prop · GB03110 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:110 om den framtida verksamheten vid Stiftelsen T 1 , Prop. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att verksamheten vid Stiftelsen Invandrartidningenskall fortsätta, men i delvis nya former. Bestämmelser för tidningsverksamhetenskall finnas i stiftelsens stadgar och i etl avtal mellan staten ochstiftelsen. Stiftelsen bör ges en långtgående frihet att själv utforma sitt redaktionellaprogram. Enprenumerationsavgift bör tas ut och tidningsutgivningen förutses därutöverkunna skapa vissa intäkter genom annonser. Tills vidare bör dock etl särskiltstatsbidrag utgå till tidningsutgivningen. I 1987/88. 1987/88: i lo Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern I. , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. , ,, , , G. , Proposition om den framtida verksamheten vid Regeringenbemyndigade statsrådet att tillkalla ensärskild utredare för att göra en översyn av Stiftelsen Invandrartidningensuppgifter inom ramen för samhällsinformationen till invandrare (Dir. 1984:45).Som särskild utredare tillkallades redaktören . Utredaren överiämnadesina förslag i rapporten en tidning för invandrare. Ensammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 1. En förteckning över remissinstanserna och en sammanfattningav remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Ijanuari 1966 tillsatte chefen för en arbetsgrupp förinvandrarfrågor, som bl. a. behandlade frågor om invandrares informationssituation.Elt förslag från arbetsgruppen var alt ge ut en tidning på de vanligaste invandrarspråken.Statskontoret bedömde arbetsgruppens förslag från organisatoriska synpunkter.Statskontoret föreslog att den fortsatta verksamheten borde bedrivas i stiftelseform,för atl dels tillförsäkra tidningsutgivningen den självständighet sompublicistisk verksamhet kräver, dels skapa en flexibel, från staten tämligenoberoende, verksamhetsform. Regeringenföljde statskontorets förslag (prop. beslöt i enlighet medregeringens förslag ( SU 174, rskr. , vilket är detgemensamma namn under vilket de olika språkeditionerna utkommit, har sedan denbörjade komma ut fortsatt sin verksamhet ulan några större strukturellaförändringar. Regeringen har fr. o. m. /72 genom regleringsbrevbeslutat om antal utgivningsspråk saml om vecko- och månadsedilioner. året1971/72 kompletterades utgivningen med en edition på lätt svenska, Prop.1987/88:110 som utgjort ett viktigt läromedel i invandrarundervisningen.Fr. o. m. har månadsutgivning pågått på några mindre frekventa invandrarspråk.Hos patent- och registreringsverket finns registrerat ett namn för resp. språk.Tidningen är således mera känd för sina läsare som "Viikkoviesti, Informaciön"etc, än under del svenska namnet . Frågan om på vilka språk tidningen skall komma ut harprövats vid skilda tillfällen. Avsikten att snabbt kunna anpassa språkval tillde krav som betingas av förändringar i den aktuella invandringen har knappastkunnat infrias eftersom frågan avgjorts genom årliga regeringsbeslut iregleringsbrev. I vissa fall har editioner på nya språk försöksvis givits utmed särskilda projektmedel. verksamhet har vid flera tillfällenunder åren utvärderats i form av läsvärdesundersökningar. De har alla visatatt läsarna uppskattat tidningen och ansett att den fyllt en viktig funktion.De senaste två utvärderingarna som gjordes, den ena genom den invandrarpolitiskakommitténs försorg avseende den finska editionen, och den andra päutredarens uppdrag avseende editionen på lätt svenska /85, visade allläsarna uppskattar tidningen. Läsarna av den finska editionen fick del avinformation som de annars inte skulle ha fått del av. har givit ul veckoedilionerpå sju språk varav en edition varit på lätt svenska. Övriga språk är finska,grekiska, serbokroatiska, engelska, polska och spanska. Månadseditioner harutkommit på ytterligare fem språk, franska, turkiska, arabiska, tyska ochitalienska. En edition på persiska ges ut med slöd av särskilda projektmedelfrån statens invandrarverk. var det sammanlagda genomsnittligaantalet prenumeranter ca 56400. Prenumerationspriset skiftar nu mellan40 och . för de olika editionerna. Tidningens veckoutgivning omfattar i allmänhet 42 nummerper år och månadsulgivningen tio nummer . I utgivningen ingår också s. k. specialnummer med information från myndigheter m. fl. Specialnumren sprids i princip lill alla hushåll där hushållsföresiåndaren är utländsk medborgare. Specialnumren inhäftas också i tidningens ordinarie editioner. Den sammanlagda upplagan stiger då till ca 230000 exemplar. Genom att köpa utrymme i specialnumren när myndigheterna ut med aktuell information lill ett stort antal språkgrupper, inte bara tidningens "egna". Denna informationsform har varit viktig när del är särskiltangelä gel alt nå ul med viktig samhällsinformation till alla hushåll där hushållsfö resiåndaren är utländsk medborgare. Ämnesexempel på denna special- nummerulgivning är deklaralionshandledning och AIDS-informalion. In formation om gavs de utländska hushållen genom ett specialnummer av . Särtryck av sådan specialinforma tion har kunnat användas även efter utgivningen. Också frän beredskaps synpunkt är det värdefullt att denna informationskanal är etablerad. Utan sådan samhällsinformation utgör invandrarna en "riskgrupp" från det civila totalförsvarets synpunkt. Inför de allmänna valen har specialnum merformen kommit lill användning för alt sprida teknisk valinformation 3 och för atl presentera de politiska partierna. Mittförslag: Verksamheten med en tidningsutgivning för invandrare skall fortsätta.Tidningen skall vara obunden av enskilda ägarintres-sen samt parti- och intressepolitisklneutral. Det statliga åtagandet för bidrag till verksamheten är baserat på invandrarpolitiskaöverväganden. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De fiesta remissinstanserna tillstyrker utredarens förslag. Skälenför mitt förslag: De invandrarpolitiska målen, som sammanfattas ibegreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan, slogs ånyo fast av en enigriksdag (prop. 1985/86:98, SfU 20, rskr. Principen om jämlikhetmellan invandrare och majoritetsbefolkningen innebär bl. a. att invandrare ochflyktingar måste ges möjligheter att lära sig svenska och att få sådanakunskaper att de kan orientera sig i samhället. Riksdagsbeslutet innebar altinvandrare bör få samhällsinformation som är likvärdig med den som ges andragrupper. En grundläggande samhällsinformation till nykomna invandrareförutsattes nå alla, så långt möjligt på invandrarens eget språk. Ansvaret för atlge samhällsinformation till invandrare åvilar den myndighet som har att gesamhällsinformation till befolkningen i övrigt. hardärutöver ett visst ansvar för information till främst nyanlända flyktingar.Viss grundläggande samhällsinformation erbjuds vidare invandrare ochflyktingar genom kommunernas försorg i den grundläggande svenskundervisningen. Emellertidär det helt ofrånkomligt att en väsentlig del av den allmänna samhällsinformationentill medborgarna kontinuerligt ges i olika massmedier. Det är svårt att dranågon klar gräns mellan samhällsinformation och ren nyhetsförmedling. Altförstå och rätt tolka nyheter förutsätter vissa insikter i samhällsordingen goda insikter i samhällsordningen kan ingen få som inte kontinueriigttillgodogör sig delar av nyhetsutbudel. Motdenna bakgrund anser jag att det bör vara ett invandrarpoliliskl åtagande attskapa möjligheter för invandrare alt på andra språk än svenska få del avgrundläggande samhälls- och nyhetsinformation. Del vore alltför optimistiskt atltro att etermedierna eller pressen skulle axla detta ansvar. Det är minövertygelse atl innehållet i det allmänna medieutbudet även måstekompletteras med en särskild tidning för invandrare som ges ut på de vanligasteinvandrarspråken samt på lätt svenska. Iutredarens uppdrag ingick bl. a. att pröva del framtida behovet av en särskildtidning för invandrare mot bakgrund av den allmänna medieutvecklingen sedantidningens tillkomst. Denna utveckling har främst bestått i alt allt flermedier riktar sig till invandrare. tre radioförelag samltelevisionen har ökat sill utbud på andra språk än svenska. har utvecklats, men också helt nya medier står till förfogande församhällsinformation och nyhetsförmedling, såsom närtadio, Ijudbandsdistribulion,videogram, lext-TV saml kabel-TV. delar utredarens bedömningalt roll i informationssi-luationen för invandrare inte harminskal genom denna utveckling. Olika språkgruppers möjligheter att på del egnaspråket få information varierar starkt, främst beroende på, resp. gruppsstorlek i . Trots atl det allmänna utbudet på främmande språk harförbättrats , särskilt i etermedierna, är det fortfarande bara eltfåtal framför allt redan etablerade språkgrupper i som kontinuerligtfår samhällsinformation i press eller andra medier. De sent anlända gruppernaär särskilt underförsörjda trots att dessa grupper kan vara ganska stora. Jag delar utredarensuppfattning att den skriftliga informationen har ett särskilt stort värde jämförtmed andra informationsformer. Den invandrarpolitiska kommittén, som för någraår sedan bl. a. övervägde frågor om invandrarnas informalionssituation, gjordesamma bedömning (SOU 1984:58). fyller således, även i ljusetav den övriga medieutvecklingen, en viktig funktion. Utredaren har anfört attstiftelsens verksamhet innebär en bra och relativt sett billig lösning på eltmycket svårt informationsproblem. Gmnd-idén är atl utforma en grundtext påsvenska och sedan översätta den till resp. språk. Detta system underlättar den redakfionellaoch administrativa produktionsprocessen. Även om huvudparten av texternautarbetas på delta rationella sätt finns möjligheter lill anpassning lillmålgruppen. Visst material kan varieras och skrivas direkt på ulgivningsspråket.Utredaren har vidare föreslagit en modernisering av tidningens utseende m. m.Jag anser atl det bör vara en uppgift för stiftelsen atl ta ställning tillutredarens förslag i dessa hänseenden. Jag har tidigare anförtalt frågan om pä vilka språk tidningen skall komma ut inte alltid kunnatanpassas till det aktuella behov som nya invandrargrupper har av information.Jag förordar mot den bakgrunden alt stiftelsen självständigt skall få beslutapå vilka språk tidningen skall ges ut. Stiftelsen måste därvid vara synnerligenlyhörd för de nyinvandrades informationsbehov och mycket flexibel vid valet avolika språk. Jag förordar att staten genom avtal med stiftelsen ger uttryckför detta samt föreskriver alt stiftelsens beslut om språkval regelmässigtskall ske efter samråd med statens invandrarverk. 4 Stiftelsen som verksamhetsform Mittförslag: Verksamheten skall fortsätta i stiftelseform. Stiftelsekapitalet börhöjas till I milj. kr. för att skapa en tryggare ekonomisk bas förverksamheten. Bestämmelser för tidningsverksamheten skall finnas i stiftelsensstadgar. Vidare skall det slutas ett avtal mellan staten och stiftelsen. Utredarensförslag: Överensstämmer i stort med mitt förslag. Remissinstanserna: De allraflesta remissinstanserna tillstyrker utredarens förslag om verksamhetsform. Bakgrunden till mittförslag: Vid prövningen av alternativa verksamhetsformer har min utgångspunktvarit den att tidningsutgivningen måste kunna få ske i former som skaparförutsättningar för redaktionell och journalistisk frihet och förorganisatorisk och arbelsmässig flexibilitet samt rationalitet. Skälen för mitt förslag:Jag finner i likhet med utredaren att stiftelseformen skall bibehållas medhänsyn till de speciella förutsättningar som gäller för detta slag avtidningsutgivning. Med hänsyn till statens bidrag till verksamheten böruppdraget till stiftelsen vara klart och entydigt. Jag bedömer att dettauppdrag bäst formuleras i avtalsform vilkel också skapar elt ömsesidigt ansvarför alt överenskommelsen följs. är ettenskilt rättssubjekt och kan som sådant stå fritt i förhållande lill staten. Ensådan fri ställning är betydelsefull eftersom en nyhetstidning bl. a. har lilluppgift att granska staten och de statliga myndigheternas verksamhet. Statensinflytande på verksamheten bör därför begränsas till alt regeringen beslutar omstiftelsens stadgar, ingår avtal med stiftelsen och utser ledamöterna istiftelsens styrelse. Eftersom staten föreslås vara huvudfinansiär bör riksrevisionsverkelsvara för redovisningsrevisionen av stiftelsen. Det ankommer på regeringenatl fatta de beslut och vidta de åtgärder som behövs för att verksamheten skallkunna starta i nya former fr. o. m. /89. 5 Tidningens finansiering m.m. Mittförslag: Tidningen skall finansiera sin utgivning dels med prenumerationsintäkter,dels med ett särskilt statsbidrag. Intäkter som kan skapas genomuppdragsverksamhet eller genom att införa annonser, även kommersiella sådana,får filiföras verksamheten. Utredarensförslag: Utredaren har föreslagit att tidningens främsta finansieringskällaskall vara ett statligt åtagande om en garanliupplaga som fritt tillhandahållsalla nyinvandrade under deras första här i landet. Med undantag härföröverensstämmer utredarens förslag med mitt. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser lillstyrker utredarens förslag. Någraremissinstanser har rest principiella invändningar mot förslaget att dela uttidningen gratis under så lång fid som . Stiftelsen Invandrartidningenhar i sitt yttrande lämnat en ingående redovisning av de ekonomiskakonsekvenserna av olika ambitionsnivåer i utgivningen. Skälenför mitt förslag: Utredaren har översiktligt redovisat kostnader ochfinansiering avseende förslaget att avgiftsfritt tillhandahålla fidningen underinvandrarnas första i landet. Både av principiella och statsfinansiellaskäl anser jag att en sådan fri utgivning inte bör komma i fråga. Det finnsfortfarande betydande fördelar med ett syslem där intresset för tidningenmanifesteras genom atl mottagarna betalar en prenumerations-avgift. Dennaavgift förutsätts sättas på en sådan nivå atl den inte bör avhålla den enskildeinvandraren från att prenumerera på fidningen. Utredarenhar föreslagit att det inte längre skall finnas något hinder föratt föra in kommersiella annonser i tidningen. har som endaremissinstans motsatt sig detta förslag bl. a. på den gmnden alt kommersiellaannonser i , med dess nära koppling till staten, skulle kunnabedömas mindre kritiskt än om annonsen presenterats i ett tydligt kommersielltsammanhang. Jag anser dock att tidningen måste ges största möjligasjälvständighet och tillåtas verka på villkor som så långt möjligt likställerden med annan motsvarande tidningsutgivning. Jag föreslår därför att hindretmot atl införa kommersiella annonser undanröjs och att stiftelsen själv fårbesluta i frågan. Jag vill heller inte resa några hinder mot att intäkterskapas genom att åtar sig uppdrag för andra.Stiftelsen bör heller inte vara förhindrad att mottaga gåvor. Fråganom införande av kommersiella annonser hänger samman med den tjänstebrevsrättsom stiftelsen åtnjuter. gäller att tjänstebrevsrälten intekan överiålas på annan, vilket skulle bli fallet om kommersiella annonser i Invandrarfidningensprids med tjänslebrevsrätt. Jag har i mina överväganden och förslag utgåttfrån atl tjänslebrevsrätt för inte kommer attgälla efter . Jagåterkommer i del följande fill frågan om finansiering i ett särskilt avsnitt omanslagsberäkningarna för /89. 6 Anslagsfrågor för /89 I prop.1987/88:100 (bil 12 s. 127) anmälde jag att jag hade för avsikt aU under våren1988 föreslå regeringen atl förelägga en proposifion om den framtidaverksamheten vid . Jag anhåller om att nu få taupp frågan om medelsanvisnihg till . Kostnadernaför verksamheten vid under /89 kanindelas i två slag; dels en engångsanvisning för att rekonstruera verksamheten,dels ett statsbidrag till den fortlöpande tidningsutgivningen. Stiftelsen harinkommit med framställningar till regeringen i fråga om uppkomnakostnader för verksamheten samt i fråga om medelsbehoven under verksamhetsåret1988/89. Utredarenhar föreslagit alt I milj. kr. skulle anvisas sfiftelsen som en engångsanvisningför att finansiera en teknisk upprustning av redaktionen. I yttrandet frånStiftelsen anvisas en annan väg för att lösa dettafinansieringsproblem. Man föreslår att stiftelsekapitalet höjs från 100000 kr.till I milj. kr., vilkel skulle möjliggöra att stiftelsen på affärsmässigagrunder lånefinansierar sin tekniska upprustning och plane- rar för normal avskrivning av kostnaderna för sininvestering. Jag bedömer Prop. 1987/88:110 att detta förslag har avgörandefördelar framför utredarens och förordar sålunda atl stiftelsekapitalet höjsmed . Stiftelsen bör genom förräntning av eget kapital och likvidamedel skapa den ekonomiska buffert som krävs för att stiftelsen skall kunnamöta avtalsenliga lönekosl-nadshöjningar som inte kunnat förutses vidbidragsberäkningen. En statlig stiftelse får nämligen inte, till skillnad fränstatsmyndigheterna, kompensation i efterhand för sådana merkostnader. Stiftelsen har traditionellt bokfört sinaprenumerationsintäkter enligt kontantprincipen, vilkel inneburit att intäkteninte fördelals mellan budgetåren i förhållande till stiftelsensleveransskyldighet resp. budgetår. Kostnaderna för utgivningen har därmed intekunnat mötas med aktuella intäkter. Jag beräknar att en engångsanvisning om 1,2milj. måste tillföras prenumerationsskulden skall bliriktigt bokförd . Jag utgår från att stiftelsen bokförsina prenumerationsintäkter på de affärsmässiga grunder som normalt lillläm-pasi branschen. Som nämnts har stiftelsen inkommit med framställningar ifråga om kostnader som har uppkommit under fidigare år och som inte kunnatmötas med intäkter i motsvarande mån. För tiden fram till ingången av innevarandebudgetär har stiftelsen ackumulerat ett underskott om ca . Underinnevarande budgetår beräknas ett underskott i samma storleksordning uppkomma,bl. a. genom att stiftelsen måst påta sig kostnader för vissa personalsocialaåtgärder. Jag beräknar mot denna bakgrund att'en engångsanvisning om I milj.kr. av dessa skäl måste tillföras den ska kunna påbörjarekonstruktionen fr.o.m. /89 utan belastning från tidigareår. Jag har nämnt att frågan om tjänstebrevsrätt, vilketstiftelsen åtnjuter, f. n. bereds i . Syftet medöversynen är att tjänstebrevsrälten för statsmyndigheterna m. fl. på siktskall avskaffas. Mot den bakgrunden föreslår jag att tjänstebrevsrälten förStiftelsen avskaffas redan fr.o.m. /89 isamband med att verksamheten i övrigt rekonstrueras. Jag avser atl i sambandmed min anmälan till tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för /89föreslå regeringen hur stiftelsen bör kompenseras för denna uteblivna tjänstebrevsrätt.Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Ambitionsnivån för den reguljära tidningsutgivningenberäknar jag utifrån en utgivning på nio språk med ca 44 nummer . Enverklig veckoutgivning, vilket skulle aktualisera frågan om befrielse från mervärdesskatt,bedömer jag mindre realistisk. Jag bortser därför i min anslagsberäkning frånfrågan om en eventuell förändring av tidningens mervärdes-skattskyldighet. Jag beräknar medelsbehovet för den reguljära utgivningenav tidningen till . vilket är en ökning i förhållande tillmedelsanvisningen för innevarande budgetär med . För /89 föreslår jag mot bakgrund avvad jag anfört att inom ramen för anslaget D2. tionsverksamhettillförs ett bidrag om . 1987/88:110utgör engångsanvisningar (. för höjningen av stiftelsekapitalet, 1,2milj. för rättelse av felbokförd prenumerationsskuld samt I milj. kr. förtäckande av ackumulerade underskott under verksamhetsåren 1986/87 och 1987/88). Iårets budgetproposifion har jag preliminärt beräknat II 115000kr. fill reservationsanslaget Informafionsverksamhet, varav . avsågBidrag till Stiftelsen Invandrarfidningen och . Nuberäknar jag sammanlagt . under anslaget Informationsverksamhet,varav . avser Bidrag till och . statens invandrarverks'informationsverksamhet. Jaghemställer aU regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen att avsäftaelt belopp av . som fillsammans med redan avsatt stiftelsekapital om100000 kr. skall utgöra stiftelsekapitalet för Sfiftelsen Invandrartidningenmed uppgift att ge ut en tidning för invandrare i enlighet med de riktlinjerjag har förordat, 2. bemyndiga regeringen atl ingåavtal med i enlighet med vad jag har förordat, 3. till Informationsverksamhet /89 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av19515000 kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av rapporten - en tidning för Prop. Inledningsvisges i rapporten en kortfattad bakgrund om invandringen till underefterkrigstiden och om hur invandrarnas informationsbehov har mötts.Invandrartidningens tillkomsthistoria och utveckling tecknas i korthet. Deolika språkeditionernas utveckling samt tidningens utformning presenterasöversiktligt i rapporten, liksom de tekniska förutsättningar som gällerför produktionen av tidningen. Femläsarundersökningar har gjorts bland läsare.Dessa visar alla att tidningen har haft en viktig funktion att fylla och atlden utgör elt viktigt komplement till andra informationskällor. Del är avintresse att notera att fidningens läsvärde, uttryckt i hur stor andel blandläsarna som läser en viss andel av tidningen, visat sig vara uppseendeväckandehögt. Irapporten redogörs vidare för ett antal "omgivningsfaktorer", som börläggas till grund för ett beslut om tidningens framfid, såsom invandringenstroliga framtida utveckling, medieutvecklingen i samhället samt svenskundervisningensroll i sammanhanget. Utredaren hävdar att, i ljuset av dessa faktorer, detalltjämt finns ett stort behov av en särskild tidning för invandrare, men attden i framliden bör ges en modernare och mer "tidningslik" utformning.Tidningens främsta målgrupp bör vara de nyinvandrade eller relativt nyinvandradehushållen. Utredaren föreslår vidare att tidningens innehåll mer än tidigareskall ägnas nyhetsförmedling. Även skall dock den fortlöpandesamhällsinformationen ges betydande utrymme i tidningen. Irapporten redovisas ett antal olika alternativa verksamhetsformer som skullekunna komma i fråga. En genomgång av dessa visar att stiftelseformen alltjämtär den mest lämpade verksamhetsformen. Den tillförsäkrar dels en journalistiskoch publicistisk frihet som måste finnas, dels en organisatorisksjälvständighet som utredaren hävdar knappast kan erbjudas i andraverksamhetsformer. Utredaren föreslår att verksamheten skall regleras, dels istiftelsens stadgar, dels genom att ett särskilt avtal upprättas mellan statenoch stiftelsen. I detta avtal skall statens invandrarpolitiska uppdrag tillstiftelsen komma till klart uttryck. I avtalet skall även stiftelsensekonomiska fömtsättningar och utgivningsåtaganden regleras. Iett särskilt avsnitt diskuterar utredaren de framtida behoven av tekniskupprustning av redaktionen och föreslår att en engångsanvisning om ca 1 milj.kr. bör ges tidningen om den skall kunna fortsätta arbetet pä ett konstruktivtsätt. Utredarenredovisar sina överväganden om tidningens spridning och föreslår alt den frittskall tillhandahållas alla nyinvandrade under deras första tre är i landet.Staten bör trygga detta genom att köpa denna garantiupplaga från stiftelsen. Iett samlat avsnitt redogör utredaren för sina förslag om den framtida utformningen av tidningen. Han lämnar i en särskild bilaga till sin rapport ett antal idéskisser till stöd för resonemangen. Förslagen går ut på att ,q skapa en modernare och merslagkraftig produkt, som enkelt uttryckt ger Prop. 1987/88:110 läsarenkänslan av en mer professionell och "riktig" fidning. Dettaförut- Bilaga 1 sätter en breddad journalistisk och publicistisk kompelensoch en större frihet för stiftelsen att själv fatta de strategiska besluten.