prop · GB0363 · 1987-12-31 00:00:00 — Studerandeorganisationerna utför sådan verksamhet och får såledesersättning genom försäkringssystemet, I övrigt är studerandehälsovården sedanden helt avskild från detta ersättningssystem. Den finansieras istället genom särskilt statsbidrag under . Det ärdärför naturligt att även den födelsekontrollerande verksamheten hosstuderandeorganisationerna omfattas av detta statsbidrag. Omläggningen, som avbudgettekniska skäl bör ske fr,o,m, , innebär att ett beloppmotsvarande utgiven ersättning förs över från sjukförsäkringen tillifrågavarande statsbidrag. De särskilda ersättningar som lämnas för avinstitutionalisering,för förebyggande hälsovårdande åtgärder och för tillhandahållande av hjälpmedelåt handikappade m.m. skall utges även med oförändradebelopp per invånare. De respektive belopp som skall utges per invånare och årär således ,, , samt . Av sistnämnda ersättningsbelopp skall3:95 kr, per invånare avräknas för och , per invånare för år1989, Beloppen skall tillföras den särskilda fonden för handikappinstitutets verksamhet, övergångsvis skall för utges en särskildkompensation till kommun på 10 milj, kr, för att underlätta anpassningentill den överenskomna omfördelningen av den allmänna sjukvårdsersättningen. Enligt en särskild överenskommelse mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare för skall ett särskiltbidrag utges till den psykiatriska vården fr,o,m, t,o,m, , Bidragetär 159 milj, kr, för , bör bidraget vara 164milj, kr, resp, 169 milj, kr, med fördelning mellan sjukvårdshuvudmännen enligtsärskilda regler. Överenskommelsen bör fogas till detta protokoll som bilaga 2, Den totala ekonomiska omfattningen av överenskommelsen omersättning från sjukförsäkringen framgår av följandesammanställning. Ändamål Totalbeloppmilj, kr, Prop- 1987/88:63 Allmän sjukvärdsersättning 10 669 12 039 Ersättning för avinstitutionalisering. /invånare 794 794 Ersättning för förebyggande åtgärder. /invånare 401 401 Ersättning för tillhandahållande av hjälpmedel /invånare 711 711 Särskild kompensation till kommun 10 12 575 13 955 överenskommelsen innebär jämfört med överenskommelsen förår 1987 att ersättningarna ökar med 500 milj. kr. för och medytterligare 1 380 milj. kr. Jag vill i anslutning härtill nämna attsjukvårdshuvudmännen genom höjda patientavgifter för öppen vård fr.o.m. år1989 dessutom kan få ett betydande tillskott i intäkterna. Ersättningarna skall liksom tidigare i huvudsak utges frånsjukförsäkringen. I den allmänna sjukförsäkringen ingår även ett särskiltstatsbidrag. I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100, bil. 7) har /88 under punkt E 18. Bidrag till allmän sjukvård m.m. tagitsupp eU förslagsanslag av 4 . I avvaktan på resultatet av de nuslutförda överläggningarna med företrädare för sjukvårdshuvudmännen haranslagsberäkningen gjorts med utgångspunkt från att särskilda statsbidragskall utges med oförändrat belopp av 4 300 milj. kr. både år 1988 och 1989.Utbetalningen från nämnda förslagsanslag följer de allmänna utbetalningsreglernaför allmän sjukvårdsersättning, vilket innebär att sjukvårdshuvudmännen fårersättningen i efterskott. Från nämnda förslagsanslag finansieras också det särskildastatsbidraget till den psykiatriska vården. Åven för detta haranslagsberäkningen i årets budgetproposition gjorts med utgångspunkt frånersättningens storiek för . Belastningenav förslagsanslaget D 1. Bidrag till sjukförsäkringen ökar till följd avöverenskommelsen med 38 milj. kr. under /88. 4.4Patientavgifter för öppen vård m.m. Den allmänna sjukförsäkringen har bl.a, till syfte attvara ett skydd mot höga sjukvårdskostnader för de försäkrade. Ersättningarnatill sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen är därför förenade medbestämmelser om de högsta patientavgifter som får tas ut av de försäkrade föröppen och sluten vård. För de till försäkringen anslutna privatpraktiserandevårdgivarna finns motsvarande bestämmelser. Nuvarandepatientavgifter för öppen vård gäller fr,o,m, , Avgiften för ettläkarvårdsbesök och en sjukvårdande behandling utförd av annan än läkare ärhögst 50 respektive . Enligtöverenskommelsen skall de högsta patientavgifter somfår tas ut i öppen offentlig vård vara oförändrade och varaföljande fr,o,m, : Läkarvård60 kr, per besök. Tilläggsavgift med , Prop, 1987/88:63 vid besökhos den sjuke, Sjukvårdandebehandling utförd av annan än läkare , per behandling (besök), I övrigt skall de särskilda villkor gälla angående rättenatt ta ut avgifterna som följer av den nuvarande lydelsen av förordningen(1984:908) om vissa ersättningar sjukvårdshuvudman från sjukförsäkringenenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Jag kommer även att föreslå regeringen att de högstapatientavgifter som får tas ut av privatpraktiserande läkare och sjukgymnastersom är anslutna till sjukförsäkringssystemet höjs med , per besök ellerbehandling fr,o,m, , 5 Effekterna av de gällande anslutningsreglerna I ersättningssystemet med invånarrelaterade ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen ingår all öppen hälso- och sjukvård utförd av såväloffentliga som anslutna privata vårdgivare. Det bedömdes därför vara naturligtatt den verksamhet som bedrevs av privatpraktiserande vårdgivare anslutna tillden allmänna sjukförsäkringens ersättningsregler i planeringshänseende behövdesamordnas med sjukvårdshuvudmannens egen verksamhet. En skyldighet till ensådan samplanering anges också i hälso- och sjukvårdslagen. Mot denna bakgrundinfördes fr,o,m, nya regler för anslutning till den allmännaförsäkringens ersättningssystem. Reglerna utformades med den inriktningen attden heltidsverksamma privatpraktikerkåren skulle ha samma volymmässigaomfattning som tidigare, men en jämnare fördelning över landet, gäller att inte får föraupp en ny privatpraktiker på kassans förteckning över anslutna vårdgivare ominte sjukvårdshuvudmannen tillstyrker detta. Denna tillstyrkan förutsattesnormalt ske genom att det träffas ett samverkansavtal mellan vårdgivaren ochsjukvårdshuvudmannen. För att få till stånd en jämnare regional fördelning avde privata vårdresurserna infördes på försök fri anslutning till försäkringenvid nyetablering av privat praktik i stödområdena A, B och C under åren 1985och 1986 och senare även för . Enligt överenskommelsen för år 1987uppmanades dessutom sjukvårdshuvudmännen att tillämpa motsvarande synsätt ävenutanför dessa stödområden vid nyetablering av heltidsverksamma privatpraktikerinom läkarglesa delar av resp. landstingsområde. Försöksvis infördes ocksåöver hela landet rätt för heltidsverksamma praktiker som övertar en befintligpraktik (ersättningsetablering) att få anslutning till försäkringen utan kravpå tillstyrkan av sjukvårdshuvudmannen. Även denna försöksverksamhet gäller t.o.m.utgången av . För de läkare och sjukgymnaster som vid sidan av sinheltidsanställning hos sjukvårdshuvudman bedrev fritidspraktik borttogs möj- 21 3 1987/88. ligheten att få stå kvar iförsäkringssystemet. Ersättningen till sådan verk- Prop. 1987/88:63 samhetskulle i stället bli en angelägenhet mellan dessa vårdgivare och resp, sjukvårdshuvudman. Dettotala antalet läkarvårdsbesök och telefonförfrågningar hos försäkringsanslutnaprivatpraktiker minskade helt naturligt betydligt som en följd av de ändrade anslutningsreglernäfr,o,m, vilka jag redovisat. Denna nedgång har dock upphört ochför visar statistik på en uppgång i antaletläkarvårdsbesök hos sådana privatpraktiker med i förhållande tillår 1985, statistik över anslutna läkare framgår att dessa ökatfrån utgången av till utgången av med ca 170 till drygt 2 050, Åvenantalet verksamma läkare inom försäkringssystemet har ökat. Statistiken visarockså på en fortgående ökning av antalet heltidsverksamma privatpraktiker, dvs,läkare som haft minst 2 000 besök (inom området psykiska sjukdomarminst 1 000 besök ). Deras antal som var ca 620 uppgick tillca 670, Detta innebär att antalet heltidsverksamma privatläkare inte harminskat , vilket ju också var en viktig målsättning närregeländringarna infördes. Riksförsäkringsverketsstatistik visar att antalet sjukvårdande behandlingar i privat regi har ökatmed trots att antalet vårdgivare med försäkringsanslutningminskade med till ca 1 650 sjukgymnaster som en följd avövergången till det nya regelsystemet för anslutning. Av dessa var ca 1 400verksamma, Åven för har räknat med en ökning avantalet behandlingar. För det året kan också enligt riksförsäkringsverketsstatistik en mindre uppgång i antalet anslutna vårdgivare noteras. 5.4 Fritidspraktiserande läkare och sjukgymnaster Underår uppgick antalet besök med läkarvård av s.k, fritidspraktiker till 610000. Enligt Landstingsförbundets statistik var motsvarande antal åren 1985 och1986 ca 620 000 resp, 650 000, Volymuppgifterna är dock inte helt jämförbara,eftersom besöken genom jourläkarbilarna i före år1985 redovisades som offentlig vård. Dessa uppgick till ca 80 000, Ca80 % av besöken hos de fritidspraktiserande läkarna meddelades enligtentreprenadavtal, dvs, vårdavtal med juridisk person, och resten enligtvårdavtal med enskilda personer. av besöken enligt entreprenadavtalavsåg hemjourverksamhet. Närdet gäller vårdvolymen hos fritidspraktiserande sjukgymnaster sak nas antalsuppgift för , men enligt beräknas an- 22 talet behandlingar genomvårdavtal ha uppgåu till ca 200 000, Prop, 1987/88:63 statistik uppgick antalet behandlingargenom vårdavtal till ca 292 000 respektive 297 000, 5.5 Försöksverksamheterna med fri anslutning i stödområdena Denunder avsnitt 5.1 redovisade på försök införda rätten till fri anslutning förprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster inom stödområdena harkompletterats med särskilda bestämmelser i läkarvårds- resp, behandlingstaxanom arvodeshöjning över normaltaxan vid nyetablering i dessa områden.Denna arvodeshöjning skall dock från det att läkaren ellersjukgymnasten fördes upp på förteckning hos avvecklassuccessivt . För nyanslutna läkare i övrigadelar av landet utom i vissa kommuner i de tre storstadsområdena, medges ocksårätt till arvodeshöjning över normaltaxan. Denna höjning utgör , statistik har antalet till försäkringen nyanslutnaprivatpraktiserande läkare som fått mer permanent anslutning ökat påtagligtfrån , Antalet uppgick till 6 respektive 40, Av dessa avsåg4 respektive 17 nyetableringar inom stödområdena A, B och C med flertalet inorrlandslänen. Motsvarande statistik över till försäkringen nyanslutnaprivatpraktiserande sjukgymnaster visar att ca 80 sjukgymnaster vardera åretblivit mer permanent anslutna. Av dessa avsåg 16 resp, 9 nyetableringar inomstödområdena A, B eller C, Flertalet av dessa etableringar skedde under år1985 i norrlandslänen och i det inre av , Vadnu sagts visar att den samlade effekten av försöksverksamheten med fri etableringi stödområdena A, B eller C var störst med totalt 26 nyetableringar.Det stigande antalet privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som nyetableratsig i dessa områden visar att dessa särbestämmelser i kombination med rätten tillviss arvodeshöjning blivit en viktig faktor när det gäller ansträngningarna attöka vårdresurserna i de sämst tillgodosedda delarna av landet. Motbakgrund av att det inte längre finns anledning att behålla den gällandeordningen som försöksverksamhet anser jag att bestämmelserna - i enlighet medvad som anges i överenskommelsen med - fr,o,m, börgälla tills vidare. Jagvill i anslutning till detta också understryka att överenskommelsen dessutom -liksom för - innehåller en uppmaning till sjukvårdshuvudmännen attutanför dessa stödområden tillämpa ett motsvarande synsätt vid nyetablering avheltidsverksamma privatpraktiker inom läkarglesa delar av respektivelandstingsområde. Detkan också nämnas att det, i syfte att åstadkomma en bättre rekryte ring av privatläkare över landet, har träffats en överenskommelse mellan och om att i en gemensam ar betsgrupp vidare utreda och bedöma inom vilka läkarglesa områden utanför 23 stödområdenaen fri läkaretablering skulle kunna vara motiverad, samt be- Prop,1987/88:63 handla andra frågor av gemensamt intresse inom den privatavårdsektorn. 5.6 Försöksverksamheten med fri ersättningsetablering Av statistik framgår att antalet ersättningsetableringarefter för till försäkringssystemet anslutna privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster varit relativt begränsat. registrerades förläkarna 11 sådana etableringar, varav 8 inom . varmotsvarande antal 33, varav 18 i . För sjukgymnasterna varantalet ersättningsetableringar dessa år 18 resp, 12, varav närmare hälftenskedde inom . Enligt de regler som gäller för försöksverksamheten ställsinget krav på tillstyrkan från sjukvårdshuvudmannen för att den privatpraktikersom övertar verksamheten skall få anslutning till försäkringen.Försäkringskassan förutsätts dock inhämta yttrande från sjukvårdshuvudmannenföre beslut. Vad sjukvårdshuvudmannen därvid bör yttra sig över är om detverkligen är fråga om en ersättningsetablering. Jag anser att de nuvarande bestämmelserna om fri ersättningsetableringskall fortsätta att gälla även dock utan att ha formen av försöksverksamhet.Detta innebär också att liksom varit fallet börinhämta yttrande från sjukvårdshuvudmannen före ett sådant beslut. Det är docknödvändigt att kontinuerligt följer utvecklingen. 5.7 Anslutningsreglerna i övrigt De nya anslutningsreglerna har, som framgår av min redovisningovan, inte lett till någon större minskning av de anslutna privatläkarnastotala vårdvolym, trots att antalet anslutna vårdgivare minskat betydligt fr,o,m,, Antalet läkarvårdsbesök har också ökat väsentligt under år 1986jämfört med , För sjukgymnasterna har vårdvolymen inte minskat trots enpåtaglig minskning av antalet anslutna sjukgymnaster. Denna volymutvecklingförklaras dels av att antalet heltidsverksamma privatpraktiserande läkare harökat , dels av att övriga anslutna läkare ökat sin vårdproduktion.För de privatpraktiserande sjukgymnasterna saknas statistik som skulle kunnabelägga detta, men sannolikt är förklaringen densamma. Till detta kommer ocksåatt statistiken framför allt för visar på en viss ökning av antaletanslutna läkare och sjukgymnaster som bedriver verksamhet. Det kan mot denna bakgrund konstateras attanslutningsreglerna generellt inte har stoppat möjligheterna förprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster att få anslutning tillförsäkringssystemet när sjukvårdshuvudmännen funnit att ett behov av sådanakompletterande vårdresurser har förelegat. Det finns dock en kategori privatpraktiker för vilken detnya regelsyste met inneburit svårigheter vad gäller anslutning till försäkringssystemet. avser läkarpsykoanalytikerna och har tidigare framhållitdet angelägna i att Prop, 1987/88:63 sjukvårdshuvudmännen tar särskild hänsyntill dessa i sin planering. medger dock inte anslutningsreglerna atten läkarpsykoanalytiker innehar halvtidsanställning hos sjukvårdshuvudman föratt vid sidan av denna bedriva verksamhet som privatpraktiker inomförsäkringens ram. Problemen är dock i huvudsak koncentrerade tillstorstockholmsområdet. Enligt vad jag numera har erfarit finns en avsikt inomStockholms läns landsting att öka möjligheterna att få psykoanalytiskbehandling för en rimlig kostnad. Med hänsyn till detta har jag inte föravsikt att nu föreslå några ändringar i anslutningsreglerna, men jag kommernoga att följa den fortsatta utvecklingen inom området. 6 Övriga ändringar i regelsystemet 6,1 Samverkan mellan de offentliga vårdgivarna och vissa enskildasjukvårdsinrättningar Fr,o.m, ingår ersättningen för den sjukhusvård somde offentliga sjukvårdshuvudmännen bedriver i den allmännasjukvårdsersättningen. per vårddag för sjukhusvård utgesdock alltjämt till enskilda sjukvårdsinrättningar som är uppförda på en avriksförsäkringsverket upprättad förteckning. Det finns 30 sådanasjukvårdsinrättningar. Dessa vårdinrättningar är framför allt koncentreradetill och , men sjukhus av detta slagfinns i 14 av landstingskommunerna i landet. Det samlade ansvar för hälso- och sjukvården som hälso-och sjukvårdsla gen lägger på sjukvårdshuvudmännen förutsätter även i fråga om den slutna vården en samverkan med dessa mer eller mindre enskilda vårdinrättningar. drivs verksamheten vid dessa s.k. förteckningssjukhus i många fall i samverkan med resp. sjukvårdshuvudman. Det är mot denna bakgrund enligt min uppfattning naturligt att den verksamhet som drivs vid samtliga dessa vårdinrättningar samordnas planerings- och verksamhetsmässigt med sjukvårdshuvudmännens egen verksamhet. Detta sker bäst genom att vård ~~ avtal träffas mellan de olika vårdinrättningarna ochberörda sjukvårdshuvudmän om verksamhetens omfattning och inriktning samt omden ekonomiska ersättningen för denna vård. Det nu sagda gäller dock interiksförsäkringsverkets sjukhus i och . Vården vid dessasjukhus har en speciell inriktning och andelen utomlänspatienter är till följdhärav mycket hög. Ett belopp motsvarande den ersättning som försäkringenunder utbetalade till dessa vårdinrättningar bör, med nämnda undantag, därför tillföras sjukvårdshuvudmännen genom den allmänna sjuk vårdsersättningen. Jag förutsätter därvid i enlighet med överenskommelsen att sjukvårdshuvudmännen träffar vårdavtal med samtliga berörda vårdin rättningar om de ersättningsbelopp som skall komma vårdinrättningarna till godo. Omläggningen innebär således att praktiskt taget all sjukhusvård som berättigar till ersättning från sjukförsäkringen ersätts viaden 25 Detta är av regelförenklingsskäl och från Prop,1987/88:63 administrativ synpunkt fördelaktigt, 6.2 Ersättning till vissa organisationer avseenderådgivning för födelsekontrollerade verksamhet m.m. Ersättningför rådgivning som lämnas i födelsekontrollerande syfte och för-rådgivningomabort eller sterilisering lämnas från sjukförsäkringen enligt lagen (1974:525)om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. Ersättning lämnas tillstaten, landstingskommun, kommun och sådana organisationer som medsocialstyrelsens tillstånd bedriver rådgivning samt till läkare anslutna tillförsäkringen. Ersättningen till organisationerna och läkarna lämnas perrådgivning med belopp fastställda av regeringen. När ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen betalas ut gäller samma princip som för den allmännasjukvårdsersättningen i övrigt, dvs, ersättning lämnad till organisationernaoch läkarna ingår i underlaget för försäkringens allmänna sjukvårdsersättning.När det nya systemet för ersättning åt sjukvårdshuvudmännen infördes från ochmed var avsikten att dessa genom vårdavtal med respektive organisationskulle få ett direkt ekonomiskt ansvar och därmed bättre möjlighet att beaktadenna resurs i vårdplaneringen. Några sådana vårdavtal har dock inte träffats. Enligtmin mening bör inte längre lämnas någon ersättning direkt från försäkringen tillorganisationerna. Dessa bör, med undantag för studerandeorganisationerna, istället hänvisas till att sluta vårdavtal med sjukvårdshuvudmännen, som ocksåi fortsättningen erhåller en allmän ersättning för rådgivningen. Tillde organisationer som har tillstånd hör studerandeorganisationerna med sinahälsovårdsmottagningar. Studerandeorganisationernas hälsovård är sedan den 1juli 1985 i övrigt avskild från den allmänna försäkringens ersättningssystem.Den försäkringsersättning som tidigare utbetalades av försäkringskassorna tilldessa ingår i det system med statsbidrag som införts för denna verksamhet. Medhänsyn härtill bör enligt min uppfattning ersättning för rådgivningen lämnasfrån nämnda statsbidrag. Detta innebär administrativa förenklingar för allaberörda parter. Det sammanlagda ersättningsbelopp som avses, uppgår till ca0,5 milj, kr, . Omläggningen bör av budgettekniska skäl genomföras frånden , Beträffandeövriga organisationer som med tillstånd bedriver födelsekontrollerandeverksamhet enligt nämnda lag utgår jag ifrån att berörda sjukvårdshuvudmän, somanges i överenskommelsen, träffar vårdavtal med dessa om bl,a, ekonomiskersättning före , Vadjag nu föreslagit förutsätter ändringar i lagen (1974:525) om ersättning förviss födelsekontrollerande verksamhet m,m. Ändringarna bör träda i kraft den 1juli 1988, Till den enskilde försäkrade bör även därefter lämnas ersättningfrån försäkringen för resekostnader i samband med rådgivning som bedrivs avorganisationerna. 7 Hemställan Prop, 1987/88:63 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att anta ett inom upprättat förslag tilllag om ändring i lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet m,m, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om ersättningarnafrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 Prop, 1987/88:63 Överenskommelse om ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen Efteröverläggningar mellan representanter för staten och sjukvårdshuvudmännen haröverenskommelse träffats om ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen enligt följande. Överenskommelsengrundas på motsvarande överenskommelser och avseendeersättningar för åren 1985 t,o,m, 1987, Följandeersättningar utges till sjukvårdshuvudmännen enligt nu gällande överenskommelseför , a) Allmän sjukvårdsersättningavseende såväl öppen som sluten vård med 10 169 milj, kr, b) För avinstitutionalisering inomhälso- och sjukvården , per invånare, c) För att utveckla förebyggandeåtgärder inom hälso- och sjukvården , per invånare, d) Försjukvårdshuvudmännens tillhandahållande av hjälpmedel för haridi- kappade , per invånare. Av hjälpmedelsersättningen skall ett be lopp motsvarande , per invånare tillföras en särskild fond för han dikappinstitutets verksamhet. Totaltutges till sjukvårdshuvudmännen ersättningar från sjukförsäkringen och bidragtill allmän sjukvård enligt punkterna a)-d) med ca 12 075 milj, kr, för år1987, Vidsidan av ovan nämnda ersättningar utges ett särskilt bidrag för att minska köerna till höftiedsoperationer, starroperationeroch kranskärlsoperationer. Bidraget uppgår till 70 milj, kr, Hälso-och sjukvården i håller en hög kvalitet i en internationell jämförelse.Det finns trots det områden där förbättringar är nödvändiga. Detär angeläget att söka tillgodose patienternas önskemål och krav på förbättradservice, större valfrihet och tillgänglighet inom vården. Parterna är därföröverens om att sjukvårdshuvudmännen skall ytterligare öka sina insatser för attåstadkomma förbättringar i dessa hänseenden, t,ex, genom att anpassa telefon-och öppettider, vidga samarbetet inom och mellan landstingen och även i övrigtsätta patienten i centrum för vårdorganisationen. Parternaär vidare överens om att den angelägna utbyggnaden av primärvården skallfortsätta överenskommelsen avser för att ytterligare förbättramedborgarnas möjligheter att snabbt få tillgång till kvalitativt hög och näravård. Åtgärder skall också vidtas för att förbättra samverkan mellan primärvårdenoch den sociala . Storainsatser har gjorts från sjukvårdshuvudmännens sida för att utöka operationskapaciteten inom angelägna områden i syfte att minska patienter- 28 Parterna är överens om att ytterligare åtgärder behövs för att Prop,1987/88:63 problemenmed långa väntetider skall rättas till. avoperationssalar kan åstadkommas genom att resurser för förberedelser Extra insatser från den egna personalens sida måste måsteockså öka för att långa väntetider till vissa operationer skall kunna Sjukvårdshuvudmännen skall samverka och samplanera vidutbyggnad och utnyttjande av den högspecialiserade vården. För vissabehandlingsformer bör därför hela landet utgöra upptagningsområde för attresurserna inte skall splittras på ett för landet som helhet orationellt sätt. En anpassning av resurserna till sjukhusvården måste helatiden ske, inte minst mot bakgrund av primärvårdens utbyggnad, så attresurserna används på bästa sätt. Även omprioriteringar måste ske och äldrebehandlingsmetoder utmönstras till förmån för nyare och mer ändamålsenligametoder för att tillförsäkra patienterna bästa kvalitet i vården.