prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Ennågol snabbare prisökningslakt kan emellertid tänkas, som en följd bl. a. avatt företag utanför försöker kompensera sig för de sjunkandevinstandelar har drabbats av när dollarn fallit. För någol större prisökningar på bearbetade varor ivärldshandeln talar också all priset på olja förväntas stiga ! Här har antagits atl del genomsnittliga priset för råolja (Brenl) blir /fat för att sedan stiga lill per fat . Ibalansallernalivel har förutsatts nominella timlöneökningar på per Prop.1987/88: , vilkel innebären kraftig minskning jämfört med de senasleårens Bilaga 1.2 . kommer dock förelagenslönekoslnader all öka , eftersom ATP-avgifterna höjs den 1januari delta år. De låga lönekoslnadsökningarna innebär - i kombination medde marginellt stigande priserna pä världsmarknaden - all den svenska industrinfår en möjlighet all någol sänka sina relativpriser och därmed all öka sina marknadsandelarpä exportmarknaden. Det blir då möjligl all bevara nuvarande låga arbetslöshetoch samlidigl förslärka bytesbalansen. En del förelag producerar nära sill kapaciletslak och kaninle öka produktionen även om efterfrågan ökar. a. denna anledningförefaller del troligt all lägre löneökningar inte medför en fullt lika slordämpning av prisökningarna. I balansallernalivel har anlagils prisökningar sommedför all förelagens vinstandelar ökar någol . Men deberäknade vinstandelarna är vid slulet av perioden inle högre än de som råddeför ell par år sedan. Tabell 5.1 Löne- och prisutvecklingen 19881991.Balansalternativet. 1988" 1989 1990 1991 Timlön'' 6.0 3.0 3.0 3.0 Konsumentpris'" 5.5 3.3 2.1 2.0 ' RNB 1988. ' Implicit deflator för privat konsumtion. Utvecklingen för importen och exporten av varor ochtjänster har beräknats med hjälp av ekvationer skållade pä historiska samband.I dessa ekvationer spelar relalivprisel en avgörande roll. Vid den förutsattadämpade löneökningslaklen kommer enligl sambanden exporlen alt öka långsamtunder 1989. för att sedan ta ny fart . Den svagaexporttillväxten 1989 är en följd av en förväntad konjunkluravmattning dettaår. men också en kvardröjande effekt av den relativt snabba löneökningstakten1988. Exportökningen blir sä kraftig att den endastöverträffas av . dvs åren direkt efter devalveringen. Mentrots all exporten ökar snabbare än importen bäde beräknasunderskottet i hyteshahinseii uppgå till ca . växte den privata konsiiiutioneii medi genomsnitt . Det mesta av denna konsumtionsökning inträffade-som fiamgick av kapitel 2 - . 1986 och 1987. då denprivata konsumlionen växte respektive . Under steghushållens disponibla inkomster respektive . De senaste årens, i förhållande till inkomsterna, högakonsumtionsnivå beror sannolikt delvis på den avreglering av kredilmarknaden som skell . En utförligare diskussion om hushållssparandels ulveckling förs längre fram i detta kapitel. Här får det riicka med att konstalera atl det 40 är troligt alt den privata konsumlionen på längre siktkommer atl falla Prop. 1987/88: 150 relativt hushällens inkomster och attsparkvoten därmed kommer att stiga. Bilaga 1.2 Anpassningen kan dockförväntas ske långsamt och bedöms hushällssparandetforlsälla att vara negativt. Balansallernalivel innebär alt hushållens reala disponiblainkomster ökar med ca 1,i genomsnitt. Den privala konsumlionen anlasöka någol långsammare, närmare bestämt och per årunder 1990 och 1991. Med denna konsumlionsulveckling kommer hushållens sparandeall öka nägol . När inflafionstakten faller - och anpassar sig lill den iomvärlden rådande - samlidigl som bytesbalansen förstärks börrtinteinurginulen mot utlandet minska. I balansallernativet har därför antagilsatt den korta räntan successivt faller från lill 8%1991. Den internationella räntan bedöms 1991 vara . Tabell 5.2 Försörjningsbalansens utveckling och vissanyckeltal 1991. Fasta priser, procentuell förändring Import av varor och Export av varor och Arbetslöshet (procent) Bytesbalans (miljarder kr, offentlig sektor (miljarder Om löneökningarna begränsas till per är kommer det altfinnas goda förutsättningar för en fortsatl industriell expansion.Bruttoinvesteringarna förutsätts öka . Del är en följdav all produktionen stiger, vilkel i sin lur beror på bäde en bättreinlernaliondl bild och elt förbältrat kostnadsläge. är naturligtvisinvesteringsuppgängen också en förutsättning för alt produktionen skall kunnaöka. delinnebär ulvecklingen en investeringsnivå vid slulel av perioden som är Prop.1987/88: 150 . högre än 1982. När investeringarna i industrin har prognoslicerals harhänsyn tagils inle bara till produklionsulvecklingen ulan även lilllönsamheten. För alt räntabiliteten på kapilal investerat i industrin skallvara högre än avkastningen på finansiella placeringar krävs alt vinstandelarnai industrin stiger någöl över perioden. Historiska samband talar föratt del skulle krävas en vinsluppgång som är större än den som förutsatts. Åandra sidan har investeringarna under de senasle åren ökat snabbare än vad dehistoriska erfarenheterna lyder på. Industrins lager har minskat under alla år efter 1981.Storleken på lagerminskningen vänlas emellertid - lill följd av en långsammareefleifrä-gelillväxt - bli mindre än , vilkel medför alllagerin-vestcringarna ger elt positivt bidrag lill BNP. harindustrin antagils någol öka sina lager av samma skäl. Den industriella expansionen innebär alt del finns riskför forlsall brisl på arbetskraft inom vissa sektorer. En för samhällsekonomintillfredsslällande ulveckling av näringslivel ställer därför krav på enåterhållsam ökniOg av den offentliga konsumtionen och av den offentligasektorns sysselsättning. Det finns också finansiella skäl för alt begränsa denoffentliga konsumtionens ökningstakt. har uttalat som sinuppfattning all skattetrycket, mätt som skallers och avgifters andel av BNP,inle bör öka. Om della skall vara möjligl utan all den offentliga sektornsfinansiella sparande försämras - och utan all ingrepp görs iiransfereringssystemet - krävs en återhållsam offentlig konsumtionstillväxl. Beräkningarna utgår ifrån all gjorda offentliga åtagandeninfrias, vad avser såväl transfereringar som konsumtion. Delta innebär atl denoffentliga konsumtionen ökar med 0,. Med dessa antaganden är .skattetrycketsom andel av BNP i slort sett oförändrat . Tabell 5.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samtskatter och avgifter. 1987 1988 1989 1990 1991 offentlig seklor 3,9 2.6 2.3 2,1 2,3 Skatter och avgifter 54.8 55,2 55,5 55,7 55,7 Sammantaget innebär de bedömningar som gjorts avförsörjningsbalansens olika delposter aU BNP-tillvii.xten beräknas uppgå lillca 1,1989 föratt sedan gradvis stiga till 1991. Den forlsall relativt höga tillväxten gör det möjligl altbevara den i dagslägel myckel låga arbelslösheten. Uppgången i arbelskraftsulbudel med ca 80000 personer kan alltsä i sin helhet absorberas av arbetsmarkna den. Diagram5.1 Tillväxten och dess användning 1985-1991. Förändring i procent av BNP föregående år. Åriigagenomsnitt, priser. 2-1.5 1 0.5 H O -0.5 H HETTOEXPORT INVESTKRINGAR KONSUMTION BNP -0.5 -1 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 Diagram5.1 visar hur olika efterfrågekomponenier och BNP vuxii under de ivå perioderna1985-1988 och 1989-1991. Där framgår att balansallernalivel innebär enpåtaglig förbättring jämfört med utvecklingen ochinnevarande år. beräknas konsumlionen öka så myckelalt enbart denna komponent medför en BNP-tillväxl på 2,, om de övrigaBNP-komponenlerna är oförändrade. Invesleringarna beräknas samlidigl öka medell belopp motsvarande av BNP . Tillsammans medför konsumtionen ochinvesteringarna med andra ord en årlig lillväxl av den inhemska efterfråganmotsvarande 3,av BNP. Att BNP trots della endast ökar berorpå att netloexporlen minskar med ell belopp motsvarande 0,av BNP . Minskningen av nelloexporten är följden av all importenökar snabbare än exporlen, därmed försämras bytesbalansen. Eftersom försämringenav nettoexporten är större än ökningen av investeringarna kan man säga att helainvesleringsökningen - och en del av konsumlionsökningen - finansieras med länfrän ullandel. Den inhemska kapitalbildningen beräknas därför bli negaliv underåren 1985-1988. Om den ulveckling som skisseras i balansalternativet blirverklighet kommer BNP 1991 alt öka långsammare äntidigare, men tillväxten räcker både lill för all öka konsumtionen ochinvesleringarna och all förbättra nelloexporten. Av en genomsnittligBNP-ökning på per är kommer drygt hälften att gå fill kapitalbildning,dvs. ökade invesleringar och en större nettoexport. Högt kapacitetsutnyttjande i industrin Statistiska ceniralbyrän (SCB) gör varje kvartal enenkätundersökning av de svenska förelagens kapacilelsutnylljande. Resultatenfrån denna undersökning redovisas i diagram 5.2. Del lägstakapacitetsuinyiijandet nåddes tredje kvartalet 1982, närendast av den faktiska' produklionskapacitelen användes. Fjärde kvartalet1987 var det faktiska kapacitelsutnyttjandel . Del är det högstakapacitelsulnyltjandet under hela I98()-Ialel. I enkätundersökningen frågar SCB också varför företageninte producerar mer. Svaren lyder på alt av industriföretagen underfjärde kvartalet 1987 inte kunde öka sin produktion p.g.a.ulbudsreslriklioner. Den bild som tonar fram från SCB:s enkäter är alltsä enindustrisektor som producerar nära sill kapaciletslak. För all densamhällsekonomiska balansen skall kunna upprätthållas och produktionenfortsätta att öka blir därmed invesleringsutvecklingen,produktiviletslillväxten och tillgången på arbetskraft kritiska faktorer. De flesta svenska företag är verksamma på marknader medofullständig konkurrens. Företagen kan därför i viss mån själva bestämma prisetpå sina varor och gör också della utifrån en bedömning av möjlig försäljningsvolymvid olika priser. Del höga kapacileisulnytljandel talar för alt lägrelöneökningar inte medför en fullt lika slor dämpning av prisökningarna. Deföretag som redan använder hela sin produktionskapacitet kan inle ökaproduktionen även om lägre prisökningar skulle medföra atl efterfrågan ökar. Ibalansallernalivel har därför anlagils prisökningar som medför att företagensvinst- 1987/88:150 Bilaga 1.2 Diagram 5.2 Kapacitetsutnyttjandet inom industrin19801987. Faktiskt kapacitetsutnyttjande i procent av teknisktmöjlig produktionskapacitet. 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 De kommer därmed upp på Prop. 1987/88: 150 ungefär nivä. När elt förelag överväger en investering i materielltkapilal finns alltid möjligheten all avstå från denna investering och allistället använda inves-leringsmedlen fill finansiella placeringar. För alttillräckliga investeringar skall komma till stånd krävs enligl tidigareerfarenheter alt avkastningen på medel investerade i materiellt kapitalöverstiger räntan på finansiella placeringar med . förutsätter i sinlur en viss uppgång i industrins vinstandelar jämfört med dagens nivä. De antagna vinslandelsökningarna är med andra ord en följdbåde av ell antagande om elt rimligt beteende vid prissättning och ell krav päall avkastningen pä materiellt kapilal måste överstiga räntan på finansiellaplaceringar. Tabell 5.4 Bruttoinvesteringar inom olika näringsgrenar19821991. 1985 1988" 1991 Bruttoinvesteringar 2,9 3.4 2,9 " Enligt RNB 1988. minskade industrinsbruttoinvesteringar med . Åren efter 1981 har därför inneburitell trendbrott. Industriinvesleringarna ökar åler. Trots allindustriinvesteringarna ökade med 4,per är minskadeemellertid kapi-lalkvolen, dvs kapitalstocken dividerad medindustriproduktionen. Orsaken var all också industriproduktionen ökade snabbiunder ; den genomsnittliga ökningen var . beräknas induslriproduklionen ökamed per är. Den beräknade tillväxten i industriproduktionen 1989- 1991 ärdrygt per är i genoinsnitl. Investeringarna beräknas också öka , men i en något lägre takt än . ökade produklivileten inom industrin med igenomsnill nästan 4,' . Uppskattningar av de senasle årens ulvecklingtyder dock på en betydligt lägre produkliviieisutveckling. En av orsakerna tilldenna nedgång är naturligtvis all industriföretagen under början av 1980-lalelhade ett betydligt lägre kapaciletsulnylijande än vid ingången av 1986. Desenasle årens investeringar bör medföra atl produktiviteten under perioden1989-1991 äter ökar någol snabbare. Här har antagits all produktiviteten iindustrin i genomsnitt ökar med drygt 2,. Fortsatt ökande arbetsutbud Prop. Bilaga 1.2 Inför långtidsutredningen utarbetade SCB en prognos över utbudetav arbetskraft lill .' Denna prognos har legal lillgrund för den revidering av de närmaste årens ulveckling som SCB har gjorttill årets Ireårskalkyler. Tabell 5.5 Arbetskraftsutbudet i åldrarna underåren 19821991. .Arbetskraftsuthud iantal personer Årsarbetstid persvsselsatt KälUi: och . Under 1980-talel har arbelskraftsulbudel ökat med igenomsnitt . Denna ökningstakt antas bestå fram t.o.m. 1991.Under åren 1988-1991 beräknas befolkningen i åldern öka méd 0,perår. All utbudet av arbetskraft anlas öka snabbare än befolkningen i arbetsförålder beror för det första på alt befolkningsökningen beräknas till per åri den åldersgrupp där arbetskraflsddlagandet är högst (). För del andrabedöms arbelskraftsddlagandel bland kvinnor öka inom i slorl sell allaåldersgrupper. Den genomsnittliga veckoarbetstiden minskade under hela1970-lalel fram lill 1981. Denna trend har sedan vänt och efter 1981 harveckoarbetstiden ökat, vilkel förefaller bero pä att männen arbetar merövertid och pä atl en del deltidsarbetande kvinnor går över till heltid. Under början av 1980-talel minskade både hushällenslöneinkomster och de disponibla inkomsterna. En länkbar förklaring till altövertidsarbetet bland männen och heltidsarbetet bland kvinnorna har ökat ärdärför alt hushållen har försökt atl kompensera sig för de sjunkandeinkomsterna. Andra tänkbara förklaringar är l.ex. ökad eflertYågan påarbetskraft och ändrade skatteregler. På läng sikt förefaller del troligt all hushällen villminska sin genomsnittliga veckoarbetstid. Del finns bl. a.attitydundersökningar som tyder på delta. 1 sin prognos lillLångtidsutredningen räknade SCB med all veckoarbetstiden skulle minskagradvis efter 1990. Del är naturligtvis inle lätt all avgöra om och närattityder av della slag påverkar de faktiska arbetstiderna. Den utveckling sombeskrivs i della kapitel bygger på en viss fortsatl - om än avtagande - uppgångi veckoarbetstiden. För della talar del faktum att eftetfrågan på arbetskrafti del balanserade ulvecklingsalternalivel är fortsalt god. ' (1986), arbetskraft.Prognos . Infor mation om arbetsmarknaden : 7, bilaga 2 till . Dämpade löneökningar ger bättre bytesbalans Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Utrikeshandeln år känslig för hur priserna på svenska produkterutvecklas relativt priserna i konkurrentländerna. Denna känslighetinnebär atl lönekostnadsutvecklingen är av slor belydelse för den ekonomiskaulvecklingen. Normall brukar man räkna med atl exporlvolymen av bearbetadevaror minskar med då de svenska exportpriserna ökar I % snabbare än deutländska priserna." 1 balansallernalivel har förutsatts all limlönerna endastökar under 1989-1991 (även om timlönekostnaden stiger med 3,är1989 lill följd av den beslutade höjningen av ATP-avgifterna). gör delmöjligl all sänka relativpriset på bearbetade varor under bäde 1990 och 1991. Tabell 5.6 Pris- och marknadsandelsutveckling förbearbetade varor 1988-1991. 1988" 1989 1990 1991 ExportprisRelativpris, export Maiknadsandelar För två av de tre varugrupper vars ulveckling belyses iberäkningarna, nämligen bearbetade varor och tjänster, har den frarntidautvecklingen pi'ognosticerats med hjälp av ekvationer skattade på historiskasamband. 1 dessa ekvationer spelar relativpriset en viktig roll för exportensutveckling. Relativprisförbättringarna bidrar lillalt exporten av bearbetade varor beräknas öka med 5.1 %respektive 6,. Tabell 5.7 Exportens utveckling 1988-1991.Balansalternalivet. Total export av varor och tjänster " Enligl RNB 1988. Tidigare undersökningar av den svenska exporten tyder päatt dess volym och början av 1980-talel inte ökade i takl medvärldshandeln även vid oförändrade svenska relativpriser. " Se exempelvis Export- och importftinkiioner förvaror och tjänster. , SOU 1987:3. ' trend i exportutvecklingen kvarstod även sedan hänsynlagils lill all export hade en relativt oförmånligländersammansätlning. Under deallra senasle åren lycks exporlvolymen emellertid ha ökat snabbare än vad manskulle förvänta sig med hänsyn lill den tidigare ulvecklingen under 1970-taleloch början av 1980-talel. Del finns också vissa empiriska belägg för alt dentidigare negativa trenden har försvunnit under 1980-lalel. Del förefaller naturiigtatt söka förklaringen till denna förändring i den strukturomvandling av svensktnäringsliv som har ägt rum . Den snabba omställningen av svenskindustri kan tänkas ha medförl alt strukturen är bättre anpassad till deninternationella konkurrenssituationen. I de beräkningar som här redovisas förutsätts den negativatrenden, vad gäller marknadsandelar, ha försvunnit. Delta lindrar kraven pärelativpris-sänkningar men förtar dem inte helt. gäller alt svensktnäringsliv måste öka sina andelar på exportmarknaderna, om bytesbalansen påsikl skall nä ell jämviktsläge vid full sysselsättning. På samma sätt som exporlen är importen i beräkningarnaindelad i tre grupper. Importen av tjänster och övriga varor har beräknats medhjälp av importekvalioner, medan importen av oljeprodukter har bedömts utanförmodellen. Av tabell 5.8 framgår all den totala importen ökar med en avlagandetakt. Delta är huvudsakligen en följd av den importkonkurreran-de industrinsförbättrade konkurrenskraft. Prop.1987/88; 150 Bilaga 1.2 Tabell 5.8 Importens utveckling 1988-1991.Balansalternativet. Total import av varor och tjänster -3,5 "Enligt RNB 1988. Importen av oljeprodukter anlas öka med i genomsnitt 2,8%per år . Skälelfill alt importen minskar kraftigt föratt sedan öka kraftigt är neddragningen av oljelagren som beräknas pågåunder 1988 och 1989. Eftersom importen av oljeprodukter är betydande spelar delstor roll för bytesbalansen vilken utveckling av importprisel man utgår ifrån.Här har anlagils all del genomsnittliga priset för råolja blir /falunder 1988 och 1989 för att sedan öka till per fat . Sammanlaget blir konsekvensen av denna utveckling atlbytesbalansen kommer atl uppvisa etl underskoll under hela kalkylperioden.Underskottet avtar emellertid i storlek. Del är också värt alt notera alt enorsak till underskottet är den starka invesleringsutvecklingen. Tabell 5.9 Bytesbalansens utveckling 1988-1991.Balansalternativet. Miljarder kr., löpande priser. Prop:1987/88: 150 Bilaga 1.2 Transfereringar*' därav räntenetto Bytesbalans 25 -36 -20 -11 24 -37 -21 -13 25 -38 -22 -13 32 -39 -23 ' Enligt RNB 1988. '' Bytesbalansen beräknad enligt nationalräkenskaperna ochriksbanken skiljer sig (Se kapitel 2. )Bytesbalansen redovisas här enligt Differensen har inkluderats i transfereringsbalansen och Av tabell 5.9 framgär också all handelsbalansen förbälirasoch att transfereringsbalansen försämras . Del senareberor i första hand pä atl bylesbalansunderskolten leder lill altutlandsskulden ökar, vilkel i sin tur försämrar räntenellol. Sparproblemet har ändrat karaktär lill ökade underskottet ibytesbalansen från drygt I miljard kr. till knappt 23 miljarder kr.Byteshalansförsämringen sammanföll i liden med en kraftigt nedgång i denoffentliga sektorns finansiella sparande. De offentliga underskollen var somstörst 1982, då de uppgick till av BNP. Därefter har det offentligasparandet ökat och 1987 beräknas den offentliga sektorn åler. för första gångenpå , ha uppvisat ett positivt finansiellt sparande (av BNP).Del ökade offentliga finansiella sparandel har bidragit lill atl förbättrabytesbalansen. Dess saldo var också positivt både 1984 och 1986. Tabell 5.10 Finansiellt sparande i olika sektorer1988-1991. Miljarder kr., löpande priser. Trots delökade offentliga sparandel har bytesbalansen försämrats under de tvä senasleåren. Del är nu privala finansiella sparandeunderskotl som ligger bakom dennegativa bytesbalansen. Detta är en viktig skillnad mel- 4 1987/88. landagens situation och den som rådde under senare hälften av 1970-talel Prop..1987/88: 150 och början av 1980-lalet. Deprivata underskotten har uppställ bl. a. lill följd av atl investeringarnaökat mycket kraftigt . Med åriiga timlöneökningar pä 3%förväntas förelagens investeringar fortsätta att växa . Dettamedför atl de icke finansiella företagens finansiella sparandeunderskottkommer atl fortsälla alt öka, trots den begränsade uppgången i företagensvinster. Underskotteni sektorn icke-finansidla företag uppvägs delvis av överskott hos definansiella företagen. Denna sektor har normalt finansiella sparandeöverskollframför allt till följd av det kollektiva pensionssparande som sker iförsäkringsbolagen. Hos såväl försäkringsbolagen som och bankernafinns slora finansiella nellotillgångar. Ränteläget fär därför stor betydelseför sektorns finansiella sparande. Itreärskalkylernas balanserade scenario beräknas de nominella räntorna fallanågot fram lill 1991. Samlidigl fortsätter emellertid de finansiella företagensfinansiella tillgångar alt växa. Detta drar i motsatt riktning. Den totalaeffekten blir att sektorns finansiella sparande ökar under kalkylperioden.Ökningen beräknas bli tillräckligt slor för att balansera sparandeminskningeni de icke-finansidla företagen. Sammantaget beräknas därför företagssektornssparande vara i slort sell oförändrat . Deprivata sparandeunderskotten uppstår inle bara till följd av storainvesteringar ulan också lill följd av hög privat konsumtion. harhushällssektorns konsumtion överstigit sektorns disponibla inkomster. Osäkerhet om hushållens sparande Hushållssparandelär mycket lågt. Under 1960- och 1970-lalen hade hushållen enliglnationalräkenskaperna ett betydande nellosparande (finansiellt + reallsparande). Hushållens sparkvol, dvs. kvoten mellan nettosparandel och dendisponibla inkomsten pendlade då mellan och 2,', se diagram 5.3. Detfinns dock en fallande trend i sparkvotens ulveckling som accenluerals på1980-talet. Fördelningenmellan reall och finansiellt sparande har visat en betydande variation under tidsperioden.Hushållens reala sparkvol steg i början på 1970-lalel och låg fram lill slulelav årtiondet pä en relativt hög nivä. Därefter har den reala sparkvoten fallitkraftigt. Denna ulveckling är en spegelbild av småhusbyggandets utvecklingunder . Ulvecklingenav hushällens finansiella sparkvol förklaras sannolikt också till stor del avsmåhusbyggandet under 1970-talel. Detta finansierades i allmänhet med lån,vilkel bl. a. är förklaringen lill all den finansiella sparkvoten föll under senaredelen av 1960-talel öch var negativ under större delen av 1970-lalel. Enkraftig höjning av realräntorna i slutet av 'Företagssektorn brukar i nationalräkenskaperna delas upp i icke-finansiellaföre tag och finansiella företag. De icke-finansiella företagen omfattar samtligaföretag ulom banker, finansbolag och försäkringsbolag. Personliga företagare räknasinte heller hit, utan ingår i hushållssektorn. Diagram5.3 Hushållens sparkvot 1965-1988. 1987/88: 150 Bilaga1.2 '-, Nettosparkvot \ I \ I Finansiell sparkvot Anm: är neltosparandet inte lika med summan avrealt och finansiellt sparande. Det sammanhänger med nationalräkenskapernassätt att redovisa konsekvenserna av den s. k. engångsskatten. Källa:Statistiska centralbyrån och . 1970-lalel, i kombinafion med regler om begränsning avränleavdragen i början av 1980-lalel, är antagligen den vikligasle orsaken lillalt hushållens bosladsinvesteringar minskade och atl deras finansiella sparkvolökade från slulet av 1970-lalel. Har de senasle årens negafiva hushällssparande medförl allhushällens förmögenheter minskat? Detta behöver faktiskt inte vara fallet. Dendominerande delen av hushällens förmögenheter utgörs av fasligheter. Hushållenhar också slora tillgängar placerade i aktier.