prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag kommer emellertid att föreslå att anslagetArbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen tillförs vissa ytterligare medel för dels den regionalatillsynsverksamheten, dels informationssystemet om arbetsskador (). Utgifterna för detta föreslåsfinansieras med medel från fonden för arbetsmiljöförbättringar. uppdrog regeringen åtarbetarskyddsstyrelsen alt se över sin organisation.Styrelsen har redovisat uppdraget för regeringen.Styrelsen föreslår bl.a, förändringari sin instruktion som innebär att enverksledning i direktionsform inrättas, att avdelningarna avskaffas ochatt arbetarskyddsverket skall omfatta arbetarskyddsslyrelsen och yrkesinspektionen. Regeringsuppdraget ärdelvis en följd av bildandet av 1 juli1987. Det nya bidragssystemet för företagshälsovårdenhar nu varit i kraft i två år.Systemet regleras i regeringens förordning (1985:326) om bidrag företagshälsovård. Utbyggnaden avföi-etagshälsovården har gått mycket snabbt.För närvarande omfattas av deanställda av företagshälsovård. Enligt den målsättning som lades fast ipropositionen 1983/84:89 om företagshälsovård och arbetsanpassning som regeringen presenterade för hösten1984 skall av de anställda kunnavara anslutna till bidragsberättigad företagshälsovård . I propositionen fömtskickadesatl skulle ges tillfälle att utvärderaeffekterna av det nya bidragssystemet.Jag har för avsikt att föreslå regeringen att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att genomföra enuppföljning och utvärdering av helaföretagshälsovårdsreformen, inkl, bidragssystemets effekter på företagshälsovårdensinnehåll och utbyggnad. Arbetsmarknadens parter har tillsammansmed arbetarskyddsstyrelsen öchsocialstyrelsen startat en kampanj mot tobaksrökning under mottot"rökfritt på jobbet". Avsikten med kampanjen, som skall pågå under tvä år, är bl. a. att få igångdiskussioner mellan arbetsgivare och det lokala facket om åtgärder föratt minska tobaksrökningen på våraarbetsplatser. Till gmnd för diskussionerna skall ligga bl. a. de allmänna råd om begränsning av tobaksrökning' i lokalerav gemensamhetska-raktär som arbetarskyddsstyrelsen och gemensamthar utfärdat. Ett väsentligt syftemed kampanjen är att ta reda på om det finns anledning att skärpa de allmännaråden. Regeringen har beviljat särskilda medel för genomförandet avkampanjen. Antalet anmälda arbetssjukdomarökar som redan nämnts sedan några 40 år tillbaka i oroväckande snabbtakt. Utvecklingen innebär att antalet Prop. 1987/88:100 ökade från ca 20000 närmare 60000 anmäldasjukdomsfall under tidspe- Bil. 12 rioden1983 - 1987. De belastningsrelaterade sjukdomarna, som utgör drygt hälften av allaarbetssjukdomsfall, ökar i snabbare takt än övriga arbetsrelaterade sjukdomar. De belastningsergonomiska frågornamåste mot denna bakgrund ges ökad uppmärksamhet och prioritet liksom åtgärderför att minska utslagningen från arbetslivet. Det ökande antalet anmälda arbetssjukdomar harinneburit en besvärande eftersläpning av kodning och registrering avarbetssjukdomarna inom ramen förinformaUonssystemet om arbetsskador () vid arbetarskyddsstyrelsen.Detta har i sin lur lett tillförsenad arbetsskadestatistik och sämretillgång till aktuella uppgifter. Även handläggningstiderna av ärenden om arbetsskada vid försäkringskassor ochförsäkringsdomstolar är fortfarande oroande långa. Utredningen om arbelsmiljösekretess (A 1985:02)har avslutat sitt arbete medöversyn av bestämmelserna om sekretess och lystnadsplikt på arbetsmiljöområdet.Utredningen har överlämnat ett betänkande (SOU 1987:66) med förslagbl.a. lill ändringar i 7 kap. 13 § arbetsmiljölagen (1977:1160) och 14 kap: 7 § sekretesslagen (1980: 100). Förslagetinnebär, bl.a. att möjligheterna förskyddsombud att föra arbetsmiljöinformation vidare till de centrala fackligaorganisationerna klarläggs. Betänkandet kommer att remissbehandlas. Den Ullsätta arbelsolycksutredningen (A1986:01) har till uppgift att se över sanktionssystemet vid arbetsolyckorsom inträffar till följd av brister iarbetsmiljön. I utredningens översyn ingår framför allt straffbestämmelsernas tillämpning och utformning samt attöverväga författningsändringar och andra åtgärder för att åstadkommaett effektivt sanktionssystem. Utredningen kommer att avsluta sittarbete. Många människor kommer i sitt arbete i kontakt medlösningsmedel på ett sätt som kan medföra skador. De svenska hygieniskagränsvärdena är, vid en internationell jämförelse, bland de lägsta.Gränsvärdena är dock inte någon garanU föratt skador inle kan uppkomma. Regeringen har mot den bakgrunden givit arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att belysa såvälde hälsomässiga som ekonomiskakonsekvenserna av en halvering av nu gällandegränsvärden för vissa lösningsmedel. Regeringen har givit arbetarskyddsstyrelsenmedel för att fullgöra uppdraget. Uppdraget skall redovisas senast den1 . Föratt underlätta användningen av målarfärger som inte är lösningsme- ' delsbaserade - s.k, vattenbaserade- har regeringen ställt medel.till förfogandeför utbildning av målare. Utbildningen genomförs i samverkan mellanarbetsgivare-och arbetstagarorganisationer. Olika frågeställningar kring HIV/AIDS som berörarbetslivet har aktualiserats. Detgäller både medmänskliga frågor om kamratstöd och insatser för att förhindra mobbning samt sådana frågor somhar juridiska aspekter, exempelvis omplacering, uppsägning,förtidspension, sekretessfrågor. Med hänsyntill AIDS-delegationens stora ansvarsområde har en referensgrupp tilldelegationen inrättats med uppgift att bereda frågor som har direkt beröring med arbetslivet.Arbetsmarknadens parter deltar i refe- Prop. 1987/88:100 rensgruppen, som leds avarbetsmarknadsministerns statssekreterare. En arbetsgrupp med uppgift att se öververksamheten med regionala skyddsombud har tillsatts inomarbetsmarknadsdepartementet. Arbetsgruppen består av företrädare förarbetsmarknadsdepartementet,arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmiljöfonden, LO, TCO och /SR och har till uppgift atl se över formerna för dels fördelningen av bidragen lillverksamheten med regionala skyddsombud, dels yrkesinspektionensmedgivande att utse regionalt skyddsombud. Arbetet beräknas vara slutfört föreutgången av . har dearbetsmarknadspoliliska insatserna för de arbetshandikappade i hög grad varit inriktade på dem som har svårarefunktionsnedsättningar. Reformeringen av lönebidraget innebarbl. a. att bidrag med en högsubventionsnivå bör förbehållas dessa grupper. Fördubblingen av bidraget till arbetsbiträde syftade, liksom satsningen på ny teknik med datorbaserade arbetshjälpmedel,främst till att ge svårt funktionshindradede hjälpmedel och det personliga biträde i arbetet som behövs för att i största möjliga utslräckningkompensera handikappet. Det budgetförslag som läggs fram /89 innebär en fortsattsatsning pä de grupper som möter de största svårigheterna på arbetsmarknaden. ArbetsmarknadsinsUtuten föreslåsfå betydande personalförstärkningar.Antalet personer som får anställning med hjälp av lönebidrag beräknas fortsätta att öka. De medel somanvisas särskilt till anskaffning avdatorbaserade hjälpmedel föreslås bli fördubblade frän 10 till 20 milj.kr. AMS har också disponerat särskilda medel för ettteknikupphandlings-projekt med syfteatt ta fram datorbaserade hjälpmedel åt svårt funktionshindrade. Projektet har lett till ettteknikavtal med en tillverkare, som skall ta fram standardkomponenterför datorarbetsplatser. Komponenternaskall kunna sättas samman så att utrustningen passar den enskildes individuellabehov och de aktuella arbetsuppgifterna. Dessa nya datorbaseradearbetshjälpmedel kan bl.a. få storbetydelse för unga handikappades möjligheter att få och behålla ettarbete. Som vid flera tillfallenhar framhållit, framstår det som särskilt angeläget att unga handikappadegenom intensifierade insatser kan ges möjlighet att komma ut på arbetsmarknadeni stället för att förtidspensioneras. Det pägår också en försöksverksamhet som hardetta syfte. godkände (AU1985/86: 11, rskr, 153) regeringens förslag (prop. 1985/86:100 bil. 12) om en utvidgning av denuppsökande verksamheten bland ungaförtidspensionerade. AMS har lämnat en första delrapport om verksamheten. Stommen iprojektet ät unga handikappadeutgörs av ett rikstäckande basprojekt med landets samtliga förtidspensionärer och sjukbidragslagare i åldern16-29 år som målgrupp. Dessutom harinletts ett femtontal lokalt initierade delprojekt. Under del första försöksåret harett knappt 1000-tal ungdomar omfal- 42 Planeringen för innevarandebudgetår omfattar bl.a, uppföljning avProp. 1987/88:100 de ungdomar, som inte kunnat delta, exempelvis pågrund av Bil. 12 pågående studier, vårdeller rehabilitering. Vidare har samtliga län fått möjlighet alt ha ensamordningsansvarig som skall utveckla samverkan med skolan vad gällerhandikappade elevers övergång till arbetslivet. Särskild uppmärksamhet ägnas ål alt utveckla former för samverkan mellanarbetsförmedling, försäkringskassa, skola och olika rehabiliteringsin-slanser ide sammanhang där gemensamt ansvar är en förutsättning för ett bra resultat. Flera av delprojekten syftar tillall utveckla samverkansformer med skola, omsorgsverksamhel m, fl. Det ligger i sakens natur att ganska läng Udbehövs frän del alt den unge handikappadekontaktas av med erbjudande om arbetsmarknadsåtgärder fram till dess han eller honfaktiskt får ett arbete. Det finnsdärför skäl att fortsätta verksamheten även under /89, för atlfå så mycket erfarenheter och underlag som möjligt inför en utvärdering. Rehabiliteringsberedningen undersocialdepartementet (S 1985:02) väntas lägga fram sittslutbetänkande. I utredningens arbete ingårbl.a. att pröva hurrehabiliteringsåtgärder kan sättas in på ett tidigt stadium, bl.a, genom insatser på arbetsplatsen, under medverkan av skyddsorganisaUonenoch förelagshälsovården. Den minskade institutionsvården, som innebär attallt fler psykiskt sjuka och utvecklingsstörda ges möjlighet tillboende utanför vårdinstitutioner, ställer allt större krav på denyrkesinriktade rehabiliteringen och det skyddade arbetet förarbetshandikappade. För /89 föresläs Samhallgruppen -tidigare Samhälls-förelagsgruppen - tilldelas driflbidrag motsvarande 111,2%av lönekostnaden för de anvisadeanställda eller 3 060 milj, kr. Som bidrag till fastighetsfonden föreslås373 milj. kr. Antalet bidragsberättigade arbetstimmar föreslås öka med 400000 till 31 miljoner under /89, vilket beräknas ge utrymme för nära 29 000arbetshandikappade anställda. Det skyddade arbelet hos offentliga arbetsgivareföreslås få oförändrad omfattning till en kostnad av 363 milj, kr. JÄMSTÄLLDHETMELLAN KVINNOR OCH Pop. 1987/88: lOO MÄN ''-'2 Imars 1985 lade regeringen fram en proposition (1984/85: 130) om kvinnornasvillkor pä arbetsmarknaden. Propositionen innehöll ett ålgärdsprogram vars konkreta innehåll bl. a. utgjordes avförslag om projektverksamhet frän förskolan till alla delar avyrkeslivet för att förbättra kvinnors villkorpå arbetsmarknaden. Syftet var i första hand atl uppmuntra flickor/kvinnor till otraditionella utbildnings- och yrkesval. Projektverksamhet för att stimulera män att mer aktivt delta ijämställdhetssträvandena föreslogsockså, I propositionen aviserades även en kartläggning av kvinnorepresentationeni statliga styrelser och kommittéer. Propositionensåtgärdsprogram hade - om än inte klart utsagt - en treårig inriktning. Projektverksamheten är nu inne pä sill tredje är.De områden som uppmärksammades i ätgärdsprogrammet har varit föremål för insatser. Det är nu dags atl föra frågornavidare. Jag avser därför att redovisa den fortsatta inriktningen av regeringensjämställdhetsarbete i en särskild proposition . Min avsikt äräven att då redovisa remissbehandlingen av betänkandet (SOU 1987: 19) Varannandamernas från utredningen (A 1985:03) om kvinnorepresentation och regeringens ställningstagandentill utredningens förslag. Mot denna bakgrund kommer jag nu inte atl närmareredogöra för jämställdhetspolitikensfortsatta inriktning. Det internationella jämställdhetsarbetel kommer jag att redovisa underavsnittet Internationella frågor. Invandringenhar ökat , Enligt preliminära beräkningar har ca 38000 utländska medborgare invandrat.Invandringen ligger nu åter på sammanivå som under 1970-lalel efter en kraftig nedgång . Ökningen ligger helt och hållet påden utomnordiska invandringen.Samtidigt har utvandringen av utomnordiska medborgare minskat och invandringsöverskottet av utländskamedborgare har därförblivit stort - preliminärt 26000 personer. Invandringen framgår av följande tabell (siffrorna är avmndade): invandringenav utländska medborgare åren 19771987 1987/88:100 Bil.12 1987(1) (1) Preliminär beräkning Invandringen från har stabiliserats ochuppgick enligt preliminära uppgifter lill 4800 personer eller likamånga som . Utvandringen tillFinland var ca 5000. Den ökade nettoinvandringen frän beror främst på en något större invandringfrån . Den ökade invandringen fr, o, m. avutomnordiska medborgare sammanhängermed en ökande invandring av flyktingar eller personer med flyktingliknande bakgrund från , Den störstaenskilda invandrargruppen var iranierna, ca 7 700personer.- Ca 20000 personer, inkl, barn, beräknas under år1987 ha fått uppehållstillstånd som flyktingar, krigsvägrare, avflykUngliknande skäl eller på humanitära grunder. Bland dem som erhållittillstånd , finns såväl sådana personer som kommit till Sverigeoch sökt asyl under detta år som sådana som anlänt ochfått sina ärenden avgjorda först under år1987. Antalet personer som fåll stanna av dessa skäl har successivt ökat sedanär 1984 då dessa grupper tillsammans omfattade ca 7600 personer. Invandringen av nära anhöriga harunder ökat från ca 7900 ca 8800, Enligt preliminäraberäkningar var denna invandringungefär lika stor som , Antalet utlänningar som kommit tillSverige på egen hand och sökt asyl har varit väsentligt större äntidigare . Samma utveckling kan konstateras i stora delar av Prop.1987/88:100 , Det totala antalet asylsökande var ca 15000Bil. 12 personer inkl, medföljande barn. Under är 1987 har omkring 18000 utlänningar,inkl. barn, sökt asyl. Totalt sett har del största antalet asylsökande underåren 1985-1986 kommit från, i lur och ordning, , , , ochIrak. har antalet asylsökande irakiska medborgare minskat medanantalet etiopiska och chilenska medborgare ökat. Samma tendens har fortsattunder . År1986 fick 18 255 utlänningar svenskt medborgarskap. I det följande behandlas översiktligt frågor rörandeinvandring och åtgärder för invandrare inom såväl arbetsmarknadsdepartementetssom övriga berörda departements ansvarsområden. Internalionellt samarbete i invandrar-och flyktingfrågor redovisas i ett följande avsnitt. Invandrings- och flyktingpolitiken m. m. Svenskinvandrings- och flyktingpolitik bygger på tre huvudprinciper, nämligen denordiska medborgarnas fria rörlighet inom , den reglerade utomnordiskainvandringen saml en ambiUös flyktingpolitik. har totalbildenav invandringen till ändratkaraktär från en situation där den nordiska invandringen dominerade tilldagsläget, där invandringen huvudsakligen består av flyktingar eller personermed flyktingliknande bakgrund samt nära anhöriga till personer, som bor iSverige. Den senare kategorin består till större delen av personer som giftersig med någon i bosatt person, antingen en tidigare invandrare eller eninfödd svensk. Därutöver förekommer även invandring av adoptivbarn.Arbetskraftsinvandring från länder utanför förekommer endast iundantagsfall. Den svenska flyktingpolitiken karaktäriseras av att denär aktiv, solidarisk och ambitiös, Verksamhetsmässigt består den av följande: - ett aktivt agerande inom FN ochandra internaUonella organ för att värna om de mänskliga rättigheterna och föratt lösa konflikter, som ger upphov till flyktingströmmar. - ekonomiskt bistånd förmän förflyktingar i framför allt , och , Detta biståndförmedlas i stor utsträckning via FN:s flyktingkommissarie () och för palestinaflyktingar (UNRWA), Bistånd förmedlas också viainternationella och nationella frivilliga organisationer (t, ex. Röda korset.Rädda barnen, kyrkorna m.fl.). - internationellt samarbete, framförallt genom UNHCR, för att garantera och befrämja tillämpningen av FN:sflyktingkonvention och för att garantera flyktingarnas rättsliga skydd. - arbete för en bättre fördelning avdet-reella ansvaret för flykUngar och flyktinghjälp. Detla sker i samarbete medsåväl UNHCR som berörda stater. - ett mottagande av flykUngar i med ambitionen attdessa så snart Prop. 1987/88:100 som möjligtskall få möjlighet att uppnå jämlikhet med övriga invånare. 12 Endetaljerad redovisning av den samlade svenska flykUngpolitiken gjordes isedvanlig ordning i regeringens skrivelse (1986/87:134) om flyktingpolitiken. En motsvarande redogörelse kommer att lämnas till under våren 1988avseende insatserna . FlykUngsituaUoneni världen har inte förbättrats . Även om flyktingar från vissa länder, t.ex. , m.fl., har kunnat återvända till sina hemländer har nyaflyktingsituationer uppstått och andra fortsatt att öka i omfattning. Antalet flykUngar i världen beräknas uppgåtill omkring 15 miljoner (inkl,flyktingar under UNHCR:s mandat såväl som de palestinaflykUngar, vilka är registrerade hos UNRWA). Därtill kommeråtminstone ett par miljoner s. k, internt hemlösa, dvs. människor som tillföljd av inbördeskrig och andra interna konflikter tvingats på flykt inom sitteget land. De största flyktinggmpperna finns i Asien.Bland dessa kan nämnas tre miljoner afghanska flyktingar i ,två miljoner afghaner i samtytterligare flera hundra tusen flykUngar till följd av kriget mellan och och förföljelse av kurder och andraetniska och religiösa minoritetsgrupper i bl.a. dessa länder. Dessutom finns bortemot 200000 flyktingar frän iläger i och fortfarande ett stort antal tamilska flyktingar i framför allt . Ettsärskilt problem utgör den ytterstutsatta gmppen pä ca 250000 kampucheanska flyktingar i gränsområdetmellan och . Till dessa gmpper kommer de redan nämnda 2,2 miljonerna palestinaflyktingarsamt andra flyktinggrupper till följd av konflikterna i bl. I räknar man med mellan fyra och femmiljoner flyktingar, från bl. a,i och , från i , från i ett antal länder och från Mogambique i bl. a,, lill följd av den av understödda tertorverksamheten, I är förhållandena i Chilefortfarande sådana att många människorlämnar landet. De störsla flyktinggrupperna kommer emellertid från och till grannländerna i . Totalt räknar man med mer än 320000 flyktingar i Mexicooch . Flyktingarnas säkerhetssituation, bl.a, iSydostasien, södra , och , har fortsattalt vara ett stort bekymmer. I det sammanhanget bör det nämnas atl UNHCR:sstyrelse, diskussioner,kunnat enas i ett antal frågor avseende fördömande av militära attacker på bl.a. flyktingläger samlvissa förslag lill ålgärder och uppföljningsinsatser, vilket får betraktas somett väsentligt steg framåt. Hjälp till flyktingarutanför Prop.1987/88:100 Sverigehar, , fortsatt att prioritera hjälp tillflyktingarna i närområdena, dvs. i de s. k. första asylländerna, vilkaofta tillhör de fattigaste länderna i världen. För uppgickdet totala svenska stödet för flykting-,katastrof- och humanitärt bistånd drygt 600 milj. kr. beräknas den totala summan ha uppgått till ungefärsamma belopp. FN:sflykUngkommissarie har av mottagit 127 milj. kr.och UNRWA 87 milj, kr. Som tidigare nämnts förmedlasflyktinghjälp företrädesvis via FN-organ, via internationella och nationellafrivilliga organisationer. För övrigt vill jag i dessa delar hänvisa till vadstatsrådet har anfört. Den organiserade överföringen av flyktingar till Regeringenfastställde för /87 en flyklinjgkvol av samma storlek som , dvs. Antalet faktiskt mottagnavarierar år bl. a. beroende på tidsförskjutningar mellan beslut om mottagande och den faktiska hitresan. /87 har invandrarverket, som administrerar kvoten, arrangeratinresor för 1 453 personer inomkvoten. Av dessa kom 468 från , 789 från , 35 från Afrikaoch 161 från . Flyktingkvoten för /88 är fortsaft1 250 platser. För budgetåret1988/89 beräknar jag ett resursbehov av oförändrad omfattning. Inriktningenav innevarande budgetårs kvot har av regeringen angetts så att den i första hand skall användas förflyktingar från sydvästra . Vidarebör uttagning ske av flyktingar från länder i Syd- och samt i viss utsträckning även från Sydostasienoch (östra) , Därutöver kan ienstaka fall uttagning ske i övriga delar av världen. Vidare beräknas underåret, liksom föregående år, mottagande av ett 50-tal handikappade flyktingar, för vilka vård kan ordnas iSverige. Dentidigare konstaterade ökningen av asylsökande till förväntas förete en viss minskning jämfört med de 185000 asylsökande, som mottogsi olika europeiska länder under år1986, För del har ökningen av antalet asylsökande dockfortsatt, har fortsatt atl spela en aktiv roll i de ansträngningar somgjorts bl.a. inom UNHCR ochEuroparådet för att söka konstruktivalösningar av dessa frågor och för alt finna möjligheter till en bättre fördelning av ansvaret mellanolika länder liksom s. k. regionalalösningar. Detta arbete har ägt rum också i form av olika konsultationermellan Uo europeiska stater samt och och beräknas komma attfortsätta under är 1988, Verksamheten inkluderar också den s. k. CAHAR-gruppeninom , vilken arbetar med attfinna gemensamma tillämpningar av första asyllands-principen. Nordisktsamarbete Prop.1987/88:100 juridiska utskott anordnade i den första störrenordiska konferensen för parlamentariker, regeringarna, flyk-, tingorganisationer, myndigheter m.fl. omflyktingpolitiska frågor i . Konferensen innebar ett steg framåt för detnordiska samarbetet pä detta område. Flyktingpolitiken är nu fortlöpandeföremål för bevakning och diskussionsåväl inom som mellan regeringarna. Den nordiska samrådsgrupp i flyktingfrågor på högnivå, som tillkom pä svensktinitiativ är 1986, har också fortsatt sitt arbete. Detsamma gäller detreguljära migrationspolitiska samarbete som etablerats inom Nordiska ministertådets ram, liksom de nordiska kontakternapå myndighetsnivå. Den prioriteringav det internationella och nordiska samarbete som gjorts under desenaste åren ligger fast. Invandrar- och flyktingpolitiska frågor i ettinternationellt perspektiv behandlas också i särskild ordning i detföljande. Mottagning av flyktingar i Systemetmed mottagning av flykUngar infördes är 1985. Kommunerna har mottagit omkring 14000 flyktingar ochasylsökande per är sedan reformen genomfördes. Trots kommunernas insatser finnsalltjämt ett stort behov av kommunplatser för flyktingmottagningen. Antalet flyktingar och asylsökande har underbudgetåret fortsatt atl öka. Invandrarverkethar slutit avtal med 241 kommuner omfattande mottagning av sammanlagt 14 307 asylsökande ochflyktingar. Invandrarverkels mål äratt kunna träffa avtal med ytterligare kommuner. Det ständigt ökande antalet asylsökande harmedfört alt situationen vad beträffar förläggningskapaciteten är mycketansträngd. Antalet föriägg-ningar avolika slag är nu över 40, Beläggningen på dessa förläggningar och slussar är inemot 8 000. Den genomsnittligavistelsetiden på en förläggning ärca 89 månader. Antalet personer som väntar på en anvisad plats i en kommun ökar med 400 . Invandrarverketsprognos är att behovet avförläggningsplatser kommer att vara 10000 vid slutet av /89. En av orsakerna till de långa förläggningstiderna är svårigheterna för kommunerna att ta emot flyktingar på gmnd avbristen på bostäder. För att skyndapå placeringen i kommunerna har invandrarverket föreslagit ett system med kommunala mottagningscentra. Förslagetinnebär att kommunerna inrättarsärskilda flyktingbostäder av genomgångskaraktär. Genomgångsbostäderna skulle kunna sammanföras tillenheter, s, k, mottagningscentra för flykUngar, Ett rimligt mål är enligtinvandrarverket att kommunernainrättar sådana mottagningscentra med en kapacitet motsvarande av detantal flykUngar kommunen förbundit sig att ta emot . Vid dessa mottagningscentra skulleflyktingarna kunna tas emot direkt från en mottagningssluss eller enförläggning. begärtatt få bedriva en försöksverksamhet med kommunala mottagnings- 4 1987/88.