prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — () föreslår i sin anslagsframställning bl.a.följande. Huvudförslagför budgelåren 1988/89-1990/91 I . med en real minskning med fördelning1, 1 och för första, andra respektive tredje budgetåret, 2, AdministraUonenav trygghetsnämndens personskadeärenden bör fi nansieras i särskild ordning. SAMN:sarbetsuppgifter har i huvudsak varit oförändrade sedan den inrät tades (prop. 1977/78:157, AU 39, rskr. 358), har 43 väsenthgaförändringar skett som moUverar en mer samlad bedömning av Prop.1987/88:100 verksamhetens fortsatta inriktningoch organisation. SAMN:s omplaceringsverksamhet utformades i sinahuvuddrag under intryck av de behov av centrala omplaceringsåtgärder som följdeav 1971 och riksdagsbeslut om omlokalisering av statlig verksamhetfrån . Totalt berördes ca11 000 tjänster. Efter det att omlokaliseringarna genomförts har anspråken på centrala omplaceringsinsatser ändrat karaktär. Dels har inga fler omlokaliseringarav samma omfattning ägt rum, delshar ett trygghetsavtal träffats för arbetstagare hos staten (prop. 1983/84:42, AU 10, rskr. 103) som starkarebetonar myndigheternas skyldighetatl själva i samverkan åstadkomma lokala lösningar pä övertalig-hetssituationer som kan uppstå till följd av bl, a, strukturförändringar eller rationaliseringar. har behovet av stöd i form avutbildning och rådgivning till myndigheternaökat till följd av regeringensförnyelseprogram för den statliga sektorn och de reformer på olika områden somdetta omfattar. Inte minst ärpersonaladministrativa stödinsatser nödvändiga i arbetet att löpandeeffektivisera förvaltningens struktur och organisation. Vidare har Statshälsan successivl byggts ut sedanär 1979, är utbyggnaden istort sett slutförd vilkel bl.a. innebär atl alla myndigheter numera har tillgång till god kompetens i arbetsmiljö- ochrehabiliteringsfrågor i direktanslutning till arbetsplatserna. Självfallet återverkar detla på behovet av insatser frän SAMN i myndigheternasarbete med olika rehabiliteringsfrågor. Mot bl.a.denna bakgrund fick SAMN särskilda direktiv av regeringen för nämndensanslagsframställning för budgetåren 1988/89-1990/91.SAMN har i en rapport till regeringen lillregeringen redovisat sin syn på strategiska områden för nämnden, SAMN har dessutom lämnat sedvanliganslagsframslällning. Enligt rapporten kommer personalresursanalyseratt vara en av grundstenarna iSAMN:s framlida verksamhet, SAMN avser också att vara mer aktiv gentemot myndigheterna i sinrådgivningsverksamhet vid förändrings-och åtgärdsplanering samt i större utsträckning verka för metodutveckling ochföratt vunna erfarenheler av strukturförändringar kommer myndigheterna till godo. Vidare kommer SAMN att verka för en decentralisering av omplaceringsverksamheten. I fråga omrehabilitering av arbetshandikappade förutser SAMN att handläggningen avindividärenden kommer att minska medan rådgivningen till myndigheterna i dessafrågor bör bedrivas på ett mer aktivt sätt än tidigare, Somjag anmälde i förra årets budgetproposition(prop. 1986/87:100 bil, 15 s. 68) har () granskat SAMN:s verksarnhet inom ramen för sin förvaltningsrevision av den statliga arbetsgivarfunk tionen. Resultatet har redovisats i en revisionsrapport . Den har således funnits tillgängligför SAMN i nämndens planerings arbete. Rapporten har även remitterats till , , statskontoret, statens löne- och pensionsverk, ,Stalshälsan och de statsanställdas huvudorganisationer, 44 RRV förordar i sin rapport dels en översyn som tarsikte på att precisera Prop. 1987/88:100 SAMN:s roll, dels en undersökningav behovel av anslaget Lönekostnader Bil. 15 vid viss omskolning ochomplacering (SLA). Enligt RRV bör SAMN i.större utsträckning arbeta medövergripande frågor, som att ta fram metoder, utveckla system och tekniker,svara för erfarenhetsförmedling, starta försök inom olika områden m. m. Det börgälla främst för syslem och tekniker för beskrivning och identifiering avproblem inom den statliga arbetsmarknaden lokalt och regionalt och för landetsom helhet. Enligt RRV:s uppfattning bör SAMN också sträva efter att fä en merkontinuerlig samverkan med övriga myndigheter inom området. Med detta samlade underiag som grund har jag övervägtden fortsatta inriktningen av verksamheten. En viktig utgångspunkt har därvidvarit att söka anpassa de centrala stödinsatserna pä det personalpolitiskaområdet till de förutsättningar som råder och att härigenom effektiviserahanteringen av t. ex. trygghetsfrågorna inom statsförvaltningen. En annanviktig utgångspunkt har varit alt underlätta utvecklingen mot en mer samordnadarbetsgivarpolitik. Jag kan för egen del se tre viktiga utvecklingsområden,nämligen analyser av den statliga arbetsmarknaden, stöd till myndigheterna i samband med strukturförändringar m, m. ochfrågor om arbetshandikappade: Analyserav den statliga arbetsmarknaden. Detta är ett eftersatt område. Det saknas bl.a.underlag - både pä statsmaktsnivå och myndighetsnivå - för utvärdering av personalpolitiska ätgärder eller åtgärder med sådana konsekvenser inom statsförvaltningen. Systematiska personalresursanalyser bör utvecklas i fråga om dels nulägesbeskrivningar, bl, a, underlag förbedömningar av de faktiska personalresurserna. T, ex, bör utvecklingen avolika typer av tjänstledighet, sjukfrånvaro m, m, kunna följas ochkostnadsberäknas bättre än , dels konsekvensanalyser, dvs. effekter försysselsättning och arbetskraftsbehov - också regionalt och lokall - avförändringsarbetet inom den statliga sektorn, dels långsiklsbedömning av framlida personalförsörjningsbehov- bl. a. som underlag för statsförvaltningens anspråk på utbildningsväsendet för att undvika resursbrist och överelablering. Dessafrågor är av central betydelse för staten som arbetsgivare. Stöd till myndigheterna i samband med strukturförändringar m. m. En effektiv omplaceringsverksamhet är en förutsättning för att med fram gång kunna bedriva strukturförändringar och rationaliseringar. Hithörande frågor regleras nu i omplaceringsförordningen (1984:110, ändrad senast 1985:956). SAMN:s nuvarande arbete med enskilda omplaceringar bör pä sikt upphöra och ansvaret härför mer entydigt decentraliseras lill myndig heterna. Därvid bör möjligheterna att utnyttja arbetsmarknadsverkets re surser tas bättre till vara än . Nuvarande regler för rekryte ringsbegränsningar bör också omprövas. De närmare formerna för ett sådant decentraliserat förfarande fär utredas vidare. Decentrala resurserna bör framgent koncentreras på erfarenhelsför- 45 medlingoch aktivt stöd under olika förändringsprocesser sä att förändring- Prop.1987/88:100 arna kan genomföras såsmidigt och effektivt som möjligt och utan onödiga Bil. 15 dröjsmål och kostnader och sä atl övertalighetoch arbetslöshet sä långt möjligt undviks. Det bör vidare ocksåfortsättningsvis vara ett centralt ansvaratl den lokala/regionala samverkan som förutsätts enligt trygghetsreglernafungerar på det sätt som är avsett. Om myndigheter inte har kunnat enas i ett omplaceringsärende, bör de kunnabegära central medverkan i den fortsatta handläggningen. Frågor om arbetshandikappade. SAMN:s insatserför stöd i myndigheternas arbete med rehabilitering omfattar för närvarandedels rådgivning och bedömning av omavsedda rehabiliteringsåtgärder, t, ex. en omplacering, kan antas leda till en varaktig förbättringav den arbetshandikappades arbetssituation,dels ekonomiskt stöd genom att SAMN i vissa fall kan bekostaomplaceringen med medel från SLA. Dessutom skall SAMN främja nyanställning av arbetshandikappade. Dessa frågor regleras numerai rehabiliteringsförordningen (1987:221), Enligt det statliga avtalet om företagshälsovårdingår rehabilitering i Statshälsansuppgifter, I varje hälsocentral finns expertis inom såväl det medicinska, som det tekniska och psykosocialaområdet, Somjag anmärkte redan inledningsvis har myndigheterna genomStatshälsans utbyggnad numeraUllgång till god kompetens i arbetsmiljö- och rehabiliteringsfrågor i direktanslutning till arbetsplatserna. Enligt min mening är det därför naturligt alt uppgiften att ge myndigheterna - ochenskilda anställda råd i olikarehabiliteringsfrågor fortsättningsvis åvilar Statshälsan om den inte ärav sådan karaktär att den bör åvila SAV. När det gäller den framlida utvecklingen ochhanteringen av SLA år det emellertidenligt min mening för tidigt att nu lämna några förslag. Först bör resultaten avvaktas av utredningen (S 1985:02) omsjukförsäkringens roll när detgäller förebyggande åtgärder och i samband med rehabilitering. Enligt sina direktiv (dir. 1985:13) skallulredningen bl. a. undersöka förutsättningarnaatt samordna rehabiliteringsinsatserna på ett bättre sätt än och att införa enhetligareersättningsformer under rehabilitering. Först därefter räknar jag medatt kunna återkomma med förslag i denna fråga. När det slutligen gäller uppgiften att främjanyanställning av arbetshandikappademåste det konstateras att det främst är arbetsmarknadsverket -inte SAMN- som har de bästa praktiska förutsättningarna och förfogar över instrumenten. Det är emellertid viktigt attde statliga myndigheterna i sä stor utsträckning som möjligt berederarbetshandikappade anställning. Staten bör därför som arbetsgivare inära samarbete med bl.a. AMS utarbetaförslag till gemensamma riktlinjer för statsförvaltningen i dessa frågor. Den verksamhetsinriktning somjag nu har beskrivitinnebär stora ändringar iförhållande till SAMN:s nuvarande. Bl.a.bör på sikl handläggningen avenskilda individärenden upphöra. Förändringarna förutsätter anpassningar iolika regelsystem, fortsatt utredningsarbete och överläggningar med destatsanställdas huvudorganisationer. Vidare behövs parallellt härmeden fortsalt beredning inom regerings- 46 kansliet med sikte på att finna nya ändamålsenligaorganisaUonsformer Prop. 1987/88:100 inom den statligaarbetsgivarfunktionen för de utvecklingsområden som Bil. 15 jag harredovisat. I detta arbete bör åven bl. a. och övriga stabsmyndigheter engageras. Jag räknarockså med att det skall ske i kontaktmed de statsanställdas huvudorganisaUoner. Detta beredningsarbete börvara avslutat . Jag har vid min beräkning av anslaget /89 beaktat att personskadefrågornaredan under innevarande budgetår har överförts till AMF-trygghetsförsäkring. Jag har vidare liksomför innevarande budgetär beräknat 1 milj. kr. för åtgärder inomjämställdhetsomrädet. Jag har härutöver efter sedvanlig pris- och löneomräkningbeaktat huvudförslagets krav på en Ivåprocentig effektivisering. Med hänvisning till sammanställningen och tillvad jag nu har framfört hemställer jag att regeringen föreslår alt godkännade nya riktlinjer för verksamheten som jag har förordat att till /89 anvisa ett förslagsanslag av . Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 1986/87Utgift 56244348 1987/88Anslag 28000000 1988/89Förslag 28000000 Anslaget får användas till koslnader föravlöningsförmåner, utbildning m. m.när det gäller åtgärder för att bereda arbetshandikappade hos staten anställningoch undvika sjukpensionering, Anslagel får användas endast övergångsvis tilldess alt frågan om anställning harlösts på ett mer slutgiltigt sätt. Därefter skall egna medel utnyttjas. Bestämmelser i ämnet återfinns iomplaceringsförordningen (1984:110, ändradsenast 1985:956) och i rehabiliteringsförordningen (1987:221). Härutöver får anslagel i vissa fall användas Ullkostnader i samband med omställningsutbildning enligt trygghetsavtalet(TrA-S) (jfr prop. 1983/84:42, AU 10, rskr, 103), EnligtSAMN:s mening bör anslaget höjas med 12 milj, kr. SAMN har därvid utgått från belastningen1986/87 och alt lönekostnadsandelen () uppräknats , varefter entredjedel räknats av och avrundats till 40 milj. kr. Föredragandens överväganden Prop. 1avvaktan pä resultatet av ulredningen (S 1985:02) om sjukförsäkringens '' roll när det gäller förebyggande åtgärder och i samband med rehabilitering ärjag nu inte beredd att föreslå någon höjning av anslaget. Anslaget bör såledesberäknas med oförändrat belopp för /89. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslär att till Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering för /89 anvisa ett förslagsanslag av . C 5.Vissa trygghetsåtgärder för lärare 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag avlal om löner för statstjänstemän m.fl.(1983) har parterna avräknat 4 milj. kr. ärligen med början för särskildatrygghetsåtgärder - utöver de ålgärder som följer av trygghetsavtalet (TrA-L) -för lärare som inte har kunnal omplaceras till annan lärartjänst. Medlen får användas till kostnader för ätgärder somunderlättar för uppsagda lärare att fä ny sysselsättning. Medlen skall i förstahand användas för åtgärder som sätts in efter reservlärartidens utgång, men dekan också användas under pågående anställning. Anslaget disponeras av trygghetsnämnden. Denreservation som redovisas på anslaget skall stå till parternas förfogande (jfrprop. 1982/83:42, AU 10, rskr. Enligt vad jag har inhämtat från statensarbetsgivarverk har parterna inlett diskussionerom användningen avanslagsmedlen. Diskussionerna förs mot bakgrund av att reservationen vid utgångenav /87 var ca 16,3 milj. kr., att anslaget tillförs ytterligare4 milj. kr, genom avtalet och att den största belastningen på anslagelhittills inte uppgår till mer än ca 1,3 milj, kr, (/87). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemslällerjag att regeringen föreslår att till Vissa trygghetsåtgärder för lärare /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag () ärcentral servicemyndig het för personalutveckling inom statsverksamheten, SIPU får inom sitt 48 verksamhetsområdebiträda andra offenUiga eller privata organ. Chefför SIPU är en generaldirektör. Vid SIPU finns ett råd. Huvuddelen av minskningen avser löne- kostnaderUll följd av rationaliseringar. Efteren beräkning av anslaget enligt sedvanliga grunder för bidragsanslag har jagbeaktat huvudförslagets krav pä en Ivåprocentig effektivisering av verksamheten. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till till myndighetsuppgifter /89 anvisa ett anslag av . C 7.Statens institut för personalutveckling: Uppdragsverksamhet 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag 1000 Under anslaget redovisas inkomster och utgifterför produktion och distribution m.m. av generell statlig konsultation och personalutbildning, utvecklingsarbetesom bedrivs på uppdrag av annan myndighet, boknings-service och bistånd till myndigheterna vid planering och utformning avderas personalutbildning samt driften av statens kursgård Sjudarhöjden. I uppdragsverksamheten ingår även internaUonellkonsult- och utbildningsverksamhet. Uppdragsverksamheten har under budgetåret1986/87 utgjort av SIPU:s totala verksamhet. Omslutningen beräknaskomma att uppgå till . under /88 och76500000 kr. under /89. I bokslutet /87 redovisar SIPU elt överskott med . Personalutbildning genom kurseroch seminarier utgör en viktig del av verksamheten. Det sker en breddning av utbudet men också en specialisering för att närmare svara mot speciella kundgruppers önskemål och behov.SIPU:s konsultationsverksamhel rik tar sig dels till den inhemska marknaden, dels till uUandet, Underbudget /87 omfattade den inhemska marknaden omkring 290 uppdrag och omsatte 9 milj, kr. Del innebär enökning i förhållande till föregående budgetår med resp, 25 uppdrag och2,3 milj, kr. Huvuddelen av konsulta tionsverksamheten i utlandet bedrivsinom ramen för SIDA:s biständs- verksamhet för utvecklingsländer i . 4 1987/88. utlandet omsatte /87 12,4 milj, kr. Jämfört med före- Prop. 1987/88:100 gående budgetär innebär det en ökning med 2,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /89 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. C8, Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder 1986/87Utgift 10073109 1987/88Anslag 15000000 1988/89Förslag 15000000 Frän anslaget betalas utgifter för särskildapersonalutbildningsålgärder som genomförs av bl.a. statens institut förpersonalutveckling (SIPU). Åtgärderna omfattar bl.a. uppdrag från regeringeninom personalutbild-ningsomrädet och utvecklingsarbete i form av t. ex.förstudier som inte är ett led i SIPU:s avgiftsfinansierade verksamhet.Anslaget avses också bekosta genomförande av central utbildnings- ochkonferensverksamhet för högre chefer i myndigheter och departement. Jag har vidare räknat medel för vissautvecklingsåtgärder till följd av propositionen om ledning av den statligaförvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr, 226). Åtgärderna innefattar bl.a, introduktion av ledamöter i lekmannastyrelser, åtgärder för att förbättramyndigheternas chefsförsörjning och åtgärder för att öka andelen kvinnor ichefsbefattningar. Jag har också beaktat att medel bör avsäti;as för insatserinom jämställdhetsområdet liksom för insatser för kompetensutnyttjande ochrörlighet inom statsförvaltningen. Vidare har jag räknat medel för fortsattutveckling av statsförvaltningens service t.ex. i fråga om myndigheternastillgänglighet i externa kontakter samt för stimulansåtgärder för regional samverkanmellan statliga, kommunala och landstingskommunala organ. Jag har beräknat medelsbehovet pä anslaget 15 milj,kr, för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiH vissa utvecklingsåtgärder /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87Utgift I 187593 1987/88Anslag I 163000 1988/89Förslag 1254 000 () skall, i den mån detinte ankommer pä någon annan myndighet inom statsförvaltningen, bl. a, främja utvecklingen av arbetsmiljöverksamhet, ge ut information samt meddela föreskrifter och råd som rör arbetsmiljöverksamheten. Nämnden skall vidare vara fack- ansvarigt organ för innehållet i den partsgemensamma utbildningen inom arbetsmiljöområdel och pä begäran av,arbetsmiljöfonden yttra sig över 50 arbetstagarorganisationernas ansökningar till fonden om medel för arbetsmiljöutbildning ocharbetsmiljöforskning. Nämndenbestår av sex ledamöter. De förordnas av regeringen, tre av dem efter förslag av de statsanställdashuvudorganisationer. För beslut hos nämnden krävs att samtliga ledamöterär ense. finns ett kansli. 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Nämndenberäknar sitt anslagsbehov /89 till I . atl dess kansli behöver utökas med en handläggartjänst. Jag har liksom för innevarandebudgetår beräknat medel med utgångspunkt i ett reducerat huvudförslag. Jaghemställer att regeringen föreslär att tillStatens arbetsmiljönåmnd för /89 anvisa ett förslagsanslagav I , Kostnader för vissa nämnder m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget betalas kostnader - i regel arvodentill ledamöter och ersättarem, m, - för (såvitt avser statsverkets andel), statenstjänstebostadsnämnd, trygghetsnämnden. i vissa trygghetsfrägor. , statens ansvarsnämnd. Offentliga sektorns särskilda nämnd,statsförvaltningens centralaförslagsnämnd samt . Jag har beräknat medelsbehovel med ledning avanslagsbelastningen för /87, Jaghemställer att regeringen föreslär att till Kostnaderför vissa nämnder m. m. /89 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till stiftelsen . 1986/87Utgift 251 160000 '' 1987/88Anslag 296800000 1988/89Förslag 289000000 Från anslaget betalas bidrag till stiftelsen i enlighet med kollektivavtal mellan ochde statsanställdas huvudorganisationer om statlig företagshälsovård m.m. För /89 skall enligtavtalet betalas . Medlen utbetalas kvartalsvis i förskott. Medutgångspunkt i prisförhållandena omräknas detta belopp på grundval av de förändringar som har skett i konsumentprisindex vid utbetalningstillfället.Jag har med hänsyn härtill för innevarande budgetår schablonmässigtberäknat en uppräkning , De myndigheter som är anslutna tillStatshälsan bidrar i viss män lill finansieringen av företagshälsovårdensförebyggande insatser inom arbetsmiljöområdel. Det sker genom atl ett beloppper anställd betalas till en inkomsttitel på statsbudgeten. För innevarandebudgetår bidrar de anslutna myndigheterna med , per anställd. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Viss förslagsverksamhet m. m. 1986/87Utgift 1252208 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag 1000 Från anslaget belalas ersättningar iförslagsverksamheten i den utsträckningsom beslut härom meddelas av statsförvaltningens centrala förslagsnämnd. och destatsanställdas huvudorganisationerhar slutit elt avlal om förslagsverksamhet hos statligamyndigheter. Hithörande frågor regleras i förordningen (1981:606) om förslags- och trivselverksamheten vid statligamyndigheter. Nämndenberäknar anslagsbehovet för /89 till . Somjag redovisade i förra årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 15) gav regeringen () i upp drag att föra de förhandlingar sombehövs med de statsanställdas huvudor ganisationer för att ändra nuvarande regler för förslagsverksamheten bl. säatt besluten och därmed utbetalningen av ersättningarna normalt ligger Prop. 1987/88:100 på myndighetsnivå och att den centrala förslagsnämnden ges enmer enty- Bil. 15 digt rådgivande och övervakande roll, särskilt i fall därhögre ersättningsbelopp kan bli aktuella. Enligt vad jag inhämtat från SAV pågår förnärvarande ett arbete med produktivitetsseminarier för myndigheterna. Avsiktenär atl få myndigheter och deras lokala fackliga organisationer all ta framförslag till och genomföra produklivitetshöjande åtgärder. Den vinst utöver dets. k. huvudförslaget somproduktivitetshöjningen leder till förutsätts myndigheterna kunna disponera påsätt som man lokall kommer överens om. Enligt detla synsätt bör också förslagsverksamheten ingå som ett naturligt ledi myndigheternas produktivitetsarbete, I avvaktan på att parterna enas om nya regler förförslagsverksamheten bör enligt minmening anslaget alltjämt föras upp med endast ett formellt belopp om1000 kronor. Jag hemställer med hänvisning till vad jag nu haranfört att regeringen föreslår att till Viss förslagsverksamhet m. m. för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa skadeersättningar m. m. 1987/88Anslag 100000 1988/89Förslag 100000 Frånanslaget betalas bl. a, ersättningar som staten skall betala på grund avskadeståndsskyldighet och som avser fall där förmånstagaren inle har eller harhaft statligt reglerad anställning. Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVissa skadeersättningar m. m. för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Statlig kreditgaranti för bosladsanskaffningslån 1986/87Utgift 31 145 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag 30000 Enligt förordningen (1973:499) ombosladsanskaffningslån med statlig garanti statstjänstemän m.fl,(ändrad senast 1984:784) kan under vissa förutsättningar län med statliggaranti medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vidvillaköp. Lån fär beviljas med högst det belopp som svarar mot den kontantinsats sombehövs för förvärv av bostaden. Högsta lånebelopp är . och längsta amorteringstid . Lån beviljas av efter tillstyrkanfrån anställningsmyndigheten. Lån kan medges den som i samband medändring av tjänstgöringsort har fält eller kunnat få anstånd medomslalionering. Syftet med kreditgarantin är tväfaldigt. En anställdsom omplaceras kan Prop. 1987/88:100 med hjälp av lånet lättare lösabostadsfrågan pä den nya orten. 15 minskar kostnaderna förtraktamenten i samband med omplaceringen. Frän anslaget betalas de kostnader som kan uppkomma Ullföljd av att den statliga garantin behöver- tas i anspråk. Anslaget disponerasav kammarkollegiet. Enligt vad jag har inhämtat från ochkammarkollegiet fanns 2315 lån med statlig kreditgaranti i mitten av september1987. Den sammanlagda lånesumman var ca 29 milj. kr. varantalet lån 2946 och länesumman ca 38,2 milj. kr. Under /87 behövde den statligakreditgarantin tas i anspråk i ett fall till en kostnad av 31 145 kr.Budgetåren 1984/85 och 1985/86 uppgick motsvarande kostnad till respektive . Jag har med ledning av anslagsbelastningen /87 beräknat medelsbehovet för /89 till . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår