prop · GB0345 · 1987-12-31 00:00:00 — 2) och "andra åtaganden"(nya p. 5) i tillämpningsföreskrifterna frångå huvudreglerna i lagen om"nettovärde" resp. "nominellt belopp". Det kan ifrågasättasom den lagutfyllnad som sålunda åsyftas är av sådan art, att den kan ske genomtillämpningsföreskrifter enligl 8 kap. 13 § RF. En annan lösning som i ställetbör övervägas är att i lagen la in ett bemyndigande enligt 8 kap. 7 § RF och därvidange vilka avseenden som omfattas av bemyndigandet. Den i lagförslagetupptagna möjligheten atl frångå nettovärdet i fråga om andra tillgångar änvissa fordringar har inte närmare kommenterats i promemorian. Del är möjligi;att bemyndigandet kan inskränkas till atl avse all belräffande andra åtagandenän garantiförbindelser kunna frångå en värdering till nominella beloppet.Värderingsbestämmelsen bör kunna hänföras lill området för 8 kap. 3 § RF ochdärmed kunna förenas med bemyndigande enligl 8 kap. 7 § RF. Ettså givet bemyndigande enligl 8 kap. 7 § RF i förening med möjligheten enligl 8kap. 13 § RF alt utfärda tillämpningsföreskrifter torde ge önskvärt utrymme förkompletterande föreskrifter. Beslämmelserna i 18 § fondkommissionslagen(1979:748) bör följa det mönster som väljs för bankrörelselagen. Vad gäller 7 §lagen (1980: 2) om finansbolag har bemyndigandet formulerats närmast som endispensregel för det enskilda fallet i fråga om möjlighel att slippa medräknaåtaganden fullt ut vid beräkningen av tillålen upplåningsram. Det förefallervara lämpligast att omformulera bestämmelsen lill en bemyndiganderegel om rätlatt komplettera med föreskrifter. Föreningenkonstaterar att omfattningen hos finansbolagen av den garanli givning och liknande som skulle kunna träffas av de nu ifrågavarande bestämmelserna är relafivt blygsam. Emellertid förekommer det numera, om än i liten skala, viss terminshandel i premieobligationer, lånelöften, leveransförbindelser m. m. som kan sägas innefatta ett visst risklagande. Föreningen kan därför finna det motiverat med ell tillägg till upplånings- rättsregeln av angiven innebörd. Principiellainvändningar kan visserligen riktas mot en lagstiftningstek- Prop.1987/88:45 nik som innebär långtgående bémyndiganden till en regeringenunderställd myndighet, men föreningen förutsätter atl bankinspektionen liksomhittills låter eventuella föreskrifter föregås av överläggningar med berördainstitut och branschorganisationer. Deti samtliga författningar använda begreppet "åtaganden" är, språkligtsett, diffust och kan vid tillämpningen komma all förorsaka en del onödigadiskussioner. Med hänsyn lill all "åtagandena", av de anförda exemplenaatt döma, måste vara tämligen konkreta ifrågasätter föreningen om inteuttrycket "gjorde åtaganden" kunde ersättas med "ingångna förbindelser"e.dyl. - Föreningen föreslår fill sist att en mindre, redaktionell justeringgörs i det föreslagna tillägget till finansbolagslagen. Enliglkommittéförslaget skall myndigheten undanta en obekant mängd åtaganden frånupplåningsbegreppet. Det torde ur både principiell och praktisk synvinkel varaatt föredra att myndigheten direkt anger vilka åtaganden som skall ha betydelsei upplåningsrättshänseende. Andra stycket, sista punkten, skulle därför förslagsviskunna få följande lydelse: "Tillupplåningen skall läggas beloppet av de garantiförpliktelser bolaget iklättsig. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer äger besluta att ävenandra av bolaget gjorda åtaganden (ev. ingångna förbindelser) helt ellerdelvis skall läggas till upplåningen." konstruktion bibehålls i princip bör dock hela punkten delas upp itvå avsnill, förslagsvis enligt följande: "Tillupplåningen skall läggas beloppet av de garantiförpliktelser bolaget iklätt sigsamt andra av bolaget gjorda åtaganden (ev. ingångna förbindelser). Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får dock medge att inte någon ellerendast viss del av åtagandet "förbindelsen" skall läggas lillupplåningen." Kommitténanser att nu gällande bestämmelser om kapitaltäckning behöver kompletteras medregler som gör det möjligt att ta hänsyn lill nya typer av riskåtaganden somaktualiseras genom ulvecklingen på kreditmarknaden. Kommittén framhållerdärvid att det är nödvändigt att reglerna blir neutrala från konkurrenssynpunktoch säger: "Vad beträffar sinsemellan är det viktigt altsamma typ av placering eller transaktion träffas av ett lika stort kapitaltäckningskravoberoende av vilket institut som utför transaktionen". Kassan kan instämmai den formuleringen, men vill framhålla att del också finns en annan aspekt päneutraliteten: om ett institut genomför en viss typ av transaktion ellerplacering i någon viss form av instrument, bör det ställas inför samma krav påkapitaltäckning oberoende av vilken motparten är, om inte objektiva skäl talarför att riskerna är olika. Med andra ord får inte institutens regler om kapitaltäck- ning utformas så, att deger upphov fill en diskriminering mellan konkurre- Prop. 1987/88:45 rande emittentereller låntagare. Frånden utgångspunkten vill Kassan peka på några fall där de gällande reglernabryter mot neutraliteten. Bristerna avser alltså inle de tillägg som kreditmarknadskommitténnu föreslagit, men finns i just den lagstiftning som berörs. Det är alltsånaturligt att rätta lill dem i detta sammanhang. Denförsta punkt Kassan avser gäller fondkommissionslagen (1979:748). I denaktuella 18 § stadgas bl. a. om alt fondkommissionsbolag måste ha en kapitaltäckningom minsl i eget kapital för placeringar i obligationer ochliknande värdepapper, med undantag för en särskild grupp av placeringar däringen kapitaltäckning alls krävs. I denna undantagsgrupp finns obligationer ochandra förbindelser utgivna av bankinsfitut, kreditakliebolag ochförsäkringsbolag men däremot inle sådana utgivna av Stadshypotekskassan ellerandra hypoleksförelag. Tolkatbokstavligen skulle detta alltså innebära all ell fondkommissionsbolag för atthålla ett lager av ;s. k. eller -certifikat skulle behövasex procents kapilalläckning, medan det inte krävs någon kapitaltäckning allsför all hålla motsvarande lager av kredilbolagsobliga-fioner eller -certifikat.På en viii fungerande konkurrensmarknad, där marginalerna är pressade, är detuppenbart att en sådan skillnad innebär att Caisse-papperen framstår sombehäftade med en extrakostnad jämfört med konkurrenternas. Alt delta är ennackdel för Stadshypotekskassan som eminent är helt klart. Denpåvisade skillnaden i fråga om kapilaltäckningskraven i fondkommissionslagenkan knappast vara avsedd. Jämför man nämligen med banklagstiftningensmotsvarande bestämmelser framgår det all hy-poteksföretagens obligationeroch andra förbindelser där behandlas hell parallellt med kreditaktiebolagens.Båda slagen ingår där i placeringsgrupp A, dvs. den som inte kräver någon kapilalläckningfrån bankens sida. Någon ändring föreslås inte heller i den nya bankrörelselagsom nu behandlas i . Troligtvis uppmärksammades den aktuella formuleringeninte alls vid fondkommissionslagens tillkomst eftersom handelnmed obligationer m. m. var hell obetydlig. I dagens situation är del emellertidav stor vikt att del kan klarläggas alt del inle skall vara någondiskriminering mellan det konkurrerande mellanhandsinstitutens papper. Denandra punkten gäller lagen (1980:2) om finansbolag. I 7 § stadgas där bl. a att någon kapilalläckning inte krävs för belopp som bolaget har innestående hos vissa finansinstitut eller lånar ut lill annal finansbolag, medan eljest ett i princip generellt krav på åtta procents kapilalläckning gäller. I undantagsgmppen, där ingen kapitaltäckning krävs, ingår bl. a kreditaktiebolag men inte Stadshypotekskassan. Såvitt Kassan förslår be stämmelsen, kan den t.ex. innebära att del för ett finansbolag krävs kapitaltäckning för att lämna dagslån till Stadshypotekskassan medan det inte krävs detla om pengarna i slället lånas ut till ell kreditakliebolag eller finansbolag. Med tanke på alt bl. a. ett växande antal stora industriföretag bildat finansbolag för att hantera sin slora likviditet är en sådan diskrimine ring allvarlig. Kassan vill också betona atl villkoren för Stadshypoleks 54 verksamhet numera ärsådana att dagslånemarknaden och andra former för Prop. 1987/88: 45 tillfälligupplåning är av största betydelse. Neutraliteten kräver obetingat att kassanoch konkurrerande företag har samma villkor vad gäller lagstiftningen. Igällande banklagar och i föreliggande förslag lill bankrörelselag finns, somredan framhållits, inte någon sådan olikabehandling av Stadshypotekskassan iförhållande lill kreditaktiebolagen. Kassan vill emellertid peka på att denterminologi som där används kan vara mindre lämplig. Kassan och de övriga hypoteksföretageninnefattas nämligen i 2 kap. 10 § i lokutionen "allmän kassa ellerinrättning vars reglemente fastställs av regeringen". F.n. är detvisserligen så att reglementet för Stadshypolek fastställs i förordningens formav regeringen, men det har påpekats att detta kan vara en ordning som rimmarmindre väl med regeringsformens nuvarande bestämmelser. Det kan således eftervad Kassan förstått bli aktuellt atl föra över de bestämmelser i nuvarandereglemente som anses principiellt vikliga fill stadshypolekslagen och att geresterande delar av reglementet en lägre dignitet av interna arbetsregler, sominte behöver fastställas av regeringen. Troligtvis är det också egentligen stadshypolekslagen,där bestämmelserna om Stadshypoleks ändamål, lånesäkerheter och kapilalläckningfinns, som avses med formuleringen i den aktuella lagtexten. Det är emellertidangeläget atl den fras som likställer Kassan med kreditaktiebolagen integenom en rent terminologisk förändring blir missvisande. En klarareformulering skulle således vara att föredra, som kan komma till användning isamtliga de här berörda lagtexterna. T.ex. kan ordet "hypoleksinstitul"prövas. De till lagrådet remillerade lagförslagen Lag omändring i bankrörelselagen (1987: 617) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § bankrörelselagen(1987:617) skall ha följande lydelse. Kapitalkravel bestäms i förhållande till bankens tillgångar och ingångna garanfiförbindelser (placeringar). För en central föreningsbank med anslutna lokala föreningsbanker bestäms kapitalkravet gemensamt. Vid beräkningen av kapitalkravel indelas placeringarna i följande fyra grupper, nämligen inneliggande kassa, checkar, och riksgäldskonloret, 2. skattkammarväxlar och obligafioner som utfärdats av staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighet, bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, allmän kassa eller inrättning vars reglemente fastställts av regeringen, kreditaktiebolag eller Nordiska investeringsbanken, 3. andra fordringar för vilka staten, kommun eller därmed jämförlig samfällighet, bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank eller annan under A 1 eller 2 avsedd kassa eller inrättning, kreditaktiebolag, sådant bankägi aktiebolag som enligt regeringens medgivande får jämställas med kreditakuebolag vid tillämpningen av detta stycke eller försäkringsföretag med svensk koncession svarar. Kapitalkravel bestäms i förhållande till bankenstillgångar, ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden på kapitalmarknaden(placeringar). För en central föreningsbank med anslutna lokala föreningsbankerbestäms kapitalkravet gemensamt. Vid beräkningen av kapitalkravet indelasplaceringarna i följande fyra grupper, nämligen poslremissväxlar samtfordringar hos 2. skattkammarväxlar och obligationer som utfärdals av slaten,kommun eller därmed jämförlig samfällighet, bankakfiebolag, sparbank, centralföreningsbank, allmän kassa eller inrättning vars reglemente fastställts avregeringen, kreditakliebolag, hypoleksinstitul eller Nordiskainvesteringsbanken, 3. andra fordringar för vilka staten, kommun eller därmedjämförlig samfällighet, bankakfiebolag, sparbank, central föreningsbank ellerannan under A 1 eller 2 avsedd kassa eller inrättning, kreditaktiebolag, hypoleksinsldut,sådant bankägi aktiebolag som enligt regeringens medgivande får jämställas medkreditakliebolag vid tillämpningen av detla stycke eller försäkringsföretagmed svensk koncession svarar, 4. fordringar för vilka säkerheten utgörs av värdehandlingeller fordran, som anges under A I -3, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 5. garantiförbindelser för vilka 5. garantiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i värde- åtaganden påkapitalmarknaden handling eller fordran, som anges för vilka banken erhållit säkerhet i underAl4. värdehandling eller fordran, som anges under A 1-4. B 1. andra fullgoda obligationer än desom anges under A 2, 2. fordringar förvilka utländskt bankföretag eller annat försäkringsföretag än som avses underA 3 eller samfällighetsförening svarar, därvid fordringar för vilka utländsktbankföretag svarar skall las upp till en och en halv gånger fordringarnasbelopp, 3. fordringar förvilka säkerheten utgörs av värdehandling eller fordran, som anges under B 1eller 2, eller panträtt i jordbruks-, affärs- eller bostadsfastighet ellertomträtt lill sådan faslighet inom av det uppskattade värdetav den fasta egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad som hör lilltomträtten, 4. garantiförbindelserför vilka 4. garantiförbindelser och andra banken erhållit säkerhet i värde-åtaganden på kapdalmarknaden handling eller fordran, som anges för vilka bankenerhållit säkerhet i under B 1-3. värdehandlingeller fordran, som anges under B 1-3. C 1. fordringar för vilka säkerhetenutgörs av a) panträtt ijordbruksfastighet, i bostadsfastighet med en- eller tväfamiljshus eller medflerfamiljshus för vilket bostadslån enligl statliga bestämmelser ulgår elleri tomträtt till sådan fastighet, om panlvärdel ligger mellan sjuttiofem av del uppskattade värdet av den fasta egendomen eller, ifråga om tomträtt, av byggnad som hör till tomträtten, b) panträtt ifastighet som helt eller delvis är inrättad för industriell verksamhet eller itomträtt till sådan fasfighet inom av det uppskattade värdet avden fasla egendomen eller, i fråga om tomträtt, av byggnad och annan egendomsom hör lill lomlrällen, eller c) förlagsbeviseller aktie, som är inregistrerad vid , 2. garantiförbindelser för vilka 2. garantiförbindelseroch andra banken erhållit säkerhet i form av åtaganden på kapitalmarknaden värdehandling eller fordran, som för vilka banken erhållit säkerhet i anges under C 1, form av värdehandling eller ford- ran, som anges under C I, D övriga fillgångar och garanti- D övriga tillgångar, garanliför- förbindelser utom sådana som en- bindelser och andraåtaganden på ligt 9 § fjärde och femte styckena kapdalmarknaden utom sådana skall avräknas från eget kapital och som enligt 9 § fjärde och femte egna fonder. styckena skall avräknas från eget kapilal och egna fonder. För placeringar som anges under A gäller inte någotkapitalkrav. I övrigt uppgår kapitalkravel vid varie lidpunkt fill lägst ettbelopp som motsvarar sammanlagt en procent av summan av placeringar som anges under B, av summan av placeringar som anges under Coch av summan av placeringar som anges under D. Placeringar skall tas upp till följande värden, nämligen 1.fordringar, för vilka reserver som avses i 9 § andra slyckel avsatts, lill sitt bmllovärde, 57 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 2. övrigatillgångar lill sitt nettovärde, 3. garantiförbindelser,som är 3. garantiförbindelser, som ärknutna till kreditgivning, till sitt no- knutna till kreditgivning, till sillnominella belopp samt minella belopp, 4. övrigagarantiförbindelser till 4.övriga garantiförbindelser lill halva sitt nominella belopp. halva sitt nominella belopp saml 5. andra åtaganden sitt nominellabelopp om inle ett lägre belopp beslämts i föreskrift som avses i sislastycket. Med uppskattat värde i första stycket B 3 och C I avsesdet värde, som banken bestämt på grundval av särskild värdering. Har enligt gällandestatliga beslämmelser om bostadslån till främjande av bostadsbyggandet sådantlån beviljats till uppförande av viss byggnad, skall till grund för bedömandeti stället för uppskatlningsvärdel läggas det enligt nämnda bestämmelserfastställda pantvärdet för byggnaden eller den fastighet där denna uppförs ominte särskilda skäl föranleder annat. Närmare föreskrifter i fråga om tdl vdka belopp åtagandenenligt andra stycket 5. skall las upp får meddelas av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, bankinspektionen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1980: 2) om finansbolag Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1980:2) om finansbolagskall ha följande lydelse. beloppet av de garantiförpliktelser bolaget iklätt sig, 2. andra av bolaget gjorda åtaganden sdt nominella belopp om inte regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen i föreskrift angivit ett lägre belopp. Med egel kapilal avses aktiekapital, reservfond, dispositionsfond och av bolagsstämman fastställd vinslbalans. Med eget kapital får likställas 1. garanlifond, som bildats genom tillskott av aktieägare i finansbolaget eller förbindelser utfärdade av bankakfiebolag, sparbank, central för eningsbank eller annan som bankinspekfionen godkänt, intill elt belopp motsvarande fem gånger bolagets aktiekapital, 2. av ett belopp, som svarar mot sådana bolagels reserver som avses i 2 kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617), intill ett belopp motsvarande bolagets eget kapital samt Finansbolag får högst låna upp medel med dels ett beloppsom svarar mot bolagets kassa och mol vad som innestår hos , riksgäldskonloret,bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kreditakliebolag och postgiroteller utlånats till annal finansbolag, dels etl belopp som svarar mot tolv ochen halv gånger det egna kapitalet. Om särskilda skäl föreligger kanbankinspektionen medge högre upplåning, dock högst till tjugo gånger det egnakapitalel. Som upplåning anses inte vad som motsvarar avfinansbolaget utfärdade skuldförbindelser, som för långivaren medför rätt tillbetalning först efter bolagels övriga borgenärer eller som har garanterats avstaten, bankaktiebolag, sparbank eller central föreningsbank. Till upplåningenskall läggas beloppet av de garantiförpliktelser bolaget iklätt sig. Finansbolag får högst låna upp medel med dels ell beloppsom svarar mot bolagels kassa och mol vad som innestår hos ,, bankaktiebolag, sparbank, central föreningsbank, kreditaktiebolag,hypoteksinstitut och postgirot eller utlånats lill annat finansbolag, dels eltbelopp som svarar mol det egna kapitalet. Om särskildaskäl föreligger kan bankinspektionen medge högre upplåning, dock högst till tjugogånger del egna kapitalet. Somupplåning anses inte vad som motsvarar av finansbolaget utfärdadeskuldförbindelser, som för långivaren medför rätl till betalning först efterbolagets övriga borgenärer eller som har garanterats av staten, bankaktiebolag,sparbank eller central föreningsbank. Till upplåningen skall läggas Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 45 3.kapital, som tillförts bolaget mot av bolaget utfärdade skuldförbindelser sommedför rätl lill betalning först efter bolagets övriga borgenärer, intill etlbelopp motsvarande bolagets eget kapital. Omdet mellan finansbolag råder sådanl nära samband som anges i 4 §, kanbankinspektionen i det särskilda fallet föreskriva atl upplåningsrätt skallberäknas gemensamt för bolagen. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i fondkommissionslagen (1979: 748) Härigenom föreskrivs att 18 § fondkommissionslagen(1979:748) skall ha följande lydelse. Fondkommissionsbolag skall till uppdragsgivarnas skydd haeget kapilal fill visst lägsta belopp som är betryggande i förhållande lillbolagets tillgångar och lill garantiförbindelser som bolaget har ingått(placeringar). Det egna kapitalel anses betryggande, om det uppgär till lägst ellbelopp som motsvarar sammanlagt tjugo procent av värdet av aktier,emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantag av sådana aktier sominnehas som ett led i organisationen av bolagels verksamhet samt avvärdet av övriga placeringar med de undantag som anges i andra stycket.Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje slyckel har avsatts, skallsåvitt avser aktier tagas upp lill sitt marknadsvärde och såvitt avser ufiåning,garantiförbindelser, utländska valutor och obligationer till sittbruttovärde. Övriga placeringar skall tagas upp till sill nettovärde. kapital krävs ej för inneliggande kassa, checkar ochpostre-missväxlar eller för obligationer och andra fordringar för vilka svararstaten, kommun, bankinslilul, kreditakliebolag eller försäkringsbolag. kapilalkrävs ej heller för fordran hos annal fondkommissionsbolag på likvid förutförd värdepappersaffär. Fondkommissionsbolag skall lill uppdragsgivarnas skydd haeget kapital lill visst lägsta belopp som är betryggande i förhållande lillbolagels fillgångar, ingångna garantiförbindelser och andra åtaganden påkapitalmarknaden (placeringar). Det egna kapitalet anses betryggande, om detuppgår till lägst ett belopp som motsvarar sammanlagt tjugo procent av värdetav aktier, emissionsbevis och andelar i aktiefonder med undantag av sådana aktiersom innehas som ell led i organisationen av bolagels verksamhet saml sexprocent av värdet av övriga placeringar med de undantag som anges i andrastycket. Placeringar, för vilka reserver som avses i tredje slyckel haravsatts, skall såvitt avser aktier tagas upp lill sitt marknadsvärde och såvittavser utlåning, garantiförbindelser, utländska valutor och obligationer tillsill bruttovärde. Övriga tillgångar skall las upp lill sitt nettovärde.Åtaganden på kapitalmarknaden skall las upp till sitt nominella belopp om inleregeringen, eller efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen iföreskrift angivit etl lägre belopp. Eget kapilal krävs ej för inneliggande kassa, checkar ochposlremissväxlar eller för obligationer och andra fordringar för vilka svararstaten, kommun, bankinslilul, kreditaktiebolag, hypoleksinsldut ellerförsäkringsbolag. Eget kapital krävs ej heller för fordran hos annal fondkommissionsbolagpå likvid för utförd värdepappersaffär. Senaste lydelse 1987:622. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1987/88: 45 Somegel kapilal skall vid tillämpning av första stycket anses vad som enligt 2kap. 9 § bankrörelselagen (1987:617) gäller som egel kapital. I fråga om fondkommlssionsbolagsreserver för aktier får vidare med eget kapital likställas avskillnaden mellan aktiernas marknadsvärde och deras nettovärde. Från det egnakapitalet skall avräknas nettovärdet av sådana aktier eller andelar iekonomisk förening som fondkommissionsbolaget har förvärvat med stöd avtillstånd enligl 15 § andra stycket. Omsärskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen medge alt fondkommlssionsbolagsegel kapilal får uppgå lill elt lägre belopp än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft . Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Propositionens lagförslag ...................................... 2 1 lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617) ...... 2 2 lag om ändring i lagen (1980:2) om finansbolag .. 5 3 lag om ändring i fondkommissionslagen(1979: 748) ..... 7 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde den .. 9 1 Inledning ......................................................... 9 2 Nuvarande kapitaltäckningskrav ......................... 9 3 Kommilléns förslag ............................................. 11 4 Allmän motivering.............................................. 12 4.1 överväganden och förslag .............................. 12 4.2 Ikraftträdande ........................................... .. 19 5 Upprättade lagförslag ....................................... 19 6 Specialmotivering.............................................. 19 7 Hemställan .................................................... 20 8 Beslul.............................................................. 20 Utdragur lagrådels protokoll den 21 oklober 1987 ..... .. 21 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 22 oklober 1987 21 Bilaga1 Kommitténs promemoria .......................... .. 23 Bilaga2 Sammanställning av remissyttandena............ 38