern blivit sjuk. Skålen för mitt förslag:Enligt 4 kap. 10 § första stycket AFL har en förälder rätt fill tillfälligföräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldernbehöver avstå från förvärsarbete i samband med 1. sjukdom eller smitta hosbarnet, 2. sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök isamhällets förebyggande barnhälsovård, 4. vårdbehov som uppkommer fill följd avatt barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barntill någon avföråldrarna, under förutsättning att sistnämnda barn Prop.1987/88:171 omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. I årets budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 7, s.33 f) har föreslagits att tillfällig föräldrapenning enligt de angivna reglernainte längre skall lämnas för vård av barn vars levnadsålder understiger 240dagar annat än om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller, om barnetvårdas pä sjukhus. Med uttrycket att tillsynen av barnet är stadigvarandeordnad avses därvid att barnet har plats i den kommunala barnomsorgen eller iannan stadigvarande barnomsorg. Däremot skall alltså tillfällig föräldrapenninginte längre kunna utgå om barnets ena förälder är hemma och själv vårdar barnetoch inte heller om den hemmavarande föräldern blir sjuk och den andra föräldernbehöver rycka in och lämna sitt ordinarie arbete. Den nya undantagsregeln harförts in i 4 kap. 10 § AFL som ett andra stycke. Förslaget har godtagits avriksdagen och lagändringen träder i kraft (SfU 16, rskr. En arbetstagare har enligt lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn. m.m. rätt tijl ledighet från sin anställning om hanfår föräldrapenning (4 §). För de fall som tillfällig föräldrapenning tar siktepå har därvid gjorts undantag frän vissa av de krav som annars ställs påarbetstagaren för att denne skall få utnyttja sin rätt till ledighet. Sålundagäller i dessa fall inte kravet på att arbetstagaren skall ha varit anställd enviss minsta tid, att ledigheten får tas ut bara i ett visst antal perioder perkalenderår eller att anmälan om önskad ledighet skall ske i förväg.Undantaget från anmälningsplikten gäller om ledigheten föranleds av sjukdomeller smitta (5 § andra stycket, 6 § andra stycket resp. 7 § andra stycket).Att undantag gjorts beror naturligtvis främst på att behovet av ledighet idessa fall oftast uppstår akut (sjukdom, läkarbesök m.m). Genom att rätten till tillfällig föräldrapenning skallfalla bort för vård av de nyfödda barnen blir emellertid effekten - i det fallatt den hemmavarande föräldern pä grund av egen sjukdom hindras att vårdabarnet och vårdbehovet inte kan lösas på annat sätt - att inte heller denandre föräldern längre har rätt att åberopa reglerna om undantag från de nyssnämnda kraven på anställningstid, perioder och anmälningsskyldighet. Detta harinte varit en effekt som har varit avsedd med förslaget till ändringar i frågaom rätten att uppbära tillfällig föräldrapenning. Behovet av att snabbt kunnarycka in och vårda barnet när den hemmavarande föräldern blivit sjuk ärfortfarande lika starkt. I årets budgetproposition anfördes också att frågan omföljdändringar i föräldraledighetslagen avsågs bli behandlad i en till vären1988 planerad proposition om andra ändringar i denna lag. Förslag om dessaandra ändringar kan emellertid inte läggas fram i sådan tid att de kanbehandlas under innevarande . Med hänsyn härtill förordar jag nu -efter samråd med chefen för - att det i föräldraledighetslagentas in en bestämmelse som ger fortsatt möjlighet att i de aktuellasituationerna åberopa undantagsreglerna i 5 § andra stycket, 6 *) andra stycketoch 7 § andra stycket trots att rätt till tillfällig föräldrapenning intelängre finns kvar. Bestämmelsen bör tas in i en särskild paragraf, 7 a §. Isamband härmed föreslår jag också en justering av föräldraledighetsla- gens 4 §av rent teknisk karaktär. Den innebär att ordet "föräldrapenning" Prop. 1987/88:171 byts ut mot "föräldrapenningförmån" i enlighet medden nu gällande terminologin i 4 kap. AFL. De här behandlade ändringarna i föräldraledighetslagen börträda i kraft . I enlighet med vad jag nu anfört har inomsocialdepartementet &upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 4. lag om åndringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, 5. lag om åndringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 6. lag om ändringi lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande, 7. lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskiltbidrag till vissa adoptivbarn, 8. lag om ändringi lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 9. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 10. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m.m. Förslagen under 8 och 10 har upprättats i samråd medchefen för och förslaget under 9 i samråd medchefen för . Förslagen under 9 och 10 gäller i och för sig sädana ämnenbeträffande vilka lagrådets yttrande bör inhämtas. Med hänsyn till den enklabeskaffenheten av dessa förslag anser jag emellertid att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 12.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring Den här föreslagna lagsfiftningen innebär en genomgripandesam&ordning av bestämmelserna om efterlevandepension inom folk- ochtilläggspensioneringen. Även arbetsskadeförsäkringens regler ansluter näratill dessa. För att markera denna samordning har, till skillnad frånhittillsvarande lagutformning, de nya bestämmelserna inom folkpensioneringenfått bli de grundläggande och tilläggspensions- och arbetsskadereglerna i storutsträckning utformats som hänvisning till dessa. Härigenom bör såväl likheter somskillnader framträda tydligare än , och lagtextens utformning bidratill överskädlighet och enklare handhavande. 3 kap. Om sjukpenning Prop. I 3 och 8 §§ regleras samordningen mellan sjukpenning ochsärskild efterlevandepension. Reglerna motsvarar de som gäller för försäkrademed förtidspension. Av 3 § följer att sjukpenning inte kan utgå till den somuppbär hel särskild efterlevandepension. Inte heller skall sjukpenning kunnautgå till en efterlevande som uppburit hel särskild efterlevandepension undermånaden före den då den efterlevande börjat uppbära hel ålderspension. Utgår två tredjedels eller halv särskildefterlevandepension, skall sjukpenning kunna utges enligt samma principer somför försäkrade med partiell förfidspension. En sådan efterlevande kan vara sjukpenningförsäkradom han har inkomst av förvärvsarbete. Bedömningen av rätten till sjukpenningfår därvid ske med utgångspunkt från den efterievandes kvarståendeförvärvsmöjligheter. Det är dessa som kan utnyttjas till förvärvsarbete och somligger till grund för tillhörigheten till sjukpenningförsäkringen. Sjukpenningkan däremot inte utgå med anledning av den nedsättning av förvärvsmöjligheternasom föranlett att partiell efterlevandepension har beviljats. Efter beviljandetav partiell särskild efterlevandepension skall sjukpenning kunna utgå förinkomstbortfall på grund av antingen tillfällig sjukdom eller senare inträddförsämring av de förvärvsmöjligheter som fanns vid beviljandet avefterlevandepension. Reglerna i detta hänseende har tagits in i 8 §. 1 första stycket av 5 § har punkten b ändrats. Ändringeninnebär att det skall göras en omprövning av tillhörigheten tillsjukpenningförsäkringen när en efterlevande beviljas särskildefterlevandepension eller en utgående sådan pension ändras. I paragraferna - liksom i de andra som ändras- hardessutom gjorts en viss språklig modernisering. Regeln i 3 kap. 13 § tredje stycket kvarstår oförändrad.Jag anser alltså att det inte finns skäl att - som under remissbehandlingen harifrågasatts av försäkringsrätten för - ompröva rätten tillsjukpenning i fall då en utländsk medborgare inte uppbär särskildefterlevandepension men skulle ha kunnat erhålla sådan pension omförutsättningarna i 5 kap. 4 § första stycket d i föreslagen lydelse varituppfyllda. En sådan prövning skulle kunna innebära praktiskatillämpningsproblem och ha en alltför hypotetisk prägel. 5 kap. Om allmänna förutsättningar för rätt tillfolkpension Ändringarna i kapitlet föranleds av förslagen i avsnitten3.2.3 och 4.5 om de regler som avses gälla beträffande rätten förutlandssvenskar och ufiänningar att få efterlevandepension frånfolkpensioneringen. Når det gäller rätten för svenska medborgare att uppbärafolkpension vid bosättning utomlands föreslås inga ändringar för barnpension(avsnitt 3.2.3). Omställningspension och särskild efterievandepension föreslåsi detta hänseende följa samma regler som gäller för änkepension (avsnitt4.5). Detta har påkallat ändringar i 2 §. Någonmotsvarighet till det nuvarande tredje stycket i 2 § erfordras inte beträffande den reformerade efterlevandepensioneringen, eftersom tillägg- lg6 spensioni form av omställningspension eller särskild efterlevandepension Prop.1987/88:171 inte skall kunna utgå till den som har uppnått den allmännapensionsåldern. Atthänvisningen i 2 § till barntillägg tagits bort är föranlett av förslaget iavsnitt 8 om avveckling av denna förmån. Ifråga om rätten för utländska medborgare (och statslösa) att uppbäraomställningspension och särskild efterlevandepension vid bosättning i att samma regler som gäller för änkepension skall tillämpas.Bestämmelser om detta har tagits in i 4 § första stycket under en ny punkt d. I4 § har också tagits in den i avsnitt 3.2.3 föreslagna sänkningen avkvalifikationstiden för ufiändska barns rätt till barnpension vid bosättninghär i landet. Folkpension i form av barnpension skall alltså kunna utgå tilldessa barn under förutsättning att ettdera av villkoren under den nya punkten ci första stycket är uppfyllt. Enligt det ena av dessa villkor krävs att denavlidne föräldern före sin död hade varit bosatt i minst sexmånader och att barnet för dödsfallet var bosatt i det alternativa villkoret krävs att barnet självt är bosatt i minst sex månader och att barnet eller den avlidne föräldern var bosatthär vid dödsfallet. Nuvarandepunkt d i 4 § första stycket har tagits in som en ny punkt e. Ändringeni 5 § första stycket motiveras av att särskild efterlevandepension automatisktskall ersättas av ålderspension från folkpensioneringen när den efterlevandefyller även om denne då inte har fullgjort den särskilda kvalifikationstidenför utlänningars rätt till folkpension i form av ålderspension. Någonmotsvarande reglering har inte föreslagits beträffande omställningspension. Nuvarande6 § föreslås kvarstå oförändrad. Paragrafen öppnar möjlighet till dispens ivissa fall från villkoren för rätt till folkpension vid bosättning utomlands.Den kan tillämpas såväl för svenska som för utländska medborgare. Paragrafenavser alla former av folkpension och kommer därför automatiskt att gälla ävenbeträffande de förmåner som utgår inom ramen för den reformeradeefterlevandepensioneringen, dvs. säväl barnpension som omstållningspension ochsärskild efterlevandepension. Pågrund av de nya efterlevandeförmånernas mer behovsinriktade och tidsbegränsadekaraktär uppkommer i praktiken en viss skillnad gentemot änkepension i vadavser utlänningars möjligheter att beviljas efterlevandepension. Om denefterlevande för dödsfallet inte har vistats i fillräckligtlänge för att då bli berätfigad till pension utan uppfyller föreskrivenkvalifikationstid först därefter, börjar enligt de för änkepensiongällande reglerna denna förmån att utbetalas från den senare fidpunkten.Detsamma blir fallet för omställningspension och särskild efterlevandepension.Omställningspensionen kan dock utgå under enbart ett eller - i vissa fall -högst , och denna fid räknas alltid från tidpunkten för dödsfallet.Vid utgången av föreligger inte längre rätt till pension. Har enutländsk medborgare då inte fullgjort tillräcklig bosättningstid, kommerdärför inte att kunna utges omställningspension. Påliknande sått kan en utlänning beviljas folkpension i form av särskild efterlevandepension först från den tidpunkt då kvalifikationsvillkoren i 4 § är uppfyllda. Det krävs också att övriga förutsättningar för rätt till särskild ° efterlevandepension då år för handen. Bl.a. måste den efterlevandesProp. 1987/88:171 förvärvsmöjligheter ha varit nedsatta alltsedan tidpunktenför dödsfallet och den efterlevande måste uppfylla villkoren för rätt tillomställningspension. Däremot fordras inte att den efterlevande faktisktuppburit omställningspension . Reglerna bygger alltså på tankenatt utlänningar, frånsett kravet på viss minsta bosättningstid, skall behandlasenligt samma principer som svenska medborgare när det gäller rätten tillefterlevandepension vid bosättning i . Undantag från de beskrivna reglerna i 5 kap. kan i vissafall gälla enligt socialförsäkringskonventioner som träffats med andra ländermed stöd av 20 kap. 15 §. Reformeringen av efterlevandepensioneringenaktualiserar frågan om tillämpningen av de konventioner som harslutits på grundval av gällande regler om familjepension, i avvaktanpå att konventionerna i förekommande fall revideras. De bilaterala konventionerna är huvudsakligen av två typersåvitt gäller regleringen av svenska pensionsförmåner. Den ena typenrepresenteras av konvention med och de konventioner somförhandlades fram åren närmast därefter med ,, , , och . De kännetecknas av attde innehåller en rad, i förhållande till den svenska lagstiftningensjälvständiga bestämmelser som konstituerar pensionsrätten. Detta gäller såväli fråga om kvaUfikafionstider som beträffande utbetalning av pension utomlandsetc. Särskilt för denna grupp konventioner skapar efterlevandepensionsreformentillämpningsproblem. Redan har noterats att kvalifikationstiden för barnpensionfrån folkpensioneringen i lagstiftningen sänks . I de nuuppräknade konventionerna anges uttryckligen en femårig kvalifikationstid. Föratt förebygga tillämpningsproblem i avvaktan på en revision har en särskildövergångsbestämmelse tagits in i punkt 13 i övergångsreglerna av innebörd attden kortare kvalifikationstiden enligt den nya lagstiftningen gäller oavsettatt en längre kvalifikationstid har bestämts i en konvention. Beträffande folkpension i form av änkepension innehållersamma konventioner en uttrycklig regel om att pension till en änka som ärbosatt utomlands utges på grundval av det antal år med ATP-poäng somtillgodoräknats den avlidne. Dessutom finns regler som garanterar attänkepensionen övergår i ålderspension vid uppnåendet av pensionsåldern. Dessaregler kan fortfarande tillämpas sävitt gäller änkepensioner som utges enligtövergångsreglerna. De nya formerna av efterlevandepension - omställningspensionoch särskild efterlevandepension - faller däremot inte in under konventionernasbegrepp änkepension. Nyssnämnda socialförsäkringskonventioner saknar följaktligenbestämmelser om dessa pensionsformer, vilket förutsätter att konventionernarevideras innan de kan tillämpas på dem. Såvitt gäller kvalifikationstider fördessa nya former av pension kan 5 kap. 4 § tillämpas. De senaste bilaterala konventionerna - med ,, , (revision), , ,(revision), och Förenta Stater-harutformats på annatsätt, nämligen mot bakgrund av utvidgning av den svenska 188lagstiftningens regler om rätt fill folkpension till utländska medborgare och om utbetalning av folkpension till svenska medborgarebosatta utomlands. Dessa konventioner innehåller således i nu aktuellaavseenden i huvudsak hänvisningar till svensk lagstiftnings regler ochdärutöver bestämmelser om att det andra landets medborgare skall behandlas likamed svenska medborgare. De torde därför kunna tillämpas även i fortsättningenoavsett de ändringar som genomförs i 5 kap. AFL. Det betyder beträffandebarnpension att förkortningen av kvalifikationstiden slår igenom utan behov avsärskilda bestämmelser. Beträffande omställningspension och särskild efterlevandepensionkommer likaledes de nya bestämmelserna om kvalifikationstid i 5 kap. 4 §första stycket att gälla. I fråga om utbetalning utomlands innehåller dessakonventioner en regel om likabehandling med svenska medborgare, ochföljaktligen kommer lagreglerna i 5 kap. 2 § såvitt gäller omställningspensionoch särskild efterlevandepension att bli direkt tillämpliga även förmedborgare i det andra landet. Såvitt gäller änkepensioner som efterefterlevandepensionsreformens genomförande utges övergångsvis kommer dessasenare konventioner att gälla oförändrade med hänsyn till konventionernasuppbyggnad och till följd av den svenska lagstiftningens övergångsregler. Den nordiska överenskommelsen om social trygghet har en imånga avseenden unik konstruktion. I nu berörda hänseenden gäller emellertid ihuvudsak vad som sagts om de senast ingångna bilaterala konventionerna.