prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — , tillsammans med , ochNorge samt fem andra västeuropeiska länder bildar en s. k. valgrupp ochrepresenteras i bankstyrelsen . av en gemensam exekulivdirektör. Denna post somför närvarande innehas av roterar mellan de störreländerna i valgruppen. Posten som biträdande exekulivdirektör innehas förnärvarande av . Beslut om en sammanslagning av bankens kapitalresurser,dvs. del regionala kapitalel, lill vilkel de latinamerikanska medlemsländernabidrar, med det inter-regionala kapitalet logs vid årsmötet i år 1985.Sammanslagningen, som ännu inte kunnat verkställas, torde öka bankensmöjligheter att låna upp pengar på de internationella kapitalmarknaderna på merfördelaktiga villkor. Efter sammanslagningen kommer bankens eget kapital atluppgå till . Förhandhngar om bankens sjunde allmännakapitalpåfyllnad inleddes i samband med i har förhandlingar ägt rum i , , , ,och senast i . Påfyllnadsförhandlingarna syftar till atl fastställa dels den totalapåfyll-nadsvolym som skall ligga till grund för bankens verksamhet under fyraårsperioden1987-1990, dels den fördelning av bidragen som skall gälla mellanbidragsgivande medlemsländer. Storleken av påfyllnaden har föreslagils tillmellan 20 och med en åtföljande påfyllnad av fonden försärskild verksamhet (FSO) med omkring 500 milj. dollar. 1 samband med Väridsbankens/i ioktober 1985 framlade den amerikanske finansministern del s. k. Baker-iniliativet. Detta förslag förutser att de multilaterala utvecklingsbankerna tillsammans med privata banker förser de mest skuldsatta länderna med ett fortsatt kapital flöde under förutsättning au dessa länder vidtar strukturella reformpro gram, som underlättar en tillväxlinriktad anpassning till skuldsituationen. Eftersom de största gäldenärsländerna i huvudsak återfinns i ,.. tillmätsIDB tillsarnmans med initialt en nyckelroll i Baker- Prop.1987/88: 100 initiativet. För att kunna spela denna roll borde därförinstitutionernas Bil. 5 resurser avsevärtökas. har uttalat sitt allmänna slöd för Baker-ini-tiativet.IDB:s roll vad beträffar hanteringen av skuldproblemén i har dockkommit att ifrågasättas till följd avde konflikter som uppstått under påfyllnadsförhandlingarna. En förutsättning för deltagande i enväsentligt ökad resurspåfyll-nad förbanken är all nya beslutsregler införs med möjlighet till uppskjutandeav projekt på begäran av en minoritet av länder. Detta krav har avvisats av lånlagarländerna liksom av deicke-regionala länderna och Canadamed hänvisning till bankensmultilaterala karaktär. kräver ocksåen omorganisation av banken och en rad personalförändringar för att öka bankenseffektivitet. Vid mötet i strandade påfyllnadsförhandlingarna ochdet är inte möjligt att förutsäga när fortsatta förhandlingar om en sjunde påfyllnad kan komma altaktualiseras på nytt. IDB har traditionellt ägnat sig ål främstprojektutläning, vilket innebär att banken tillskjuter en del av deprojektkostnader som skall betalas i utländskvaluta. Till följd av de ekonomiska svårigheterna i under senareår har det emellertid blivit allt svårare för låntagarna alt klara av delokala projektkostnaderna. Följden har blivit att IDB:s utlåning minskalväsentligt. Banken har emellertid sökt angripa dessa problempå olika sätt. Villkoren för lokalkostnadskomponenlen i utlåningen harmjukats upp efter hand. Vidare har bankenökat sina globala eller mulliseklorkrediter, som kanaliseras via nationella institutioner. Underpåfyllnadsförhandlingarna har enmajoritet förordat en ökad sektorsanpassad långivning. Av IDB:s totala utlåning skulle kunnautbetalas snabbi och bidra till att förbättralånlagarlandels belalningssituation. I syfte atl höja kvalitén på IDB:soperativa verksamhet krävs dessutom systematiska landprogram och landslrategier till grund för bankens utlåning både vad avserprojektlån och sektorsanpassade lån. Detta förutsätter ökad koordineringmellan olika nationella och internationellafinansieringsorgan, vilkel kräver organisatoriska förändringar ibankens administration. Sverigesröststyrka i IDB grundar sig på andelen tecknat aktiekapital och är 0,. Vårt bidrag tillfonden för särskild verksamhet motsvarar0,av samtliga bidrag. Fonden, som utgör IDB:s motsvarighet tillIDA inom världsbanksgruppen, beviljar ulvecklingskrediler på myckelfördelaktiga villkor. Fram tillslutet av den pågående sjätte kapilalpåfyllnaden kommer all ha bidragit lill IDB med totalt ca 24 milj. dollar. Betalningarna lillpåfyllnaden beräknas för del vaiaavslutade under /94. 10 1987/88. Beräknade utbetalningar under /89 Prop. 1987/88: 100 Bil 5 För /89 beräknas utbetalningarkomma alt uppgå tillca 25 milj. kr. Av detta belopp hänför sig ca 15,5 milj. kr till femtekapilalpåfyllnaden och ca 2 milj. kr. Vidare skall skuldsedlar på drygt 5 milj. kr. inlösas,vilka hänför sig lill sjätte påfyllnaden. Bankenbeviljar lån till projekt i de regionala medlemsländerna dels på närakommersiella villkor, dels pä särskilt förmånliga villkor från fonden försärskild verksamhet. Vid utgången av hade IDB, räknat frånverksamhelsstarlen , beviljat lån om totalt . beviljades lån om sammanlagt 3 037 milj. dollar, varav 292milj. dollar utgjorde lån på mjuka villkor. IDB:s utlåning har mobiliseratkompletterande finansiering i lånlagarländerna på. ca ,varför den totala projektkostnaden för IDB-projekten uppgår lill mer än 100miljarder dollar. Banken spelar på detta sätt en viktig roll som katalysator. Underperioden sedan inträdde i banken och fram t. o. m. har svenskaföretag enligt IDB:s statistik levererat varor och tjänster lillbankfinansierade projekt i regionen för 108 milj. dollar. Under motsvarandeperiod har inbetalat totalt 18,9 milj. dollar till IDB i form avdirekta inbetalningar och inlösta skuldsedlar. Svenska företag har därmed kunnal hävda sig väl i deninternationella konkurrensen om order lill IDB-finansierade projekt med ettåterflöde på 5,8, dvs. för varje inbetald dollar till banken har svenska företag erhållit kontrakt för 5,8 dollar.Genomsnittligt har de 17 s. k. icke-regionala medlemsländerna i banken ettåterflöde på 4,4. Bara tre av dessa 17 länder kan visa högre siffror föråterflöde, nämligen (8,2), (7,2) och (6,3). Enmotsvarande jämförelse av IDB:s utbetalningar för projektleveranser visar iabsoluta tal (milj. dollar) att kommer på åttonde plats efter (762), (710), (657), (543),(303), (257) och (221). Sverigesbidrag om 25 milj. kr. lill IDB skall ställas i relation lill övriga svenskainsatser i och . Det bilaterala biståndet lill Nicaraguahar höjts i flera omgångar och uppgår under /88 till160 milj. kr. Humanitärt bistånd i uppgår /88 till 175 milj. kr. Regionen får även bistånd via Regionala insatser och Folkrörelser och andra enskildaorganisationer saml anslagen Styrelsen för u-lands- Prop. 1987/88: 100 forskning (SAREC) och Andra biståndsprogram.Statsrådet . 5 föreslår atl för /89biståndet höjs till 190 milj.kr. och anslaget Humanitärt bistånd i lill 190milj. motsätter sig regelbundet lån från IDBoch andra multilaterala ulvecklingsinstilutioner lill . Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill för /89 anvisa ett förslagsanslag om 25 000 000kr. Importkontoretför u-landsprodukler har till uppgiftatt främja import till frånu-länderna och därigenom bidra lilldessa länders utveckling. Verksamhetenfinansieras med biståndsmedel (reservationsanslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatser m.m.,fr.o.m. /89 reservationsanslaget C 3. Andra biståndsprogram).Kontoret har möjlighet all bedriva viss uppdragsverksamhet. Importkontoret har antagitbenämningen Import Promotion Office for Products from Developing Counlries (IMPOD). IMPODär en av de myndigheter som föresläs ingå i den andra omgången av försöksverksamheten med treåriga budgetramar.I enlighet med de särskilda direktiv,som IMPOD erhöll , har IMPOD lämnat förslag till inriktning av verksamheten under perioden1988/89-1990/91 i en särskild rapport. Rapporten i samverkan ger enanalys av verksamheten, pekar pä faktorer som påverkar den och innehåller enrad förslag för den framtida verksamheten. Frågor som länderval, informationsinsatser,landinriktade insatser, samarbete med andra organ och resursbehov m. m. diskuteras. Visst ytterligareunderlag ges i anslagsframställningen för /89. IMPODframhåller i sin analys av omvärldens behov att även om faktorer som ekonomiskpolitik i u- och i-länder, valutapolitik, skuldkris och marknadstillträde i i-länderna kommer att varaavgörande för utveckling blir exportfrämjande insatser föru-länderna av stor betydelse även . Huvudansvaret för sådanainsatser måste ligga på u-län-. Bristande resurser m. m. gör dock all man måste räkna med att behovet av bistånd lill exportfrämjande åtgärder kommer atl öka, såvälfrån internationella organisationer som från nationella organ som IMPOD. IMPOD formulerar sin uppgift som all nå målsättningarav biståndspoli- Prop. 1987/88: 100 fisk natur genom handelsfrämjandeinsatser. Arbetet har vid- Bil. 5 gals till all omfatta allt flerländer och produkter. Verksamheten består i huvudsak av serviceinriktadeinsatser för såväl exportfrämjande organisationer, exportföretag i u-ländersom importerande företag i . IMPOD har i sin rapport analyserat hittillsvarandeverksamhet och vilka förutsättningar som är av betydelse förplaneringsperioden. I resullalana-lysarbetet har samtliga aktiviteter ochprestationer identifierats och analyserats. Utöver tillgängligverksamhetsstatistik har utvärderingar gjorts inom en rad områden för attbedöma verksamhetens resultat och effekter. Försök har gjorts att bedömaverksamhetens förenlighet med de av regering och riksdag fastställda allmännamålen för det svenska u-landsbislån-det. Analysen visar enligt IMPOD att arbetet bedöms ha varit framgångsrikt. En ständig anpassningsker till och de svenska företagens önskemål. Utvecklingen avantalet aktiviteter och prestationer visar i flera fall på en volymmässigfördubbling medan personalstyrkan har ökat endast marginellt. IMPOD har för avsikt atl ytterligare effektivisera arbetsformer,rutiner och organisation. IMPOD anför vidare att resultatet av utvärderingarna inte tyder på att kontoret behöver vidtanågra mer genomgripande förändringar i arbetssätt och inriktning. En kraftigtökande efterfrågan på kontorets tjänster konstateras - en efterfrågan som förrådgivande och serviceinriktade funktioner är större än vad kontoret förnärvarande har resurser lill. I rapporten föreslås olika ålgärder som bedöms varalämpliga att vidta för atl bättre kunna tillgodose behov. Förslagenavser dels hur samverkan och samarbetsformerna med andra aktörer inom områdelskulle kunna utvecklas, dels vilka konkreta insatser IMPOD skulle kunna vidtaför all ytteriigare främja export tillSverige. Vad gäller de länder som IMPOD arbetar med konstaterasatt service på informationsområdet även i framliden bör lämnas till representanter från alla u-länderutanför . Insatser som initieras av IMPOD eller vederbörande u-land iform av landbaserade projekt bör liksom hittillsbegränsas lill en mindre grupp . "gradualion"-krilerium kan , förslagsvis användas för atl sälta enhögsta gräns. All röja undan vissa handelshinder, exempelvis påjordbruks- och lekoområdet, vore enligt IMPOD den viktigaste åtgärden för altfrämja u-lands-imporlen till . I takt med åtgärder i liberaliseranderiktning som kan komma att beslutas ser IMPOD en viktig roll sominformationsförmedlare. Vidare bör IMPOD ges möjlighet atl mer aktivt än delta i bered- ningsprocessen för beslul av betydelse för u-landsimporten. IMPOD pekar i sin rapport på behovet atl ytteriigareutveckla samarbe tet med andra organ i , i och med /internationella handelscentrum, ITC, i . Enligt IMPOD finns del stora fördelar alt uppnå genom ökad samverkan. a. föreslås atl IMPOD ges del samordnande ansvaret för beredning och uppföljning av de medel som bidrar med tillITC:s verksamhet. Därigenom kan '48 IMPOD:s och ITC:s insatser samplanerasbättre. Vidare planeras fördju- Prop. 1987/88: 100 pade kontakter med offentliga inslilufioner och industriföretag samt Bil. 5branschorganisationer om samarbete där produkten sätts som utgångspunkt. Arbetsområdet marknadsrådgivning ochmarknadsinformation förväntas successivt öka. En myckel viktig del av dettaservicearbete är utgivning av olikaslag av informationsmaterial. Del vore önskvärt enligt IMPOD all fä en heltidsanställd specialist påinformationshanterjng i stället förkonsulthjälp redan för nuvarande arbetsvolym. Ett annat område är utbildning i form av seminarier. En utökningföreslås här till fler språk än engelska. En treårig planeringsperiod kommer alt inverkapositivt på uppläggningen av samarbetet med olika länder, ett arbete somhädanefter kan få en mer långsiktigkaraktär. Utöver hittillsvarande typ av insatser önskar IMPOD pröva även andraarbetssätt för att främja u-landsimporten. IMPOD avser således att arbeta meden någol längre introduktionsperiod i de fall detta anses nödvändigt i samarbetet med svenskaimportörer. Vidare önskar IMPODpröva en metod för villkorad kostnadsdelning med importörer vid marknadsföring av nya produkter. Slöd utgår endastom lanseringen inte lyckas och avskäl som importören inte kan påverka. Ytterligare en uppgift kan vara att för "handplockade"produkter, där en potentiell marknad i Sverigebedöms finnas, aktivt stödja produktanpassning eller produktutveckling. IMPOD framhåller att om affärer skallkomma till stånd måste någon form av produktutveckling eller produktanpassning ske. IMPOD skulle här kunna fylla en mycket stor uppgift isamråd med andra organisationer, t.ex. . Slutligen avser IMPOD att med vissau-länder diskutera arbetsfördelningen mellan deras handelsrepresentalionoch IMPOD. Frågan om avgiftsfinansiering diskuterasingående. Därvid konstateras atl avgift skulle kunna tas ut vid försäljning avvissa publikationer, av svenskaimportörer eller av vissa . IMPOD anser dock att det är svårt att i större utsträckning bedriva någonform av uppdragsverksamhet. Sådanverksamhet kräver också personal för den fysiska hanteringen. Nackdelarna medavgiftsbeläggning bedöms större än fördelarna. Ett annat sätt att fä lill stånd en delad finansiering kan vara att minskabidragen till olika aktiviteter ochlåta t. ex. svenska importörer stå för en större del av kostnaden. Dettatillämpas redan nu men kan ges ökad omfattning. Vidare kan metoden medvillkorad kostnadsdelning också innebära en ökad kostnadsdelning för olikaaktiviteter. IMPOD redovisar ett huvudförslag där besparingenom läggs på det sista budgetåret, dvs. budgetåret1990/91. Huvudförslaget skulle enligt IMPOD få mycket negativa effekter, i synnerhet på landsamarbelet. Perso nalen, som är hårt belastad, börinle minska. Vidare ser IMPOD svårighe ter med att minskainformationsverksamheten, som är efierfrågestyrd. Uppföljning av gjorda aktivitetergör enligt IMPOD all landsamarbelet kan dras ner först under det tredje åreti planeringsperioden. Detta innebär att samarbetet med flera måste brytas. Ett annat skäl för huvudför slagets fördelning är förutsedda ökade hyreskostnader. 11 1987/88. IMPOD begär i anslagsframställningen ett anslag om19,5 milj. kr. 1987/88: 100 getåret1988/89 samt möjligheter att lämna utfästelser om slöd lill mark- Bil. 5 nadsföring inom en ram av 5 milj. kr. Det ökade anslaget ger möjlighettill utökad seminarieverksamhet,ökade landinsatser, förbättrad information och försök med villkorad kostnadsdelning vid marknadsföring av nyaprodukter och insatser för produktanpassning eller produktutveckling. Två nya tjänster föreslås inrättas. Vidare föreslåsatt anslaget utformas som ett ramanslag.För de två därpå följande budgetåren förutses ett ökat medelsbehov om 2milj. 1987/88 1988/89 Personal, årsanställda 13,5 of Importfrämjande åtgärder 11 500 000 Från anslagunder littera C 11 500 000 IMPOD har lämnat förslag till verksamhetsinriktning för den kommande treårsperioden /89-1990/91. En grundlig analysav verksamhetens innehåll har företagits liksom utvärdering av resultat genominle bara genomgång av tillgängligtsiffermaterial utan också enkäter till avnämare i och utomlands. Jag anser att resultatet av utvärderingen visaratt IMPOD utför ett efterfrågatarbete och att därmed kraven på IMPOD ökar i framliden. IMPOD:sverksamhet bör ses i ett långsiktigt perspektiv och kräver också planering . Jag föreslår därföratt IMPOD ingår i försöksverksamheten med treårsbudgetering för perioden1988/89-1990/91. Den övergripande målsättningen för IMPOD är attmed utgångspunkt i debiståndspolifiska målen genom handelsfrämjande insatser främja u-ländernasexport till . Deninternationella utvecklingen har självfallet också stor betydelse isammanhanget. IMPOD har atl se till att insatserna genomförs på mesteffektiva sätt. Flexibiliteten måste därvid vara hög inom givna ramar. Jag delarIMPOD:s slutsats alt resultatet av utvärderingarna ger vid handen att några mer genomgripandeförändringar inle behöver vidtas i inriktning och arbetssätt.Informationsinsatserna bör enligt min mening liksom stå öppna församtliga utomeuropeiska . Vad gäller marknadsföringsinsatserna bör ävendessa stå öppna för samtliga dessa . Begränsningar kan dock idetta fall bli aktuella utifrån två fakto rer. Den ena är att tillgängliga resurser sätter gränser. Det andra äratl länder som ligger högre än "graduation"-krilerium (US$ 2 850/capila) intebör komma i fråga. Slutligen delar jag IMPOD:s uppfattning att de meromfattande, långsiktiga och personal krävande insatserna bör koncentreras till en något mindre grupp länder. IMPOD har tagit upp tvä arbetsområden inom ramenför landsamarbelet Prop. 1987/88: 100 som skulle ytterligare kunna främjau-landsimporten. Del ena är en modell Bil. 5 för villkorad kostnadsdelning med svenska importörer vid marknadsföringi av nya u-landsprodukler. Det andra är att för särskilt utvalda produkter aktivt stödja en produktutvecklingeller produktanpassning för senareexport till . Jag anser altbåda dessa arbetsområden kan medverkatill en högre grad av risktagandehos de svenska importörerna och en större säkerhet för u-landsexportören. Jagföreslår därför att IMPOD ges möjlighet att arbeta med dessa områden.En utfäslelseram för stöd till marknadsföring om 4 milj. kr. Jag delar IMPOD:s synpunkt att IMPOD bör begränsasina insatser till sådana produktersom har möjlighet all realiseras främst med tanke på gällande restriktioner.Jag ser det som naturligt alt IMPOD ges möjlighet att mer aktivt medverka inför statsmakternasbeslut av betydelse för u-landsimporten. Samarbetet med olika organ i och utomlandsliksom med företag har enligt min mening avgörande betydelse för det fortsattaarbetet. Jag vill här endast la uppfrågan om relationerna till /internationella handelscentrum (ITC). Redan nu förekommerett intensivt samarbete. Förutsättningarna för ett ökat samarbete kandock förbättras. Jag föreslår därför attIMPOD får det samordnande ansvaret för beredning och uppföljning av de medelsom bidrar med till ITC:s verksamhet. Därigenom ges bättre förutsättningar atl samplanera aktiviteterna. Frågan om avgiftsbeläggning av IMPOD:s tjänstereller delad kostnadsbörda i olikaprojekt diskuteras av IMPOD. Jag delar IMPOD:s uppfattning om önskvärdheten av delad kostnadsbörda.Detta arbetssätt är enligt minmening ett uttryck för att aktiviteten är efterfrågad. Ett annat sätt att pröva graden av efterfrågan är avgiftsbeläggning.Jag anser dock atl kostnadsdelning är atl föredra. Frågan om avgiftsbeläggningkan emellerUd behöva studeras ytterligare. En översyn av avgiftsbeläggning börske i samverkan med statskontoret ochpresenteras för regeringen senast . Medelsramen för IMPOD bör enligt min mening ökamed 5 milj. kr. inkl. pris- ochlöneomräkning lill . för /89. För de tvåföljande budgetåren bör anslaget beräknas lill . Beloppen för andra och tredjebudgetåren i perioden bör pris- ochlöneomräknas i vanlig ordning. Huvudförslaget har fördelats /89, /90 och2% /91. En ny anslagsform, ramanslag, har införts frånoch med innevarande budgetår efter förslag från regeringen (FiU 1986/87: 10).Den begränsade grupp myndigheter som har erhållit förvaltningsmedelunder ramanslag ingår i en försöksverksamhet som följs av riksrevisionsverkel.Mol bakgrund av alt jag har beräknatmedel för IMPOD utifrån en treårig budgetramföreslår jag, efter samråd med chefen för , att anslaget E 6. Importkontoret föru-landsprodukler förs upp som ett ramanslag. Jag anser alt IMPOD bör ges möjlighet atl inrättade tjänster som behövs med slöd av inrättandeförordningen(1985: 915). Det ökadeanslaget och ökad grad av kostnadsdelning i olika projekt . 1987/88: 100öppnar vägar för att pröva nya angreppssätt och atl utveckla existerande Bil. 5 delar i verksamheten. Flexibiliteten måste hållas hög. Verksamheten ställer stora krav på löpande uppföljning ochanpassning. Jag finner del därför angelägetalt instrumenten för resultatuppföljning utvecklas och förbättras sålångt möjligt i samråd med statskontoret. IMPOD har under budgetåren 1986/87 och 1987/88filldelats särskilda medel för satsningar i (SADCC) från anslagetC 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Detta bör vara fallet även underkommande treårsperiod. Statsmakterna har tidigare tagit ställning tillbl. a. frågan om myndigheternasledning (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. Dessa ställningstaganden leder fill alt lMPOD:s instruktion behöverarbetas om. Vidare skall styrelsens sammansättning ses över. Jag har för avsiktatl återkomma regeringen med förslag i dessa frågor . Med hänvisning till sammanställningen förordar jag, efter samråd med statsrådet , atl I . las upp under anslaget. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. tillImportkontoret för u-land:iprodukter /89 anvisa ett ramanslag om , 2. bemyndiga regeringen att medge att utfästelser om slöd lill marknadsföring får lämnas till ett belopp om högst4 . F.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor Prop. 1987/88: lOO m.m. ''-5 Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 6 140 000(1) 1988/89 Förslag 4 264 000 (1)Anslagetbestår av delar från anslagen A 10. och Bl. ochinkluderar även ett engångsbidrag på . Anslagetanvänds för atl betala kostnader för nedmslningsdelegationen, beredningsgruppen för information om freds- ochnedmslningsslrävanden, utredningar och andra insatser inom nedrustningsomrädetsaml en ram för forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillUtredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området /89 anvisa ett reservationsanslag av . F 2.Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) Deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensens förhandlingar har sedan Helsingforsavtalét 1975 pågått i form avuppföljningsmöten och särskilda möten, såsom Slockholmskonferensen.Under /89 kommer dennakonferens sannolikt att få sin uppföljning i form av förhandlingar om såväl förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder som nedrustning. Även andra ESK-möten kan bliaktuella. Härtill kommeratt ESK-länderna, i del s. k. Stockholmsdokumentet, har enats om olikaförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Dessa innebär bl. a. att de deltagande staterna åtagit sig alt inbjudautländska observatörer för att följa militära övningar ovanför en viss nivå,samt att vara beredda ta emotinspekfion för kontroll av efterlevnaden av de olika åtagandena i dokumentet.De kostnader som dessa åtaganden medför för , och som är enförutsättning för en korrekt tillämpning av dokumentet, bör belastatredje huvudtiteln (). Kostnaderna beräknas till I , varav750 . för uppfölj ningsmöten och särskilda möten inom ESK:s ram, . för svenskt deltagande i utländska observationsprogram och . för ett eventu- 153 Hemställan Prop.1987/88: 100 Jaghemställer att regenngen föreslår alt tillEuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. 1986/87 Utgift 8 936 875(1) Reservation 469 915 1987/88 Anslag 15 000 000 1988/89 Förslag 20 000 000