prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Omen styrelseledamot har förfall och om det finns ensuppleant, som skall träda in i hans ställe, skall denne beredas tillfälle till detta. Suppleant för arbetstagarledamot, sora utsetts enligt lagen(1987:000) om styrelserepresentation förde anställda, skall dock på motsvarande sättsom styrelseledamot få underlag och beredas tillfälle att delta i ärendetsbehandling. Somstyrelsens beslut gäller, om bolagsordningen inte föreskriver särskildröstmajoritet, den mening för vilken vid sanmanträdet mer än hälften av de närvarande röstar eller vid lika. röstetal den mening som ordförandenansluter sig till. Är styrelsen inte fulltalig, skallde som röstar för beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter, om inte nägot annat föreskrivsi bolagsordningen. Prop.1987/88: 10 Handlingar som enligt denna lag skall undertecknas avstyrelsen skall skrivas under av minst hälftenav styrelseledamöter. För registrering skall bolaget anmäla vem som har utsetts tillstyrelseledamot, verkställandedirektör och suppleant samt tillfirmatecknare. skall dessa personers postadress och personnummer anmälas. För registrering skall även anmälas vilka som tecknar bolagetsfirma och hur denna tecknas. För registrering skall bolaget anmäla vem som har utsetts tillstyrelseledamot, verkställandedirektör och suppleant samt tillfirmatecknare. skall dessa personers postadress och personnunmer anmälas. Har ledamot eller suppleantutsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda, skall detta anges. För registrering skall även anmälas vilka som tecknar bolagetsfirma och hur denna tecknas. Anmälan görs första gången när bolaget enligt 2 kap. 13 § anmäls för registrering och därefter genast efter det att en ändring inträffat i de förhållanden som anmälts eller skall anmälas för registrering enligt första stycket. Rätt att göra anmälan har även den som anmälningen gäller. Ändras bolagets postadress, skall bolaget genast anmäla det för registrering. 2.6 Förslag till Prop. Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenomföreskrivs att 44 § bostadsrättslagen (1971:479) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bostadsrättsföreningsstadgar skall, ange 1. föreningens firma, 2. ändamålet med föreningens verksamhet ochverksamhetens art, 3. den ortinom riket där föreningens styrelse skall ha sitt säte, 4. omavgift för inträde i föreningen skall förekomma, det belopp, högst , vartill Inträdesavgiften för varje medlem skall bestämmas, 5. huruvidaupplåtelseavgift kan uttagas, 6. degrunder enligt vilka årsavgiftskall beräknas, 7. om andraregelbundna eller på särskilt beslut om uttaxeringberoende avgifter till föreningenän grundavgift, upplåtelseavgift och årsavgift skall förekonma, avgifternas belopp ellerde högsta belopp, sanmanlagt dock ej merän för år och medlem, vartill de får bestämmas, 8. om rätten att bestänma ersättning för bostadsrätt vid överlåtelse skall vara inskränkt, de grunder enligt vilka ersättningen skall beräknas, 9. antaletstyrelseledamöter och revisorer eller det högsta och lägsta antal till vilket de skalluppgå och, ora för styrelseledamöter eller Lagen oratryckt 1982:353. Nuvarandelydelse Föreslagenlydelse Prop. 1987/88: 10 revisorer skall finnas suppleanter, sanma uppgifter beträffande dem, tiden för styrelseledamots, revisors och suppleants uppdrag samt, omstyrelseledamot, revisor eller suppleant skall utses pä annat äni denna lag angivet sätt. hur tillsättning skall ske. 11.degrunder enligt vilka medel skall avsättas för säkerställande av underhållet av föreningens hus, 12.det sätt på vilket kallelse till föreningsstänma skall ske och andra meddelandenbringas till medlenmarnas kännedom samt den tid före stänma när föreskrivna kallelseåtgärder senast skall vara vidtagna, 13. de grunder enligt vilka föreningen skall förfoga över uppkommen vinst och hur det skall förfarasmed föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning. Bestämmelsernai första stycket 9 gäller ej arbetstagarrepresentantersom har utsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserep-resentation för de anställda. 2.7 Förslag till Prop. 1987/88: 10 Lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar Härigenomföreskrivs att 4 och 14 §§ lagen (1975:417) om sambruksföreningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. föreningens firma, 2. ändamålet med föreningens verksamhet ochverksamhetens art, 3. den ortinom riket där föreningens styrelse skall ha sitt säte, 4. deninsats med vilken varje medlem skall deltaga 1 föreningen och hur insatserna skall göras, 5. omregelbundna eller på särskilt beslut om uttaxeringberoende avgifter till föreningenskall förekomma, avgifternas belopp ellerdet högsta belopp vartill de får bestänmas. 6. antaletstyrelseledamöter och revisorer, tiden för deras uppdrag och, om suppleanterskall finnas, motsvarande uppgifter beträffande dem, 7. föreningens räkenskapsår, 8. hur oftaordinarie föreningsstämma skall hållas och tiden för sädan stämna, 9. det sätt på vilket kallelse till föreningsstämma skall ske och andra meddelandentill medlenmarna skall tillställas dem samt den tid före stänma då föreskrivna kallelseåtgärder senast skall vara vidtagna. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 10 10. de värderingsgrunder som skall tillämpas när förening skall inlösa medlems andel, 11. degrunder enligt vilka föreningenskall förfoga över uppkommen vinst och hur detskall förfaras med föreningens behållna tillgångar vid dess upplösning. Bestämmelsernai första stycket 6 gäller ej arbetstagarrepresentantersora har utsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserepresenta-tion för de anställda. Bestämmelserna i 21-37 §§ lagen (1951:308) ora ekonomiska föreningar ägermotsvarande tillämpning 1 fråga ora sambruksföreningraed följande avvikelser. Styrelsen består av en eller flera ledamöter. Styrelsen fär ej tillsättasi annan ordning än genom val på föreningsstämma. Bestäramelserna i första stycket 2 gällerej arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen (1987:000) omstyrelserep-resentation för de anställda. Lag om ändring 1lagen (1955:416) om sparbanker Härigenom föreskrivs att 36 och 37 §§ lagen (1955:416) om sparbanker skall ha följande lydelse. Prop.1987/88: 10 Försparbank skall finnas en av huvudmännen utsedd styrelse bestående av minst fem ledamöter. Styrelsen skall handhava den omedelbara ledningen avsparbankens verksamhet. Vad i denna lag finnes stadgat ora styrelseledamot skall itillämpliga delar gälla beträffande styrelsesuppleant. Bestämmelserom arbetstagarrepresentanter finns i lagen (1987:000) omstyrelserepresenta-tion för deanställda. Styrelseledamotskall vara myndig svensk raedborgare samt, såvida ej tillsynsmyndigheten pågrund av särskilda förhållandenfinner skäl medgiva annat, vara bosatt inorasparbankens verksamhetsområde. Styrelseledamotskall vara myndig svensk medborgare samt, såvidaej tillsynsmyndigheten på grund av särskilda förhållanden finner skälmedgiva annat, vara bosatt inom verksamhetsområde. Enligt 9 §tredje stycket lagen (1987:000) om styrelserep-resentation för de anställda Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 10 gällerkravet på nationalitet dock Intearbetstagarrepresen-tant. Styrelseledamot må ej den vara, som är 1. tjänsteman 1 , där ej reglementet innehåller uttryckligt medgivande härtill, vilket medgivande dock Ickemä gälla styrelsens ordförande, 2. styrelseledamoteller tjänsteman 1 annan sparbank, eller 3. tjänsteman 1 annat bankaktiebolag än Sparbankernas bankaktiebolageller 1 hypoteksförening eller kassa för Jordbrukskredit. Av styrelseledamöterna mä sanmanlagt högst en tredjedel tillika varastyrelseledamöter 1 annat bankaktiebolag än Sparbankernas bankaktiebolageller 1 hypoteksförening eller "kassa för jordbrukskredit. Bestämmelserna1 andra och tredje styckena gäller ej arbetstagarrepresentanter som har utsetts enligt lagen(1987:000) om styrelserepresentation för de anställda. Lag ora ändring i lagen (1956:216) ora jordbrukskasserörelsen Härigenom föreskrivs att 16 och 26 §§ lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen skall ha följande lydelse. Prop.1987/88: 10 Jordbrukskassasstyrelse skall bestå av minst fem och högst sju ledamöter. äger dock efter hörande av centralkassan, ora särskilda skäl därtill äro, medgiva jordbrukskassa att , ej , utse högst nio styrelseledamöter. Jordbrukskassasstyrelse skall bestå av minst fem och högst sju ledamöter. äger dock efter hörande av centralkassan, om särskilda skäl därtill äro, medgiva jordbrukskassa att , ej över fem är, utse högst nio styrelseledamöter. Vid tillämpning av vad som har sagtsskall hänsyn inte tas till arbetstagarrepresentantersom har utsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserep-resentation för de anställda. Kassansfirma skall tecknas av minst två personer 1 förening. skall bestå av minst fem och högst nio pä kassans stämma valda ledamöter. Dessa styrelseledamöter skola utse verkställande direktör att under styrelsens inseendeleda verksamheten. Utses annan än styrelseledamot till verkställande direktör, skall denne ingå som ledamot 1 styrelsen. Styrelsen äger därjämte förordna ställföreträdare för verkställande direktören. Därest till ställföreträdare utses annan än styrelseledamot eller suppleant,skall ställföreträdaren ingå som suppleant 1 styrelsen. Verkställande direktör eller annan befattningshavare 1centralkassan må icke vara ordförande 1 styrelsen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 10 Av styrelseledamöterna mä högst en eller, om antaletstyrelseledamöter överstiger fem. högst två vara befattningshavare i jordbrukskassa,som är ansluten till centralkassan. Styrelsen åligger att 1 en 1 sänder fastställd instruktion meddela föreskrifter angående den befogenhet i olikaavseenden, som skall tillkomna verkställande direktören.Uppdrag som meddelas 1 instruktion för verkställande direktör må när som helst återkallas eller Inskränkas. Utan hinder av uppdrag äger styrelsen själv avgöra varje slag av ärende. Vid tillämpning av bestänmelserna1 första och andra styckena skall hänsyn inte tas till arbetstagarrepresentantersom har utsetts enligt lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställda. 2.10 Förslag till Prop-1987/88: 10 Lag om ändring 1lagen (1919:426) om flottning i allmänflottled Härigenom föreskrivsatt 40 a § lagen (1919:426) om flottning iallmän flottled skall ha följande lydelse. I fråga om flottningsföreningskall lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställdai aktiebolag och ekonomiska föreningar gälla i tillämpligadelar. I stället för vad sora föreskrivesi 19 § näranda lag gäller att bestämmelserna i 18 § sammalag äga motsvarande tillärapning, om olägenhetsom där sägs skulle uppkomma genom att styrelserepresentation för de anställdainföres i flottningsförening därlänsstyrelsen har utsettstyrelseledamot enligt 40 §. I fråga om flottningsföreningskall lagen (1987:000) om styrelserepresentation för de anställdagälla i tillämpliga delar. Bestämmelserna 1 18 § samma lag äger motsvarande tillämpning, om olägenhet som där sägs skulleuppkonma genom att styrelserepresentation förde anställda införs i flottningsföreningdär har utsett styrelseledamot enligt 40 §. Ianmälan om styrelsens sammansättning enligt 41 §skall anges om arbetstagarrepresentant har utsetts. Arbetstagarrepresentantsnamn och adress skall införas i förteckning som anges i 76 a §. Senaste lydelse 1977:1093. 3 INLEDNING Prop. 1987/88: 10 Frågan om representation för de anställdai företagens styrelser började att diskuteras pä allvar inom de fackliga organisationerna under1960-talets senare hälft. tillsatte L0:s landssekretariat en kommitté, LO-kommitténför ökad företagsdemokrati, med uppgift attutarbeta ett förslag till handlingsprogram för demokrati i företagen.Kommitténs förslag lades fram 1 rapporten 1 företagen som behandlades av godkände de av kommittén uppdragna riktlinjerna, som bl.a. utmynnade 1 kravpå Inflytande över företagsledningen1 form av representation i företagensstyrelser. Äveninom TCO pågick endebatt om de anställdas inflytande 1 företagen. utsäg en kommitté, SAMKO, med uppgift att utreda arbetsplatsenssamarbetsfrågor. Konmittén lade bl.a. frara en delrapport, Deraokratiseringav arbetslivet, för 1970. Bland de åtgärder sora förordades av SAMKO fanns representation för de anställda1 företagens styrelser. LO och TCO försökte till en börjanatt avtalsvägen tillförsäkra de anställda representation i aktiebolagens styrelser. SAF förklarade emellertid att man inte var behörig att träffaavtal som band bolagsstämmorna. Diskussionerna mellanparterna avbröts därför utan att någon överenskonmelsehade nåtts. LO och TCO hemställde dåi skrivelser till industriministern att de anställda genom lagstiftning skulle ges rätt till styrelserepresentation. Sedan frågan omstyrelserepresentation i aktiebolagen utretts av en särskild arbetsgrupp inom (Ds I1972:3) lade regeringen fram förslag till lagstiftning i ämnet (prop. ringsförslaget innebar att de anställda i aktiebolag och ekonomiska Prop. 1987/88: 10 föreningar skulle fä rätt att utsetvä ledamöter och tvåsuppleanter 1 styrelsen för sådana bolag och föreningar sora sysselsatte minst 100 arbetstagare, under förutsättning att styrelsen bestod av minst tre Tvä kategorier av aktiebolag undantogs, nämligen bank- och Vidare undantogs ekonomiska föreningar inom jordbrukskasserörelsen och ömsesidigaförsäkringsbolag. dessa togs undan var att banklagstiftningen behövde ses över för att undanröja de legala hinder sora fanns för styrelserepresentation för de Sedan särskilda sakkunniga utrett de speciella problem som förelåg på bankorarådet (SOU 1973:18) lade regeringen frara förslag till lagom styrelserepresentation även för de anställda 1 bankinstitut och försäkringsbolag (Prop. Lagförslagen, som föreslogs fä försökskaraktär , antogs av (NU 1972:62, InU 1973:38). De båda lagarna (SFS 1972:829 och SFS 1973:1093) gällde till utgången avjuni 1976. Den nu gällandelagstiftningen på området, lagen (1976:351) ora styrelserepresentation för de anställdai aktiebolag och ekonoraiska föreningar(LSA) och lagen (1976:355) om styrelserepresentation för de anställdai bankinstitut och försäkringsbolag (LSABF) trädde i kraftden . Lagstiftningsarbetet (prop. 1975/76:166, NU 1975/76:68, resp.prop. 1975/76:169, NU 1975/76:69) föregicksav en utvärdering av den tidigare försöksverksamhetengjord av statens industriverk (SIND 1975:4) resp. bank- och försäkringsinspektionerna.En betydelsefull förändring sora genomfördes när lagarna permanentades var att gränsen förantalet anställda som erfordras för att arbetstagarna skall få rätt tillrepresentation sänktes, i LSA från 100 till 25 och i LSABF frän 50 till 25. En kortfattad redogörelse förinnehållet i LSA och LSABF lämnas i avsnitt 4.1. Lagstiftningen ora styrelserepresentation för de anställdasynes 1 huvudsak ha fungerat tillfredsställande,även om raöjligheterna till ett effektivt styrelsearbetegivetvis varierar mellan enskilda företagoch olika företagstyper. från synpunkten att styrelserepresentationslagarna utgör en del i ett störrearbetsrättsligt regelsystem bör utvecklingen i stort på medbestänmandeomrädet ocksåha bidragit till att förbättra förutsättningarna för de anställdas styrelsearbete. Frånfackligt håll har emellertid framhällits att det likväl finns Prop. 1987/88: 10 vissabrister i lagstiftningen. Den fackliga kritiken har gällt bl.a. frågor som rör arbetstagarrepresentanternas ställning i styrelsen och formerna för styrelsearbetet. Även lagstiftningens, som det har ansetts,alltför begränsade tillämpningsområde har satts i fråga liksom att det saknassanktionsregler i lagarna. På arbetsgivarsidan har man förklarat sig i huvudsak vara nöjd med lagstiftningens nuvarande utformning. I vissaavseenden, framför allt vad gäller bestänmelsersom reglerar själva arbetet i styrelsen, anser manemellertid att lagen skulle behövakompletteras eller preciseras ytterligare. Särskilthar man på arbetsgivarhåll framhällitnödvändigheten av att uttryckliga regler ora sekretess förs In 1 lagstiftningen samt att lagens jävsregler arbetas överoch preciseras. De framförda kraven pä ändringar harbedömts vara av den arten att de bör leda till en översynav lagstiftningen. I denna proraeraoria, som har utarbetats inomarbetsmarknadsdepartementets rättssekretariat,redovisas resultatet av en sådan översyn. Promemorian har under arbetets gång diskuterats 1 den särskilda beredningsgrupp förarbetsrättsfrågor som är knuten till arbetsmarknadsdepartementet.Samräd har också 1 skilda frågorskett med företrädare för bl.a. justitie-, finans- öch jordbruksdeparteraenten. De fackliga organisationernas strävan att förbättra villkoren i arbetslivet för de anställdakan sägas gå frara längs i huvudsak tvä vägar. Den traditionella vägenär att de fackliga organisationernagenom förhandlingar med arbetsgivarna söker förbättra de anställdasarbets- och anställningsvillkor eller på annat sättta till vara löntagarintresset. Det skerexempelvis när parterna träffar kollektivavtal om löner och allmännaanställningsvillkor eller när förhandlingarförs ora att lägga ned viss verksamhet eller att bygga ut företaget. Den rättsligareglering sora omger denna förhandlingsverksamhetfinns framför allt i MBL. Men även annan arbetsrättsliglagstiftning finns med i bilden såsomförtroendemannalagen, anställningsskyddslagen och arbetsrailjölagen. Den andra vägen är att de fackliga organisationerna söker påverka ochProp. 1987/88:10 fä Inflytande genom direktdelaktighet i företagets beslutsprocesser. Det kanske genom att företrädare för de anställda deltar 1 olika beslutsorgan inom företaget, såsomföretagets styrelse eller skyddskommitté. Styrelserepresentationslagarna är, sett i ett sådantperspektiv, en lagstiftning sora griper in i företagens organisatoriska förhållanden. Den ansluter därmed och utgörett komplement till den associationsrättsligalagstiftning som sedan gammalt reglerar associationernas uppbyggnad ochverksamhet, t.ex. ABL och FL. Enligt ABL ' ärdet aktieägarna i företaget som ärbolagets huvudmän. Det är dessa som påbolagsstänman drar upp riktlinjerna för bolagets verksamhet. Varje delägare pästämman har.rösträtt 1proportion till sin kapitalinsats i företaget.De personer sora kan samla en majoritet av rösterna avgör stämmans beslut. Bolagsstänman utserden styrelse som skall ha hand om bolagets förvaltning. Den kontrollerar ocksä,genom valda revisorer, att bolagsledningen sköter sina åligganden tillfredsställande. Det förvaltandeorganet, styrelsen, kan anställa enverkställande direktör () föratt sköta de löpande uppgifterna. Som regel är VD ocksåstyrelseledamot. Vid sidan av dessa formella regler finns i ABL ett stortantal materiella regler som bl.a. skall garantera att värden motsvarande aktiekapitalet verkligen tillförs bolaget och därefterinte lämnar detta. Dessa bestämmelser förutsätter i sin tur ett noggrant uppbyggt redovisningssystemoch garantier för att redovisningsreglernaverkligen efterlevs. Aktiebolagen ärdärför underkastade en ingåendekontroll från samhällets sida. Den utövas av bl.a. registreringsmyndigheten, patent- ochregistreringsverket. Reglerna i LSA om de anställdas representation i bolagsstyrelsen bygger på tanken att de anställda i kraft av sitt arbete börha rätt till insyn i och inflytande på bolagets verksamhet. Arbetstagarledamöterna 1 styrelsen har inte aktieägarna päbolagsstänman som sina huvudmän utan den fackliga organisationen. Enligt LSA är det den lokala fackliga organisationen på arbetsplatsen som fattar beslut om att in Vad som här sägs om aktiebolag gäller i motsvarande mån ekonomiskaföreningar. rättastyrelserepresentation och därvid också utser de personer som Prop.1987/88: 10 skall företräda de anställda 1 styrelsen. Lagen innehäller även i övrigt bestänmelser av formell natur som angerbl.a. i vilka företag styrelserepresentation skallfä äga rum, tiden för uppdraget och regler om närvaro- och yttranderätt för arbetstagarledamöterna vid styrelsens sanmanträden. När det gäller det faktiska arbetet istyrelsen, ansvarsregler för styrelseledamot m.m. saknas regler härom i LSA. I sådant hänseende gäller samma regler för arbetstagarledamöter som för övriga styrelseledamöter, och LSA hänvisar genom en uttrycklig regel ilagen (8 §) till bestänmelserna i ABL. Ett arbetstagarinflytande som grundas inte primärt på de anställdas arbete 1 företaget utan på kapitalägande regleras 1 lagstiftningen omallmänna pensionsfonden (fjärde fondstyrelsen och de fem löntagarfond-styrelserna). , vars majoritetskall företräda löntagarintressen. fär placera de medel styrelsen förvaltar bl.a. 1 aktier 1 svenskaaktiebolag och som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar. Enligt 38 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden gäller vidare att en löntagarfondstyrelse på begäran av en lokal fackligorganisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har aktier skall överlåta ät organisationen att för högst i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal. Den fackliga organisationenär därvid inte bunden av hur löntagarfondstyrelsen själv ställer sig i olika frågor utan utövar självständigt den rösträtt som har överlåtits till organisationen. Löntagarfondstyrelsen kan vidare,liksom fjärde fondstyrelsen, välja att överlåta rösträtten till aktier åt den fackliga organisationen i taget. Fjärde fondstyrelsen har i betydandeutsträckning överlåtit rösträtt för sina aktier på detta sätt. I den män det förekommer flera fackligaorganisationer påen arbetsplats,får fondstyrelsen fördela rösträtten dem emellan och låta dem var för sig utöva rösträtt för aktierna (ABL 9 kap. 2 §). Fördelningen av rösträtten mellan flera fackligaorganisationer, när det gäller sädana aktier som en löntagarfondsstyrelse på begäran är skyldig att överlåta, sker med ledning av det antalmedlemmar i resp. facklig organisation som är anställda 1 bolaget och dess svenskadotterbolag, om Inte annat har överenskonmits mellan organisationerna. Ett arbetstagarinflytande pä ledningsnivå som har sin grund mer 1 skatterättsliga än 1 företagsdemokratiska överväganden föreligger vad gäller pensions- ochpersonalstiftelser enligt lagen (1967:531) om 10 1987/88. tryggande av pensionsutfästelse m.m. Ledamöter och suppleanter i en Prop. 1987/88: 10 sådanstiftelses styrelse skall väljas till lika antal av arbetsgivaren och de arbetstagare som omfattas av stiftelsens ändamål. Äveninora den offentliga förvaltningen gäller att de anställdahar rätt att utse representanter istyrelser och andra organ. Representationen för de anställda har dock fått anpassas efter de särskilda förhållanden sora råder på detta oraråde. Hänsyn har måst tas till bl.a. att allmänt medborgerliga intressen inte träds för när. För den statliga sektorn gäller kungörelsen(1974:224) om personalföreträdare i statlig niyndighets styrelse m.m.'. Kungörelsen ägertillämpning på myndighet med självständiga verksfunktioner i den mån regeringen beslutar ora det. Sädana beslut meddelas endast i fråga om de myndigheter där sanmanlagt minst halva antalet anställda tillhör en eller flera fackligaorganisationer. För varje ntyndighet utser de fackligaorganisationerna två eller, om särskilda skälföreligger, tre personal företrädare jämte ersättareför dessa (SFS 1976:230). Personal-företrädarnas möjligheter att delta 1 styrelsearbetet varierar medntyndigheternas organisation. I en myndighet med lekmannastyrelse är personal företrädaren i princip fullvärdig ledamot av styrelsen och har därvidsanma rättigheter och skyldigheter somannan ledamot. I frägor som gäller det slag av verksamhet som myndigheten skallbedriva får han dock inte delta i beslutetutan endast i överläggningen. I enrådighets-verk är möjligheternaatt påverka besluten mera begränsade.