prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Kostnaden för projektet harbyggnadsstyrelsen preliminärt beräknat till 135 milj, kr. Om-och tillbyggnadför landsarkivet i . Regeringen uppdrog åt att inom enkostnadsram motsvarande 70 milj. kr.projektera om- och tillbyggnad av arkivcentrum i . Av nämnda belopp avser 3,4 milj. kr, åtgärder somskall finansieras via driftstaten. Projektet omfattar lokaler för landsarkivet,ortnamnsarkivet i , arkivetför medeltida personnamn och seminariet för nordisk ortnamnsforskning. Lokalprogrammet förinstitutionerna avses inrymmas dels iden befintliga f. d. farmakologibyggnaden, som byggs om, dels i två nybyggnader i anslutning till denbefintliga byggnaden i kv. Projektet omfattar en area om 11 500 mför arbets- och personalutrymmen. Igällande investeringsplaner finns uppförda kostnadsramar för pågående ochbeslutade byggnadsobjekt inom verksamhetsområdeom sammanlagt . I enlighet med direktiven i proposition1983/84:100 bil. 9 skall byggnadsstyrelseninrikta planeringen inom det egna lokalhållningsområdet, exkl. utrikes förvaltning och med hänsyn till ändradfinansiering av underhållsåtgärder isamband med ombyggnader m. m. mot en årlig investeringsvolym motsvarande585 milj. kr. Medelsförbrukningen för de byggnadsobjekt inom verksamhetsområde som i det följande tasupp för /89 kan beräknas till ca 290 milj. kr. Merparten av investeringsutrymmet för de närmastebudgetåren är redan intecknat förfullföljande av pågående och beslutade projekt. Detta innebär attinvesteringsutrymmet för nya projekt är begränsat inom perioden. vidtog regeringen vissa åtgärder somrör sysselsättningen på byggmarknaden i storstadsområdena.Åtgärderna syftade bl. a. fill att bereda utrymme för ökat bostadsbyggande. Regeringen har under novem ber 1987 beslutat att fortsatta begränsningar av byggmarknaden i Stock- 540 holms-och Göteborgsområdena skall gälla även . Igångsättning av Prop.1987/88:100 nya större projekt måste därför prövas mycket restriktivt under denärmas- Bil. 10 te åren. För att avtalet med kommunen i skallkunna fullföljas föreslår jag att om- och tillbyggnaden av f. d. Kjellbergskagymnasieskolan i för teater- och musikutbildningarna inomuniversitetet påbörjas under /89. Vidare räknar jag med att medel behöverreserveras för nästa budgetår förnågra mindre byggnadsprojekt i . Det gäller dels uppförande av en laboratorielokal för fusionsforskningen inomtekniska högskolan i , delsombyggnads- och försöijningsåtgärder med anledning av installation av den s. k, för atomfysik. För budgetåren 1989/90 och 1990/91 räknar jag medatt den ombyggnad av lokaler inom f,d. Sl-området för datautbildningar vid i samt om- ochtillbyggnad för landsarkivet i skall kunna påbörjas. Beträffande om- och tillbyggnad för mikrobiologivid samt om-och tillbyggnad av , etapp 2, vore det önskvärt med en igångsättning av dessa tvåprojekt inom den närmaste treårsperioden. Men mot bakgrund avsysselsättningsläget i är jag inte nu beredd att taställning härtill. I detta sammanhang vill jag även nämna att regeringen genom beslut givit sina riktlinjer för en fortsatt planering av ens. k. omniteater i anslutning . Regeringen uppdrog åtbyggnadsstyrelsen att inom en kostnadsramom 168 milj. kr. utföra nybyggnad för regalskeppet , I förra årets budgetproposition lämnades enredogörelse för byggnadsprojektet. Vidare anmäldes att statsrådet en kommitté med uppgift att förbereda bildandet av en stiftelse förett nytt Wasamuseum. I kommitténsarbete ingår också frågor om finansieringen av nybyggnaden. Kommitténs arbete beräknas bli klartsenast . För attbyggandet av museet skall kunna pågå har, i avvaktan på kommitténs arbete med bl. a, finansieringsfrågorna,medel härför reserverats undersjunde huvudtiteln inom anslaget Investeringar m, m. Med hänvisning till förslagtill byggnadsprogram för om- ochtillbyggnad för kungl, kan jag konstatera att kostnaden förprojektet har blivit betydligt högre än vad som har beräknats. Beredningen av ärendet är ännu inte avslutadvarför jag inte nu är beredd att föreslå en kostnadsram för projektet. Förprojektering och byggande under detre kommande budgetåren har dock vissa medel reserverats inom anslaget Investeringar m, m, under sjundehuvudtiteln. I vad jag nu har sagt beträffande investeringarhar jag haft samråd med statsråden och , Jaghemställer att regeringen föreslår att ta del avvad jag har anfört om lokalförsörjningen m, m, för högskola och forskning samt kulturändamål m,m, 541 10346188 10153 000 10436000 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 1987/88:100 Bil. och högskolor(tJUH) är en central förvaltningsmyndighetmed uppgift att planera och upphandla utrustning för de statligahögskoleenheterna, de statliga arkiven, biblioteken och museerna. Operan och Dramatiska teatern samt deövriga inrättningar som regeringenbestämmer särskilt. För UUH gäller förordningen (1978:498, ändrad senast1986:1001) med instruktion för ochhögskolor. Beräknad ändring 1988/89 9020000' 1133 000 ' Av beloppet är400000 kr engångsanvisning. I förra åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 10, UbU 23, rskr 220) redovisades ett s. k. huvudalternativför beräkning av nämndens förvaltningsanslagt. o. m. /89. Besparingen uppgår för nästa budgetår till . UUH föreslår ingaändringar i planen. UUH begär ett engångsbelopp om300000 kr. för utbyte av tre ordbehandlare. Regeringen anvisade hösten1985 ett belopp om från anslaget Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m.m., postenTill regeringens disposition, för inköpsutbildning vid högskoleenheterna.Hittills har UUH nått närmare 1 000 personer, vilket motsvarar ca 1/3 av berörda fiänstemän, med inköpsutbildning.UUH föreslår att ytterligare 500000kr. anvisas från nämnda anslagspost för fortsatt inköpsutbildning avpersonal vid högskoleenheterna. UUH har i skrivelse den 29september 1987 redovisat erfarenheter av decentraliserad upphandling m,m. Den ändrade ansvarsfördelning för upphandling avutrustning inom högskoleområdet sominfördes den innebär att UUH skall ombesörja upphandlingnär beställningssumman överstiger , (inkl. moms), om anskaffningen helt eller delvis finansieras från statligaanslagsmedel. Övrig upphandlingskall ombesörjas lokalt. Nämnden får decentralisera upphandling överbeloppsgränsen när särskilda skäl föreligger. allmän riktlinje för användningenav de totala upphandlingsresurserna Prop. 1987/88:100 gälleratt största möjliga lönsamhet totaltsett skall uppnås. UUH framhåller bl. a, att nämnden kunnatkoncentrera sig kring större ochkomplicerade upphandlingar. Genomsnittsbeloppet för beställningar till leverantörer har i stort sett fördubblats - från219000 kr. /86 till . harantalet beställningar minskat tillungefär hälften vilket har givit UUH möjligheter att ytteriigare förbättrahandläggningen i syfte att nå ekonomiska vinster, bl.a. genom samordnad upphandling av utrustning av samma slag samt genom ökad tyngd på förhandlingsarbetet. Nämndenhar lagt ned ett betydande arbete på att ge stöd åt den lokala upphandlingen, bl.a. genom inköpsutbildning. Ett fiugotal nyacentrala avropsavtal och ramavtal för att underlätta de lokala köpen harupprättats. UUH har vidare biträtt med juridiskrådgivning m.m. Enligt UUH leder bl.a. den höga omsättningen av institutionspersonal som handläggerinköpsärenden till stort behov av kontinueriigaresurser för utbildning om regelsystemet och om det kommersiella förfarandet. Från högskolehåll harenligt UUH vid upprepade tillfällenframhållits att den generella beloppsgränsen för lokal upphandling bör höjas till . Vid UUH motsvaradebeställningarna i intervallet 60000-100000kr, /87 av beställningsbeloppet men avtotala antalet beställningar. Nämnden bedömer det dock som för tidigt att höjagränsen bl, a, eftersom endast ungefär en tredjedel av berördinstitutionspersonal deltagit i den lokalainköpsutbildningen. Enligt UUH avser de upphandlingar som sker med hjälp av andra medel än statliga anslag, bl. a.fondmedel, donationer och medelfrån externa uppdrag, inte sällan så stora och komplicerade anskaffningar att ett centralt upphandlingsarbete vore motiveratav lönsamhetsskäl. UUH finner det dock inte meningsfullt att formella regler av sådan innebörd utfärdas. UUHavser dock att med projektgrupper och "uppsökande verksamhet" sålångt resurserna medger medverka till en effekfiv upphandling även inom detexternfinansierade området. Förnästa budgetår beräknar jag anslaget enligt tidigare redovisat huvudförslag samt med justeringar för pris- ochlöneomräkningar. Även för nästa budgetårräknar jag med att vissa medel under anslaget Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m, m, bör få användas för förvaltningsändamål.Vad beträffar medel för fortsatt inköpsutbildning återkommer jag tillregeringen i annan ordning. Jag anser att det är mycket angeläget atttillgängliga medel för utrust ningsanskaffning utnytfias på ett såeffektivt sätt som möjligt. Mot denna bakgrund vill jag, med anledning avUUH:s redovisning av erfarenheter av upphandlingsverksamheten efter den Ijuli 1986, nämna att jag finner det tillfredsställande att verksamhetenredan utvecklats en god bit i den rikt ning som angivits ibudgetpropositionen 1985 (jfr prop, 1984/85:100 s, 589 ff). Jag anser det särskilt viktigtatt ett ökat stöd till den lokala verksamhe- 543 tenkunnat genomföras och att UUH:s medverkan vid upphandlingen av Prop.1987/88:100 utrustning koncentreras till stora och ekonomiskt viktiga projekt.Dit räk- Bil. 10 nar jag då också arbetet med avropsavtal m, m. En höjning avbeloppsgränsen för lokal upphandling till , bör enligt min meningkunna genomföras när utbildningprogrammet kommit tillräckligt långt. Jag finnerdet också vara värdefullt att UUH och högskoleenheterna m,fl, så långt det ärmöjligt samverkar även vid upphandlingar som formellt inte omfattas avnämndens upphandlingsansvar så att resursutnytfiandet blir så effektivt sommöjligt. Jaghemställer att regeringen föreslår att till ochhögskolor för /89 anvisa ett förslagsanslag av . I 2.Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. 1986/87Utgift 341049490 Reservation 35029980 1987/88Anslag 445000000 1988/89Förslag 385 000000 Från detta reservationsanslag betalas utgifter förinredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde samt vid vissa statligainstitutioner inom bl.a. skol-och kulturområdena. Av anslaget disponeras innevarande budgetår 64 milj.kr. av enligt en av regeringen fastställd och högskolor (UUH) disponerar 378 milj.kr. enligt en av regeringen fastställd utrustningsplan. En anslagspost om 3milj, kr, står till regeringens disposition. Byggnadsstyrelsenhemställer att 85 milj, kr, anvisas för verkets /89. (7(7//föreslår med överlämnande av förslag från berördamyndigheter m. fl. att den för UUH:s verksamhetsområde avsedda anslagspostenför /89 beräknas till 326 milj. kr. För tiden den 1 januari 1986till beräknar byggnadsstyrelsen prislägesförändringen tillgenomsnittligt och UUH till 6,. Förinredning föreslår nya eller ändrade kostnadsramar tillett sammanlagt belopp om ca 49 milj. kr, fördelade på 14 olika inred- 544 ningsobjekt.Några av kostnadsramarna är konsekvenser av beslutade Prop. 1987/88:100 ellerpågående byggnadsobjekt medan flertalet avser inredning till sådana Bil. 10föreslagna lokalförsörjningsobjekt som ännu inte har prövats av regeringen.UUH föreslår inom sitt ansvarsområde kostnadsramar för utrustning till särskiltredovisade utrustningsobjekt för sammanlagt ca 134 milj. kr. Av beloppet avserca 94,7 milj. kr, utrustning tillföljd av sju planerade eller pågående byggnadsobjekt, I gällande inredningsplan finns kostnadsramar om ca 450milj, kr, uppförda i prisläget den . Med utgångspunkt i redovisat förslag föreslår jag att iinredningsplanen för nästa budgetår förs upp kostnadsramar om sammanlagt 3,9milj, kr, för om- och tillbyggnadför sektlon kemi vid tekniska högskolan iStockholm, etapp V, och för högre konstnärlig utbildning vid iUmeå. i gällande utrustningsplan finns kostnadsramar om drygt1,, uppförda i prisläget den , För utrustningsändamål föreslår jag att följandekostnadsramar om sammanlagt 39,4 milj, kr, förs upp i utrustningsplanen förnästa budgetår för sektion E vid tekniska högskolan I , plasmafysikmed fusionsforskning vid tekniska högskolan i , om- och tUlbyggnadför ,etapp I, Dramatiska teatern, etapp V, ombyggnad avelektronikhusel vid i öch högre konstnärlig ulbUdning viduniversitetet i . Jag föreslår vidare en kostnadsram om 25 milj, kr, förgrundskollärarut-bUdning m. m. för utrustning för ämnen som ingår igrundskollärarutbildningen. Ramen får tas i anspråk även för datautrustningoch programvara för övriga lärarutbildningar. Av kostnadsramen får 9 milj, kr,tas i anspråk /89 och ytteriigare 8 milj. kr. budgetåret1989/90, Resterande 8 milj, kr. får tas i anspråk först /91, Kostnadsramen för plasmafysik med fusionsforskning vidKTH. avser ersättning för vissa utvändiga installationer förhögspänningslaboratorium. Förnya telefonväxlar beräknar jag en kostnadsram om . Iinredningsplanen är kostnadsramen För fördelning förinnevarande budgetår uppförd med 36 milj, kr. föreslår attkostnadsramen för nästa budgetår förs upp med ett belopp om 60 milj, kr. Förlöpande ersättningsanskaffning liksom för inredningsbehov utan byggåtgärderresp, mycket små sådana föreslår , att ansvaret överförs tillhögskolan och att finansieringen sker med anlitande av medel som står fillhögskolans förfogande. För /89 beräknar jag kostnadsramen Förbyggnadsstyrel sens fördelning fill 52,5 milj. kr. Med syfte att åstadkomma en bättre långsiktig planering föreslår jag - i likhet med kostnadsramarna För universitets- och högskoleämbetets fördelning att kostnadsramar om 52,5 milj, kr. För fördelning förs upp vardera för budgetåren 1989/90 och 1990/91,Jag har därvid räknat med att löpande ersättningsanskaffningar och kompletteringar av inredning av mindre om- 545 35 1987/88. fattningskall inom högskoleenheternas sektors- och fakultetsanslag, Prop.1987/88:100 Ersättningsanskaffningar, som hänger samman med byggnadsprojekteller Bil. 10 är av större omfattning och som är av periodisk karaktär, t, ex,utbyte av inredning i hörsalar, dragskåp i laboratorielokaler, bör även ifortsättningen belasta kostnadsramen För fördelning. Vidareskall kostnadsramen liksom disponeras för planmässig ersättning av försliteninredning inom kultursektorn. Slutligen skall kostnadsramen disponeras förinredning av övriga om- och nybyggnader samt av utökade lokaler, underförutsättning att utökningen har godkänts av regeringen, i de fallinredningskostnaden för ifrågavarande objekt ej överstiger 4 milj, kr. Enligt beslut höjdes de i utrustningsplanenuppförda kostnadsramarna För universitets- och högskoleämbetets fördelning -s, k, UHÄ-ramen och För forskningsrådsnämndens fördelning s, k, FRN-ramen -för /88 från 154 milj. kr. fill 176 milj. kr. resp, från 86milj, kr. till 99 milj, kr. Jag beräknar ramen till 157 milj. kr, för /89, I likhet med tidigareår föreslår jag att kostnadsramar om 157 milj, kr. vardera för de efterföljandebudgetåren 1989/90 och 1990/91 förs upp i utrustningsplanen. föreslår att en definitivkostnadsram om 105 milj. kr, förs upp för /89 för inköp avdyrbar vetenskaplig utrustning samt att delramar förs upp med 52,5 milj, kr,vardera för budgetåren 1989/90 och 1990/91, Jag beräknar FRN-ramen /89 till 88 milj, kr,. Vidare föreslår jag att kostnadsramar om44 milj. kr, vardera för budgetåren 1989/90 och 1990/91 förs upp iutrustningsplanen. Kostnadsramen För statens kulturråds fördelning år förinnevarande budgetår i utrustningsplanen uppförd med 2,4 milj, kr. Statenskulturråd beräknar kostnadsramen för /89 till 3 milj. kr. Jag beräknar kostnadsramen för nästa budgetår till 2,5 milj. kr. För nästa budgetår föreslår jag att en särskildanslagspost benämnd Till regeringens disposition på nytt förs upp underanslaget. Vid utgången av /87 utgjordebehållningen på ifrågavarande anslag 35 milj. kr. För innevarande budgetår har445 milj. kr. förts upp under anslaget. För nästa budgetår räknar jag med attsammanlagt 385 milj. kr. Av dessa medel behöver 2 milj, kr,tillföras anslagsposten Till regeringens disposition. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m, m. inom de kostnadsramar somjag förordat i det föregående, 2. till Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /89 anvisa ett reservationsanslag om , Bilaga 10.1 Prop. 1987/88:100 Bil. Lag omändring i skollagen (1985:1100) ,8 kap. 1 § saml 9 kap. 1,7 Härigenomföreskrivs all 3 kap, 17 och 19! och 11 §§ skall ha följande lydelse. Om en elev i , när skolplikten upphör, inletillfredsställande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga allfullföfia utbildningen, skall elevenberedas tillfälle alt göra deltaunder högst Ivå år efter del atl skolplikten upphörde. Delsamma gäller eleveri nameskolan och sådana elever i specialskolan som inle är psykisktul-vecklingsstörda. Ärenden enligt denna paragraf prövas av den lokalastyrelsen. Dess beslut får överklagas hos genom besvär.Skolöverstyrelsens beslut får inte överklagas Om en elev i , när skolplikten upphör, inletillfredsställande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga all fullfölja utbildningen, skall elevenberedas Ullfälle all göra della under högst tvä år efler del all skolpliktenupphörde. Delsamma gäller sådana elever ispecialskolan som inle arpsykiskt utvecklingsstörda. Ärenden enligt denna paragraf prövas av den lokalastyrelsen. Uess beslul får överklagas hos . Skolöverstyrelsensbeslut får inle överklagas. Ungdomar som inle kan gå i gymnasieskolan därför all deär psykiskt utvecklingsstörda har räll att efter skolpliktens upphörande fåannan utbildning inom del offenUiga skolväsendet intill utgången av vårterminendet kalenderår då de fyller . Om de inle bereds utbildning ispecialskolan, skall de tas emot i särskolan. Om en elev i särskolan där har påbörjat yrkesutbildningeller motsvarande före utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller21 år, skall eleven beredas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgångenav vårterminen det kalenderår då eleven fyller , om det behövs för allslutföra utbildningen. Om den lokala styrelsen för sårskolan vägrat att laemot en person nom elev där på grund av alt denne bedömts kunna gå igymnasieskolan trots sin ut- vecklingsstörning,får beslutet överklagas hos . beslut fåröverklagas hos regeringen. Prop.1987/88:100 Bil. Utbildningen i sameskolan skall ha en samisk inriktningmen i övrigt vara densamma som utbildningen i . Utbildningeni sameskolan skall ha en samisk inriktning men i övrigt vara densamma somutbildningen upp till och med årskurs 6 i . Vanlig skolplikt får fullgöras i en fristående skola,om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännandeskall meddelas, om skolans utbildning ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter somgrundskolan förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar molgrundskolans allmänna mål. Ärendenom godkännande skall prövas av skolstyrelsen i den kommun där skolan skallbedriva sin verksamhet. Ärenden om godkännande skall prövas av länsskolnämnden. Omen fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristernainte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandet återkallas. Återkallande beslutas i fråga om internationella skolorav regeringen och i fråga om andra skolor av den lokala styrelse som beslutarom godkännande. Återkallandebeslutas i fråga om internationella skolorav regeringen och i fråga om andra skolor av den myndighet som beslutar omgodkännande. Beslutav lokala styrelser i ärenden om godkännande , Beslut av en länsskol-nämnd eller enlokal styrelse elleråterkallande av godkännande för en frislående skola enligt 1, 3 eller 7 §eller i ärenden som avses i 4 § får överklagas hos genombesvär. beslul får överklagas hos regeringen genom besvär. iärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en friståendeskola enligt 1, 3 eller 7 § eller i ärenden som avses i 4§ får överklagas hosskolöverstyrelsen. beslut får överklagas hos regeringen. 1987/88:100 Bil. Denna lag träder i kraft den 1juli 1988. 1987/88:100 Bil. Sammanfattning av Handlingsprogram för datautbildning iskola, vuxenutbildning och lärarutbildning (DsU 1986:10) Enarbetsgrupp inom har föreslagit ett femårigthandlingsprogram för datautbildning i , gymnasieskolan, vuxenutbildningenoch lärarutbildningen. Som utgångspunkt för förslagen har arbetsgruppentagit fasta på följande. Den uppbyggnad av kunskaper i datalära sompåbörjats på högstadiumoch i gymnasieskolan skall fullföljas och breddas till attomfatta skolformer ochutbildningsformer där den ännu ej introducerats. Gruppen föreslår att alla vuxna skall ha möjlighetatt i olika organisatoriska formergenomgå en bred grundläggande datautbildning. Kunskaper i datalära bör betraktas som en likasjälvklar del av allmänbildning som kunskaper i läsning, skrivning, räkning ochsamhällskunskap. Den utbildning i olika datatekniker som påbörjatsinom de yrkesförberedande delarna igymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux) skall fullföljas och breddas. Med hänsyn till densnabba tekniska utvecklingen och dedärav föranledda stora förändringarna i yrkesverksamheten måste stora nya utrustnings- ochutbildningsinsatser komma till stånd i gymnasieskolan och komvux. Den viktiga men problematiska uppgiften att göradatatekniken fill ett redskap för lärare och handledare i skolväsendet isyfte att effektivisera och samtidigtkvalitativt förbättra undervisningen är fortfarande olöst i svenskt skolväsende. Visserligen pågår forskningkring pedagogiska och metodiskaproblem inom området och sporadiska försök görs i alla skolformer och på alla nivåer. Men vare sig ansvarigamyndigheter eller lärarnas flertal är säkra på datorns roll sompedagogiskt hjälpmedel i morgondagensskola. Gruppens grundinställning på detta område är att det inte är tillräckligt att för överskådlig framtid nöja sigmed att fullfölja hittillsvarandehandlingslinjer. De potentiella möjligheterna att utnytfia den kraftfulla datatekniken är så stor att gruppen anser attstatsmakterna bör bredda det nuvarandeforsknings- och utvecklingsarbetet med en begränsad men mer systematiserad försöksverksamhet med datorn sompedagogiskt hjälpmedel i undervisningen inom hela skolväsendet. Datautbildningens skiftande syfte påverkar val avundervisningsmetod och behov av utrustning i form av datorer och programvara.Därför har datautbildningen indelats i följande områden. - En grundläggande datautbildning som riktar sig tillalla och som syftar till att ge enallmän kompetens. Denna kallas i skolan för datalära, medan den i andra sammanhang har andra namn, t. ex.bred datautbildning. - En yrkesförberedande datautbildning som är enspegling av den användning av datorer som finns i olika yrken i samhället.Denna utbildning syftar till att geen aktuell yrkeskompetens genom att modern utrustning och programvaraanvänds. Kontakter mellan utbildningsanordnare och yrkeslivetsrepresentanter är vikfiga i detta sammanhang. - (/röZ/rf/nTjg/ADB-öm/ie/!finns bl, a, i gymnasieskolan, i vissa av gymna- Prop. 1987/88:100 sieskolans påbyggnadsutbildningaroch i särskilda yrkesutbildningar inom Bil. I gymnasieskolan har också ämnet "datakunskap" blivitallmänt blandelever på naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje, - Datorstöd i undervisningen intar en särställning. Denna datoranvänd ning skall vara ett stöd som syftar till attge undervisningen större möjlig heter och/eller öka dess kvalitet. Datorstödet kan utgöras av särskilda program framställda för en vissundervisningssituation i ett ämne, t.ex, svenska, matematik, samhällskunskap, språk,fysik och kemi. Datorstödet kan också utgöras av ett generellts, k. verktygsprogram som används för att lösa arbetsuppgifter av olikaslag. Som exempel kan nämnas använd ning av ord- och textbehandling isvenska och databashantering i samhälls kunskap.