prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Även om det i reglementetinte finns något preciserat avkastningskrav beträffande första-tredjefondstyrelsernas förvaltning, kan det enligl min mening vara lämpligt atl ävendessa styrelser redovisar sin förvaltning i reala termer. En sädan redovisningkommer att ge information om styrelsernas resultat i förhållande lillinflationsuppräknade filldelade medel. 3.5.2Placering av ytterligare pensionsmedel i aktier och riskkapitalinstrument Min bedömning:Yllerligare AP-fondmedel bör få placeras i aktier och i vissariskkapitalinstrumenl m. m. Del bör tillskapas en ny fondstyrelse av samma typsom Qärde fondstyrelsen för detta ändamäl. LO:s förslag: I skrivelsenden har LO föreslagit all första-tredje fondstyrelserna skall fåmöjlighet atl placera av sill kapilal i aktier. Skälen för min bedömning:År 1972 fick kapitalmarknadsulredningen genom särskilda tilläggsdirektiv iuppdrag atl ta ställning lill en skrivelse frän LO. I skrivelsen hade LOföreslagit atl AP-fondens reglemente skulle ändras så all fonden ocksä kunde fårätt all förvärva aktier och andra förelagsandelar. I ddbelänkandel (SOU1972:63) Näringslivels försörjning med riskkapital frän allmänna pensionsfondenföreslog kapitalmarknadsulredningen all det skulle inrättas en Qärdefondstyrelse med uppgift att kanalisera riskvilligt kapital från AP-fonden fillnäringslivel. Som jag har redogjort för inrättades sedan den Qärdefondstyrelsen . I sitt huvudbetänkande (SOU1978:11) Kapitalmarknaden i svensk ekonomi framhöll kapitalmarknadsutredningenatt man borde överväga att låta AP-fondens aktieförvärv ske genominrättandet av en femte fondstyrelse, utrustad med egen administration. Ensådan åtgärd var enligt utredningen motiverad för all motverka atl fonden påsikl byggde upp etl faktisktägaransvar i en mängd förelag. Del förelåg också enligl utredning- Prop.1987/88: 11 ens bedömning risk att fondens dispositioner skulle ge upphov lillspekula-fion av andra placerare, om fondens innehav blev dominerande pä aktiemarknaden. Enliglmin bedömning finns det starka skäl som talar för alt AP-fondmedel ävenfortsättningsvis skall fä användas för förvärv av aktier m. m. En sädan ordningkan bidra lill en bättre avkastning på fondens medel, samlidigl somnäringslivel får tillgång till ytterligare riskvilligt kapilal. Del vore därvidnaturligt alt låta ocksä dessa ytterligare medel kanaliseras till marknadengenom en fortsalt tilldelning till Qärde fondstyrelsen. De medel som hitfillstilldelals styrelsen har nämligen förvallats på etl framgångsrikt och effekfivtsäll, som styrelsen funnit lämpliga former för sin verksamhel.Emellertid har styrelsen en marknadsandel om cirka tre procentav akliemarkanden. Därtill kommer atl styrelsen är en av de fyra slörslaakfieägande institufionerna i . a. marknadsskäl bör styrelsensandel inte bli särskilt myckel större. I stället bör, som jag ser del, denlösning som kapitalmarknadsulredningen föreslog i sitt huvudbetänkande väljas.Denna innebar, som jag redan har nämnt, att AP-fondens förvärv av aktier iframtiden borde ske genom en ny fondstyrelse med egen administrafion. borde, enligl min mening, fungera som en självständig enhet medsamma möjligheter atl placera medel som Qärde fondstyrelsen har . Den nyafondstyrelsen bör även i övrigt huvudsakligen vara underkastad samma regler somnu gäller för Qärde fondstyrelsen. Proposifioneninnehåller dock inte någol förslag om fillskapandel av yllerligare enfondstyrelse. Inom pågår arbete med alt utarbeta underlagför ett kommande förslag, som i sina grundläggande delar kommer all varauppbyggt så som jag nu har redovisat. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslaglill 1. lag om ändring iriksdagsordningen 2. lag om ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. 5.1 Förslaget till lag om ändring i rikdagsordningen 3.11.2 Motion fär avlämnas med anledning av skrivelse frän regeringen 1. med årlig redogörelse för destatliga förelagen, 2. med redovisning av allmännapensionsfondens verksamhet. Förslaget är en följd avatl skall fä möjlighet atl granska samfiiga Prop. 1987/88: 11fondstyrelsers årsredovisningar. Enligtförslag i prop. 1987/88:22 skall motion få väckas, inle bara med anledning avpropositioner och förslag, ulan också med anledning av så gott som samtliga skrivelserfrån regeringen och redogörelser från olika riksdagsorgan. Bestämmelse om deltaskall las in i 3 kap. 11 § riksdagsordningen. får lill följd alltilläggsbestämmelsen 3.11.2 kan upphöra atl gälla. Det förslaget föreslås trädai kraft . Den ändring som görs i tilläggsbestämmelsen3.11.2 får således betydelse under är 1988. 5.2 Förslaget till lag om ändring i reglementet förallmänna pensionsfonden Varjefondstyrelse får placera de medel som styrelsen förvallar 1. i obligationer utfärdade avstaten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, allmännahypoteksbank, stadshypotekskassa. eller Skeppsfartenssekundärlånekassa eller av kreditakliebolag som slår under fillsyn avbankinspektionen, 2. i obligationer garanterade avslalen, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, 3. i obligationer och andra förden allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som har offentligen ulbjudilsav svenska bankaktiebolag, svenska fondkommissionsbolag, Sverigesinvesleringsbank aktiebolag eller Nordiska investeringsbanken med undanlag avkonvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med opfionsrält lill nyteckningoch sådana obligationer med längre löpfid än ell år, som har utfärdats avbankaktiebolag, sparbanker eller centrala föreningsbanker, 4. i andra skuldförbindelserutfärdade av a) slaten, kommuner eller därmedjämförliga samfälligheter, , bankaktiebolag, sparbanker, centralaföreningsbanker eller andra kreditinrättningar som regeringen godkänner, b)bolag, föreningar ellerstiftelser som i 2 § första stycket 1 sägs, såvida staten, en kommun eller endärmed jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen för förbindelserna. c) bolag eller föreningar, ulansådant borgensåtagande som i b) sägs, lill belopp som sammanlagt motsvararhögst av anskaffningsvärdet av de fillgångar som styrelsenförvallar, 5. i skuldförbindelser utfärdadeav en annan fondstyrelse saml 6. i fordringar hos kreditinrättningari enlighet med bestämmelserna om återlån. Enliglgällande bestämmelser har första-tredje fondstyrelserna möjlighet all ge direkfiån lill bolag och föreningar under förutsättning atl slalen, en kommun eller därmed jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen för för bindelserna. Ändringen innebär att fondstyrelserna får möjlighet atl i viss utsträckning lämna direkfiån lill bolag och föreningar ulan någol sådant borgensåtagande. Avsiklen är all länen skall ges till större förelag som har 39 innebär all lånen kommer alt Prop. 1987/88: 11 varaförhållandevis fä men i gengäld avse mycket stora belopp. Möjlighetenatl ge direkfiån ulan offentlig borgen begränsas fill totalt avanskaffningsvärdet pä de fillgångar som en fondstyrelse förvallar (se avsnill3.4.1). Enfondstyrelse fär förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för allbereda styrelsen lokaler för verksamhelen. Enstyrelse fär dessutom, för atl tillgodose kravel på en ändamålsenligförvaltning av de medel som styrelsen förvallar, själv eller genom bolag som isin helhet innehas av fondstyrelsen eller flera fondstyrelser gemensamt 1. förvärva och till nylQandeupplåta fast egendom eller tomträtt samt 2. förvärva samtliga aktier i eltbolag som har till ändamål att äga eller förvalla sädan egendom(fastighetsbolag). Delsammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar som förvärvatsenligl andra slyckel får uppgå lill ell belopp som motsvarar högst fem procentav det totala anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvallar. Vidberäkningen skall tillgångar som förvärvals enligl 1 las upp lillanskaffningskostnaden och tillgångar som förvärvals enligl 2 lill den andel avanskaffningskostnaderna för fastigheterna i bolaget som motsvarar styrelsensinnehav av aktier i bolaget. Förnärvarande har förstatredje fondstyrelserna rätt alt förvärva fast egendom,tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelserna lokaler för verksamhelen.Genom ändringen fär fondstyrelserna möjlighet atl förvärva fast egendom ocksäi placeringssyfte. Bestämmelsen avser inle endasl förvärv av hyresfastighetereller bostadsfasligheter. Också större objekt som hamnar, kraftverk m.m. kankomma i fråga. Förvärven kan vara antingen direkta eller indirekta genomförvärv av samtliga aktier i ett fastighetsbolag. Ocksänär del gäller förvärv av fast egendom begränsas fondstyrelsernas möjligheterfill etl sammanlagt belopp om av anskaffningsvärdet på detillgångar som en fondstyrelse förvaltar (se avsnitt 3.4.2). Enfondstyrelse får själv eller genom bolag som innehas av fondstyrelsen vidförvärv av tillgångar som sägs i 15 a§ andra stycket 1 överta ansvaret för lånsom har lämnats mol säkerhet av pantrält i sädana tillgångar eller ta upp nyalån om det behövs för en normal förvaltning av tillgångarna. Bestämmelsenär helt ny. Den gör det möjligt för en fondstyrelse all överta befintliga lån ifast egendom som styrelsen har för avsikt all förvärva. Vidare ges styrelsernamöjlighet atl ta upp lån för löpande underhåll och upprustning av fastighetersom styrelserna förvallar. Avsiklen är därvid inle atl styrelserna skall få laupp lån för exempelvis ny- eller tillbyggnad av sädana fasligheter (se avsnitt3.4.2). Fondstyrelsernasräkenskapsår är kalenderår. Varjefondstyrelse skall före redovisa för sin förvaltningunder föregående räkenskapsår genom alt lämna förvaltningsberättelse medresultaträkning samt balansräkning avseende ställningen vid årets utgång. Ibalansräkningen skall tillgångarna las upp lill anskaffningskostnaden. Enosäker fordran skall dock tas upp till det belopp som kan beräknas komma atlinflyta. En värdelös fordran får inte tas upp som tillgång. Tillförvaltningsberättelsen skall ocksä fogas resultaträkning och balansräkningsom är uppställda efter reala principer. Ibestämmelsen har lidpunkten för när en fondstyrelse skall lämna sinförvaltningsberättelse ändrats frän den 1 febmari till den 15 febmari årelefter räkenskapsåret (avsnitt 3.3.5). Vidarehar bestämmelsen tillförts etl Qärde stycke med föreskrift om s. k. realredovisning. Genom en sädan redovisning får man över liden en god bild avvärdeuivecklingen i fonderna i förhållande fill del långsiktiga resultatkravet.Vad gäller den närmare utformningen av denna redovisningsleknik kan den modellsom Qärde fondstyrelsen fillämpar Qäna som god vägledning (se avsnill 3.5.1).Bestämmelsen är gemensam för samtliga nio fondstyrelser. Första-tredjefondstyrelserna skall gemensamt göra en sammanslällning av övrigafondstyrelsers verksamhetsberättelser. Sammanställningen skall överlämnas lillregeringen före årel efter räkenskapsåret. Regeringenskall överlämna sammanställningen och fondstyrelsernas verksamhelsberältdserlill före utgången av april månad samma är. Förnärvarande överlämnas endasl Qärde fondstyrelsens redovisning till riksdagenför granskning. Delta sker genom en skrivelse frän regeringen. Genom det nyastycke som fogats till 17 § fär möjlighet all granska samtligafondstyrelsers årsredovisningar. Regeringens skrivelse till skallöverlämnas före utgången av april månad. Tidpunkten överensstämmer med vad somgäller belräffande avlämnandet av komplelleringspropositionen. Det blirhärigenom möjligt för atl behandla förvaltningen av AP-fondmedlensamtidigt med denna proposifion (avsnill 3.2). Förvarje kalenderår skall revisorerna avge en revisionsberättelse, som skallöverlämnas till fondstyrelsen efter det att förvaltningsberättelsenenligl 16 § har kommil revisorerna till hända. Revisionsberättelsenskall innehålla en redogörelse för omfattningen och resultatet av revisorernas granskning och inventering av de under styrel sens förvaltning stående tillgångarna samt uppgift om anmärkning förelig ger mot förvaltningsberättelsen med resultaträkning, mot balansräkningen, mot fondstyrelsens bokföring eller i övrigt mol fondstyrelsens förvaltning. Om del föreliggeranledning fill anmärkning skall den anges i revisionsbe- Prop. 1987/88: 11rättelsen. Revisorerna får också meddela de erinringar i berättelsen som deanser påkallade. Enrevisor som är av skiljaktig mening eller i övrigt finner särskill uttalandepåkallat fär ange detta i revisionsberättelsen, om han inle avger en särskildsådan berättelse. Mofiveringenframgår av avsnitt 3.3.5. Fjärdefondstyrelsen får placera de medel som styrelsen förvallar 1. iaktier i svenska aktiebolag med undanlag av aktiebolag som driver bank- eller försäkringsrörelse, 2. i standardiserade köp- ochsäljopfioner avseende aktier i sådana aktiebolag som avses i 1, 3. i sådana konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med opfionsrält lill nyteckning som har utfärdats avaktiebolag som avses i 1, 4. i aktier i utländska aktiebolagsaml i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med oplionsrälllill nyteckning som har utfärdats av ufiändska aktiebolag, 5. som riskkapital i svenskaekonomiska föreningar eller 6. i andelar i svenskakommanditbolag. Fondstyrelsenfår inte förvärva värdepapper enligl första stycket 4 i sådan omfattning altvärdepapperens sammanlagda värde kommer atl översfiga en procent av värdet avde medel som styrelsen förvallar. Allmännapensionsfonden fär inle vara komplementär i etl kommanditbolag. Placeringsreglernaför Qärde fondstyrelsen ändras i tvä hänseenden. Dels blir del möjligl förfondstyrelsen all placera medel i standardiserade köp-och säljoptioner avseendeaktier, dels får styrelsen möjlighet att ingå i kommanditbolag. I sislnämndahänseende gäller dock all AP-fonden aldrig får vara komplementär i ettkommanditbolag (avsnitt 3.3.4). Enlöntagarfondslyrdse får placera de medel som styrelsen förvallar 1. iaktier i svenska aktiebolag, 2. i standardiserade köp- ochsäljoptioner avseende akfier i svenska aktiebolag, 3. i sådana konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning som har utfärdats avaktiebolag som avses i 1, 4. som riskkapital i svenskaekonomiska föreningar eller 5. i andelar i svenskakommanditbolag. Placeringsreglernaför löntagarfondstyrelsema ändras i enlighet med ändringar i motsvaranderegler för Qärde fondstyrelsen. Jag har dock inte ansett det vara nödvändigtalt i lagtexten upprepa förbudet för AP-fonden atl vara komplementär i ettkommanditbolag (avsnitt 3.3.4). Omdel behövs för en tillfredsställande belalningsberedskap eller för atltillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedel placeras hosriksbanken, annan bank eller postgirot. I samma syfte får fondmedel placeras istatsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat ellerandra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Förall kunna förvalla sina medel på ell effektivt sätt får Qärde fondstyrelsenoch löntagarfondstyrelsema nu möjlighet atl också placera medel i andravärdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Avsiktenär alt fondstyrelserna skall kunna använda denna placeringsmöjlighet förkortsiktiga placeringar i avvaktan på ell lämpligt tillfälle att placera medleni aktier. Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Medhänvisning lill vad jag har anfört ovan hemställer jag atl regeringen delsföreslår atl anta de lagförslag som upprättats inomfinansdepartemenlel delsbereder fillfälle all ta del av vad jag har anfört om direkta valfill fondstyrelserna saml placering av yllerligare pensionsmedel i aktier ochriskkapitalinstrumenl. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredraganden anfört för den åtgärd och detändamäl som föredraganden har hemställt om. 1987/88:11 Bilaga 1 Direktaval av styrelser i allmänna pensionsfonden Chefen för , statsrådetFeldl, anför. Iregeringens proposition om löntagarfonder aviserades en utredning av frågan omledamöterna i fondstyrelserna borde utses genom direkta val (prop.1983/84:50 s. 53). Sedan har antagit propositionen och därigenomgodtagit tanken pä en utredning om direkt val av slyrelseledamöterna (/84:20, rskr 122) föreslär jag atl direktiv nu beslutas för den aviseradeutredningen. Riksdagensbeslut om löntagarfonder m. m. Enligtriksdagens beslut skall det inom ramen för allmänna pensionsfonden under år1984 inrättas fem nya fondstyrelser, benämnda löntagarfondslyrdser, vid sidanav de fyra fondstyrelser som har verkat inom fonden. De nyastyrelserna skall liksom de tidigare förvalta en del av allmännapensionsfondens medel. Bestämmelser om fondstyrelsernas organisation ochverksamhet finns i lagen (1983:1092) med reglemente för allmännapensionsfonden. Varjelönlagarfondstyrelse skall bestå av nio ledamöter. För ledamöterna skall delfinnas fyra suppleanter. Regeringen förordnar ledamöter och suppleanter. Dessaskall vara myndiga och bosatta i . Av ledamöterna och suppleanternaskall minst fem resp. tvä företräda löntagarintressen. När ledamöter ochsuppleanter ulses skall det ses till att löntagarfonderna fär en regionalanknytning. Vidare finns bestämmelser om den tid för vilken ledamöter ochsuppleanter skall förordnas och om hur del skall förfaras när en ledamot ellersuppleant lämnar sitt uppdrag . Regeringen skall för varjelöntagarfondstyrelse förordna en ledamot till ordförande och en till viceordförande. Första-tredjefondstyrelserna har vardera nio ledamöter med var sin suppleant vilka utses avregeringen. Fjärde fondstyrelsen har Qorton ledamöter med lika mångasuppleanter. Belräffandefrågan om hur ledamöterna bör utses anförde jag följande (prop. 1983/84:50 s. 53). När del gäller det sätt, på vilkel ledamöter i fondernas styrelser skall utses, har jag i del föregående föreslagit alt fondernas styrelse skall utses genom beslut av regeringen. bör gälla t. v. Mot bakgrund av de tankar som bär upp del förslag som jag nu presenterar finns det starka skäl all utse ledamöterna i fondernas styrande organ genom direkta val. 1 sä fall borde ett direktvalssyslem omfatta även 44 allmännapensionsfondens nuvarande fyra styrelser. Anordnandet av såda- Prop.1987/88: 11 na val inrymmer emellertid åtskilliga principiella frågor som måslebelysas Bilaga 1 innan slutlig ställning kan las. De valtekniska problemsom kan vara förknippade med ell sådant syslem måste ocksä prövas. Jag anseratl det bör uppdras ål en särskild utredning alt överväga den nu behandladefrågan. Denna utredning bör arbeta i nära samråd med riksskalteverkel, som ärcentral valmyndighet. Utredningen bör få i uppdrag att överväga olika lösningarpä frägan om fondens demokratiska förankring. Jag kommer alt förregeringen anmäla frågan om direktiv till en sådan utredning. Jag villemellertid redan nu förulskicka alt utredningen bör få i uppgift att övervägadirektval ocksä till de nuvarande första-Qärde fondstyrelserna.Utredningsuppdraget bör ges ål en särskild utredare. Det finns starka skäl som talar för all ledamöterna ilöntagarfondstyrelserna ulses genom direkta val, som om möjligt bör omfattaäven de fyra hittillsvarande styrelserna. Förstahandsuppgiften för kommitténbör således vara att överväga om det bör införas ell system med direktval avde nio fondstyrelserna. Anordnandet av direkta val innefattar åtskilligaprincipiella frågor som måste belysas innan någon slutlig ställning kan las.Några av dessa frågor berör jag i det följande. En grundläggande principiell fråga är vilka som skall harösträtt vid direktval. Mol bakgrund av de tankar som ligger lill grund förinförandel av löntagarfonder kan det te sig naturligt att styrelseledamöterna idessa fonder väljs av löntagarna själva. Det kan dock vara svårt att med nödvändigexakthet bestämma vilka som i så fall skulle vara röstberättigade. Någotenhetligt löntagarbegrepp finns inte. För min del har jag därför kommit fill slutsatsen att manockså måste överväga den lösningen all direkta val skall grunda sig på allmänoch lika rösträtt. Kommittén bör överväga denna fråga och la ställning till omvillkoren för rösträtten kan anknytas till vad som gäller i andra allmänna valoch då närmast de kommunala valen, vid vilka även ulländska medborgare som harvarit bosalla här i mer än tre är har rösträtt. En form av val som jag vill nämna i detta sammanhang ochsom utredaren bör överväga är alt fondstyrelserna ulses genom val i tvä steg. Först skulle en eller flera församlingar eller fullmäktige väljas direkt av valmanskåren. Därefter skulle fondstyrelserna utses av de valda ombuden för väljarna. Förankring i grundlag Prop. Om utredaren kommer fram lill all någon form av direktaval lill fondsty- tiiiaga rdserna bör införas, kan frägan ställas huruvidasådana val bör ges någon förankring i grundlag. Regeringsformen (omtryckt1982:940, RF) anger i slora drag uppbyggnaden av den offentligrättsliga organisationeni vårt land. Valen till och till landsting och kommunfullmäktige ärsålunda nämnda i 3 kap. 1 § resp. I kap. 7 § RF Qfr belräffande de kyrkligakommunerna punkt 9 ättonde stycket i övergångsbestämmelserna till RF). All densvenska folksiyrelsen bygger på allmän och lika rösträtt och förverkligas genomett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunalsjälvstyrelse framgår av I kap. I § RF. Enligt min mening kan dock fondstyrelserna knappast sägasha en sådan ställning atl de måste omnämnas i RF:s beskrivning av grunddragen iden offentligrättsliga organisationen. Inte heller anscrjag all delförhållandet all RF nämner de allmänna valen lill , landsting ochkommunfullmäktige utesluter att det införs andra typer av allmänna val, sominte är uttryckligen förankrade i grundlag.,Utredaren bör emellertid närmarebelysa denna konstitutionella fråga. Till de principiella frägor som utredaren måste övervägahör de spörsmål som gäller utformningen av etl system för direktval lillfondstyrelserna. En första fråga gäller tidpunkten för valen. Ordinarie valtill och landsting och kommunfullmäktige hälls (1 kap. 3 §vallagen 1972:620, omtryckt 1982:146). Valdag är tredje söndagen i septembervart tredje år. Val av kyrkofullmäktige hålls i oklober . Utredaren bör överväga om det är principiellt ochpraktiskt lämpligt att fondslyrdseval hålls med andra val. Mot enlösning med en särskild valdag talar givelvis de avsevärda kostnader ochadministrativa problem som en sädan ordning skulle medföra. Jag kan här nämnaatt kostnaderna för de allmänna valen är uppgick lill ca 140 milj. kr.Också risken för atl det i så fall skulle bli ett för våra förhållanden lågtvaldeltagande bör beaktas. Å andra sidan kan en gemensam valdag innebära allvalförfarandet kompliceras genom att antalet val som skall hållas blir alllförstort. En fräga som har nära samband med lidpunkten för valen ärhur läng mandatperioden bör vara för fondstyrelser som utses genom direkta val. En annan huvudfråga belräffande valsystemet är vilkavalkretsar som bör finnas för fondstyrelsevalen. Utredaren bör ulgå från alt löntagarfondsty relserna skall tillsättas genom val i var sin regional valkrets. överensstämmelsemed den regionala anknytning som gäller för lönta- Prop. 1987/88: 11garfonderna bör det finnas en valkrets i norra , två i Bilaga 1 och en i vardera västra och Qfr prop. 1983/84:50 s. 81).Hur valkretsarna närmare bör avgränsas torde få övervägas med hänsyn tillgeografiska, befolkningsmässiga, näringspolitiska och andra sådana förhållanden. Utredaren bör också ta upp frågan om valkretsar för val tillförsta-Qärde fondstyrelserna. Första-tredje fondstyrelserna är f. n.sammansatta sä alt de representerar delvis olika intressen. Flertalet avslyrdsdedamölema utses på förslag av intresseorganisationer. I alla trestyrelserna finns företrädare för arbetstagarintressen. I första fondstyrelsenfinns dessutom företrädare för kommunala intressen, i andra fondstyrelsenföreträdare för arbetsgivarintressen och konsumentkooperaliva intressen och itredje fondstyrelsen företrädare för arbetsgivar- och egenförelagarintressen.På motsvarande sätt finns representanter för kommun-, arbetsgivar- och arbetstagarintresseni Qärde fondstyrelsen.