prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Man kan därför inteutesluta all ytterligare anpassning av dollarkursen tvingas fram. Några merbetydande effekter från den offentliga sektorn på eflerfrågelillväxten är inlealt förvänta. Sammantaget väntas den inhemska eflerfrågetillväxtenuppgå till 1 1/och BNP-tillväxten till 2 1/. Under 1989förväntas nettobidraget från externbalansen minska någol medan den inhemskaefterfråge-Ullväxlen antas växa i ungefär samma takt som under 1988.BNP-tillväxlen bedöms uppgå till I 3/1989. InflaUonen uppgick till strax . Delnågol dämpade efterfrågelryckel till följd av börsnedgången talar för attrisken för ökande inflation minskal. Inflationen bedöms stabiliseras kring under1988 och 1989. Förändring i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 1 3/4 1/2 1/2 1/2 2 3/4 1 1/2 1/2 -1/4 3/4 2 1/4 3 1/2 1/2 8 0 3 1/2 3 1/4 3 1/2 3 1/2 1/4 -3/4 Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. Denekonomiska utvecklingen i visar klara tendensertill återhämtning. Ökad industriproduktion, stigande investeringar och minskadarbetslöshet tyder på en snabbare anpassning än väntat till den höga yenkursensamt att de stimulanspaket som genomförts haft avsedd verkan. beräknas BNP i ha ökat med 3 1/2%.Privatkonsumtionen bedöms ha ökat i samma takt, dvs. med ca 3 1/2%.ökningen i den offentliga konsumtionen förväntas dock ha stannat vid 1/2%jämfört med , vilkel återspeglar den uttalade målsättningen att nå balans istatsbudgeten 1990. Bruttoinvesteringarna beräknas ha ökat med , delvissom en följd av den japanska regeringens stimulanspaket. EnUgt preliminära bedömningar har en ökning av importenpå och en minskning av exporten på givit ettnegativt nettobidrag till BNP-tillväxten från utrikeshandeln pä . Trotsvolymförändringarna bestod del stora bytesbalansöverskoltet och uppgick tillmotsvarande ca . Sänktaimportpriser på grund av apprecieringen av yenen bidrog till ätt ' 13 prisnivånhölls ungefär oförändrad. En ökad produktionstillväxt medförde Prop.1987/88: 100 att arbetslösheten åter sjönk till mol slutet av året. Skallesänkningar torde innebära en ökaddisponibel realin-komsl kring , vilket kan förväntas utmynna i ökadprivatkonsumtion om och bidra Ullprisökningar pä . Den offentliga konsumtionen antas öka i samma utsträckning enligt redan offenlliggiordautgiftsplaner. Den deklareradeökningen av omslutningen av budget på kan förväntaskombineras med en något stramare penningpolitik. a. mot bakgrund avdet senaste årets penningrnängdökning på . Investeringarna i näringslivet stimuleras av denfortsatt höga privata efterfrågan. En stagnation i bostadsbyggandet, på grundav alt byggbranschen i det närmaste nätt kapacilelstaket, bedömsinnebära atl expansionen av de samladebruttoinvesteringarna endast uppgår 3 1/. En fortsall minskning, om än i avtagande takt, avexporlvolymen är sannolik. I kombination med en förväntad imporlökningpå innebär delta ett fortsaltnegativt nettobidrag till BNP-tillväxlen från utrikeshandeln på mellan enhalv och en procentenhet. Överskottet i bytesbalansen bedöms bli ca 80miljarder dollar. BNP-tiUväxten förväntas uppgå till . Den japanska ekonomin torde ännu befinna sig ibörjan av den omstrukturering somskall göra den inhemska efterfrågan snarare än exporten till drivkraften i ekonomin. Ett likartatlillväxtmönsler som förväntas därför . En inhemskeflerfrågeökning kring förutses. Bidraget från utrikeshandeln blir istort sett neutralt. Härvid framstår en tillväxt på somsannolik . Tillväxteni de västeuropeiska ekonomierna sammantagna var måttlig, eller . Genomgående utveckladesden inhemska efterfrågan tämligen starkt. Exportutvecklingen vardäremot svag, något som i flera ländersammanhängde med all valutan apprecierades gentemot dollarn. Dessa valutaförändringar har, tillsammansmed effekterna av en svag prisutvecklingpå energiområdet och för råvaror, bidragit till en låg inflation iflertalet av de västeuropeiska ekonomierna. förefaller såväl den måttliga inflationen som den högaarbetslösheten förbli beslåendeunder 1988 och 1989. Tillväxten i bedöms mattas av ytterligareunder 1988, till ca I 3/, ochförbli pä denna nivå även 1989. I beräknas BNP under1987 ha ökat med ca 1 1/. Bidragen till tillväxten från byggnadsinvesteringar ochneltoex port var negativa. De samladebruttoinvesteringarna uppvisade en obetyd lig ökning. Den privata konsumtionen förblev den mest expansiva efterfrå- gekomponenten, vilket sammanhanget;med löneökningar på , stabi la priser samt den ytterligareförstärkning av de reala disponibla inkoms terna som åstadkommits genom skattesänkningar. Trots en betydligt snab bare volymmässig ökning av importenän av exporten uppvisade såväl handels- som bytesbalanserna ungefär oförändrade stora överskott 1987. Bytesbalansöverskoltetuppgick till ca ,motsvarande Prop. 1987/88: 100 av BNP. Budgetunderskottet blev 1987 något högre än tidigareförutsett I 1/av BNP - till följd av lägre intäkter pä grund av oväntatlåg inflation och tillväxt samt lägre vinslöverföring från . Vissaskattelättnader har redan beslutats . skattereform,som en mindre del börjar genomföras , omfattar 44 miljarderD-mark varav ca 25 miljarder (motsvarande ca 1,av BNP) icke avses finansieras.Som en reaktion pä såväl inhemska som externa krav på finanspolitiskastimulansåtgärder beslöt den västtyska regeringen om bl.a. vissa investeringsstimulanser. sänktes diskontot 2,5%.Penningpolitiken har varit klart lillväxtstödjande. Denna inriktningav penningpolitiken förutses bestå , även om en viss åtstramning kanframkallas antingen av ökade inflationsförväntningar eller följd av enränteuppgång i t. ex. . väntas BNP-tillväxten likväl bli endastdrygt 11/. Lönerna bedöms öka med i stort sett samma takt som under 1987.Priserna väntas, mol bakgrund av såväl växelkurseffekter som dämpad aktivitet ibörsorons spår, förbli i stort sett stabila. Den privata konsumtionen förblirdärmed den mest expansiva efterfrågekomponenlen. Däremot torde exportökningenbli något svagare än tidigare väntal, tillföljd av den fortsatta apprecieringen av den västtyska valutan. fortsattnegativt, men något minskande, bidrag till eflerfrägeUllväxten frånexlernbalansen kan därmed förutses. Av stor betydelse för den västtyska konjunkturen 1989blir utvecklingen av export och investeringar. Den privata konsumtionen tordeutvecklas måttligt, enligt vad som är känt om ekonomisk-politiska åtgärderi form av ytterligare skallesänkningar först . Givet alt stabilare förhållandenetableras på valutamarknaderna och att investeringsklimatet därmedförbättras, bedöms BNP-tillväxten uppgå till ca 1 1/även . Destora överskotten i bytes- och handelsbalanserna torde bara minska marginellt. Den måttliga ekonomiska tillväxten innebaratt arbetslösheten, som genomsnittligt uppgick till , åter började visatendenser att öka . Denna utveckling riskerar bestå och1989. Utvecklingen i karakteriserades avlåg tillväxt. BNP ökade med endast drygt 1 1/. har emellertidföretagens lönsamhet ökat, industriproduktionen tilltagit, inflationen hållitsnere och bostadsbyggandet ökat. Arbetslösheten har fortsatt alt öka och låg1987 på i genomsnitt av arbetskraften. väntas den privata konsumtionen öka i ungefärsamma omfatt ning som eller med knappt I 1/. Köpkraften hämmas av höjda socialförsäkringsavgifter syftande tillatt återställa balansen i social försäkringssystemet. Däremot bedöms investeringsutvecklingen hållas uppe av sänkta räntor, vissa skattelättnader för företagen saml hyresregle ringens borttagande. kan lagerinvesteringarna förväntas på verka efterfrågetillväxten negalivl, bl. a. som en följd av de exceptionellt höga lager som byggdes upp . Den förbättrade konkurrenskraft som en återhållsamlöneutveckling Prop. 1987/88: 100 medfört, skulle i sig kunna medföra atldet kraftiga negativa bidraget till Bil. 1 BNP-tillväxten frånexternbalansen minskar . Francens appre-ciering mol dollarn och ävenfaktorer av icke direkt koslnadsrelalerad art verkar dock i motsatt riktning.Bytesbalansen väntas försämras från ett underskott 1987 på ca till ca 25 miljarder . Sammantaget bedöms tillväxten stanna kring 1 1/1988.Den svaga konkurrenskraften och arbetslösheten kvarstår som grundläggande problemi den franska ekonomin. Deninhemska efterfrågan torde öka måttligt även 1989medan en något bättre draghjälp från externbalansen kan medföra att BNP:stillväxttakt höjs marginellt jämfört med , ca 1 1/. Inflationenbedöms sjunka ytteriigare, tillca , medan ökningen av arbetslösheten väntas fortsätta. Oron på valutamarknaderna har redan orsakat vissaspänningar inom del europeiska monetära systemet, EMS. Ytterligare åtgärder föratl undvika växelkursjusteringar som direkt berör den franska francen, 1. ex.räntehöjningar, kan återverka negativt pä såväl konsumtion som investeringar.Samtidigt kan börsorons effekter på framtidsförväntningarna innebära attframför allt investeringar skjuts . I uppskattas BNP ha ökat med 3 3/4%under 1987, mycket lack vare en stark expansion av den privata konsumtionen.Konkurrenskraften har försvagats till följd av att pundet effektivt harapprecierat och atl kostnadshöjningarna var större än i de viktigastekonkurrentländerna. Detta bidrar till atl exporttillväxlen väntas sjunka under1988 jämfört med . Den privata konsumtionen dämpas också i viss mån. Dennahar ökat mycket kraftigt (sparkvoten har sjunkit med sexprocentenheter ) och en avmattning är trolig bl. a. till följdav svagare realinkomstökningar . God lönsamhet i industrin talarför en fortsatt ökning av industriinvesteringarna. En förväntad sämreexportutveckling kommer dock att dämpa investeringsaktiviteten.Finanspolitiken väntas få en i stort sett neutral inverkan på ekonomin under1988. Vissa skattesänkningar förutses, saintidigl som tillväxten av denoffentliga konsumtionen väntas vara fortsatt låg . BNP-Ullväxtenberäknas därmed mattas av betydligt, till2 1/1988. Bytesbalansen, som försvagats , bl. a. till följd av den starka inhemskaefterfrågetillväxten och minskad utvinning av Nordsjöolja, väntas försämrasytterligare . Inflationen, som uppgick till , väntas ökanågol bl. a. till följd avförväntade höjningar av elavgifter och taxor och fortsatt relalivt högalöneökningar. Arbetslösheten har minskat med omkring 400000 det senaste åretoch uppgick i genomsnitt till av arbetskraften. En väntad gradvis försämring av konkurrenskraftenförsämrar ytterligare exlernbalansen . Detta, i kombination med endämpning av den privata konsumtionen, väntas leda till en ytterligare avmattning av tillväxten under 1989.BNP-Ullväxten väntas komma att uppgå 3/. Försörjningsbalans för ,och Pröp. 1987/88: 100 Förändring i volym,procent (bedömningar) Bil. Förbund liken Ty: Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans 2 3/4 2 1/4 -1 1/4 1 3/4 1 0 -3/4 1 1/2 1 3/4 -1 1/4 1 1/4 1 3/4 2 1/2 -1/4 0 4 1/2 1/2 4 3/4 0 1/4 1/2 5 0 -1 1 1/2 1 1/2 1 1/4 1 1/4 3 3/4 2 1/2 /4/!/».Förändringav lagerinvesteringar och utrikesbalans mäts i procent av föregående års BNP. Denekonomiska tillväxten i och dämpades kraftigt . Dettaskedde i stor utsträckning till följd av en restrikUv ekonomisk politik vilkenlett till en kraftig sänkning av den inhemska efterfrågan i dessa länder. IFinland ökade bruttonationalprodukten förhållandevis kraftigt . Under 1988är en försvagning av tillväxttakten att vänta i och . För Danmarksdel förutses en fortsatt minskning av den samlade produktionen. I bromsades tillväxten upp kraftigt 1987.Uppbromsningen skedde bl. a. till följd av olika, sammantaget förhållandeviskraftiga, ät-stramningsätgärder framför allt . Åtstramningengenomfördes mot bakgrund av de stora och kraftigtväxande underskotten i bytesbalansen. sjönk den totalainhemska efterfrågan med . Produktionen stöddes av atl exportenökade med . Den totala produktionen (BNP) sjönk emellertid med inemot1 % och andelen arbetslösa ökade till . Underskottet i bytesbalansenreducerades och uppgick till av BNP. Mot bakgrund av den avsevärda försämringen av detdanska näringsU-vets konkurtenskraft har den danska regeringen under hösten1987 lagt fram en "exportpakke" innehållande bl. Regeringens åtgärder omfattar också en sänkning avarbetsgivaravgifterna för den konkurtensutsatta sektorn. Förutsedda förhållandevis kraftiga löneökningar väntasmedföra en ökning av de reala disponibla inkomsterna . En viss uppgång isparkvoten är emellertid att vänta och den privata konsumtionen förutses bliungefär oförändrad . Den inhemska efterfrågan beräknaslikväl fortsätta alt sjunka eftersom investeringsaktiviteten förutses gä ned.Effekterna av utvecklingen pä de stora börserna i världen under hösten 1987bidrar också till en dämpad aktivitet, främst på exportsidan. Förutseddamarknadsandelsförluster medverkar vidare till att exportökningen väntas stannavid I ä 1989. Sammantaget beräknas BNP minska med knappt I %1988 och väntas därefter bli ungefär oförändrad 1989. Mot denna bakgrundförutses arbetslösheten fortsätta att öka. 2 1987/88. Någon påtagligförändring i bytesbalanssituationen är inle att vänta Prop. 1987/88: 100under . Som andel av BNP beräknas bytesbalansunder- Bil. 1.1skottet ligga kvar vid 1988 och1989. Inflationstakten, som vid slutet av 1987 låg vid i årstakt,kan väntas dämpas något. I ökade den ekonomiska aktivitetenpåtagligt vid mitten av 1986. BNP-tillväxten uppgick till ca 3 1/2%.Tillväxten bars framför allt upp avden privata konsumtionen, som ökade med , samt av de privata investeringarna. Den inhemskaefterfrågeökningen samt en kraftigt fallandeexport till bidrog till all bylesbalansunderskottel ökade. Försämringenbegränsades emellertid av en expansiv västexport. Bylesbalansunderskottel,mätt som andel av BNP, stannade för helåret 1987vid 1 1/. Arbetslösheten minskade någol 1987, framförallt beroende på minskal utbud av arbetskraft. Inflationenstannade vid , dvs. på samma nivå som 1986. Finanspolitiken har varit svagtexpansiv. Med hänsyn tiU underskottet i bytesbalansen samt målet altreducera inflationslakten avses denekonomiska politiken få en stramare inriktning under del närmaste året. En skattereform förbereds för närvarandeinom regeringskansliel. Utgångspunktenför reformen är likabehandling av olika inkomstslag, mar-ginalskatlesänkningarsaml reformering av avdragssystémel. Reformen avses träda i kraft . ProduklionstUlväxten förutses mattas av 1988 och1989. uppvisar ett relaUvthögt kapacitetsutnyttjande och god orderingång och pekar mol en förhållandevisstark UUväxl, åtminstone fram till mitten av 1988. Börskrisen världenöver beräknas påverka ihuvudsak via de internationella återverkningarna. I första hand dämpasexporten. BNP-tillväxlen beräknas stannavid ca 2 1/1988. En ytterligare reducering av tillväxttakten omkring 1 å 11/förutses . Med dennaförhållandevis begränsade BNP-tiUväxl 1988 och 1989 beräknas arbetslösheten bUungefär oförändrad. I Norgedämpades den inhemska efterfrågan kraftigt . Dämpningen var i hög grad en följd av enkraftig omläggning av den ekonomiskapolitiken i restriktiv riktning. beräknas BNP-lUlväx-ten stanna vid ca 1,mol 4,1986. Tillväxten1987 bars helt upp av exporten som preliminärt ökade med . Den inhemskaefterfrågan beräknas ha minskat med . Som en följd därav sjönkäven importen vilkel bidrog UU en vissförbättring av bytesbalansen. Underskottet i bytesbalansen (bortsett från handeln med fartyg) beräknas sålundaha blivit reducerat från 1986 UU 1987. Ökningstakten ikonsumentpriserna steg med en dryg procentenhet och uppgick, mätt somårsgenomsnitt, UU ca 8 1/1987. Andelenarbetslösa, som uppgick till 1986, förändrades inle nämnvärt1987. Förslaget till statsbudget innebär enfortsalt stram finanspolitik. Budgeten innehåller bl. a. vissa skattereformförslag. Antaletskattesatser föreslås bli reducerat från sju liU tre som den högsta marginal skatten reduceras från 67 1/till . Totalt sett innebär förslagen en 18 viss ökning av skalletrycket. förutses en fortsatt dämpad tUlväxl.Den privata Prop. 1987/88: 100 konsumUonen beräknas fortsätta att sjunka.HärtUl bidrar även del krafti- Bil. 1.1 ga fallet av aktiekurserna under hösten1987. Efter slagnation 1987 beräknas investeringarna totalt sett öka någol1988. Exklusive olje- och sjöfarts-sektorn förutses den inhemska efterfråganfortsätta att sjunka 1988 och 1989. Som följd av den väntat svaga Inhemskaefterfrågan beräknas importen bli ungefär oförändrad . Den norska exporten förutses bl. a. mot bakgrund av kraftigakostnadsökningar fortsätta atl lappa marknadsandelar och beräknas stagnera1988 och 1989. Bytesbalansunderskotlet torde därmed förbU förhållandevis stort.En viss försämring av lägel på arbetsmarknaden torde vara ofrånkomlig. De nominellalöneökningarna, som blev förhållandevis slora 1987 kan väntas dämpas någolunder 1988. Prisökningarna beräknas fortsatt komma atl bli högre än i övrigaindustriländer . Försörjningsbalans för , och Förändringar i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans -1 1/2 6 3/4 -1 -1/2 -5 -3/4 3/4. 3 1/2 4 1/2 -1 2 1/2 -1/2 -1/2 -2 2 1/4 0 0 -2 0 4 1 -1/4' -3/4 3 1/2 2 1/2 1 1/2 ' Iposten Utrikesbalans här exporten av begagnade fartyg och fartygsimportenexkluderats. Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. 3Utrikeshandeln p-p- 987/88: lOO Handeln med bearbetade varor mellanOECD-länderna ökade med ca 5,. Ökningstakten blev därmed klartlägre än under de närmast föregående åren.Det var främst den betydligt lägre ökningstakten för den amerikanska importen som drog ned handelstillväxten. Utanför OECD-områdel stagnerade handeln . Dettaefter en neddragning med . Handeln med bearbetade varorberäknas därmed, totalt, ha ökat med 4-4,under såväl 1986 som 1987. Marknadstillväxten, för svensk export avbearbetade varor till OECD-områdetökade med endast 3,1987, vilkel är lägre ökningstakt än den totala marknadstillväxten inom områdel. Denrelativt omvärlden oförmånligamarknadstillväxten för svensk industri förklaras av att viktiga mottagarländer av svensk export som ochDanmark minskat sin import kraftigt. Dessa länder lar emot av densvenska exporten emedan deras andel avväridshandeln inskränker sig till . Utanför OECD-områdel ökade marknaden försvensk export med ett par procent. Totaltuppgick därmed marknadstillväxten för svensk export av bearbetade varor till 3,1987, vilket är en halvering av tillväxten jämfört med de tvåföregående åren, se tabell 3:1. Den kraftiga nedgången av börskurserna underhösten 1987 är en av de faktorer somgör det ovanligt svårt atl bedöma världshandelns utveckling de tvånärmaste åren. Del är sannolikt att börsfallet - och svårigheterna alt korrigera de bakomliggande balansbristerna ivärldsekonomin - får en neddragande effekt på såväl den ekonomiskatillväxten som handelns tillväxt under 1988och 1989. Med hänsyn till den relativt måtUiga neddragning avtillväxten i OECD-områdel, som beskrevs i kapitel 2, förutses endast en mindre dämpning av handelns tillväxt.För svensk exportindustri kommer en fortsatt låg ekonomisk tillväxt i ochDanmark att medföra alt den svenska marknadstillväxten blir lägre än ökningenav världshandeln. Marknaden försvensk exportindustri förväntas öka med 3,1988 och 1989. Mellanårsgenomsnitten 1986 och 1987 har den amerikanska dollarn fallit med gentemot den svenskakronan. Genom den svenska valuta- korgens konstruktion medför dettaalt den svenska kronan deprecieras gentemot de flesta EG-ländernasvalutor och den japanska Yenen. emot den tyska marken har den svenska kronan skrivtits ned 1987. Eftersom den västtyska induslrin ärden viktigaste konkurtenlen svensk industri på flertalet gemensamma exportmarknader, men även på de tyska och svenska hemmamarknaderna, innebär detta en förstärkning av den svenska industrins konkurtenskraft. Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetadevaror 1987/88: 100 Bil. nationella valutor 14-OECD-länders importpriser, SEK Svenskt exportpris, SEK Relativpris 4,0 5,0 6,0 0,9 -0,4 -0,2 1,3 1,6 2,6 0,9 2,2 2,9 2,6 -0,3 -1,5 -1,9 -2,4 -2,6 Anm:Exportmarknadstillväxt avser importökningen av bearbetade varor till olika länder sammanvägt med ländernas andelar sommottagare av svensk export av bearbetadevaror. importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: , ochfinansdepartementet. Gentemot valutor har den svenska kronandeprecierats (konkurtensvägt). Trotsdeprecieringen av kronan har den svenska industrins konkurrenskraft mätt frånkostnadssidan - försämrats någol gentemot eftersom löner ochpriser stigit betydligt mer i än i konkurrentländerna under 1987.Arbetskraftskostnaderna per producerad enhet bedöms ha ökat med drygt 3,försvensk industri 1987, vilket är mer än inom OECD-områdel. De svenskaexportpriserna på bearbetade varor har ökat med 2,medan konkurrentländernasexportpriser sjunkit med ett par tiondels procent. Även när man ställer delsvenska exportpriset i relation importpriser, mätt igemensam valuta, finner man atl det svenska relativpriset ökat med . Trots det försämrade pris- och kostnadsläget uppfattarden svenska industrin sin konkurtenskraft som god i de enkätundersökningar sompublicerats under del senaste halvåret. I senaste planenkätfrån var del av förelagen, som uppgav atl konkurtens-lägelgentemot utländska producenter förbättrats del , medan det endastvar som uppgav all del försämrats. I konjunkturinstitutetsseptemberbarometer var det av förelagen som uppgav att det är bristenpå produkUonsfaklorer (arbetskraft och maskiner) som begränsar produktionen.Detta är den högsta siffran . bedöms den svenska industrinsarbetskraftskostnader per producerad enhet öka med (ialternativ I med en timlöneökning på ). Det är ungefär sammaökningstakt som förväntas i . Växelkurserna antas avberäkningstekniska skäl ligga stilla från böljan av , vilketinnebär att den svenska kronandeprecieras gentemot våra viktigaste konkurrent- Prop. 1987/88: 100 ländersvalutor . De svenska exportpriserna på bearbetade varor Bil. 1.1förväntas öka med ca 2,såväl 1988 som 1989. bedöms delta innebäraen marginell sänkning av det svenska realtivpriset uttryckt i gemensam valuta.Under 1989 innebär del att det svenska relaUvpriset hålls oförändrat relativtkonkurrentländerna. I alternativ 2, dvs. om limlönerna ökar perår, beräknas arbetskraftskostnadernaper producerad enhet öka 1988 och 1989. Även med hänsyn en effekUv depreciering äv den svenskakronan med I % 1988 innebär det atl förelagens kostnadsökningar kommer att ligga 1988 och 1989 högre i äni omväriden. Detta beräknas innebäraatl de svenska exportpriserna ökar med I resp. mer än iOECD-länderna. Trotsall det svenska relativpriset pä svenska exportprodukter steg med knappt I % 1987 har de svenska förelagen behållitsina marknadsandelar. I löpande priser innebär del all andelarna stigitnågot. Alt den svenska industrin inleförlorat andelar på exportmarknaderna trots alt relativpriserna stigit de 4senaste åren beror på atl det inte enbart är relativprisutvecklingen sompåverkar marknadsandelsutvecklingen. Den kraftiga förbättringen av lönsamheten inom industrin som följdepå devalveringarna av den svenskakronan 1981 och 1982 har höjt investeringsnivån och förbättrat möjligheternaför förelagen en mer aktiv marknadsföring, vilkel bör ha inverkat positivt på andelsutvecklingen undersenare år. Alt den svenskainduslrin ändå föriorade marknadsandelar på sammanlagt 4,1985 och1986 beror sannolikt på atl industrin trots en ökad investeringsnivå ännu var för liten för atl kunna möta den starkamarknadsUllväxlen. När marknaden växte kunde inte densvenska industrin öka produktionen imotsvarande grad, vilkel medförde ändelsförluster pga. kapacitetsbrist. Det är troligt all ommarknadstillväxten för svensk industri blivithögre 1987 än 3,hade ändå inte exporten kunnal öka mer. Verksladsexportenberäknas ha ökat med och pappersexporten med .