prop · GB0387 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:87 om ny ekonomisk styrning av statens vattenfallsverk m. m. Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att en rullande treårsplanering införs för (). Treårsplaneringen innebär att ekonomiska mål, investerings- ochfinansieringsplaner fastställs i taget. För att de ekonomiska målenskall kunna uppställas föreslås att statskapital delas upp i ettnytt statskapital, grundat på en uppskrivning av värdet av de fallrättighetersom förvaltar åt staten, och en lånedel. De ekonomiska målenutformas som dels ett mål för räntabiliteten på ett justerat eget kapital ochdels ett soliditetsmål. I 1987/88. Miljö-och Prop-1987/88:87 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , ,, S. , , , , , ,, , , , , G.Andersson, Lönnqvist, Proposition om ny ekonomisk styrning av statensvattenfalls verk m.m. har fått ändrade regler för ekonomisk styrning ochfinansiering. Dessa nya regler har inneburit bl. a. en högre grad avmålstyrning, införande av rullande treårsplaner och ändrade finansieringsformer.Inom har en översyn skett av statsmakternas styrning avstatens vattenfallsverk (). Inom ramen för arbetet har bl. a.forskare vid i på uppdrag utrett frågor omVattenfalls investeringskriterier och elprissättning. Vattenfallhar i skrivelse föreslagit att regeringen lägger fast ettnytt system för ekonomisk styrning av . haryttrat sig över förslag. Vidare har påuppdrag av miljö- och granskat förslaget och gjort vissalönsamhetsberäkningar. I en skrivelse har lämnat synpunkter på förslag. Iskrivelse har hemställt att en ny anslagsprocessfastställs för . Imin anmälan till proposition om vissa utgångspunkter för energisystemetsomställning (prop. 1986/87:159) anmälde jag att jag avsåg att föreläggaregeringen förslag om en ny ekonomisk styrning och ett höjt avkastningskrav förVattenfall. Riksdagenfastställde riktlinjer för ledning av den statliga förvaltningen (prop.1987/88:99, KU 29, rskr. Av dessa riktlinjer framgår bl. a. att ettaffärsverk och dess bolag i fortsättningen i olika sammanhang skall behandlassom en sammanhållen grupp av företagsenheter. De mål som regeringen ochriksdagen ställer upp skall utgöra grunden för all verksamhet i gruppen.Vidare innebär riktlinjerna att styrningen av affärsverken i fortsättningenskall präglas av ökad långsiktighet och koncentreras på fastställande avekonomiska mål m. m. När det gäller ledningen av affärsverken har iriktlinjerna uttalat att affärsverken bör ledas av styrelser, som också ärkoncernstyrelser. Vattenfallhandhar enligt sin instruktion (1982:705) statens kraftverksrör relse ochdärmed sammanhängande verksamhet samt kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk.Vattenfall verkar vidare för en rationell elenergiförsörjning och en effektivanvändning av elenergi inom riket, uppför och driver - självt eller isamverkan med andra anläggningar för el- och värmeförsörjning, bedriverforsknings- och utvecklingsverksamhet för energiförsörjning samt utfördemonstrationsanläggningar. har också enligt sin instruktion tilluppgift att inom sitt verksamhetsområde arbeta för en avveckling av kärnkraftentill . vidare totalförsvarsuppgifter inomfunktionen energiförsörjning enligt förordningen (1986:294) om ledning ochsamordning inom totalförsvarets civila del. Detta innebär att verket ombesörjerberedskapsplanering av rikets elförsörjning. bedrivsockså verksamhet inom naturgasområdet genom och konsultverksamhet iutlandet genom . Vattenfallbeslutar om leverans av elenergi från verkets anläggningar och fastställeravgifter för sådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövs förverksamheten uppförs av verket. Vattenfallär det största företaget inom energiområdet i . svarar för50% av elproduktionen i landet och äger och driver stamnätet för överföring avelenergi inom spänningsområdet mellan och . svarar vidaredirekt eller genom sina bolag för leverans av el till av lågspänningsabonnenternai . Debokförda tillgångarna inom uppgick den 31 december 1986till sammanlagt . Det disponerade statskapitalet var 20miljarder kronor. Omsättningen under uppgick inomkoncernen till . Vattenfallsinstruktionsenliga uppgifter fram till omfattade endastelförsörjning. Verksamheten har vidgats till andraenergiområden. har därmed blivit ett energitjänstföre-tag medhuvudsaklig inriktning mot elförsörjning. Denna utveckling har varit angelägenmed hänsyn till såväl utvecklingen inom energimarknaden som den kommandeersättningen av kärnkraften. Vattenfallförvaltar aktier åt staten i bolag som har anknytning till dess verksamhet ochligger inom dess verksamhetsområde. Dessa bolag kallas något oegentligt fördotter- eller intressebolag till . Eftersom är enintegrerad del av staten är det inte ett moderbolag i . aktiebolagslagens(1975:1385) mening. Genom beslut om riktlinjer för ledning av denstatliga förvaltningen skall dock och dess bolag behandlas som ensammanhållen grupp av företagsenheter. En förutsättning för attVattenfall och dess bolag skall kunna behandlas som en sammanhållen grupp av företagsenheter är att regeringens och 3 ekonomiskastyrning ges en utformning som är lämpad för Prop. 1987/88:87 detta. Detstatliga budgetsystemet har sedan påbörjade sin verksamhet ändratsi större omfattning . Dessa förändringar har ocksåinneburit förändringar i fråga om styrningen av . Huvudstrukturen förstyrningen lades dock fast genom budgetreform, då Vattenfallsställning som affärsverk bestämdes. Vid denna reform skapades kapitalfondernaför redovisning av statens s. k. produktiva kapital, dvs. kapitaltillgångarsom medförde monetär avkastning. Hit hörde i första hand de s. k.affärsverksfonderna och utlåningsfondema. Riksstaten, numera statsbudgeten,utformades vid denna budgetreform så att inkomstsidan tog upp vad som dåkallades statens verkliga inkomster, . främst skatter och nettoinkomster avkapitalfonderna, samt låneinkomster. Utgiftsidan tog på motsvarande sätt uppde verkliga utgifterna, dvs. de olika huvudtitlarnas utgifter och räntor påstatsskulden, samt utgifter för kapitalökning, dvs. Avskrivningar på det historiska anskaffningsvärdet räknadessom driftkostnader. Avskrivningsmedel fick således behållas och användas direktinom de olika fonderna. budgetreform avsåg att på så sätt ge en öppenredovisning av förändringarna i statens förmögenhet och orsakerna härtill. FörVattenfalls del innebar övergången till affärsverk att driftmedlen endast nettoredovisades,dvs. endast över- eller underskott i rörelsen redovisades. Verketsinvesteringar fastställdes som tidigare av regering och riksdag. I fråga omdriftmedlen fastställdes enbart en driftkostnadsstat av regeringen. Vid1937 års budgetreform delades riksstaten upp i två fristående delar, driftbudgetenoch kapitalbudgeten. Driftbudgeten omfattade s. k. verkliga inkomster ochutgifter samt även medel för att täcka kapitalfondernas eventuella underskottoch avskrivningar. Kapitalbudgeten omfattade anslag för kapitalinvesteringarpå utgiftsidan samt en formell saidopost på inkomstsidan.Kapitalinvesteringarna finansierades dels med lånemedel, dels meddriftbudgetens avskrivningsanslag. Kapitalfondernabibehölls och omfattade även icke produktivt kapital, exempelvisförsvarsanläggningar. Avskrivningar med medel från driftbudgeten innebar atticke produktiva kapitalinvesteringar finansierades med andra statsinkomster änlånemedel. Produktiva kapitalinvesteringar finansierades däremot med lånemedeloch dessutom med avskrivningsmedel. 1 reformen försökte man förena omsorgen omstatens förmögenhet med konjunkturpolitiska hänsyn. Budgeten fick över- eller underbalanserasberoende på konjunkturläget, men måste balanseras på med tanke påförmögenheten och på fördelningen mellan åren över tiden. Allaförmögenhetsförändringar - antingen genom kapitalanskaffning, omvärderingareller bristande budgetbalans - borde framgå öppet av budgeten. Inför1977 års budgetreform konstaterade det föredragande statsrådet att kapitalfonderna inte längre kunde anses utgöra ett samlat uttryck för statens förmögenhet. Tillgångar som hade anskaffats inom driftbudgeten betraktades formellt inte som en del av statens förmögenhet, men kunde ändå anses ingå i statens produktiva kapital. således ipraktiken vidgats. Reformen innebar att uppdelningen i en Prop.1987/88:87 drift- och en kapitalbudget upphörde och ersattes av den i daggällande statsbudgeten. Omläggningen genomfördes inför /81 ochinnebar dessutom en rad förenklingar av redovisningen. Den nuvarande ekonomiska styrningen av frånregeringens och sida är olika när det gällerinvesteringsverksamheten och driften av anläggningarna. Allmänt sett kan sägasatt investeringar, och finansieringen av dessa, beslutas av , medanvillkor för driften av anläggningarna beslutas av regeringen, eller, efterregeringens bemyndigande, av . lämnar förslag till regeringen ominriktning och omfattning av investeringsverksamheten samt förslag tillfinansiering av denna. Förslaget utgör grunden för budgetbehandlingen iregering och riksdag. Omfattning, inriktning och finansiering avinvesteringarna beslutas således av . Investeringar i affärsverketfinansieras över statsbudgeten genom investeringsanslag, medan investeringar iVattenfalls bolag finansieras, till den del egna medel i bolagen inte räcker till,i förhållande till ägarandel, antingen genom delägarlån frånVattenfall, investeringsanslag över statsbudgeten, eller genom lån viakapitalmarknaden. ställer i det sistnämnda fallet vanligen borgenför lånet. När successivt lyfter investeringsmedel frånanslaget tillförs medlen verkets statskapital. Detta redovisas sedan ibalansräkningen under rubriken och eget kapital. Statskapitalet återbetalas successivt genom attanläggningarna skrivs av och avskrivningsmedel inlevereras till statsbudgeten.Ursprungligen gjordes avskrivningarna på historiska värden, men /60 tillämpas avskrivning på återanskaffningsvärdet. Avskrivningstidernavarierar och regleras genom förordningen (1979:1212) med föreskrifter omstatliga myndigheters bokföring. Statskapitalet skall även förtäntas tillfastställd ränta och räntan skall inlevereras till statsbudgeten. Räntanfastställs den för varje budgetår. Budgetreformen innebar attdenna ränta, statens avkastningsränta, beräknas som det ovägda genomsnittet avobligationsräntan . I praktiken har statskapitaletstora likheter med vanliga långfristiga lån. Lån för andra investeringar än de som görs i affärsverket,dvs. i bolagen, tas upp antingen på kapitalmarknaden eller genom att delägarlån lämnas från affärsverket. I det sistnämnda fallet tas dessa medel från de investe ringsmedel som har anvisat. 1 det första fallet krävs normalt att tecknar statens borgen för lånen. Av 9 kap. 10 § regeringsformen framgår att regeringen inte utan bemyndigande får ta upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. Av denna anledning krävs det att lämnar regeringen bemyndigande att teckna bor- 5 11 1987/88. Dettasker normalt i samband med behandlingen av budgetpro- Prop.1987/88:87 positionen. När lånen tas upp av dotterföretag som endast är delägdaav gäller normalt att borgen för lånen endast får tecknas iförhållande till ägarandel. När det gäller borgen för lån som tasupp av har dessutom medgivit att borgen fårtecknas utan den begränsning till vattenfallsverkets andel av aktiekapitaletsom normalt gäller för verkets borgensåtaganden (prop. 1976/77:25 bil. 10, NU13, rskr. Anledningen till detta är att vissa av de lån som tas upp av ställer krav på statlig garanti för hela lånet. Detta har löstsså att staten tecknar borgen för hela lånet. Övriga delägare har däreftertecknat underborgen till statens borgen. Borgensbelopp som frigörs genom amortering får inte utnyttjasför ny borgensteckning såvida ej annat framgår av särskilda bemyndiganden (prop.1972:1 bil. 15 s. 126, NU 15, rskr. 90, 91). När lån återbetalas och ersätts med nya lån får detta skeutan särskilt regeringsmedgivande, och frigjort borgensbelopp får utnyttjas förny borgensteckning (prop. 1986/87:87, NU 34, rskr. Fråga om tecknande av borgen skall underställas regeringennär nya lån tas upp. har bemyndigat fullmäktige i riksgäldskontoretatt, efter hemställan av regeringen i varje enskilt fall och inom den av riksdagenfastställda ramen för borgensåtaganden för lån till bolag i vilka statensvattenfallsverk förvaltar statens aktier, teckna borgen för upplåning utomlandstill bolag i vilka förvaltar statens aktier. I de falldå borgensteckning krävs för att ersätta äldre lån med nytt utländskt lån fårvattenfallsverket hemställa direkt till fullmäktige i attkontoret skall teckna statens borgen för upplåning till bolag i vilka statensvattenfallsverk förvaltar statens aktier (prop. 1986/87:87, NU 34, rskr. Av Vattenfallkoncernens totala lån, om det disponeradestatskapitalet betraktas som ett lån, utgörs av medel som har anskaffatsutanför statsbudgeten. intäkter och kostnader redovisas inte överstatsbudgeten. Endast inlevererade överskott, avskrivningar och investeringarredovisas i statsbudgeten. driftstat, dvs. budget, fastställs avregeringen. beslutar om omfattningen och inriktningen avinvesteringarna. I samband med övergången till affärsverksformenbeslöts att regeringen skulle fastställa driftkostnadsbudgeten för Vattenfallefter förslag av verket. I samband med en genomgripande ändring avinstruktionerna för samtliga affärsverk föreskrevs att affärsverkenskulle avge förslag till driftstater. Dessa fastställdes sedan av regeringen.Den nya ordningen varigenom även de beräknade inkomsterna redovisas infördesbl. a. för att ge regeringen störte möjlighet att överblicka den tänktauppläggningen och det beräknade utfallet av verksamheten. manhangföreskrevs också att affärsverken skulle upprätta och till rege- Prop.1987/88:87 ringen ge in en förvaltningsberättelse. Till den ordning som lades fast i samband medinstruktionsändringen anslöt sig budgetreformen och är förVattenfalls del alltjämt giltig. Som driftutgifter vid affärsverk anses alla utgifter sominte täcks med investeringsmedel. Kostnaderna - dvs. de periodiseradeutgifterna samt erforderlig avkastning - skall täckas med driftintäkterna. Driftstaterna omfattar huvudsakligen beräkningsposter.Handlingsfriheten avser dock endast för driften erforderiiga kostnader, dvs.sådana som är motiverade med hänsyn till de uppgifter som ligger i linje medverkets verksamhetsuppgifter. Överskridanden kan ske när beräkningarna inte harkunnat göras med tillräcklig noggrannhet i samband med att driftstatenfastställts, exempelvis vid ändrade energipriser och ändrade räntenivåer. Om enkostnadsökning beror på en störte ambitionsförändring och är av störteekonomisk betydelse, krävs ett nytt godkännande av regeringen. Reglerna för närett nytt godkännande krävs kan inte entydigt bestämmas på förhand utan fåravgöras från fall till fall. För vissa poster i driftstaten finns ett högsta beloppfastställt och dessa poster får därigenom inte överskridas. Sådana poster kanvara t. ex. vissa arvoden, belöningar och lån till personalen. Till den del löpande utgifter inte kan täckas med löpandeinkomster får disponera krediter intill 1 175 milj.krhos (prop. 1984/85:150 bil. 1 s. 72, FiU 37, rskr. Påmedel som tas i anspråk utgår ränta efter en räntefot som fastställs avriksgäldskontoret. tillämpar kalenderåret som redovisningsår.Efter kalenderårets utgång upprättas årsredovisning. Denna innehållerförvaltningsberättelse, balans- och resultaträkning samt finansieringsanalys.Utöver redovisning av affärsverkets bokslut innehåller årsredovisningen numeraäven balans- och resultaräkning samt finansieringsanalys för hela Vattenfallskoncernen.Årsredovisningen fastställs av regeringen. I samband därmed fastställs även huraffärsverkets överskott skall disponeras. Förvärv och försäljning samt bildande av bolag Något i lagstiftningen direkt uttalat förbud för verk ochmyndigheter att, utan att det finns ett riksdagsgodkännande, bilda ett bolageller delta i bolagsbildning finns inte. Emellertid innebär bolagsbildningeller bolagsförvärv ett förfogande över statens medel vilket ytterst är enfråga för . Därtill kommer att bolagsbildning innebär att verksamhetsom ankommer på ett verk kan komma att överföras till en annan juridisk person,vilket också ytterst får anses vara en fråga för . I näringsutskottetsbetänkande om försäljning av statens aktier i har utskottetredovisat de principer som utskottet anser bör ligga till grund för bedömningenom en avyttring av statens aktier i ett visst bolag skall bli föremål förriksdagens prövning. har som sin mening givit regeringen till känna vadutskottet har anfört (prop. 1986/87:150, NU 17, Prop. 1987/88:87 rskr.114). Underårens lopp har ett flertal bemyndiganden lämnats av i frågor som rörförvärv och försäljning samt bildande av bolag. Omfattningen framgår av detföljande. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta att bilda aktiebolag eller förvärvaaktier i sådant bolag inom statens vattenfallsverks verksamhetsområde ienlighet med vad föredragande statsrådet har anfört i anmälan till propositionom tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 (prop.1981/82:125 bil. 9 s. 46, NU 53, rskr. För andra typer av bolag äneldistributionsbolag begränsades bemyndigandet intill ett sammanlagt beloppsom skulle fastställas för varje budgetår. För /88 har dettafastställts till 75 milj.kr. 1986/87:87, NU 34,rskr. Regeringensbemyndigande är begränsat till att gälla företag med ett bundet eget kapital omhögst 5 milj.kr. 1982/83:25 bil. 7 s. 45, NU 15, rskr. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att, inom en ram om högst 5 milj,kr per budgetår,besluta om försäljning av aktier som förvaltas av (prop.1983/84:100 bil. 14 s. 137, NU 30, rskr. Avyttringav fast och lös egendom Villkorenför avyttring av fast egendom som tillhör affärsverket regleras iförordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom. Avdenna förordning framgår bl. a. att regeringen utan värdemässig begränsningoch utan samtycke beslutar i varje enskilt fall om försäljning avVattenfall tillhörig mark till kommun för samhällsbyggnadsändamål. I vissaandra fall beslutar regeringen utan samtycke om försäljning avVattenfall tillhörig egendom, om taxeringsvärdet eller, där sådant värde inteär åsätt, det vid särskild värdering utrönta saluvärdet inte överstiger 5milj.kr. får självt besluta om försäljning av tillhörigegendom när taxerings- eller saluvärdet inte överstiger 1 milj. kr. Vidavyttring minskas verkets statskapital med det bokförda värdet och motsvarandebelopp skall inlevereras till statsbudgetens inkomstsida. Dåavyttring av fast egendom sker från något av bolag krävs normaltinget godkännande av vare sig regering eller riksdag. I vissa fall är dockägandet förknippat med villkor i bolagsordning och /eller konsortial-avtal,vilkahar godkänts av regeringen och ibland . 1 dessa fall kan ettgodkännande vara nödvändigt för att en avyttring skall kunna ske. Vidavyttring av lös egendom kan enligt sin instruktion sälja elleravskriva lös egendom som är obehövlig, försliten eller inte längre användbarför sitt ändamål. I andra fall krävs regeringens godkännande. Inkomster frånförsäljning av lös egendom utöver bokfört värde behålls normalt av ,men regeringen kan föreskriva att de skall inlevereras till statsbudgeten. Detbokförda värdet inlevereras till statsbudgeten. 2.2 Nyttavkastningkrav för m. m. 2.2.1 Mina förslag: Statsmakternas ekonomiska och verksamhetsmässigastyrning av inriktas mot hela Vattenfallskoncernen. Denna ut görs av affärsverket och de bolag i vilka har ett bestämmande inflytande över verksamheten. - Riksdagenfastställer rullande treårsplaner för investeringar ochfinansieringar. - Ett nytt förräntningskravför Vattenfallkoncernen införs. Detta uttrycks som räntabilitet på justerateget kapital efter skatt. Vidare faställs ett soliditetsmål. Regeringen fastställer förräntningskrav och soliditetsmålsamt årsbokslut och utdelning. Vidare fastställs en statlig skatte motsvarighet. Denna uppgår till samma belopp som utdelningen. - Det disponerade statskapitalet omvandlas tillett statslån och nytt statskapital. Den del av statskapitalet som motsva ras av fallhöjder skrivs upp från 200 milj. kr till 6000 milj. kr. fr. o. m. . Detta kapital bokförs som ett bundet eget kapital. Motsvarande uppskrivning sker av anläggningstill gångarna. Resterande del av det som är statskapital görs om till ett statslån som skall förräntas enligt statens avkastningsränta och amorteras . investeringar och behov av rörelsekapitalfår finansi eras genom externt och internt tillskott av medel. Internt tillskott får ske genom användande av avskrivningsmedel och rörelseme del. Externt tillskott av kapital får ske genom upptagande av lån genom . - Den nya ekonomiska styrningen m. m. införs så att denkan gälla fr.o.m. . Det nya förräntningskravet bör jar gälla fr. o. m. och når fullt genomslag . Uppskrivning av fallhöjder och uppskrivning av statskapi tal sker fr. o. m. . Den första rullande treårsplanen för finansieringar ochinveste ringar omfattar verksamhetsåren 1989-1991. Statens nuvarande krav på avkastning har enligt Vattenfalluppkommit genom en successiv påbyggnad av olika krav. Om nuvarande krav bibehålls,innebär detta att kraven successivt kommer att avvika från de krav som gällerför andra företag, och oklarheten om gällande långsiktiga planeringsförutsättningarkvarstår. Fasta regler för de ekonomiska kraven på verket är enligtVattenfall nödvändiga med hänsyn till att möjligheter måste finnas till enlångsiktig planering av verksamheten. Statens krav bör anpassas till dagensförutsättningar för verksamheten. Vattenfallär ett moderföretag i en koncern. Det kapital som är Prop. 1987/88:87 sysselsatti rörelsen är betydligt större än statskapitalet. Verksamheten är mycket långsiktigoch verksamhetens resultat kan variera år beroende på temperatur ochenergipris m. m. Verksamheten är dessutom mycket kapitalintensiv, vilketmedför att avkastningskravet får en stor betydelse för kostnader.Vattenfall har förvaltaransvar gentemot statsmakterna för staten tillhörigafallrätter och är prisledande inom elområdet. Ettnytt avkastningskrav och de ekonomiska målen för och dess bolag börenligt i princip byggas upp på samma sätt som gäller för andraföretag. Sambandmellan avkastningskrav och prissättning Vattenfallsprissättning baseras enligt på marginalkostnader. För att åstadkommaett samhällsekonomiskt effektivt utnyttjande av tillgänglig kapacitettillämpas kortsiktig marginalkostnad, dvs. energiavgifterna skall principmotsvara den förväntade genomsnittliga marginalkostnaden för elproduktion.Tarifferna utformas enligt denna princip med varierande energipriser underolika perioder. Tariffnivån i stort skall dock möjliggöra att statensavkastningskrav för verksamheten totalt sett alltid kan tillgodoses.Uppfyllandet av kravet utgör följaktligen en restriktion. Vid målkonfliktmellan avkastningskrav och tillämpad prissättningsprincip förutsätterVattenfall att tariffnivån kan anpassas till kravet genom fasta avgiftselement.Sådana höjningar har mycket begränsade styreffekter på energiefterfrågan.Eftersom har en prisledande roll påverkar avkastningskravet elprisetför hela landet. Vattenfalleftersträvar en hög effektivitet i verksamheten. huvudsakligauppgift är att leverera önskad elenergi med hög leveranssäkerhet till godkvalitet samt till kostnadsanpassade eltaxor. Demått som enligt bäst speglar kostnadseffektiviteten är utvecklingenöver tiden av kostnaden per levererad kWh fast kraft och genomsnittligavbrottstid. Många förhållanden försvårar dock effektivitetsmätningar. Vidberäkning av effektiviteten är det också nödvändigt att fördelakapitalkostnaderna på ett rättvisande sätt. Detta kan lämpligen ske genom real annuitet.På grund av svårigheten att med någon säkerhet mäta effektiviteten är det trenden som bör analyseras mot bakgrund av denallmänna kostnadsutvecklingen samt kostnaderna för tillkommande anläggningar.Även vid jämförelser med andra kraftföretag bör enligt utvecklingenöver beaktas.