prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Del multilaterala utvecklingssamarbetet täcker ett vittfäll av aktiviteter, alltifrån stora infrastrukturprojekt till små utbildnings- eller rådgivningsinsalser.Några internationella organisationer riktar sig lill flyktingar, andra bygger vägar och kraftverk. Verksamhetenförsiggår i 120 även om den i vissa fall bedrivs i regionala ellersubregionala organ. Det är uppenbart atl enskilda länders biståndsprogramijite på samma sätt kan bli heltäckande vare sig beträffande ämnen ellermollagariänder. Därigenom utgör de multilaterala organens verksamhet ettviktigt komplement till det bilaterala biståndet. Gemensamt för del multilaterala bistånd, som finansierasöver den svenska biständsbudgeten, är dess fattigdomsinriktning. I detta ochäven andra hänseenden föreligger en god överensstämmelse med de svenskabiståndsmålen. Härtill kommer atl relativt ofta har kunnat få gehörinom organisationernas beslutande organ eller hos deras ledning för svenskasynsätt och prioriteringar. En sådan påverkan av inriktningen av detinternationella utvecklingssamarbetet åstadkommes också genom svenskt agerandei de fora där resolutioner och rekommendationer med normativt innehållbeslutas. Den deltar således aktivt i utformningen avbiståndet i FN och i utvecklingsbankerna. bidragsandel till FN-systemetsbiståndsverksamhet är relativt sett större än bidragen till utvecklingsbankeroch fonder knutna lill dessa. Samma förhållande gäller flera av de mindregivarländerna. FN:s operativa verksamhet finansieras med års visa frivilligabidrag och skiljer sig därför finansiellt från FN:s egen budget. Den finanskrissom UNDP, UNFPA och andra organ genomgått har i slor utsträckningorsakals av svängningar i dollarkursen men också, av stagnerande bidrag frånstora industriländer som skurit ned sina åtaganden gentemot olikabiståndsorgan. Bördefördelningen mellan bidragsgivarna tenderar atl blialltmer skev inom de olika FN-organen. I utvecklingsbankerna är dockbördefördelningen mera balanserad. Den motsvarar bättre givarnas ekonomiskastyrka och storlek. Eftersläpande betalningar från ochstagnerande bidrag från har dock även satt denna balans i rubbning. Det ligger i det multilaterala arbetets natur attbeslutsformer och verk ställighet kompliceras och försvåras av den mångfald av intressen och synsätt som finns representerade i arbetet. denna mång fald för en vidsyn och för ett mera direkt engagemang hos alla av samarbe tet berörda länder. Verksamhetenhar byggts upp under allt eftersom olika ämnesom- 55 råden har aktualiserats. Antaletorgan och organisationer har därför blivit Prop. 1987/88: 100 stort vilketskapar samordnings- och styrningsproblem. Intresset för, och Bil. 5 behovetav, vissa verksamheter har också växlat över tiden. Del är enligt min mening viktigt med tanke på morgondagensproblem att beslutsformer och biståndsverksamheten ses över. Flera beslul som fattades vid 1986 årsgeneralförsamling syftar till en sådan översyn. Den förändrade procedur somfastlades för FN:s budgetarbete innebär att medlemsstaterna mer aktivtengageras i prioriteringar mellan FN:solika verksamheter. I denna process förutses att FN:s program- och samordningskommitté (CPC), kommer attspela en betydelsefull roll. FN:s arbete på det ekonomiska och sociala områdetomfattar en stor del av FN:s aktiviteter. Det mellanstatliga maskineriet ochden därmed sammanhängande sekretariatsstrukluren är nu föremål för en särskildgenomgång, den s. k.ECOSOC-översynen, som går in i ett intensivt skede . deltar tillsammans med deövriga nordiska länderna aktivt i delta reformarbete. För atl skall kunna lämna konstruktivabidrag lill processen alt effektivisera FN krävs insatser av olika slag. Ettsärskilt utredningsarbete kommer att initieras för alt främja idéer ocherfarenhetsutbyte om FN:s roll på detekonomiska och sociala området i ett längre tidsperspektiv. U-ländernakännetecknas av slora skillnader i utvecklingsnivå och möjligheter att utnyttja inhemska resurser förekonomiskt och socialt framåtskridande.Detta ställer krav på att biståndets inriktning och utformning anpassastill de skilda förutsättningarna i olika länder. Det svenska bilaterala biståndet är starktinriktat på de fattigaste u-länderna.Biståndets roll är alt bidra till en samhällsuppbyggnad som tillfredsställergrundläggande behov och kan utgöra en bas för ekonomisk och social utveckling. Detta kommer tilluttryck i del långsiktiga biståndssamarbetet med programländerna. Inom det bilaterala biståndet lämnas samtidigtbidrag lill en rad olika insatser i andra . Detta biståndkännetecknas av mångfald och bredd såväl vadavser kanaler och former som ändamål. Sammanlaget rör det sig om bidrag lill olika insatser i ett 50-tal utanförprogramländerna. Genom SIDA lämnas stöd lill enskilda organisationers verksamhet och katastrofinsatser. Under anslagen för regionaltsamarbete, humanitärt bistånd ochsärskilda program utgår också bidrag till utvecklingsprojekt i andraländer än programländer. SAREC samarbetar bilateralt med några u-länderutanför programlandskretsen ochlämnar stöd till internationella ochregionala forskningsprogram somengagerar forskare från ett stort antal . Bland de statliga biståndsorgan som förmedlarstöd lill andra än programländer har BITS den mestomfattande verksamheten. BITS bedri ver tekniskt samarbete med drygt 20u-länder. Med u-krediter finansieras 56 angelägna investeringsprojekt i endel av dessa länder liksom i kredilvärdi- Prop. 1987/88: 100 ga programländer.Valet av samarbetsländer har olika bakgrund och mo- Bil. Några länder ärförutvarande programländer för svenskt bistånd. I andra är samarbetet en del i genomförandet av avtal om tekniskt, ekonomisktoch vetenskapligt samarbete som ingått med vissa . I ett par fall är biståndet ett konkret uttryckför svenska önskemål om all på olikasätt ge stöd lill strävanden efterdemokrati och självständighet. I åter andra har samarbetet sin upprinnelse isvenska företags engagemang inom nyckelsektorer för ländernasutveckling. Fonden för industriellt samarbete med (), som medverkar till industrisamarbete i form av jointventure-förelag, verkar i såväl programländer som andra . Detsammagäller för importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), vars uppgift är atlfrämja u-landsex-port lill . De nyare instrumenten i biståndet, som framför alltBITS, och arbetar med,har tillkommit i det uttalade syftet att stimulera och ulveckla samarbete med ocksåutanför programlandskretsen. Inom ramen för det vidare perspektiv på svensku-landspoli-tik som utvecklats sedanmitten av 70-talet har ambifionen också varit att främja samarbetsformer av ömsesidigt intresse.Verksamheten skall styras av behov och prioriteringarsamtidigt som svenska resurser och svenskt kunnande ställs till derasförfogande. fanns starka förhoppningar om attmed bistånd som katalysator främjaett mer självgående ekonomiskt utbyte med . Den för mänga ogynnsamma ekonomiskautvecklingen under 80-lalet hargjort att dessa förhoppningar i hög grad grusats och effekterna harblivit begränsade. Detta har förstärkt motiven för att såväl inom som utanför biståndet främja åtgärder som geru-länderna nödvändig draghjälp föratl kunna spela en starkare roll i världsekonomin. Därmed finns också ett starkt skäl för attfortsätta att utveckla ett differentierat bistånd, som också syftar till alt stärka förbindelserna med ochstödja andra än programländerna. Det finns också andra biståndspolitiska skäl förett sådant svenskt engagemang. I många av dessa länder har biståndsinsatserstor betydelse för att undanröja olika hinder för utveckling eller för attminska klyftorna mellan olika befolkningsgrupper inom länderna. Det kan t.ex. handla om att stödja en demokratiseringsprocess i ett kritiskt läge. Det kan gällastöd till återuppbyggnad efter krigeller naturkatastrofer. Det kan röra utbyggnad av infrastruktur för att landet bättre skall kunna tillvarata sinutvecklingspotential eller för atl bidra till utveckling av eftersatta regioner. Det kan också gälla insatser för attutnyttja inhemska naturresurser eller stödja en spirande industri. Solidariteten är det bärande motivet i hela delsvenska utvecklingssam arbetet med . Det gäller också biståndet utanför programländer na. De biståndspolifiska målen skallvara vägledande för allt svenskt utvecklingssamarbete. I vissa fallkan ett av målen skjutas i förgrunden. Det gäller t. ex. större delen avBITS verksamhet som är inriktad på tillväxtfrämjande insatser.Ambifionen att främja samtliga mål bör genom- 57 syrainriktningen och utformningen även av denna del av det bilaterala Prop.1987/88: 100 biståndet. Biståndet utanför programländerna har tillstor del växt fram som ett resultat av skiftande initiativ, motiv ochsamverkande intressen. Omfattningen varierar kraftigt mellan olika . Iflertalet fall rör det sig om mycket blygsamma insatser. I vissa av BITSsamarbetsländer har däremot kommit att framstå som en relativtbetydande samarbetspartner och biståndsgivare. Mångfalden av insatser på olika områden gör det iblandsvårt att bedöma effektiviteten av de samlade insatserna i respektive land. Mot denna bakgrund har en översyn av biståndet tillu-länder utanför programländerna inletts inom avdelningför internationellt utvecklingssamarbete. Avsikten med projektet är attanalysera förutsättningarna för att utifrån de biståndspolitiska målenåstadkomma ett effektivt bistånd som är anpassat till olika länders situation. Arbetet skall utmynna i klarareriktlinjer för detta bistånd inför 1990-talet vad gäller länderval, inriktningoch arbetsformer. att föregripa resultaten av översynen anser jagatt del finns behov av atl kunna ta iniUativ till särskilda insatser i vissa som ett uttryck förSveriges önskan att ge stöd ål angelägna behov, särskilt i en kritisk fas i ettlands utveckling. Jag föreslår under anslaget C 3. Andra biståndsprogram attmedel anvisas för sådana insatser, som bör utformas som projektbiständ. Jaghemställer alt regeringen föreslär att godkänna de riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete som jag förordat under , samt att fastställa att framsynt hushållning med naturresurseroch omsorg om miljön skall vara ett mål för internationellautvecklingsarbete. Enprocentmåletför biståndet står fast. Jag föreslår att biståndsramen för /89fastställs till 10 350 milj. kr., vilket motsvarar en procent av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för . Beloppet utgör en ökningmed 480 milj. kr., i jämförelse med innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer främst att utnyttjas föranslagen C I. Bidrag till internationella biståndsprogram och C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Inom anslaget för Utvecklingssamarbete genomSIDA bör ökningen främst användas för regionala insatser och humanitärtbistånd, i och i södra . Anslagsmedelför bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organi- 58 sationer räknas upp kraftigtliksom anslagsposten för Särskilda program. 1987/88: 100 Ökningen avsärskilda program är framför allt föranledd av att stora Bil. 5 insatser motimmunbristsjukdomen AIDS kommer att finansieras frän denna anslagspost fr. o.m. Dessa insatser finansierades tidigare inom ramen föranslagsposten för Katastrofer m. m. De multilaterala bidragen under anslaget C 1.Bidrag internationella biståndsprogram föreslås öka med 145 milj.kr. och uppgår totalt till 2960milj. kr.,vilket motsvarar 28,av biståndsramen. Det totala multilaterala biståndet är dock avsevärt störreeftersom slora bidrag lill internationella organisationer även ges frän deandra anslagen inom biståndsramen. Biståndsramen /89 inrymmer vidare ökademedel för det lekniska samarbetet genom BITS, importfrämjandeverksamhet genom IMPOD samt förbetalningsbalansstöd. För u-krediter genom BITS beräknas ett oförändrat belopp. Jag föreslår vidare enny post för projektbistånd till vissa . Vissa utgifter för bistånds- ochu-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastarandra anslag än biståndsanslagen bör på samma sätt som tidigare budgetär räknasav biståndsramen. För /89 uppgår dessa avräkningar fill171,5 milj. kr. Planeringsramarna för utvecklingssamarbete underbudgetåren 1989/90 och 1990/91 bör i förhållande till /89 utgöraoförändrade andelar av bruttonationalinkomsten. Deadministrativa anslagen har prövats med stor restriktivitet. Fastställda huvudförslag har även inombiståndsområdet tillämpats på myndig-helsanslagen.Ökad verksamhetsvolym och nya prioriterade områden har samtidigtmotiverat vissa ökningar. Följandeförändringar av anslagsteknisk natur föreslås: för bidrag till FN-slipendiater hartidigare redovisats under anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatserm. Jag föreslår i det följande att dessabidrag fr. o. m. /89 anvisas över anslagsposten Övriga multilaterala bidrag inom anslagetC 1. Bidrag till internafionella biståndsprogram. Inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA,anslagsposten Särskilda program m. m. föreslår jag två nya delposter, en postför särskilda insatser motimmunbristsjukdomen AIDS samt en post för insatser för demokrati och mänskligarättigheter. Inom anslagsposten Särskilda program finns även en delpost för kultur och massmediabistånd. Jagföreslår att denna post fr. o. /89 också skall inrymma det kulturutbytesprogram som hitUllsfinansierats inom delposten för tekniskt samarbete genom BITS. Vidare föreslår jag ett nytt anslag medbenämningen C 3. Anslaget kommer att inrymma flertaletav de ändamål som fidigare upptagits under anslaget C 8. Övrigau-landspolitiska insatser m. m. ochdärutöver programanslaget för forskningssamarbete genom SAREC. För SAREC:s ochBITS administrativa kostnader föreslås särskilda förslagsvisaförvaltningsanslag. Det tidigare anslaget C 3. Informationföreslås bli ett nytt anslag C 9. Anslagsbenämningar och anslagsbelopp framgår av nedanstående Prop. 1987/88: 100 sammanfattande tabell. Tabell 2 Biståndsanslagen 1985/86-1988/89 (milj.kr.) Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1987/88-1988/: C 1.Bidrag till interna biståndsprogram2 280,0 2 550,0 2 815,0 2 960,0 + 145,0 genom SIDA 4 226,1 4 649,9 5 146,3 5 413,8 + 267,5 C 3.Andra bistånds- (1) program 1 164,3 1 303,3 1 452,1 1 524,2 + 72,1 (2) (3) (4) C 4.Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) 181,6 195,9 201,8 211,9 -t- 10,1 utbildningi 17,8 20,4 ' 21,1 21,2 -I- 0,1 C 6.Styrelsen för u-1and forskning (SAREC) 5,8 9,4 10,3 + O, C 8.Beredningen för internationellttekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) 3,5 24,6 26,1 27,2 28, Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag 153,0 179,9 189,7 171,5 - 18,2 8 060,0 8 940,0 9870,9 10 350,9 -I- 480,0 (1) Anslaget C 3. Andra biståndsprogramär ett nytt anslag och innehållerfr.o.m. /89 delar av det tidigare anslaget C 8. Övrigau-landspolitiska insatser m.m. samt medel förSAREC:s programverksamhet, tidigare redovisade under anslaget C 6. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC). (2) Tekniskt samarbete (122570 tkr), U-krediter (445 600 tkr), (750 tkr), Utredningarm. (2 500 tkr), Betalningsbalansstöd (400000 tkr), (25 000 tkr), Forskning (167 875 tkr); sammanlagt 1 164 295tkr. (3)Tekniskt samarbete. (), U-krediter (475 000 tkr) ,(780 tkr), Utredningar, m. m. (5 134 tkr),Betalningsbalansstöd (400 000 tkr), (40 000 tkr),IMPOD (8 000 tkr), Forskning (224 372 tkr); sammanlagt 1 303 286 tkr. (4) Tekniskt samarbete (147 000 tkr), U-krediter (530000 tkr), (820 tkr), Utredningar m. m. (4 134 tkr), Betalningsbalansstöd (460000 tkr), (40 000 tkr), IMPOD (11 499 tkr), Gäststipendieprogram(3 000 tkr), Forskning (); sammanlagt . Regeringen harett av givet bemyndigande atl genom avtal Prop. 1987/88: 100 medmottagarländer och internationella organisationer kunna utfästa ett Bil. 5 belopp motsvarande det belopp somanvisas för innevarande budgetår.Verksamhetens inriktning inom några anslag och anslagsposter gör dock atlregeringen ej utnyttjar detta bemyndigande fullt ut. För det humanitära biståndet och katastrofbiståndetmedges utfästelser och åtagandenuppgående till ett belopp motsvarande två gånger innevarande års ram, medanutfästelser för u-krediter genom BITS kan göras till ett belopp motsvarandetvä gånger tillgängligt belopp pä delposten för u-krediter. För det tekniska samarbetet genom BITS kommer jagatt föreslå atl utfästelser ochåtaganden färgöras av BITS till ett belopp motsvarande två gångerinnevarande års ram. För några poster föreslår jag att ett utökatbemyndigande för utfästelser och åtaganden begärs av . För detregionala samarbetet genom SADCC föreslår jag atl regeringen ges möjlighet attgenom avtal göra utfästelser till ett belopp motsvarande fem gånger innevarande årsram. Jag kommer senare att under delposten Betalningsbalansstöd inomanslaget C 3. Andra biståndsprogram attföreslå ett särskilt bemyndigande för denna delpost. föreslårriksdagen atl godkänna vad jag förordat under . m. Bidrag till internationella biståndsprogram 1986/87 Utgift 2 186 217 583 Reservation 683178 397 skuldsedlar3 059 938 587 1987/88 Anslag 2 813 000 000 1988/89 Förslag 2 960 000 000 Densvenska andelen multilateralt bistånd fortsätter att vara hög. Anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram finansierar de direkta bidragentill det mululaterala samarbetet. Därutöver anslås medel under andra anslagsposter som kataslrofposten,betalningsbalansstödel och särskilda program. De internationella finansieringsorganenfinansieras via framförhandlade fleråriga påfyllnader. Någon motsvarighet filldetta finns inle inom FN-syslemet.Vid de årliga bidragskonferenserna utfäster medlemsländerna frivilliga bidragför i taget. För att underlätta ett långsiktigt arbete och planering harSverige tillsammans med de nordiska länderna drivit frågan omflerärsutfastelser. har lämnat utfästelser för tre budgetårinnebärande oförändrad bidragsnivå fill ett antal FN-organ främst UNDP ochUNICEF. Dessa utfästelser görs med förbehåll för godkännande. har deninternationella diskussionen betonat behovet 61 av nya former för att uppnåstrukturanpassningsprogram som mer än Prop. 1987/88: 100 fidigare tar hänsyn till den ekonomiska krisen imånga . Inte minst Bil. 5 gällerdetta länderna i , vars kris år strukturell och långsikfig snarare änkonjunkturellt betingad. InternaUonella valutafonden (IMF), har infört merlångfristig utlåning till de fattigaste . har aviserat sin avsikt att bidra medmedel för räntesubventione-ring i enföreslående utvidgning av IMF:s strukturanpassningsfacilitet. Faciliteten som avser stöd till anpassningsprogram i IDA-länder, föreslås tredubblad till 9 mdr särskilda dragningsrätter, SDR. bidrag kommer att belasta anslaget C 3. Andrabiståndsprogram, där denna fråga redovisas närmare. Sverigehar genom sina bilaterala biståndsprogram bidragit till attunderlätta den ekonomiska anpassningsprocesseni ett antal programländer. har utfäst ett rambelopp om 150 milj. kr.för samfinansiering och/eller parallellfinansiering med i ettprogram för strukturanpassning i 18 skuldtyngda länder i söder omSahara. Internationella utvecklingsfonden() skall bidraga med sammanlagt 2,3 mdr USD medan 1,8 mdr USD behövs som tilläggsmedel frånbilaterala givare. kommer päfyllnadsförhandlingar inomden Afrikanska utvecklingsfonden attavslulas. Päfyllnadsförhandlingar avses också inledas för denInternationella jordbruksutvecklingsfondens tredje på-fyllnad. Multilateralt bistånd budgetåren 1987/88 och 1988/89 fördelatpå organisationer (milj. FN: s utvecklingsprogram (UNDP) (490,0) (525,0) (+ 35) - Sahelkontoret (UNSO) ( 20,0) ( 20,0) - UNDP:s verksamhet i de ( 50,0) ( 55,0) (+ 5) FN: s barnfond () 920,0 990,0 + 70 Internationella finansieringsorgan banken (AfDB) 1987/88: 100 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) konventionen (FAC) av livsmedel för katastrof- insatser (lEFR) 306,0 280,0 - 26 Internationella jordbruks utvecklingsfonden () 27,0 35,0 palestinaflyktingar (UNRWA) 75,0 82,0 +7 FN;s flyktingkommissarie () 110,0 120,0 +10 185,0 202,0 + 17 planeringsfederationen (IPPF) 75,0 75,0 O handelscentrum (ITC) 19,0(1) FN:£ narkotikafond () (1) Innefattade ävenandra handelsrelaterade insatser till ett belopp av 3 milj.kr. Dessa insatserredovisas fr.o.m. /89 underanslagsposten (Dvriga multilaterala bidrag. , kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) Budgetåret1987/88 675 000000 /89 730 000000 varav Ordinarie bidrag till UDP 525 000000 Sahelkontoret (UNSO) 20 000000 Bidrag tillUNDP:s verksamhet i de minst utvecklade 55 000000 Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 45 000000 Befolkningsfonden (UNFPA) 85 000000 skall vara FN-systemets centrala organ Prop. 1987/88: 100 för finansiering avtekniskt bistånd. UNDP har även ett ansvar för att Bil. 5 FN-systemets samladeverksamhet inom detta område samordnas i mottagarlandet. Under första hälftenav 80-talet försatte inflation, stigande dollarkurs och stagnerande bidragorganisationen i en allvarlig resurskris. Detta ledde till att UNDP:s roll bådesom central fond och som samordningsorgan för FN-systemets biståndsverksamhetkom att försvagas. Ökade bidrag från givarländerna behövs för att ge UNDP enresursbas som gör att dess samordnande uppgifter inom FN-biståndet kanförstärkas. Detta har på nytt understrukits i en - den s. k.Janssonrapporten -om FN-systemets biståndsverksamhet på fältet, vilken ladesfram . UNDP har en inriktning som stämmer väl överens medsvenska biståndspolitiska mål. UNDP gör långsiktiga åtaganden gentemotmottagarländerna inom ramen för landprogram och ger rent gåvobistånd som dessutomfrämst riktar sig till de fattigaste länderna. I då behovet av samordnade biståndsinsatser blirallt mera uppenbart, inte minst i , bör samordningsfunktionen iFN-systemets fältverksamhet enligt min mening förstärkas. Detta var också en avslutsatserna i . För att förbättra samordningen av FN-biståndetpå fältet krävs bl. a. ökade resurser till UNDP. Mot denna bakgrund anser jag det mofiverat att Sverigesbidrag till UNDP för /89 höjs med 35 milj. kr. till 525 milj.kr. För atl understödja UNDP:s handlingsprogram för torkdrabbade länder iAfrika bör för /89 ge ett oförändrat bidrag på 20 milj.kr. till (UNSO). UNDP spelar en viktig roll för uppföljningen av om de minst utvecklade länderna som hölls i . UNDPmedverkar till att få till stånd ökat och samordnat bistånd till de minst utvecklade länderna genom attanordna s. k. rundabordskonferenser. Jag föreslår ett bidrag på 55 milj. kr.för /89, en ökning med 5 milj. kr. () ger finansiellt ochtekniskt bistånd fill småskaliga investeringsprojekt som gynnar de fatUgarebefolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna. Fondens verksamhet harvisat sig vara ett värdefullt komplement tillUNDP:s tekniska bistånd och till de större projekt som de storafinansieringsorganen, t. ex. , stödjer. Jag föreslår ett bidrag på 45 milj.kr. för /89, en ökning med 5 milj. kr. () år det centralafinansieringsorganet inom FN-syslemet för bistånd pä befolkningsomrädet. Dessverksamhetsområde omfattar familjeplanering, folkräkningar, uppbyggande avsystem för folkbokföring och befolkningsslatistik saml utbildning och forskning. har spelat en pådrivande roll föratt få stånd internationella insatser för familjeplanering i . Det svenska bistån det på detta område har i allt större utsträckning lämnats genom internatio nella program som UNFPA och Internationella familjeplaneringsfedera tionen (IPPF). befolkningskonferens i har inte resulterat i några betydande tillskott till UNFPA:s resurser. Många länder har visserli- 64 gen ökat sina bidrag, mensamtidigt har helt dragit in sina bidrag på Prop. 1987/88: 100 grund av missnöje med fondens program i . En snabb befolkningstillväxt utgör ofta ett problem förutvecklingsansträngningarna. Insikten härom har förstärkts avförsörjningskrisen i mänga . Detta har lett till en stigandeefterfrågan på bistånd från UNFPA. I det handlingsprogram för ekonomiskaåterhämtning och utveckling som antogs vid FN:s trettonde extrageneralförsamling läggs vikt vid de afrikanska ländernas befolkningspolitikoch åtgärder på befolkningsområdet. Vidare betonas i programmet att deinternationella utvecklingsorganen bör beredas möjlighet att öka sitt biståndtill de afrikanska länderna.