prop · GB0366 · 1987-12-31 00:00:00 — Kommissionen har redan lagt fram förslag tillförändringar och preciseringar av procedurdirektiven, vilka bl,a, innebär ensänkning av tröskelvärdena, förbättrad information om planerad och genomfördupphandling samt krav på användning av europeiska standarder. Frihandelsavtaletmellan och EG innehåller inga uttryckliga regler om offentligupphandling. Inom ramen för EG-EFTA-samarbetet har EFTA-länderna föreslagitömsesidig liberalisering på telekommunikationsområdet i enlighet med debegränsade beslut som fattats inom EG, EG har föreslagit en öppning av denregionala och kommunala upphandlingen. Som ett första steg i samarbetet har mankommit överens om att förbättra informationen genom ökad publicering av anbudsinfordringarfrån EFTA-länderna i EG:s publikation och i EG:s databank föroffentlig upphandling "" (), ISverige regleras den statliga upphandlingen främst i upphandlingsförordningen(1986:366), Den skall tillämpas vid statliga myndigheters upphandlingar somgäller köp eller beställning av varor, byggnadsarbeten, anläggningsarbetensamt andra tjänster. Förordningen omfattar.även teknikupphandling.Huvudprinciperna för den statliga upphandlingen är affärsmässighet,objektivitet och utnyttjande av befintlig konkurrens, såväl i som utomlands.Detta gäller oavsett åtaganden i internationella avtal. De särskildaåtagandena i GATT-koden har gjorts tillämpliga på 22 myndigheter. Däremotfinns det inget förbud i lag mot diskriminering vid upphandling. Sågott som alla landstings- och primärkommuner har emellertid på frivillig basisanslutit sig till ett normalreglemente som ligger i linje med principerna förden statliga upphandlingen. Desvenska upphandlingsreglerna uppfyller således med bred marginal kraven i EFTAoch på likabehandling av utländska varor, 1propositionen som föregick den tidigare upphandlingsförordningen (prop, 1973:73) konstaterades, att det i vissa fall kunde finnas skäl att lägga vidare bedömningar på ett upphandlingsärende än vad en strikt tillämpning av affärsmässighetsprincipen tillåter, främst av närings-, sysselsättnings-, försvars- och säkerhetspolitiska hänsyn. Exempel på fall då regeringen har beslutat om avsteg från förordningen är bl,a, försörjningsberedskapsstödet och de s,k, rådrumsbeställningarna, dvs, beställningar till krisdrabbade före tag för att ge rådrum för omstrukturering, I anslutning till GATT-koden har 54 Sverigegjort ett förbehåll för avvikelser när väsentUga ekonomiska politiska Prop,1987/88:66 målsättningar kan påverkas. Det kommunala upphandlingsreglementetger inget utrymme för dylika avsteg. Densvenska industrin är till stor del inriktad på produkter som upphandlas av myndigheteri utlandet. Det är därför angeläget att medverkar i arbetet på attförbättra GATT-koden och om möjhgt utvidga den till de sektorer som den nu intetäcker, Sverigehar också intresse av att parallellt härmed arbeta för en överenskommelse medEG, Eftersom upphandhng inte täcks av frihandelsavtalet mellan och EGkan de upphandlande myndigheterna i behandla svenska varor och tjänster sominte täcks av GATT-koden enligt det egna landets mer eller mindrediskriminerande upphandlingsregler och praxis. Detär därför ett starkt svenskt intresse att bh delaktigt i den öppning av dessasektorer som planeras. Särskilt gäller detta de områden som ärundantagna frän GATT-koden och EG-direktiven (vattenförsörjning, energi,transporter och telekommunikationer) samt vissa delar av tjänstesektorn, Sverigesförhandlingsmål bör vara att uppnå överenskommelse om ickediskriminering såvälpå de områden där EG har infört egna regler -det gäller bl,a, denregionala och lokala upphandlingen och de begränsade åtgärderna i frägaom telekommunikationer - som inom de sektorer som kommer att liberaliseras iframtiden. Strävan bör alltså vara att uppnå en överenskommelse som täcker helafältet och inte bara enstaka sektorer, I förhandlingar medEG kan det bli aktuellt för och de övriga EFTA-länderna att vidtaåtgärder för att förbättra informationen om planerade upphandlingar och attförbättra möjligheterna att överklaga upphandlingsbeslut. En särskild fråga ärom de svenska reglerna för och landstingskommunal upphandling måsteskärpas genom lagstiftning. Statligastödåtgärder till näringslivet ökade kraftigt i omfång under 1970-ta-let, somen följd av de struktur- och regionalpolitiska problem många europeiska länderställdes inför efter den första oljekrisen . Detta stöd fick i mångafall sådan omfattning att det påverkade handelsströmmarna mellan länderna.Därför intensifierades verksamheten i flera internationella organisationer föratt finna en gemensam syn på dessa frågor, omoffentliga stödåtgärder finns dels i artikel XVI, dels i den s,k,subventionskoden, som utgör en tolkning av bestämmelserna i artikel XVI, Kodenanger att subventioner för export av industrivaror inkl, mineraler ärförbjudna. Andra subventioner än exportsubventioner får användas av regeringarsom medel för att främja betydelsefulla sociala och ekonomisk-politiska målunder förutsättning att de ej skadar annat lands industri. Koden innehållerdessutom ett notifikations- och tvistelösningssys-tem samt regler om införandeav utjämningstullar för att komma till rätta med export som främjatsmed regelvidriga subventioner, har anslutit Prop, 1987/88:66 sigtill koden (prop, 1979/80:24, UU 13, rskr, 138) och utfärdat bestämmelser omsubventioner i förordningen (1985:738) om dumpnings- och subventionsundersökningar, EFTA-konventionensregler är mera långtgående än , De förbjuder vissa typer av stödåtgärdersom anges i en lista. Inte heller andra slag av stödåtgärder är tillåtna omderas främsta syfte eller effekt är att motverka de fördelar som kan förväntasav undanröjandet av tullar och kvantitativa restriktioner mellanmedlemsländerna. Medlemsländerna har möjlighet att framföra klagomål mot sådanaåtgärder i andra medlemsländer som anses strida mot dessa förbud. Inom EFTAfinns det således ingen ambition att harmonisera medlemsländernas stödsystem.Tillämpningen av har haft vissa brister, EFTA-ländernasstödåtgärder har exempelvis bara notificerats i begränsad omfattning. Reglernaför samråd och överklagande har inte tillämpats i praktiken. Romfördragetinnehåller ett allmänt förbud mot sådana statliga stödåtgärder, som förvanskareller hotar att förvanska konkurrensen inom den gemensamma marknaden.Romfördraget anger också vissa stödåtgärder som av ekonomiska och sociala skälär tillåtna, t,ex, stöd till vissa regioner, branscher eller projekt. Dessastödåtgärder måste dock godkännas av Kommissionen, Medlemsstaternaär också skyldiga att notificera Kommissionen om nya stödåtgärder. SkulleKommissionen efter undersökning finna att ett stöd inte är förenligt medRomfördraget kan den besluta att medlemsstaten ifråga skall avskaffa ellerändra åtgärden. Kommissionen kan också beordra en medlemsstat att återkräva ettolagligt stöd från mottagaren. Ett medlemsland som inte följer Kommissionens beslutkan stämmas inför EG:s domstol. Kommissionenskall tillsammans med medlemsstaterna kontinuerligt granska alla stödsysteminom Gemenskapen, För att uppnå större enhetlighet och insyn har Kommissionen faställtriktlinjer för vissa branscher eller sektorer. FörCECA (Kol- och stålgemenskapen) gäller delvis särskilda regler. Huvudprincipeninom detta område är att statliga stödåtgärder är förbjudna. Fram till år 1986var vissa stöd dock tillåtna på grund av den svåra situationen inomstålindustrin. har en åtstramning skett. Under vissa förutsättningarär dock stöd till forskning och utbildning, miljöskydd, nedläggning av företagoch regional utveckling fortfarande tillåtna. Reglernaför offentliga stödåtgärder i frihandelsavtalen Sverige-EG överensstämmernästan ordagrant med förbudet i , Om parterna anser att ettoffentligt stöd är oförenligt med frihandelsavtalen skall ärendet tas upp i denblandade kommittén, som kan utfärda rekommendationer och fatta beslut. Om en avkommittén påtalad åtgärd inte undanröjs, kan den andra parten vidta nödvändigaskyddsåtgärder, EG har i ensidiga förklaringar till frihandelsavtalendeklarerat att man kommer att tillämpa sina egna kriterier och principer vidbedömningen av förfaranden som strider mot avtalen, EGhar , , tagit initiativ till bilaterala sam tal i stödfrågor med EFTA-länderna, och inleddes diskussio- 56 ner om statsstöd mellan EGoch EFTA-länderna. Dessa syftar till att skapa Prop. 1987/88:66 ömsesidiginsyn vad gäller statsstöd och att undvika konkurrenssnedvridning. Detsvenska statsstödet till industrin har reducerats kraftigt,särskilt stödet till krisdrabbade företag, I finns det också goda möjlighetertill insyn i stödet. Detär ett starkt svenskt intresse att handelssnedvridande statsstöd minskar elleravvecklas även i övriga EFTA-länder och i EG, Ett första mål bör vara att uppnåen ökad insyn i de stödåtgärder som tillämpas i EG- och EFTA-länderna, InomEFTA har beslut redan fattats om en förbättrad noti-fikationsordning som bl,a,innebär att planerat stöd skall notificeras på ett så tidigt stadium som möjligt.Därutöver bör man eftersträva större disciplin på området samt ett regelsystemsom kan tillämpas inom hela EG-EFTA-området. På detta område, liksom vad gälleroffentlig upphandling, kan EFTA komma att möta krav på ytterligare förbättrat notifikationsförfa-randeoch på möjlighet till rättslig prövning av beslut. EnligtOECD:s kapitalliberaliseringsstadga har de anslutna länderna åtagit sig attfortlöpande avskaffa restriktioner för kapitalrörelser i den utsträckning detär nödvändigt för effektivt ekonomiskt samarbete. Stadgan omfattar numeraockså sådan etableringslagstiftning som skapar speciella hinder förvalutautlänningars ("non-residents") etableringar. Ett medlemslandkan helt eller delvis reservera sig för lagstiftning som inte står iöverensstämmelse med liberaliseringsåtagandena, om nationell behandling är en rekommendation till medlemsstaternaatt dessa bör ge utlandskontrollerade bolag en behandling som i motsvarandesituationer ges inhemska bolag. Deklarationen avser förhållanden efter etableringstillfället.Lagstiftning som innebär undantag från nationell behandling skall meddelasOECD, EFTA-konventioneninnehåller ett allmänt åtagande från medlemsstaterna att inte tillämpa etableringsbegränsningarpå ett mindre förmånligt sätt för medborgare i andra medlemsländer än för egnamedborgare eller på ett sådant sätt att det motverkar de fördelar som kundeförväntas genom avvecklingen av tullar och kvantitativa restriktioner.Tillämpningen av dessa bestämmelser har inte gett upphov till några störreproblem. Romfördragetsbestämmelser om fri etableringsrätt innebär att medborgarna och företagen iett medlemsland skall ha rätt att starta och driva rörelse i ett annatmedlemsland på samma villkor som detta lands egna medborgare. Bestämmelsernariktar sig sålunda mot de lagar och andra föreskrifter i ett medlemsland,vilka behandlar medborgare i ett annat sämre än de egna medborgarna. Romfördragetanger vidare att rätten till etablering innefattar rätt att starta och driva verksamhetgenom agenturer, fihaler eller dotterbolag. För- Prop, 1987/88:66 dragetsäger också bl,a, att medborgare i ett medlemsland skall kunna förvärva såvälminoritets- som majoritetsposter av aktier i ett bolag i ett annat utanatt i övrigt vara etablerade i det senare landet. Frånden fastslagna icke-diskrimineringsprincipen görs vissa undantag, bl,a, föroffentlig verksamhet i samband med utövande av offentliga maktbefogenheter.Reglerna utgör inte heller hinder för utlänningskontroll som motiveras avallmän ordning, säkerhet och hälsa. Vissaländer inom EG har dessutom en etablerings- eller förvärvskontroll för företagmed hemvist i länder utanför EG, I en del fall har ställts handels-relateradeinvesteringsvillkor som kan vara besvärliga att uppfylla och som dessutomfördyrar investeringarna. Svenska företag uppfattar dessa villkor som ettproblem. Kontrollenav utländska förvärv av svenska företag sker genom lagen (1982:618) omutländska förvärv av svenska företag m,m, (företagsförvärvslagen), som träddei kraft , Denna kontroll sker dels genomutlänningsförbehåll, dels genom en tillståndsprövning av vissa förvärv (förvärvskontroll).Dessutom behövs enligt annan lagstiftning i regel näringstillstånd förutlänningar och utländska företag som vill idka näring i , Förvärvskontrolleninnebär att en utiänning eller andra likställda rättssubjekt inte utanförvärvstillstånd får förvärva aktier i svenska aktiebolag om förvärvet innebäratt dennes innehav av aktiekapital eller röstetal i bolaget därigenom kommeratt överskrida vissa gränser. Kravet på förvärvstillstånd gäller också vidförvärv av rörelse och andelar i handelsbolag. Förvärvstillstånd behövs inte isamband med nyetablering. Enligtföretagsförvärvslagen skall tillstånd meddelas om det inte strider mot någotväsentligt allmänt intresse. Det förvärvande företaget kan i samband medprövningen göra åtaganden för att minska eller undanröja riskerna förverksamheten i det förvärvade företaget och därigenom möjliggöra bifall ansökan. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag attutreda utvecklingen inom företag i , vilka förvärvats av utländskaintressen. Somjag framhållit sker också en kontroll av det utländska inflytandet genomutlänningsförbehåll i bolagsordningen för svenska aktiebolag. Dessa förbehållinnebär att en utlänning endast får förvärva aktier som sammanlagt utgör mindreän av aktiekapitalet och av röstetalet i bolaget. Tillstånd tilländring av utlänningsförbehållet skall ges, om det inte strider mot någotväsentligt allmänt intresse. Fleraaktiebolag, däribland vissa större företag med börsregistrerade aktier, saknarutlänningsförbehåll i bolagsordningen. Ett utredningsarbete har med anledningav en riksdagsskrivelse i frågan genomförts för att skapa ett bättre täckandeskydd mot utländskt inflytande i dessa bolag. Ytterligare ut-redningsarbetemåste dock göras. har reserverat sigmot kapitalliberaliseringsstadga till Prop. 1987/88:66 förmån för etableringslagstiftningen.Den gällande etableringsräUen har också notificerats som undantag från för nationell behandling. Regeringenhar i den näringspolitiska propositionen (1986/87:74) gjort en samladredogörelse för politiken rörande internationella investeringar, inbegripetutländska förvärv av svenska företag, I propositionen redogörs för behovet aven kontroll av utländska förvärv och praxis i tillämpningen avföretagsförvärvslagen. Dessutom föreslogs vissa lagändringar för att åstadkommaförenklingar. Mindre förvärv har t,ex, undantagits från tillståndsplikt, Inga ytteriigareförändringar planeras utan pågående utredningsarbete avvaktas. Enförändring av den svenska etableringslagstiftningen, t,ex, i relation till EG:sbestämmelser, skulle medföra säväl olägenheter som fördelar för svensktvidkommande. Riskenför nackdelar är särskilt påtaglig då förvärv görs av utländska multinationellaföretag med en hög internationaliseringsgrad. I sådana företag fattas oftabesluten i de avgörande frågorna utanför . Detta kan medföra att såvälde anställda som svenska myndigheter och organisationer får sämre möjligheter tillinsyn i och påverkan av beslutsprocessen jämfört med vad som är fallet med rentsvenska företag. Ettföretag som förvärvas blir efter förvärvet en enhet inom en större koncern ochden svenska verksamheten kan komma att underordnas en övergripandeinternationell strategi. Detta kan leda till olika former av beroende. Det kanockså finnas risk för att viktiga forsknings- och utvecklingsfunktioner ellerproduktionen helt eller delvis förs över till utländska koncernföretag efterförvärvet. Motdessa nackdelar får vägas de fördelar en utländsk etablering i kan fådå det gäller att skapa större investeringar och ökad konkurrens. Utländsk etableringkan innebära att tillförs kunskaper om nya tillverkningsmetoder ochannan know-how liksom idéer om rationaliseringsåtgärder, produktions- ochmarknadsföringsmetoder, administrativa rutiner m.m. Ett bredare underlag kanskapas för landets industriella utveckling genom att resurser och kunnandeutanför landets gränser kan utnyttjas. Denämnda fördelarna torde framför allt göra sig gällande vid utländsk etableringi form av egen uppbyggnad av produktionsresurser i , medan nackdelarnakan visa sig särskilt framträdande vid utländska uppköp av upparbetade inhemskaföretag. Ettställningstagande till den svenska etableringslagstiftningen i relation till EG:sbestämmelser får anstå till dess att nämnda utredningar avslutats. Isamband med detta ställningstagande bör även övergripande mål vadgäller relationerna till EG vägas in. Enfråga med nära anknytning till etableringsrätten gäller arbetstagares ställningvid sammanslagning av företag. Denna fråga kommer jag att beröra underavsnittet 13.4. 8.5 Immaterialrätt Prop. Detföreligger en långt driven harmonisering av reglerna på det immaterialrättsligaområdet. De multilaterala överenskommelserna på området har vunnit mycket bredanslutning. Det är angeläget att försöka bevara denna rättslikhet, särskiltmellan de europeiska länderna. InomUruguayrundan i pågår förhandlingar för att utveckla regler och disciplini de frågor på det immaterialrättsliga området som har handelspolitiskanknytning. Arbetetinom EG har syftat till att dels skapa någon form av central registreringt,ex, för varumärken och patent, som sedan gäller inom hela EG, dels skaparättsskydd för ny teknik (halvledare, biotekniska uppfinningar, datorprogram),som i viss utsträckning ej täcks av de existerande konventionerna. Inomramen för EG-EFTA-samarbetet har överläggningar om varumärkesrätt pågått iflera år. har beslut fattats om att också ta upp överläggningar iandra immaterialrättsliga frågor, bl,a, skydd av bioteknologiska uppfinningarresp, halvledare. för den intellektuella äganderätten () har man sedanlänge arbetat på att skapa ett internationellt system för varumärkesregistreringsom kan attrahera fler länder än den existerande överenskommelsen på området,den s,k. Madridöverenskommelsen, Detta arbete har dock ännu inte gett någotkonkret resultat. Uppmärksamheten har därför efter hand kommit att främstriktas mot att skapa en koppling mellan Madridöverenskommelsen och det blivandeEG-varumärket, InomEG finns förslag till ett gemensamt europeiskt varumärkessystem med en gemensameuropeisk varumärkesmyndighet. Tanken är att dessa förslag skall träda i kraftden , Det finns dock alltjämt ett antal invändningar inom EG motförslagen i deras nuvarande utformning, Sverigehar genom en expertgrupp inom EFTA haft möjligheter att framföra synpunktertill EG på förslagen om EG:s varumärkessystem. Flera av gruppens synpunkter hartillgodosetts i de reviderade förslag som föreligger. Ensärskild fråga gäller förfalskning av varumärken och andra former av plagiat.Inom pågår diskussioner om skyddsåtgärder mot sådana förfalskningar, EGhar antagit en förordning om åtgärder för att hindra införsel av varumärkesförfalskadevaror från tredje land. Innebörden av denna är att innehavaren av ett varumärkeefter framställan till behörig myndighet kan få ett beslut om att varumärkesförfalskadevaror skall stoppas av tullen i avvaktan på definitivt beslut om förverkande e,d.Inom ramen för EG-EFTA-samarbetet har man inlett en diskussion om samarbete pådetta område för att undvika att nya handelshinder uppkommer. förindustriellt rättsskydd är grundläggande för utformningen avpatenträtten i de flesta i-länder. vention om meddelande aveuropeiska patent, EPC, har liksom de , Prop, 1987/88:66 flesta EG-staternatillträtt konventionen (prop, 1977/78:1, LU 10, rskr, 126).De övriga nordiska länderna står ännu utanför. söks patent direkt vid deteuropeiska patentverket, EPO, i , som prövar ansökningen och kanbevilja patent för alla de länder som täcks av ansökan. Ettsådant patent får samma verkningar som ett nationellt patent beviljat i resp.land. InomEG undertecknades en "inre" konvention om en enhetHg patentordningför (Luxemburgkonventionen), Länder utanför EG skulle under vissaförutsättningar kunna anslutas genom ett särskilt avtal. Flera av EG:smedlemsstater har emellertid inte tillträtt Luxemburgkonventionen, Den hardärför ännu inte trätt i kraft. Förslag finns att sätta den i kraft för de EG-ländersom har ratificerat den. Någon enighet om detta finns dock inte. På många hållhar man svårt att se några egentliga fördelar med Luxemburgkonventioneneftersom EPC fungerar bra. InomWIPO pågår arbete med att utarbeta en konvention om skydd för integreradekretsar. Det konventionsutkast som föreligger är i hög grad anpassat till denamerikanska lagstiftningen på området, the Semiconductor Chip Protection Act.Enligt planerna skall konventionsutkastet behandlas vid en diplomatkonferensunder , EttEG-direktiv om skydd för "halvledarprodukters topografi" antogs den 16december 1986, Detta ansluter nära till den amerikanska lagstiftningen. Syftethar också bl,a, varit att skapa en bas för avtal om ömsesidigt skydd med ,Direktivet innebär att medlemsstaterna förphktas att införa nationelllagstiftning som skyddar kretsmönster i halvledarprodukter. EGhar ännu inte redovisat några resultat av det arbete som bedrivs på dessa områden. Sverigehar haft uppfattningen att de immaterialrättsliga frågorna börregleras i världsomfattande avtal så att samma skydd ges i alla länder.Samtidigt är det naturligtvis ett starkt svenskt intresse att enhetiiga reglergäller i och att inte missgynnar svenska företag. Det ärdärför angeläget att noga följa EG:s arbete, I trädde en lag omskydd för kretsmönster i halvledarprodukter i kraft (SFS1986:1425), Den svenska lagen överensstämmer, hksom EG-direktivet, i hög gradmed motsvarande amerikanska lagstiftning. Inte heller mellan EG-direktivet ochden svenska lagen föreligger några väsentliga skillnader. Överläggningar harinletts mellan EG och EFTA-länderna i syfte att åstadkomma ömsesidigt skydd förhalvledare. Inomramen för det nordiska samarbetet har det skett en långtgående harmoniseringpå bolagsrättens område. De nordiska aktiebolagslagarna är t,ex, praktiskttaget likalydande. Förslag har framförts om en särskild nordisk bolagsform föratt underlätta samverkan mellan nordiska företag. Hittillshar EG inte uppnått någon långt driven harmonisering på det bolagsrättsligaområdet. Med början har inom EG antagits ett antal direktiv på bolagsrättensområde som i skiftande utsträckning har genomförts i medlemsländernaslagstiftning. Dessa direktiv behandlar frågor om bolagsregister, minimikapitali börsbolag, fusion mellan börsbolag, årsredovisning, koncernredovisning ivissa fall, kvalifikationskrav på revisorer m,m. Utöver de nu angivna antagnadirektiven föreligger förslag till direktiv rörande bl,a, internationellafusioner, förenklad redovisning av filialers verksamhet och arbetstagarrepresentationi styrelser. Det sistnämnda förslaget tar i motsats till den svenskalagstiftningen på området endast sikte på de allra största företagen. Arbetetpå bolagsrättens område har också bedrivits på ett mer generellt plan. Sedan år1970 föreligger ett utkast till förordning om Europabolag (So-cietas Europaea),Förslaget upptar regler om ett rent EG-bolag, som är direkt underställtgemenskapsrätten och som saknar anknytning till något nationellt rättssystem, IjuU 1985 antogs en förordning om den Europeiska Ekonomiska Intressegrupperingen(European Economic Interest Grouping), Förordningen innehåller regler om ensärskild juridisk samarbetsform för företag från olika länder. Syftet är attunderlätta samarbete över gränserna i större projekt. Förordningen skall varainförd i medlemsländernas nationella lagstiftning den 1 juH 1989, behandlas förutom dessa frågor bl,a, koncernliknande förhållanden ochkonsekvenserna av dessa för bl,a, aktieägarminoriteter. Arbetetinom EG på att harmonisera bolagsrätten i medlemsstaterna har knappast någraomedelbara konsekvenser för , Det finns dock anledning att följautvecklingen inom EG-området, Planernapå ett särskilt EG-bolag förefaller inte att vara nära sitt förverkligande.