prop · GB0374 · 1987-12-31 00:00:00 — Vid sidan av en lag med bemyndigande för den nye huvudmannen för skördeskadeskyddetatt besluta om ersättning fordras vissa författningsändringar.Sålunda behövs exempelvis ändringari förordningen (1968:111) om uppgifterför lantbruks-statistiken,lantbrukets företagsregister och skördeskadeskyddet samt vissa instruktionsändringar. 5 EFFEKTER PÄ DEN STATLIGA FÖRVALTNINGEN PrOp. 5.1 Omläggning avden objektiva skördeuppskattningen Såsom redovisas i avsnitt 3.2 räknar arbetsgruppen med att den objektiva skördeuppskattningen skall finnas kvar även efter omläggningenav skördeskadeskyddet. Däremot blir dimensioneringen av uppskattningarnamindre beroende av skördeskadeskyddet. Det bedöms f n som troligt att antalet skördeområdenkommer att minskas från 420 till ca 100. Antalet provytegårdar per skördeomräde kommer enligt SCB att behöva öka något när områdena blir större.Vissa delundersökningar inom uppskattningarnas ramkan behöva behållas i nuvarande omfattning. Kostnaderna förde objektiva skördeuppskattningarna är f n förSCB:s del ca och för lantbruksnämndernas del (provyteledarna) ca per är. SCB:s kostnader kommer med den tilltänkta bantningen sannolikt att minska . Denna uppgift ärhämtad ur den i avsnitt 3.2 nämnda utredningen av lantbruksekonomiska samarbetsnämnden. Kostnaderna för provyteledarna uppskattas minska med 30 ä 35 ?o. De totala besparingarna i de objektiva skördeuppskattningarna för SCB och lantbruksverket tillsammans blir då ca . Dessa frågor bör mera ingående tas upp i resp myndigheters anslagsframställningar. Enligt SCB måsteen ny områdesindelning vara färdig under höstenåret före det skördeår då den skall användas, bl a beroende det tar föromarbetning av dataprogram och att urvalet av provytegårdar måstegöras . SCB anser att skördeuppskattningarna därför inte bör läggas om förrän fr o m skördeåret 1989.Arbetsgruppen har ingen erinran mot detta. 5.2 Avveckling av nuvarande administration för skördeskadeskyddet Statens jordbruksnämndär den myndighet som f n har huvudansvaretför skördeskadeskyddet. Det praktiska arbetet med skyddets ledning liggeremellertid endast till en mindre del hos jordbruksnämnden. Endast en del av ett årsverke ägnasdenna uppgift. Omläggningen påverkar alltsåjordbruksnämnden mycket litet. Huvuddelen av skördeskadeskyddetsadministration ligger hos SCB. Inom avdelningen för areell statistik sköts dettaarbete av enheten för skördeskadeskydd. Denna enhet ärsamtidigt kansli åt skördestatistiska nämnden. Årskostnaderna fördenna enhet uppgår till . Intill omläggningen av skördeskadeskyddetden Prop. bör såväl skördestatistiska nämnden som enheten för skördeskadeskyddfinnas kvar och fullgöra sina uppgifter vad gäller 1987 årsskörd samt förekommande avvecklingsarbete. Därefter börsåväl nämnden som kansliet kunna avvecklas.En mindre del av de uppgifter enheten förskördeskadeskydd har kan behöva utförasinom SCB även . Bl a gäller det slutförandeav arbete som rör skördeskador. Detbör beaktas vid omorganisationen ochvid anslagstilldelningen. Arbetsgruppen förutsätter att hithörandefrågor tas upp i SCB:s anslagsframställning för1988/89. kvarstår som huvudmyndighet för nuvarande statliga skördeskadeskyddtill dess att det är avvecklat. lantbhj,-;ahnas riksförbund Prop, 1987/88:74 - underlag för beräkningarna DET FRAMTIDA SKÖRDESKADESKYDDET Prop, 1987/88:74 Etttillfredsställande skydd mot skördeskador är en viktigfråga för jordbrukarna. är det svårt attutforma ett ur alla synpunkter bra skydd. Jordbrukarnas önskemål om ettskydd där ersättningen står i överensstämmelse med skadan skall vägas mot möjligheternaatt till en rimlig kostnad göra en riktig skadebestämning. Effektiviteteni det nuvarande områdesskyddet har förbättratsgenom en individuell behandling av vissa skadetyper. Ytterligare förbättringarhar också föreslagits av vadgäller beräkningarna av normskörd och skördevariationer. Enförutsättning för att det nuvarande systemet skall bibehållas äremellertid att skyddet tillförs medel av i storleksordningen . Motbakgrund av detta och med hänsyn till den kritik som riktats mot skördeskadeskyddethar LRF studerat olika alternativa skyddssystem. LRFhar därvid funnit att det mest näraliggande alternativet till det nuvarande skördeskadeskyddetärett begränsat skydd vid totalskador. Det innebär ett systemsom omfattar vissa av de skador vilka f n beaktas genom tillfälliga åtgärder. Huvuddrageni det nya skördeskadeskyddet beskrivs i det följande. Detframtida skördeskadeskyddet beräknas omfatta samtligajordbruksföretag med mer än 5 ha . Degrödor som förutsätts ingå i skyddet är Havre Foderärter, m m Iskyddet ingår inte konservärter, bruna bönor, fo- Prop. 1987/88:74 derrotfrukter,spånadsväxter m fl icke jordbruksregleradegrödor. Trädgårdsodlingar eller fältmässiga odlingar av köksväxter, frukträd och bärbuskar omfattas inte heller.Skyddet omfattar inte mindre odlingar av en gröda, t ex potatis. Liksom i det nuvarandeskyddet bör potatisodlingen vara minst 0,5 haför att ingå i skyddet. Skyddet bör omfatta företag där jordbruksproduktionen har väsentlig ekonomisk betydelse. Skyddet ger jordbrukare möjlighet att anmäla arealer där skörden totalskadats. Skyddet omfattarobärgade arealer och fältskador som innebär att skörden måste kasseras. En närmare anpassning av skyddets omfattningsker till den aktuella skördesituationen. Skyddet begränsas geografiskt till områden med stora totalskador. En förutsättning för att ersättning skall utgå är att lantbrukaren följt god lant-brukarsed och vidtagitnödvändiga åtgärder för att begränsa skadornas omfattning. Skyddet gäller inte partiell skördenedsättning. Skyddet omfattar inteheller t ex utvintringsskador på höstsådda grödor och osådda arealer. Den exakta omfattningen av skyddet kommer att övervägas närmare vid detaljutformningen avsystemet. Det framtida skördeskadeskyddetomfattar totalskadade arealer. Beräkningenav skördeskadeersättningen sker individuellt för varje företag.Vid beräkning av skördeskadan utgårman från totalskadad areal och normskördevärdet i området för den aktuellagrödan. Skördeutfallet av andra grödor som odlas påföretaget beaktas inte. Ersättningen beräknassom skördeskadan på totalskadad areal minskad med en självrisk beräknadpå gårdens totala normskördevärde för de grödor som ingåri skyddet. Bestämning av skadan. Skadan på oskördad areal värderas i princip till normskördevärdet minskatmed uteblivna bärgningskostnader. Skadan på areal med kasserad gröda värderas till normskördevärde. En förändring av skördeskadeskyddet till att bara omfattatotalskador ändrar förutsättningarna för beräkningen av företagens självrisk. Den nuvarande självriskberäkningen ärutformad så att skyddet i princip alltid täcker lika stor del av risken. Denna likformighet naruppnåtts aenon-. att självrisken gjorts direkt proportionell t-oz skörce-variatio.Ten för varje företag. En avstärT,nincslier £3 att självrisken blir i medeiial för he}= riket. I ett indi vicuellt skydd motsvarar deten S3älvrisk pa . När skyddet begränsas till totalskador blir den nu- Prop,1987/88:74varande självriskberäkningen inte lika relevant. En totalskada är en extrem situation som påverkat beräkningarnamen om nuvarande självriskberäkningar bibehållskommer den att påverkas av faktorer som inteentydigt kan kopplas till sannolikheten föratt ett företag drabbas av en totialskada.Befintligt statistiskt material tillåterinte beräkning av frekvens av totalskadoreller av deras variation över tiden för enskilda företag.Därmed går det heller inte att utifrån viss självriskberäkna en teoretisk medelsåtgång ellervice versa. I ersättningsberäkningen tas inte hänsyn till skörden av andra grödor på gården. Mot bakgrund av den förenkling som det medför förefaller det rimligt att även självriskberäkningen förenklas.Inledningsvis bör en generell självrisk tillämpas. Självrisken kan komma att justeras beroende på skadeutfallet. Eventuellt kan självrisken behövavara olika stor i olika områden beroendepä sannolikheten för totalskador i området. En individualisering kan eventuellt också behöva tillämpas allt efter storleken och frekvensen av tidigareutbetalningar från skyddet. Vid ersättningsberäkningar na utgårman från företagets uppgifter om odlade och totalskadade arealer av olika grödor. Uppgifterna om odlad areal har företagaren lämnattill lantbruksregistret . I anslutning till skörden lämnarföretagen uppgifter om totalskadadearealer i de områden som förklarats skadedrabbade. Företagets areal av totalskadade grödor multipliceras med normskördevärdet (medeventuella avdrag) för området. Summan förde olika grödorna ger den totala skördeskadan förföretaget. Den beräknade skördeskadanminskas därefter med företagets självrisksom utgör viss procentandel () avgårdens totala normskördevärde.Uppgifter om normskördar för nuvarande skördeområden kommer inte att finnas tillgängliga. Man blir i stället hänvisad till uppräkning av dessa normskördar med hjälp av trendutvecklingen för störregeografiska områden. Uppgifterna kan eventuellthelt få grundas på normskördarför ett mindre antal skördeområden. Ersättningen utgör skillnaden mellan skadan och självrisken. En miniminivå på utbetalat belopp kan komma ifråga. Underlaget förberäkningarna hämtas frånlantbruksregistret och SCBs skördestatistik.Uppgifter om aktuella priser hä.mtas från bl a jordbruksnämnden. För lantbruksföretag som befinner sig i skadedrabbade Prop.1987/88:74 områden behövs följandeuppgifter från lantbruksregistret per son/organisationsnr för samlingsnamn/områdesidentifikation namn, adress och telefonnr uppgifter om vilka grödorsom odlas på gården och arealerna för var och en av dem Skördestatistik erfordras för de jordbruksområdensom SCB utvecklar för skördestatistiken för följande grödor Vårraps Foderärter m m Höstrybs vårrybs Det får förutsättas att SCB gör normskördeberäkning-arna enligt en metod som ger sannast möjliga skattning av normskörden. Statistikbehovet kommer att utredas närmare i samrådmed SCB. arealer bör avslutas iså nära samband med skörden ' Utbetalningarna av ersättningar bör normaltske under det aktuella skördeåret. Överklagandesker i det nuvarande systemet genom talan mot ersättningsbesked hos regeringen. Ändringenav huvudmannaskapet medför också en annan besvärsorc-ning. En särskild granskningsnämnd bör tillsättas därjordbrukaren kan få sin ersättning prövad. Medelsbehovet till det framtida skördeskadeskyddet ärberoende av omfattningen av de skadetyper som ingår i skyddet samt valet av självrisknivå. Underlag saknas för att på samma sätt som i omrädesskyddetgöra en teoretisk beräkning av medelsbehovet. En rimlig utgångspunkt äratt ambitionsgraden är densamma som gällt för de tillfälliga åtgärderna i det nuvarande skyddet. Utbetalningarna tillföjd av de tillfälliga åtgärder som vidtagits inom ramen för det existerande skyddet har varit i genomsnitt 44 Mkri priser . Dåingår en del åtgärder sominte kommer att ingå i det framtida skyddet, t ex utvintringsskadoroch skador till följc av osådda arealer. Om dessa skadetyper frånräknas har utbetalningarnavarit ca till föl]d av de tillfälliga åtgärderna. Det beräknade skadeutfallet och därmed också ersätt- Prop.1987/88:74 ningarnakommer att variera betydligt mellan olika Det är därför angeläget att skördeskadefonden är tillräckligt stor för attklara stora variationer i ersättningar mellan olika år. Under senare ar har en väsentlig avtappning skett av fonden.Det är därför angeläget att en uppbyggnad av fondensker så att fonden uppgår till i storleksordningen (uttryckt i dagens prisnivå). Någondetaljerad beräkning av kostnaderna för administration har ännu inte gjorts, överslagsmässigt har kostnaderna bedömts bli ca . Skördeskadefondenöverförs i sin helhet till den nyehuvudmannen skörd. Fonden förvaltas på samma villkor som , vilketinnebär att såväl fondförmögenhet som fondavkastning befrias från beskattning. Utbetalningar från skyddet beskattas hoslantbrukaren. Fonden får ifortsättningen placeras fritt för att uppnå högsta möjliga avkastning. Kostnaderna för skördeskadeskyddet betalas av fonden. Skyddet finansieras i första hand av de prisregleringsmedelsom jordbruksnäringen disponerar enligt årliga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift enligt den modellsom tillämpats tidigare. Till fonden förs ett belopp som svarar motkostnaderna för skyddet, vilka f n beräknas till . Jordbruketskompensationsram höjs utan avräkning med motsvarande belopp. Det förenklade skördeskadeskyddet böri huvudsak kunna administreras efter samma principer som för de tillfälligaåtgärderna i nuvarande skydd. En central enhet/stiftelse inrättas som ansvarig för skyddet och huvudman för skördeskadefonden. Organisationen bör bestå av en styrelse och ett litet kanslisom ansvarar för skyddets uppläggning och funktion. Enhetenbeslutar om skyddets omfattning och i vilka områden som inventering av totalskadorskall ske. Enheten köpertjänster för administration av hela ellerdelar av följande uppgifter rapportering av skadeområden till den centrala enheten framställning och distributionav anmälningsblanketter granskning och kontroll av lantbrukarnas ansökningar om skördeskadeersättning (lantbruksnämnderna) . beräkning och utbetalning av skördeskadeersättningar Behovet av tjänsterkommer att variera mellan olika Prop. 1987/88:74 år beroende påtotalskadornas omfattning. Arbetsinsatsen kommer att vara koncentrerad till skördeperioden. En begränsning av skördeskadeskyddet till totalskador innebär att jordbrukare i andra skadesituationer i principkommer att stå utan skydd. I samband med atthuvudmannaskapet ändras bör det generella områdesskyddet därför ersättas med ett skörderegleringssystem som ger jordbrukarna möjligheter att genom avsättningar till ett eget konto förbättra möjligheterna att inom företaget mötade påfrestningar som följer av en skördeskada.På så sätt kan resultatet ett bra skördeår användas föratt klara sämre skördeår. För att skörderegleringskonto skall bli ett verkningsfulltkomplement till ett katastrofskydd börreglerna för avsättning till konto göras mycketenkla. Samma principer som för skogskontobör kunna tillämpas, vilket i detta fall innebär att jordbrukare ges möjlighetatt göra avsättning i bank påsärskilt skörderegleringskonto jordbrukaren avgörsjälv storleken på det belopp han önskaravsätta på kontot den totala avsättningentill kontot begränsas eventuellt till gårdens totala normala produktionsvärde jordbrukaren börsjälv kunna avgöra när uttag från kontot skall ske. Uttaget belopp upptas tillbeskattning. Behovet av ett regleringskonto bortfaller vid etteventuellt genomförande av den s k staketmodellen för företagsbeskattning.Förslaget bygger på att i verksamheten uppkom.iien vinst som företagaren låterstå kvar i verksamheten, endast skallbeskattas med en lågprocentig proportionell statligskatt (på sparade vinstmedel). Vinst som näringsidkaren tar ut beskattas som vanligt. som presenterat förslaget har inte tagit ställning till om det är lämpligt att införa en staketmetod vid företagsbeskattning eller inte. I avvaktan på ett slutligt ställningstagandetill staketraetoden bör möjligheten med skörderegleringskonto öppnas förlantbrukare. Tryckeri, 1987 37