prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — I de fall där en fullständig övergång till någon annan uppvärmningsform är mindre lämplig kan vär mepumpar utnyttjas för att effekUvisera elanvändningen. För att få fram effektiva värmepumpar lämpade för direktelvärmda småhus krävs dock ytterligare teknikutveckling. En minskad användning av el för uppvärm- 44 ningkan givetvis också åstadkommas genom andra typer av installationstekniska ochbyggnadslekniska åtgärder. Även inom dessa områden kan leknikupphandlingsstödetstimulera atl nya tekniska lösningar tas fram i samverkan mellan användareoch utrustningstillverkare. Ävenutvecklingen inom solvärmeområdel är intressant i detta sammanhang. Irapporten i byggd miljö 90-talets möjligheter betonar BFR de framstegsom gjorts vad gäller solvärmeanläggningar med säsongslager kopplade Ullgmppcentral eller Qärrvärmenät. Den fortsalla utvecklingen av solvärmeleknikenmåste enligt BFR:s uppfattning koncentreras på förbättrade prestanda menframför allt på sänkta kostnader för solfångare. Även inom lagringsområdel ärkostnadssänkningar angelägna. BFR framhåller betydelsen av forskning,utveckling och experimenlbyggande i kombination med ökad serieproduktion ommer betydande kostnadsreduceringar skall kunna åstadkommas. Enligtmin mening har betydande framsteg under de senste åren gjorts inomsolvärmeområdel. Kostnaderna för solvärmeanläggningar har kunnat reduceras,som prestanda har förbättrats. En fortsall kostnadsminskning är docknödvändig om tekniken skall kunna konkurtera med andra uppvärmningsformer. Teknikupphandlingsslödetbör även kunna utnyttjas-för alt stimulera till en effekUvare användning avdriftel i fastigheter och industrilokaler. Här kan teknikupphandling utnyttjasför all ulveckla t. ex. nya eleffektiva belysningssystem. Inomverkstadsindustrin kan teknikupphandling utnyttjas för alt ta fram system förvarvtalsreglering som anpassats till användarens specifika krav och behov. Ettannat intressant utvecklingsområde är nya typer av elmätare och utrustning förövervakning och styrning av elanvändningen. Stödetsutformning m. m. Mitt förslag:Stödet bör utgå i form av bidrag och villkorslån. Stödet bör i första hand lämnastill beställaren i teknikupphandlingen. Stöd bör kunna lämnas till samtliga ledi teknikupphandlingen - från inledande utvecklingsarbete fram Ullmarknadsintroduktion. Slödels andel av kostnaderna för del inledandeutvecklingsarbetet bör begränsas högst av utvecklingskostnaderna.Omfattningen av behovet av villkorslån för försöksserier ellerreferensanläggningar bör prövas från fall till fall. Elanvändningsdelegationen:Delegationen föreslår att stöd till teknikupphandling skall utgå i form avbidrag och villkorslån. Delegationen framhåller betydelsen av atl stöd gesendast till kvalificerade projekt med kompetenta beställare och leverantörer.I övrigt hänvisar delegationen till det förslag som lämnats av delegationensexpertgrupp för hushåll och småhus. Expertgruppen föreslår atl stöd skall utgåUll beställarna i teknikupphandlingen. Berättigade till stöd bör de vara somuppfyller de kompetenskrav somär nödvändiga för alt genomföra en teknikupphandling av delta slag. Prop.1987/88:90 OrganisaUoner och andra som saknar denna kompetens men som ändåönskar genomföra en teknikupphandling bör kunna beviljas bidrag tillkonsultstöd eller dylikt som möjliggör en kompetent upphandling. Denna typ avbidrag bör enligt expertgmppen lämnas endast om organisationen representerar deelanvändare som kommer att utnyttja en första försöksserie ellerreferensanläggning, t. ex. bostadsrättsföreningar, samfällighetsför-eningaro.d. Vadbeträffar stödnivån föreslår expertgruppen att bidrag till teknikupphandlingensinledande utvecklingsarbete bör kunna lämnas med ett belopp som motsvarar upptill av utvecklingskostnaderna. Stöd uppförande avreferensanläggningar bör lämnas i form av villkorslån. Remissinstanserna:Endast ett fåtal av remissinstanserna lämnar synpunkter på stödels utformning.STU stöder delegationens uppfattning att stödet i huvudsak bör riktas tillbeställaren av elsnål och elersättande teknik. Även LO, och StockholmEnergi stöder förslagels allmänna inriktning. Utförliga synpunkter på stödetsutformning lämnas av Efn, som framhåller alt stödvillkoren måste vara flexibla.Några strikta maximigränser vad gäller stödets andel av anläggningskostnaderel. dyl. bör enligt Efn:s mening inte anges. Efn bedömer alt investeringsbidragmåste kunna lämnas med av investeringskostnaden och villkorslån medupp till av investeringskostnaden. För dessa bör villkorlig återbetalningsskyldighetliknande BFR:s experimenlbyggnadslån gälla. Skälenför mitt förslag: Det förslag till utformning av leknikupphandlingsstödet somlämnats av elanvändningsdelegationen är enligt min uppfattning väl avvägt.Således ansluter jag mig till delegationens uppfattning all stödet bör utgå iform av bidrag och villkorslån beställaren i teknikupphandlingen. Iundanlagsfall bör dock även utmstningstillverkare m.fl. kunna ges stöd om dettainnebär att teknikupphandlingen väsentligt underlättas. Teknikupphandhngomfattar flera faser. En behovsanalys behöver göras. En kravspecifikationmåste las fram. Produkter eller processer måste provas i praktiken. I ett andrasteg måste ofta modifieringar och vidareutveckling av tekniken ske. För attstödet skall kunna stimulera en utveckling fram till marknadsintroduktion börstöd kunna lämnas till samtliga led i denna utvecklingskedja. I likhet med bl.a. Efn vill jag framhålla behovet av en flexibel bedömning vid fastställande avstödvillkoren för varje enskilt projekt. Närdet gäller stödels andel av kostnaderna för del inledande utvecklingsarbetetanser jag att den bör begränsas till högst av utvecklingskostnaderna.Bidrag till kompetensstöd för vissa kategorier av upphandlare samt tillkostnader för utvärdering bör dock i vissa fall kunna täcka den totalakostnaden. Omfattningen av behovet av villkorslån för försöksserier ellerreferensanläggningar bör prövas från fall till fall. Vid en sådan bedömningbör utgångspunkten vara omfattningen av de tekniska och ekonomiska risker somanvändaren eller beställaren lar. Del bör ankomma på regeringen att besluta omde närmare föreskrifter som bör gälla för stödet. Elanvändningsdelegationenhar föreslagit atl det nya stödet handläggs 46 avSTU om stödet avser energiteknik för industriell tillämpning. BFR bör enligtdelegationen ges ansvar för stöd till energiteknik på fastighetssidan. Remissinstansernadelar i huvudsak delegationens uppfattning. är docktveksam så många aktörer på bidragssidan vad beträffar elsnål teknik.Kraven på samordning ökar och denna roll ter sig enligt föreningen naturlig förstatens energiverk. Enligt min mening börstatens energiverk ha ett samordningsansvar för elhushållningsprogrammel. Jagåterkommer strax till detta. I likhet med anser jag attdenna samordning underlättas om ansvaret för stödets hantering åläggsenergiverket. Jag föreslår därför att leknikupphandlingsstödet handhas avstatens energiverk som därvid även bör utnyttja den kompetens avseendebebyggelsens och industrins energianvändning som finns hos BFR resp. STU. Ensamordning bör också ske med de forsknings- och utvecklingsinsatser som bedrivsinom ramen för energiforskningsprogrammet. Jag kommer senare alt återkomma tillregeringen med förslag om den konkreta utformningen av beslutsgången. Deltotala medelsbehovel för leknikupphandlingsstödet beräknar jag 400 milj. krför en femårsperiod. Härav bör nu 150 milj. kr. anvisas under ett nyttreservationsanslag C 22. Vissa åtgärder för effekUvare användning ochersättning av el. Jag återkommer strax till frågan om medel för leknikupphandlingsstödet(avsnitt 8). 4.2.3Stöd till forskning inom området effektiv elanvändning eleffektiva byggnader Mittställningstagande: Intensifierade forskningsinsatser bör genomföras inom deområden som är av speciell betydelse för den elvärmda bebyggelsen. Medel bördärför anslås inom energiforskningsprogrammet för uppbyggnad av ett nyttdelprogram Effektiv elanvändning eleffektiva byggnader. förbyggnadsforskning (BFR): uppdrog regeringen åt BFR att utarbetaförslag till framlida forsknings- och utvecklingsinsatser inom området effekUvelanvändning - eleffektiva byggnader. överlämnade BFR ettförslag till utformning av ett nytt delprogram för forskning inom detta områdetill regeringen. I redovisningen anför BFRall intensifierade forsknings- och utvecklingsinsatser inom området effektivelanvändning inte kan genomföras inom ramen för befintliga resurser om mansamtidigt skall värna om de forskningsmiljöer som byggts upp vid högskolorna.Del ökade medelsbehovel bedöms av BFR uppgå 22 milj. kr. för budgetåren1987/88-1989/90. Förslaget fömtsätter samfinansiering med industrin. Elanvändningsdelegationen:Vid utformningen av sill förslag har BFR samrålt med elanvändningsdelegationensexpertgrupp för småhus och hushåll. Expertgmppen instämmer i BFR:s uppfattningatl ytteriigare resurser krävs om intensifierade forskningsinsatser skall kunnagenomföras inom de områden som är avspeciell betydelse för den elvärmda bebyggelsen. Expertgmppen föreslär därförall resurser avsätts för uppbyggnad av ett nytt delprogram Effektivelanvändning - eleffektiva byggnader inom energiforskningsprogrammel ienlighet med BFR:s förslag. ElanvändningsdelegaUonen instämmer i expertgruppensuppfattning och anför alt det är angeläget med intensifieradeforskningsinsatser avseende den elvärmda bebyggelsen. Skälen för mittställningstagande: beslutade (prop. 1986/87:80, NU 33,rskr. 292) om ett nytt energiforskningsprogram för treårsperioden1987/88-1989/90. Beslutet innebar bl. a. att programområdet Energianvändningför bebyggelse - nya energisystem bibehölls som ett separat program inomenergiforskningsprogrammet på gmnd av atl insatsema inom delta område bedömdes varaav central betydelse för omställningen av energisystemet. Ökade forsknings- ochutvecklingsinsatser inom området effektiv elanvändning - eleffektiva byggnaderbör enligt min mening ingå som en väsentlig del av det program föreleffektivisering och elersättning som bör påbörjas. Jag kommer därför iannat sammanhang att föreslå regeringen att ett nytt delprogram för Effektivelanvändning - eleffekUva byggnader byggs upp i enlighet med BFR:s förslag.Programmet bör finansieras genom omprioriteringar inomenergiforskningsprogrammet. Jag avser att senare ta initiativ att dettaprogram inrättas och påbörjas under innevarande budgetår. 4.2.4Åtgärder för att stärka och bevara flexibiliteten inom elanvändningsområdet. Mittställningstagande: I fråga om nya bostadshus bör kraven på byggnadensenergiegenskaper höjas. I samband härmed bör den nuvarande generella dispensenför uppvärmning med direktverkande el i särskilt uppvärmningssnåla en- ochIvåbostadshus avskaffas. Enmotsvarande höjning av kravnivån bör övervägas även i fråga om andranybyggnader än bostadshus. Förslag omändringar i byggnadslagsUflningen i denna del bör kunna föreläggas riksdagenunder . : Användningen avdirektverkande elvärme i nyproducerade småhus har analyserats av ELIN.Utredningen har också redovisat vilka alternativ som står till buds för atlbegränsa denna typ av elanvändning. framhåller all nuvarandeutvecklingstendenser vad avser användningen av direktverkande elvärme endastmedför marginella förändringar vad gäller den långsiktiga bindningen till elför uppvärmningsändamål, betonar dock atl ändrade förhållanden kan medföraen ökning av andelen direktelvärmda hus i nyproduktionen. Det är därförbetydelsefullt att utvecklingen bevakas så att ytterligare åtgärder för atlbegränsa användningen av direktverkande elvärme i detta fall kan vidtas. Remissinstanserna: Ettantal remissinstanser, däribland överstyrelsen för Prop, 1987/88:90 civilberedskap, lantbrukarnas riksförbund och VVS-industrins informationsråd, anseratt utredningen borde ha lämnat mer långtgående förslag vad avser användningenav direktverkande elvärme i nyproducerade bostäder. Elanvändningsdelegationen:Expertgruppen för Hushåll och småhus pekar på det förslag till ny byggnorm somstatens planverk har överlämnat till regeringen. Förslaget innebär en skärpningav gällande föreskrifter om energihushållning. Skärpningen innebär i korthetatt de nuvarande s, k, ELAK-kraven utvidgas till att gälla alla nyproduceradebostäder, Expertgmppen framhåller att delta innebär atl det inte längre kommeratt finnas några "särskilda krav" som villkor för installation avdirektverkande elvärme. Det finns därmed en risk för att direktverkande elvärmeåter blir det dominerande uppvärmningssättet i nyproduktionen underförutsättning att planverkels krav beträffande energihushållning genomförs. Motdenna bakgmnd föreslår elanvändningsdelegationen att särskilda villkor avseendeenergihushållning skall gälla för direktverkande elvärme i en- och tvåfamiljshusför permanentboende. bör enligt delegationen få iuppdrag atl ta fram förslag till sådana villkor. Uppdraget bör omfattamotsvarande föreskrifter för elvärmda flerbostadshus. Remissinstanserna:Remissopinionen beträffande delegationens förslag är delad. Statens planverkoch BFR framhåller atl olika nivåer på energihushållningskraven bör undvikas.Statens energiverk och anser inte alt en skärpning avenergihushållningskraven är ett effektivt sätt att begränsa användningen avdirektel. hänvisar istället till möjligheten att genom enförändring i ellagen upphäva distributörernas leveransplikt för direktverkandeelvärme. Även statens planverk pekar på alternativa styrmedel för att minskaanvändningen av direktverkande elvärme. Skälenför mitt ställningstagande: För att underiätla den förestående omställningen avenergisystemet bör användningen av direktverkande elvärme hållas så låg sommöjligt såväl i befinUig bebyggelse som i nyproduktionen. Jag vill erinra omatt det redan i beslut (prop. 1979/80:170, NU 70, rskr. 410) efterfolkomröstningen slogs fast att åtgärder skall vidtas för all förhindradirektverkande elvärme i ny permanentbebyggelse. På grundval av regeringensförslag (prop. 1980/81:90 och 1980/81:133) beslutade därefter att en- och tvåbostadshus som är avsedda för annat än fritidsändamål inte ulan särskilda skäl får utföras för uppvärm ning med direktverkande el. Enligt de riktlinjer som då godkän de (NU 1980/81:60, rskr. 381) borde bl.a, särskilt uppvärmningssnåla byggnader undantas från förbudet mot uppvärmning med direktverkande el. Därmed avsågs byggnader vilkas behov av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten var lägre än behovet för radiatorerna om byggnaden varit utförd enligt minimikraven pä värmeisolering och luftom sättning i då gällande byggnorm (SBN 1975). Bestämmelserna i stadgan (1959:612) ändrades i enlighet härmed (CU 1980/81:37, rskr. 4 1987/88. nya (1987:10), PBL, finns kraven på byggna- Prop.1987/88:90 ders energiegenskaper och uppvärmningssystem intagna i 3 kap. 3 §.Bestämmelserna är i huvudsak oförändrade i förhållande till motsvarandebestämmelser i den Udigare byggnadsstadgan. Under riksdagsbehandlingen avlagförslaget väcktes frågan om att skärpa kraven för installation avdirektverkande elvärme. Under hänvisning till att frågan tagits upp av i dettidigare nämnda betänkandet (SOU 1986:16), som då var under beredning iregeringskansliet, uttalade utskottet (BoU 1986/87:1) alt resultatet av dennaberedning borde avvaktas. har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till till-lämpningsbestämmelsertill PBL såvitt gäller bestämmelserna om nybyggnad (Svensk byggnorm).Förslaget bereds nu i . Planverkelsförslag i fråga om kraven på energihushållning skiljer sig i flera avseendenfrån motsvarande bestämmelser i den nuvarande byggnormen (SBN 1980). Kravenhar formulerats som övergripande funktionskrav. De ger den byggande frihet atlinom ramen för en högsta tillåten energianvändning själv välja tekniskalösningar och metoder. Kravnivån i förslagets bestämmelser som avses gällagenerellt för alla bosläder, oavsett uppvärmningssätt och hustyp - är densammasom nu gäller för direktelvärmda småhus. Eftersamråd med chefen för vill jag anföra följande. Utgångspunktenför den föreslående översynen av energihushållningsbestämmelserna förbyggnader~bör vara att de förbättringar av bebyggelsensenergihushållningsegenskaper som kan uppnås utan nämnvärda merkostnaderockså bör förverkligas. Tekniken är väl etablerad. De kravnivåer somplanverket föreslår - och som således svarar mot vad som gäller fördirektelvärmda hus - infrias redan nu i stor utsträckning också i den övrigabebyggelsen av det enkla skälet att de lönar sig. Starka skäl talar därförenligt min mening för planverkels förslag. Det innebär emellertid atl devillkor som har satt för direktverkande el kommer att uppfyllas i allny bostadsbebyggelse. Som bl.a. elanvändningsdelegationen har framhållit kandet leda till att användningen av direktel åter ökar. Sådana nya bindningarmåste enligt min mening förebyggas. Ilikhet med flera av remissinstanserna anser jag dock alt en ytterligareskärpning av energihushållningskraven, utöver den nivå som gäller fördirektel, inte är en verkningsfull eller tillrådlig metod alt begränsaanvändningen av direktverkande elvärme i bebyggelsen. Frågan om i vilkasituaUoner som direktverkande el alltjämt bör kunna installeras bör enligt minmening prövas efter andra grunder. Utgångspunkteni denna del bör vara atl långsiktiga bindningar till system för uppvärmningmed direktverkande el bör undvikas i görligaste mån. Det gäller naturligtvisinte enbart i en - eller Ivåbostadshus, utan i all bostadsbebyggelse. Det finnsvidare anledning att övervåga om det inte också bör gälla i fråga om annanbebyggelse än bostäder. Chefenför avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt planverket att i samverkan med bl. komma med förslag i dessafrågor. Förslag om ändringar i PBL bör därefter kunna föreläggas riksdagenunder . Mittställningstagande: Det finns Skäl för elproducenter och eldistributörer att iframliden engagera sig i eleffektiviseringsfrågor i större omfattning än förnärvarande. Genom ett sådant engagemang tillförs resurser som kan skapaförutsättningar för att samhällsekonomiskt motiveradeeleffekliviseringsåtgärder kan realiseras. Utvecklingen inom delta område börföljas noga. Vid behov bör åtgärder vidtas för atl stimulera utvecklingen. Elanvändningsdelegationen:Delegationen betonar atl eldistributörernas roll har varit atltillförsäkra sina kunder säker leverans av el. Elsystemets expansion har ställtstora krav på eldistributörernas planering och utbyggnad av näten, I sambandmed omställningen av energisystemet kommer andra frågor atl vara mer centralaför eldistributörerna. Med hänsyn till denna utveckling framhållerelanvändningsdelegationen atl energiljänsler kan bli ett intressantaffärsområde för eldistributörerna . Delegationen framhållerbetydelsen av atl eldistributörer och andra energileverantörer anpassarverksamheten till kundernas och marknadens behov. Det bör enligt delegationenställas krav på eldistributörerna att verka för energi- ochelhushållningsålgärder hos kunderna som de ges incitament ochförutsättningar att bedriva en sådan verksamhet på ett affärsmässigt sätt. Delegationenföreslår därför alt förutsättningarna prövas alt föra in föreskrifter i ellagensom ålägger eldistributören att verka för en rationell energianvändning ochelhushållning. Motsvarande föreskrifter bör övervägas för leverantörer avannan ledningsbunden energi. En utgångspunkt förenergitjänstföretagen måste enligt delegationen vara att hushållning väljsframför tillförsel så länge som kostnaden för att spara en kilowattimme el ärlägre än kostnaden för att tillföra en kilowatttimme. En höjning avenergitaxorna skulle enligt delegationen kunna vara ett sätt atl finansieraverksamhet för energihushållning och elsparande. Mot den här redovisadebakgrunden föreslår delegationen att man prövar förutsättningarna att föra införeskrifter i ellagen eller lagen om energiplanering som medför attlikställighets- och självkoslnadsprinci-perna, som gäller för kommunerna,upphävs såvitt gäller energidistributionen. För all tillvaratakonsumenternas intressen gentemot energileveranlö-rerna föreslårelanvändningsdelegalionen att skyldighet föreskrivs för leverantörer avledningsbunden energi alt förhandla med sammanslutningar av abonnenter, s. k.abonnentråd. Utvecklingen bör följas av statens energiverk som också börutreda behovet av utbildningsinsatser för abonnentrådens ledamöter. ElanvändningsdelegaUonentar också upp den särställning som Vatten- Prop. 1987/88:90 fall genom sinstorlek har på elmarknaden. Delegationen föreslår alt regeringen iinstruktionen för föreskriver att kunderna skall erbjudas avtal somanpassas kundens behov inom ramen för kostnadsanpassade taxor. Vallenfallskostnadsslruklur bör med hänsyn till verkets prisledande ställning enligtdelegationen kunna redovisas med stor öppenhet. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser är positiva tilltanken atl eldistributörerna utvecklas , däribland ,statens energiverk, , , ,, , , och Riksförbundet Energileverantörerna. Med hänvisning till de intressekonflikter som kan uppslå mellantillförsel och hushållning är dock även många remissinstanser tveksamma tilleldistributörernas roll som energitjänstföretag. Sådana synpunkter framförs avbl. a. , . ,, , , och Föreningen . DelegaUonensförslag att pröva förutsättningarna för att i ellagen föreskriva atleldistributören åläggs alt verka för elhushållning avstyrks av en övervägandedel av remissinstanserna. Flertalet remissinstanser som berör frågan anser frivilliga utvecklingen bör avvaktas för atl pröva under vilka former someldistributörernas ökade engagemang i eleffektivisering och elhushållning börfrämjas. Delegationenföreslår också alt förutsättningarna prövas för atl upphäva Ullämpningen av dekommunala likställighets- och självkostnadsprinciperna i energidislributionen.Förslaget syftar till alt ge de kommunala samma förutsättningarsom de privata distributörerna all agera affärsmässigt. Flera remissinstanseravstyrker förslaget med hänvisning till att självkostnads- ochlikställighetsprinciperna är så gmndläggande att de inte bör urholkas ellerupphävas genom undantag i andra lagar. Flera remissinstanser gör bedömningenall någon lagändring inte behövs för att skall kunna ulveckla sinverksamhet till alt omfatta energitjänster. är energiljänsler hos kommunägda energiförelag inte någotnytt. Verksamheten kan utformas så att den kan förenas med självkostnads- ochlikställighetsprinciperna. Liksom i annan affärsdrivande verksamhetbehöver enligt förbundet noggrannheten inte vara så stor att avgifterna exaktöverensstämmer med den verkliga kostnaden för resp. tjänst. Mindre avvikelsertillåts enligt rättspraxis. Viss taxeutjämning är också möjlig inom resp,rörelsegren. Som exempel nämner förbundet utjämningen av elpriset mellan tätortoch glesbygd. En sådan utjämning har enligt störte ekonomiskbetydelse för kunderna än de differenser som kan uppkomma mellan kostnader ochintäkter i en energitjänstverksamhet. Tillförslaget om abonnenlråd är de remissinstanser som representerar producenlsidan negaUva och de remissinstanser som representerar konsu- menlsidan i huvudsak positiva. , statens pris- och kar- 52 tellnämnd(SPK) och LO ställer sig dock tveksamma förslaget. Vattenfallavstyrker förslaget till ändring i verkels instmktion. 1987/88:90flera andra remissinstanser är negativa till förslaget. Förslaget tillstyrksdock av , Svenska Cellulosa- och Pappersbruksföreningenoch . Statens pris- och kartellnämnd är tveksam till värdet av denföreslagna ändringen. Enligt nämndens uppfattning ger en sådan åtgärd ingagarantier för en mer raUonell prisbildning än vad som gäller . Skälenför mitt ställningstagande: För egen del är jag positiv till eldistributörernasutveckling mot energitjänstföretag. I detta sammanhang vill jag erinra om attregeringen i instmktionen (1987:351) för betonat verkels roll somenergitjänstföretag. arbetar också akUvt med elanvändnings- ocheleffektiviseringsfrågor bl. a. inom ramen för projektet 2000. Vidarekommer även atl engagera sig i den tekniskautvecklingen inom eleffekliviseringsområdet.