prop · GB03149 · 1987-12-31 00:00:00 — Utan elt undantag för dessa föreningari samband med tillägget all endast auktoriserat institut på marknaden fär drivafinansieringsverksamhet riktad mol konsument skulle föreningarna få lägga nedsin verksamhet. Denna är nämligen oftast inle av sådan omfattning attföreningen kan ombildas lill ett aktiebolag med ell aktiekapital om minst 5milj. och därefter erhålla auktorisation som finansbolag. På samma sättsom dessa föreningar enligt bankrörelselagen ges räll all ta emot inlåningfrån medlem anser jag att de även till medlem bör kunna t. ex. lämna en kreditutan att träffas av lagens regler. En fömtsättning bör dock vara atl föreningendriver finansieringsverksamhelen utan vinstsyfte. På samma sätt som jag tidigareföreslagit beträffande undanlag från lagens tillämpnigsomräde för företagensnormala likviditetsförvaltning anscrjag all det skall ankomma påbankinspektionen att pröva humvida en förening skall kunna undantas från lagenstillämpningsområde. Slutligenskall nämnas atl företag som driver verksamhet på ett redan 26 tillsynsreglerat områdeliksom inte skall omfattas av lagen. Del gäller t.ex. banker,försäkringsbolag, fondkommissionsbolag m.fl. Även verksamhet som avses i lagen(1949:722) om pantlånerörelse och som enligt denna lag står under tillsyn avlänsstyrelse undantas från lagens tillämpningsområde. 2.4 Ändrade bestämmelser vid beräkning av kapitalbasenenligt upplåningsrättsregeln Mittförslag: Frän finansbolagets eget kapital skall avräknas det bokförda värdet avvad bolaget som aktiekapital eller i annan form fört till etl annal förelag somdriver finansieringsverksamhel. Förslageti promemorian: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat. Förslaget i promemorian tillstyrks avbankinspektionen, försäkringsinspektionen, fuUmäktige i ,kreditmarknadskommittén, LO, TCO och . tillstyrkerockså förslaget men anser atl överavskrivningar på leasingobjekt bör få räknasin i kapitalbasen. Fleraremissinstanser anser alt kreditmarknadskommitténs kommande förslag böravvaktas. , som anser att det är viktigt attbestämmelserna i kapitaltäckningshänseende är konkurrensneu-trala mellan bankeroch finansbolag, framhåller att ett genomförande av förslaget i promemorianskulle medföra en otillfredsställande ryckighel när det gäller kapitalkravel.Om förslaget ändå genomförs anser förbundet atl bestämmelserna skall utformasså att ell finansbolags kapitalfillskotl till elt kreditaktiebolag i realiteteninnebär en kapitaltäckning på . Därigenom görs företaget konkurrensneulraltgentemot bankerna. anser i likhet med atl elt genomförande avförslaget skulle leda fill en onödig ryckighet. Föreningen, som i princip intehar något atl invända emot alt avräkning skall ske för finansbolagskapitaltillskott till dotterbolag, anser alt om en ändring ändå skall göras nuden nuvarande upplåningsrättsbestämmelsen bör ersättas med enkapilaltäckningsbestämmdse i huvudsak utformad enligt de principer som gällerför bankema och all av värdereglerings-reserv för leasing bör få ingå ikapitalbasen. Vidare bör del inte krävas nägon avräkning för bl. a.good-willersättning, vilket blir följden om aktiernas bokförda värde skall avräknas. Skälen för mittförslag: Isyfte alt värna om finansbolagens soliditet har i den nuvarande 7 § FiLintagils en upplåningsrällsregd. Enligt denna regel får finansbolag låna uppmedel med dels ett belopp som svarar mot bolagels kassa och mot vad sominnestår i , riksgäldskonloret, banker och postgirot eller utlånatstill annat finansbolag, dels elt belopp som svarar mot tolv och en Prop. 1987/88:149halv gånger del egna kapitalel. Om särskilda skäl föreligger kan dockbankinspektionen, som ligigare nämnts, medge atl upplåningen får uppgä lillhögst 20 gånger eget kapital. Med eget kapital avses aktiekapital, reservfond,dispositionsfond och av bolagsstämman fastställd vinslbalans. Med egel kapitalfår vidare likställas garantifond, som bildats genom tillskott av aktieägare ifinansbolaget eller förbindelser utfärdade av bankaktiebolag, sparbank,central föreningsbank eller annan som bankinspektionen har godkänt, intill eltbelopp motsvarande fem gånger bolagets aktiekapital. Dessutom medgerupplåningsrättsregeln all med egel kapital får likställas inle baragarantifonden intill visst belopp utan också av reserveringarmed motsvarighet i 2 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) saml förlagslån, ibåda fallen intill ell belopp som motsvarar bolagets egel kapital.Bankrörelselagen omfattar reserver för utlåning, garantiförbindelser, utländskavalutor och obligationer. Iparagrafen finns slutligen en bestämmelse som ger bankinspektionen rätt atl idel särskilda fallet föreskriva att upplåningsrält skall beräknas gemensamt förbolag, om del mellan dessa råder etl nära samband. Vidberäkningen av kapitalläckningskravet för banker gäller enligt 2kap.9§ fjärdestycket bankrörelselagen (1987:617) att del bokförda värdet av vad en bank somaktiekapital eller i annan form (företags- och garanlifondsbevis) tillskjuiitlill in- eller utländskt företag som driver någon form av bankverksamhet, skallavräknas frän bankens egel kapital. Härigenom kan sägas all ettkapilalläckningskrav om uppställs för t. ex. banks innehav av aktier isidobolag. Bakgrunden till denna avräk-ningsregd beskrivs i prop. 1968:143 s.149 på följande sätt: Tillgrund för denna rättstillämpning har legat åsikten att det egna kapital, somlagstiftaren föreskrivit som skydd för bankens insältare, inte kanutgöra riskkapital också i ell annat kreditinstitut. Det förhåller sig nämligenså, atl om elt bankinslilul äger exempelvis etl kreditakliebolag, innebär deltaalt mot bankinslilutels egel kapital som grund drivs dels en rörelse hosmoderbolaget dels en hos dotterbolaget. Eftersom det finns bestämmelser omhögsta tillåtna rörelsevolym i förhållande lill det egna kapitalet för bådabolagen, följer aritmetiskt av en dolterbolagsbildning att en störrekreditgivning kan ske med oförändrad storlek av del egna kapitalet, än omdotterbolaget inle upprättas, dock under fömtsättning att inte en särskildreduceringsregel införs vid kapitalkravsberäkningen. Ikapilalläckningsregdn i fondkommissionslagen (1979:748) återfinns en liknanderegel (18 §). Här föreskrivs all frän det egna kapitalel skall avräknasnettovärdet av sådana aktier eller andelar i ekonomisk förening som fondkommissionsbolagethar förvärvat med slöd av tillstånd enligt 15 § andra stycket. Här avses aktiereller andelar i ekonomisk förening som förvärvats som ett led i organisationenav bolagels verksamhet. Fleraav remissinstansema anser atl KMK:s förslag bör avvaktas även vadgäller denna fråga. Om förslaget ändå genomförs så hävdar 28 lagens förening, altfinansbolagslagens upplåningsrättsregel bör Prop. 1987/88:149ändras till en kapilaltäckningsbestämmdse utformad enligt den bestämmelse somgäller för banker. Enliglvad jag har erfarit kommer KMK all föreslå vissa ändringar i bankernaskapilalläckningsbeslämmelser. Dessa utgör i sin lur förebild till nyakapilalläckningsbeslämmelser som enligt KMK skall gälla bl. a. förfinansbolagen. KMK:s betänkande förväntas komma in till departementet . pågår utomlands, inom tiogruppens länder, elt omfattandearbete i syfte all skapa internationellt enhetliga regler om kapitalkrav ochkapilalläckning för bank. När delta arbete är klart - vilkel beräknas tillhösten 1988 - skall dessa regler anpassas till de förhållanden som gäller päden svenska kreditmarknaden. Såväl KMK:s förslag som det internationellaförslaget bör behandlas i elt sammanhang. Det torde dröja avsevärd lid, innankapilalläckningsfrågorna för bank och finansbolag fär sin lösning. Jag finnerdet därför angelägel alt komplettera finansbolagslagensupplåningsrällsregd med i första hand en avräkningsregd på sätt som föreslås. Genom1968 års översyn av banklagstiftningen infördes för bankerna den nämndabestämmelsen om avräkning för innehav av aktier i dotterbolag som driver någonform av bankverksamhet. Denna princip om kapitaltäckning hade emellertiddessförinnan upprätthållits i praxis. Grunden för bestämmelsenär atl det kapital som skall hällas lill skydd för bl. a. bankens insätlareinte får utgöra riskkapital i ett annat kreditinstitut. enavräkningsregel skulle en bank med ett förhållandevis litet rörelsekapitalkunna behärska en hel kedja av kreditinstitut. Del egnakapilalet/insätlar-borgenärsskyddet för en sädan koncern skulle därmed kunnabli illusoriskt. I 2 kap. 9 § bankrörelselagen föreskrivs därför atl från banksegel kapital eller egna fonder skall avräknas del bokförda värdet av vad bankensåsom aktiekapital eller i annan form tillskjulil till annat företag som drivernågon form av bankverksamhet. Även i fondkommissionslagen finns en liknanderegel. Ipromemorian har föreslagils att en avräkningsregel motsvarande den som gällerför bankerna också bör gälla för finansbolagen. Jag delar bl. a.bankinspektionens uppfattning att en avräkningsregel är en väsentlig regel förall bevara soliditeten i ett kreditinstitul. Vissa finansbolag har på eltoacceptabelt sätt tunnal ul sitt aktiekapital genom åtgärder av organisatoriskart. För att förhindra atl del egna kapitalet helt eller delvis skall kunnaulgöra riskkapital i fiera kreditinstitul anscrjag således all en avräkningsregelbör införas ocksä i finansbolagslagen. Bankrördsdagens avräkningsregel börutgöra mönster för denna regel. Enliglbankrörelselagens avräkningsregel skall avräknas del bokförda värdet av vad banken såsom aktiekapital eller i annan form lillskjutil till annat företag. har hävdat att det finns anledning alt för finansbolagens del tillämpa en annan ordning. I det bokförda värdet kan i vissa fall ingå övervärden i anläggningstillgångar och goodwill som 29 inlebör kräva någon avräkning från egel kapital. Jag finner emellertid inle Prop.1987/88:149 atl del i detta sammanhang föreligger tillräckliga skäl all införaen lindrigare avräkningsregel för finansbolagen än den som gäller förbankerna. Riskaspekter innebär enligl min mening att avräkningsreglerna förbank och finansbolag bör vara överensstämmande i detta hänseeende. Avräkningbör således göras i överensstämmelse med vad som sker för banker. Ibankrörelselagen undantas frän avräkningsförfarandet vad som bank tillskjuiitsom aktiekapital eller i annan form till förelag där staten är delägare ellertill kreditakliebolag som har till huvudsakligt ändamål atl lämna län motsäkerhet i panträtt i bostads-, kontors- eller affärsfastighet eller alt lämnalån lill kommuner. För tillskott i sädana företag uppställs i stället ettkapilalläckningskrav om . I promemorian har inle för finansbolagenföreslagils etl sådant undanlag från avräkningsreglen. anser atl avräkningsregdn för finansbolag bör varakonstruerad sä atl den i realiteten innebär en kapilalläckning pä älta procentför innehav av aktier i kreditakliebolag. Undanlagetför faslighelsfinansierade kreditaktiebolag infördes genom en ändring avkapilaltäckningsreglerna 1972. Bakgrunden lill ändringen varden överenskommelse som träffades mellan postbanken och Kredilbanksaml ett antal affärsbanker om ett samgående i etl gemensamt ägtbosladsfinansierande kreditaktiebolag, BOFAB. I propositionen till lagändringanförde departementschefen atl avsteg från regeln om avräkning kundetänkas ske om insätlarskyddet inle eflersaltes och andra intressen samtidigttalade för att etl undanlag borde komma till stånd. Överenskommelsen omsamgående i ell gemensamt ägt faslighets-kredilakliebolag uppbars av en önskanom ökad rationalisering på bostadsfinansieringens omräde. Intresset var stortatt få denna överenskommelse effektuerad. utgjorde det gemensammaägandet en garanti för att insällarnas säkerhet inte saltes i fara.Departementschefen ansåg sig sålunda kunna godta atl kapitalläckningskravetliberaliserades från 100 till älta %. Demotiv som ligger bakom ifrågavarande undantag till avräkningsregdn föreliggerinte längre. Ägarbilden i kredilaktiebolagen är annorlunda. Del kan ävenifrågasättas om kapilaltäckningsreglerna, vars syfte är alt säkerställainstitutens solvens, skall användas som instrument alt stimulera vissa slag avverksamheter. Mot denna bakgrund anscrjag att ett dylikt undantag inte börgöras från den för finansbolagen föreslagna avräkningsregdn. På marknadentorde endast finnas etl myckel litet antal finansbolag som helt ellerdelvis äger etl kreditakliebolag. Gällande undanlag frän avräkning förengagemang i inslilut som här avses bör enligl min mening i slället omprövasför bankernas del. Detta fär dock ske i ell senare sammanhang. Sammanfattningsvisfinner jag atl en avräkningsregel bör införas i FiL:s upplåningsrällsregd sominnebär all från bolagels eget kapital skall avräknas del bokförda värdet avvad bolaget säsom aktiekapital eller i annan form tillskjutit till annal in-eller utländskt förelag som driver finansieringsverksamhet. Denovan föreslagna avräkningsregdn kommer att medföra krav på kapitaltillskotttill flera finansbolag. Del kan därför enligl min mening finnas skäl på sättFinansbolagens förening och sparbanksföreningen anfört att överväga om inle enräll bör införas alt medräkna värderegleringsreserver för leasing vidbestämmelser om kapitalkrav. Denna möjlighet har inte berörts i promemorian. Frågan om att ikapitalbasen få räkna in reserver skapade genom avskrivning på lös egendom somupplåtits till nyttjande har anknytning till den tidigare i avsnitt 2.3 nämndaleasingutredningen. Den har också beröring med frågor som kommer alt tas uppav kommittén (Fi 1985:06) med uppdrag atl göra en översyn avföretagsbeskattningen. Även KMK kommer att beröra saken i sitthuvudbetänkande. Mol denna bakgrund ärjag inte beredd att göranågra ställningstaganden i frågan. Utredningsresultaten bör således förstavvaktas. 2.5 Tillsyn och ny straffbestämmelse Mittförslag: Lämnad auktorisation atl driva finansieringsverksamhet skall kunnaåterkallas av bankinspektionen. Finansieringsverksamhetsom drivs utan lillslånd, där sådant krävs enligt förslaget om auktorisation,skall kriminaliseras. Sanktionen skall vara böter eller fängelse i högst etlår. Förslageti promemorian: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran. Finansbolagens föreningframhåller vikten av atl del straffria området är klart avgränsat. Skälen för mitt förslag:Ett väsentligt syfte med reglerna om finansbolagens verksamhet är att skyddalånlagarnas (kundernas) intressen. I gällande lag anges sålunda vissa normerför finansbolagens handlande. Vidare ingår som ett viktigt led i skyddet avlåntagarna att finansbolagen slår under tillsyn av bankinspektionen. Bankinspektionens uppgiftär av övervakande och i efterhand kontrollerande karaktär. Inspektionen harenligl den nuvarande FiL möjlighet alt följa rörelsens gäng och därvid meddelaråd och anvisningar. De maktmedel som har tillagts inspekfionen är för delförsta möjligheten att förbjuda verkställighet av ett sådant beslut som fattalsav etl finansbolag och som strider mot lag eller författning, eller motföreskrift meddelad med slöd av finansbolagslagen eller mol bolagsordningen.Inspektionen kan även förelägga bolaget att vidta rättelse och vid allvariigamissförhållanden förbjuda bolaget att driva finansieringsverksamhet. Därutöverhar inspektionen rätl all meddela finansbolag en skriftlig erinran. Föratt bankinspektionens tillsyn skall bli effektiv har finansbolagen också ålagtsen omfattande rapporteringsskyldighet lill inspekfionen. Bankinspekfionensmöjligheter att ingripa mol verksamhet som drivs i strid mot bestämmelserna ilagen kompletteras med straffbestämmelser. Straff kan ådömas styrelseledamoteller befattningshavare hos finansbolag som uppsätligen eller av oaktsamhetlämnar inspektionen felaktiga upplysningar. Också den som utan atl varafinansbolag enligt lagen använder ordet finansbolag i sin firma kan ådömasstraff. I promemorian har föreslagitsdels all medgiven auktorisation skall kunna återkallas av bankinspektionen,dels att den som uppsätligen driver finansieringsverksamhet utan tillstånd därsådant erfordras enligt lagen skall ådömas straff. Tillsynsbestämmelserna har ihuvudsak utformats efter förebild av vad som gäller för fondkommissionsbolagen.Straffbestämmelsen överensstämmer med den som återfinns i bankrörelselagens 9kap. De föreslagna bestämmelserna har i sak lämnats utan erinran avremissinstanserna. Förslagen är en naturligföljd av kravet pä auktorisation. Jag ansluter mig därför till förslagen. 2.6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Mittförslag: Den nya lagen skall träda i kraft den . De förelag som föredetta datum driver finansieringsverksamhet och som avser att ansöka omlillslånd enligl 5 § skall göra detta senast före utgången av . Samtligaföretag som före den nya lagens ikraftträdande driver finansieringsverksamhetfår fortsätta sin verksamhet enligt den äldre lagen fram till utgången av är1988 eller fram till dess att en ansökning om tillständ enligt 5 § slutligtprövats. För företag som inte auktoriseras skall den äldre lagen gälla i frågaom sådana åtaganden som förelaget gjort före utgången av eller dentidigare eller den senare dag då en ansökan slutligt prövats. som avses i 3 § andra stycket och som ansöker om undantag från lagenstillämpningsområde. Förslageti promemorian: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Jag har dockföreslagit en särskild övergångsbestämmelse för de förelag som kan undantasfrån lagens tillämpningsområde. Remissinstanserna:Remissinstanserna lillstyrker i allmänhet förslaget. framhåller att de äldre bestämmelserna bör tillämpas päfinansbolag under avveckling även efter . Konsumentverketanser att kreditgivning riktad mot konsument av företag som inte ansöker omauktorisation bör upphöra tidigare än vad som föreslagits. anser att bankinspektionen bör ges möjlighet alt utsträckaövergångstiden från till . Föreningen atl övergångstiden bör förlängas till åtminstone . Skälenför mitt förslag: Den nya lagen bör träda i kraft . Lämpligtidpunkt är den Ijuli 1988. Deföreslagna reglerna kommer att medföra att många av de finansie- ringsföretag som ärfinansbolag inte uppfyller de nya kraven. 1987/88:149 måste därförformuleras regler ocksä för vad som skall gälla beträffande sådana företag närden nya lagstiftningen träder i kraft. Det bör därvid inte komma i fråga attdessa företag skall få leva vidare som finansbolag och atl de föreslagnareglerna endast skall gälla beträffande "nya" finansbolag. I ställetbör det bli möjligt för de befintliga förelagen atl under en övergängs-fidantingen omstmklurera sin verksamhet så att de kan få tillstånd avbankinpektionen atl som finansbolag enligl den nya lagen driva finansieringsverksamheteller avveckla sådan verksamhet som enligt dessa regler kräver tillstånd avinspektionen. Övergångentill den nya ordningen bör ske under mjuka former. Flera remissinstanser harframfört att övergångstiden borde vara längre än som föreslås i promemorian.Med hänsyn till atl det är angeläget att de nya bestämmelserna träder i kraftsnarast anser jag alt en övergångsperiod är tillräcklig. Jaganser inle heller att det finns behov av att ge bankinspektionen möjlighet attutsträcka övergångstiden. Med viss ändring av vad som föreslås i promemoriananser jag att de företag som vid lagens ikraftträdande driverfinansieringsverksamhet bör få fortsätta denna verksamhet enligt den äldrelagen fram lill utgången av är 1988, eller den tidigare eller senare tidpunktdå en ansökan om tillstånd har slutligt avgjorts. Om någon ansökan inle görseller tillstånd inle lämnas, får förelaget således därefter inte göra några nyaåtaganden i sin verksamhet, t. ex. atl lämna en ny kredit eller att förlängalöptiden på en redan lämnad kredit. Verksamhetsom utgör ell fullföljande av tidigare ingångna åtaganden, dvs.de som riktar sig mot både konsumenter och andra, börenligl min mening fä fortsätta enligl den äldre lagen. Pä denna punkt skiljersig mitt förslag från promemorians pä så sätt all någon särskild tidsgräns inteuppställs för avveckling av de åtaganden som gjorts före utgången av år 1988eller den tidigare eller senare tidpunkt vid vilken en ansökan slutligt prövats.I fräga om dessa åtaganden ges således företagen möjlighet alt på ett ellerannat sätt fullgöra sina förpliktelser, även om förelaget i övrigt inle harrätt alt driva sådan verksamhet som kräver tillstånd enligt den nya lagen. Förell sådant företag skall dock, om företaget är ell finansbolag, den äldrelagens bestämmelser om tillsyn m. m. gälla. Enligt3 § andra stycket kan förelag ansöka hos bankinspektionen om alt få bliundantagna från lagens tillämpningsområde. Också för dessa företag anser jagatt tidigare beskrivna övergångsbestämmelser bör gälla. Debolag som är finansbolag och som inte avser atl ansöka om auktorisationbör redan efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna kunna avföras frånförteckningen över finansbolag under fömtsättning att bolaget driver enfinansieringsverksamhet som inle kräver lillslånd enligt den nya lagen. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag ny lag om finansbolag. 3' 1987/88. Dennya lagen bygger med vissa redaktionella ändringar på den gamla FiL. I den nyalagen har dock tillkommit flera nyheter. AvI4§§ framgär atl finansieringsverksamhet i de fall som närmare anges i lagenendast får bedrivas efter tillstånd av bankinspektionen. Detta är en nyhet.Vidare framgår lagens tillämpningsområde. Tillämpningsområdet har utvidgats iförhållande lill nuvarande lag såvitt avser kreditgivning riktad motkonsumenter. Å andra sidan har beloppsgränsen för att lagen skall blitillämplig för annan kreditgivning höjts från lOtill 50milj. I5-l9§§ anges förutsättningarna för tillstånd och finns vissaassocia-tionsrältsliga bestämmelser. 1012§§ innehåller vissa bestämmelser om verksamheten. I upplåningsrättsbestämmelser(11 §) görs en ändring i vad avser beräkningen av del egna kapitalet. Ändringeninnebär att avräkning skall göras för vad som lillskjutits som aktiekapitaleller i annan form till annal företag som driver finansieringsverksamhet. I1323§§ finns bestämmelserna om bankinspektionens tillsyn och finansbolagensskyldighet atl lämna uppgifter till inspektionen. Bestämmelserom vite, överklagande, tystnadsplikt och straff finns i 24-27 §§. Istraffbestämmelsen kriminaliseras finansieringsverksamhet som drivs ulantillstånd där sådant krävs. Debestämmelser som bara har flyttats från den gamla lagen till den nya, iblandmed mindre redaktionella ändringar, kommenteras inle i specialmofiveringen.För kommentarer till dessa bestämmelser hänvisas i första hand lill prop.1978/79:170. Utformningenav 1-3 §§, 5-8 §§ och 15 § har skett i överensstämmelse med lagrådets förslag. 1§ Finansieringsverksamhet får, i de fall som anges i denna lag, drivasendast efter tillstånd av bankinspektionen. Medfinansieringsverksamhel avses näringsverksamhet som har till ändamål att lämnaeller ställa garanti för kredit, förmedla kredit till konsumenter ellermedverka lill finansiering genom att förvärva fordringar eller upplåta lösegendom lill nyttjande. Paragrafenhar utformats i överensstämmelse med lagrådels förslag. Av första stycket, som är nytt, framgår att viss finansieringsverksamhel en dast får drivas efter tillstånd. Den nuvarande definitionen av finansierings verksamhet som i den nya lagen finns i andra stycket har utvidgats till att ocksä avse förmedling av kredit till konsumenter och ställande av garanti. Ulvidningen av tillämpningsområdet har behandlats i den allmänna moti veringen, avsnitt 2.3. I 2-3 §§ finns bestämmelser som anger tillståndspliktens omfattning. 2 § Tillstånd krävs förförelag som driver finansieringsverksamhet, om Prop. 1. företagethelt eller delvis ägs av ett svenskt eller utländskt bankinslilul eller dotterbolag lill sädant institut, eller 2.företagel driverfinansieringsverksamhel riktad mot konsumenter, eller 3.nettovärdet av tillgångarna iverksamheten enligl fastställd balansräkning för del senaste räkenskapsåret ärminst och det inte finns anledning anla alt värdetdärefter har gått ned under delta belopp, eller