prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — För att pä ett bättre sätt kunna beaktasynpunkter om tjänstesektorns utvecklingi utformningen av näringspolitiken har jag beslutat att utvidga den näringspolitiska samrådsorganisationen på såsätt att ett gemensamt råd för frågorinom handels- och tjänstesektorn har bildats. En samlad bedömning ger vid handen att regeringenssmäföretagspolitik har givit godaresultat. Som jag tidigare nämnt är lönsamheten god och investeringarna och nyföretagandet ligger pä enhög nivå. De av våren 1987beslutade åtgärderna avseende småföretagen fullföljs . En kontinuerliguppföljning med beaktande av ytterligare anpassningar i förhällandetill utvecklingen är dock nödvändig. Enligt de av antagnariktlinjerna för det statliga ägandet bör staten i sin ägarroll verka för att denlångsiktiga konkurrenskraften inom den StaUiga företagssektorn stärks. Ett konkurtenskraftigt statligt företa gande bidrar till att en differentierad ägarstruktur i svenskt näringsliv upprätthålls. De statliga företagen har överlag utvecklats positivtunder 1987. Jag ger senare en mer detaljeradredovisning av utvecklingen. har emitterat akUer varvid staten avstått frän sin företrädes- 15 rätt till teckning. Detta harmedfört en ägarspridning även om staten , 1987/88:100 behåller eU helt dominerande majoritetsinfiytandei företaget. Föratt skapa förutsättningar för utveckling och förnyelse inom gruv- och mineralindustrinfortsätter satsningarna på nyckelområdena prospektering, geologisk kartering samt forskning och utveckling. Programmet för utökad prospektering har genomriksdagens beslut om näringspolitikenvåren 1987 (prop, 1986/87:74, NU 32, rskr. 307) föriängts med ochtillförts ytteriigare medel. Programmet syftar till att upprätthålla och utveckla den inhemska produkUonen avmineralråvaror. Den övervägande delenav programmets insatser kommer att gä ut i form av prospekteringsstöd. Vissa medel avsätts försärskilda FoU-projekt. Ett betydelsefullt sådant projekt som startals ärGruvteknik 2000. Jag har med stöd av regeringens bemyndigandeUllkallat en kommitté (I 1987:01) med uppgift alt utredamarknadsförutsäftningar för olika mineral-råvaror. Utredningsarbetet beräknas vara slutfört vid utgången av år1988, Det nu pågående branschprogrammel medinduslripolitiska åtgärder för tekoindustrin fortsätter under budgetåret1988/89. Åtgärderna syftar att utvecklakonkurrenskraftiga förelag för att därigenom uppnå en hög inhemskproduktionsnivå och en hög andel inhemska varor på marknaden. Insatser görs för atl bi, a, främjatekoföretagens satsningar inom områdena teknik, design och export. Branschprogrammet för den träbearbetande industrinfullföljs liksom insatserna inom det allmänna strukturutyecklingsprogrammet(). Särskild uppmärksamhet ägnashärvid sågverksindustrin, bl.a, görs insatser för all stimulera lill en ökad förädling som på ett bättre säll lar lill vara den svenskaskogsråvarans höga kvalitet. Sågverksindustrin är av stor regionalpolitisk betydelseoch spelar stor roll för sysselsättningen i landets glesbygdsområden.Därför har jag vid min anmälan tillregeringen av förslag till proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen ochnorra inland (prop. 1987/88:64) anfört alt en del av insatserna iinlandet bör inriktas på skogsbruket och den förädlingsindustri sombaseras på skogsråvaror, I samband med upphandlingen av fiygplan JAS 39Gripen (IG JAS) vissa utfästelser beträffande sysselsättningsskapandeåtgärder, teknologiöverföring och industriellt samarbete. Jag har från IG JASerhållil en rapport om uppnåddaresultat. För att ge en totalbild över läget kring har jag överenskommit med chefen förförsvarsdepartementet att han i samband med övrig JAS-informalion ävenredovisar de industripolitiska konsekvenserna av JAS-projeklet (bil, 6 s, 38). Utredningsverksamhetenbör även i fortsättningen bedrivas så atl riksdag ens, regeringens och allmänhetens behov av information om väsenUiga 16 har i treårsprogrammel Prop. 1987/88:100 fått utökade resurser för atttillgodose detta behov. Industriella tekniskarådet, Småföretagsdelega-lionen m.fl. råd och delegationer har bedrivit verksamheten pä en fortsatt hög ambitionsnivå för att främjasamverkan i olika frågor som rör näringslivets tillväxt och förnyelse. 3.1 Den regionala utvecklingen Trotsen allmänt positiv utveckling pä arbetsmarknaden i hela landet har befolkningstillväxten under de senaste årenfrämst ägt rum i storstadslänen,som folkmängden minskat i flertalel skogslän och i vissa län i södra och , Under de tre förstakvartalen dämpades dock dessatendenser och den inrikes flyttningsvinsten för storstadslänen mer än halverades jämfört med åretinnan. En ökad nettoinvandring ochhöga födelsetal har dock bidragit till att storstadslänens,särskilt , befolkningsökning fortfarande ligger pä enförhållandevis hög nivå. har födelseunderskotten i mänga delarav landet bidragit till en negalivbefolkningsutveckling. Efter är 1983 har en allmän uppgång av födelsetalen stadigt minskat dessa underskott ochgett allt fler regioner födelseöverskott.Detta har t.ex, skett för de s.k. skogslänen som de tre första kvartalen 1987 hade ett sammanlagtfödelseöverskott på ca 200 personer. Ökningen av födelsetalen har docksamtidigt även inneburit en förhållandeviskraftig ökning av födelseöverskotten i det fätal regioner som redan Udigare haft sädana överskott. Detta gällerfrämst storstadslänen där födelseöverskottende tre första kvartalen 1987 på ca 7000 personer låg högre än sammaperiod året innan. För industrin visar industristatistiken frånstatistiska centralbyrån (SCB) attindustrisysselsättningen ökat i flertalel län, Tillväxlen avsysselsättningen inom privata tjänsier har enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar ökat med dubbelt så hög takt efter 1982som , Inom den offentliga sektorn har antaletsysselsatta, enligt samma källa, ökat väsentligt långsammare än under slutetav . Även om den offentligasektorns betydelse därmed har avtagit innebär sektorns storlek ochförhållandevis jämna geografiska fördelning att dess roll för den regionalabalansen alltjämt är mycket stor. Regeringen tillsatte en kommittéför alt göra en allmän översyn avregionalpolitiken. I detla sammanhang kommer den regionala problembildenoch utvecklingen all noga belysas och analyseras. Mot denna bakgrund görs här ingen djupare analys av de regionala problemen. 3.2 Regionalpolitikens allmänna inriktning Föratt motverka de tendenser till ökaderegionala obalanser som uppträtt och för attlångsiktigt klara de fastlagda målen för 17 2 1987/88. regionalpolitiken - en balanseradbefolkningsutveckling i landets olika Prop, 1987/88:100 delar och tillgångtill arbete, service och god miljö i alla delar av landet - Bil. 14 krävs fortsattsatsning på regionalpoliUken, Den tillsatta regionalpolitiska kommitténskall bl.a. mot bakgrund av förväntade regionalaobalansproblem precisera målen för regionalpolitiken. Förslag skall också lämnas om på vilka grunder och tillvilka regioner de regionalpolitiska insatserna bör riktas för att uppnålångsiktigt positiva effekter. Erfarenheternafrän senare är visar bl.a. pänödvändigheten av att i ökad grad väga inregionalpoliUska hänsyn i sektorspolitiken på olika områden. Ökad vikt läggsockså på åtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna vadgäller utbildning, kommunikationer,'teknisk kompetens m. m. Sådana insatser har givits stort utrymme i den proposition om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen ochnorra inland (prop. 1987/88:64) som regeringen nyligenöveriämnal lill . Där föreslås att drygt 160 milj, kr, anvisas för olika kompetenshöjande åtgärder i berördaregioner. Arbetet med teknik- och kunskapsspridning ärbrett upplagt med många aktörer påolika nivåer, Detla är nödvändigt eftersom insatser är angelägna inomflera politikomräden, det gäller t.ex.utbildning, teknikutveckling och företagsutveckling. En slor de! avutvecklingsarbetet kan och bör bedrivas pålokal och regional nivå. De regionala teknikspridningsprogram som länsstyrelserna, pä regeringens uppdrag,redovisade ger därvid en god grund. Länsstyrelserna har ocksåmöjligheter alt stödja verksamheter med medel frän anslaget för regionalautvecklingsinsatser. Budgetåret1986/87 anslog länsstyrelserna sammanlagt 25 milj. kr. till teknik- ochkunskapsspridningsprojekt. Pä central nivå har ell omfattande utrednings-och utvecklingsarbete genomförts av statens industriverk (SIND), styrelsen förteknisk utveckling (STU),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samt (), De fyra verken redovisade under våren1987 resultaten av regeringensuppdrag atl medverka i teknikspridningsarbetel. Verkens bedömningar och förslag berör ett brett fält frånreguljära utbildningar till olika former av företagsutveckling. Vissa förslag bör kunna prövas i samband med deinsatser som föreslås i denproposition (1987/88:64) jag nämnt. Övriga förslag behandlas i samband medställningstaganden till verkens anslagsframställningar eller i särskildordning. Regeringen har vissa medel till sitt förfogande för att stödja teknikspridningsprojekt i de regionalpolitiskt prioriteraderegionerna. Därutöver kan regeringenlämna regionalpolitiskt slöd i form av lokaliseringsbidrag och lokaliseringslän teknikcentra i dessaregioner. Regeringen har under budgetåret1986/87 bl. a, beslutat att lämna regionalpolitiskt stöd till elva projekt. För övrigt bör som de regionalpolitiskainsatserna fördelas geo grafiskt med hänsyn problemensomfattning och karaktär i skilda delar av landet, och alla län bör därvid tilldelas vissa resurser för allmänt 18 utvecklingsfrämjandeinsatser; I avvaktan på resultat från den regionalpolitiska utredningen börden gällande permanenta stödområdesindelningen för det regionalpolitiska stödetligga fast. Beträffande avser jag att under våren1988, efter samråd med berörda statsråd, återkomma med förslag till åtgärder.Vidare bedrivs inom industridepartementet ett utredningsarbete för att fä framförslag till åtgärder för att förslärka utvecklingsmiljön i . Den regionalpolitiska ulredningen har i uppdrag altstudera det regionalpolitiska stödels utformning och ändamålsenhghet, 1avvaktan härpå föreslär jag enbart vissa förenklingar och förbättringar vadgäller lokaliserings-och glesbygdsstöden. För regionalpolitiska insatser inomindustridepartementets område föreslås följande anslag (milj, kr,).Minskningen av anslagel för lokaliseringslån motiveras av alt del finns reservation av lånemedel . Prop.1987/88:100 Bil. Lokaliseringsbidrag m, m. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Täckandeav förluster p, g, a, kreditgarantier till förelag i glesbygder m, m. Ersättning för nedsättning av socialavgifter Expertgruppen för forskning om regional utveckling Kapitaltillskott till en ijtvecklingsfond för Västnorden Frisläppsbestämmelserna för de allmännainvesteringsfonderna har getts en starkare regionalpoliUskprofil. Således har fonderna varit frisläppta i stödområdena för investeringari byggnader och inventarier. I övriga landet har fonderna behandlats merrestriktivt och inle fått användas för inventarieanskaffningar. Genom ellregeringsbeslut upphörde frisläppel för byggnadsinvesteringar istorstadsområdena. Fr, o, m, gäller att fonderna, utanförstödområdena, endast får användas för miljöförbättrande investeringar. Det kommunala skalteutjämningssystemet, vars primärasyfte är atl skapa förutsällningar för en jämbördig slandard för den kommunalaservicen i alla delar av landet, är av särskilt slor betydelse för deregionalpolitiskt prioriterade områdena. Chefen för hartidigare denna dag (bil. 9) redovisat förslag till vissa förändringar avskatteutjämningssystemel som syftar till alt ge en fördelning som får enkraftig regionalpolitisk effekt. Under huvudtitel lämnasockså förslag om att den centrala ADB-enhet som föreslås inrättad inom tullverketbör lokaliseras till , Regeringen kommer senare att förelägga entrafikpolitisk proposition. En viktig utgångspunkt i denna är atttrafikpolitiken på ett kraftfullt sätt skall medverka till regional balans. Underjordbruksdepartementets huvudtitel föreslås en uppräkning med Prop,1987/88:100 15 milj. kr, vad gäller prisstödet till jordbruket i norra . Till det Bil. 14 treåriga ätgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige som beslutades anvisades 100 milj. kr. föreslåsatt ytteriigare 80 milj. kr, anvisas till delta program. 1 prop, 1987/88:64 bil. 3 anmäldes bl.a,förslag eft program för särskildaskogsvårdsinsalser i läns inland. föreslås underjordbruksdepartementetshuvudUtel dessutom att resurserna för statsbidrag till skogsvård iområdet ökas ytterligare. Inom område föresläs ibudgetpropositionen utbyggnad av flera mindre och tnedelstora högskolor,1 proposiUon 1987/88:64 om särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland aviserades en utbyggnad av högskolorna iFalun/ Boriänge och , För dessa båda högskolor presenteras nu förslag.Också för högskolorna iEskilstuna/och /föreslås förstärkningar. Flera högskolor berörs av förslag omförsöksverksamhet med samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå. 3.3 Särskilda insatser i vissa regioner avlämnad proposition har regeringen lämnat förslag till särskilda regionalpolitiska insatser ideliir av Bergslagen och norra inland(prop. 1987/88:64). Jag skall kort sammanfatta förslagen. Vad gäller Bergslagen lämnar jag först enredogörelse för pågående treårsprogram,vilkel nu är inne på sitt andra år. Programmet innehåller främst långsiktiga åtgärder som syftar till att påolika sätt stärka regionens attraktionskraft och att därigenom bl, a, geförutsättningar för utveckling av befintliga företag och för nyetableringar.Flertalet av åtgärderna är således intefrämst avsedda att skapa nya arbelsUllfällen, Detta sker däremot i det löpande regionalautvecklingsarbetet där insatserna koncentreraspå att initiera, bereda och ta ställning lill olika företagsutvecklingsprojekt,t, ex. inom ramen för det regionalpolitiska stödet och utvecklingsfondernasfinansierings- och rådgivningsverksamhet. Den positiva utveckling som kan noteras påflera håll i Bergslagen måste dock ses mol bakgrund av de myckel kraftigastrukturförändringarna under de senasle tio åren. Regionen är mycket sårbar och därför har regeringen lagt fram förslag för att motverka denegativa effekterna av del minskade personalbehovet vid Domnarvets järnverk iBorlänge och nedläggningen avgruvbrytningen i i kommun, Mol bakgrund av att avvecklingenav gruvan påverkar sysselsättningsläget för befolkningen också i Smedjebackenoch samt atl sysselsättningsminskningarockså ägt rum vid andra företag i regionen, berör förslagen i propositionenföljande kommuner: , och i samt och i län. Åtgärderna är ihuvudsak av två slag. Dels redovisas ett antal projekt som ger direkta sysselsättningseffekter iLudvika och , dels före slås ett utvecklingsprogram inom en ram av 300 milj, kr,, vilket främst 20 syftar till att förstärka verksamheter som är vikligaförutsällningar för en Prop. 1987/88:100 utveckling av näringslivet. Dekonkreta projekten består sammanfattningsvis av, för del: - en kraftig expansion av ASEAs verksamheter påorten - ett för ASEA och gemensamt bolag förhögspänningsforsk-ning - utlokalisering av verksamheter inom - utlokalisering av riksskatteverketspunktskatlesektion m. m. - förläggningav huvudkontoret för en ny myndighel - statens banverk - ett antal industriella utvecklingsprojekt somSSAB kommer atl intensifiera arbetet med. Utvecklingsprogrammetsom föresläs ser i korthet ut pä följande sätt: - arbetsmarknadsåtgärder riktade lill enskilda människor somberörs av sysselsättningsminskningar 65 - förbättrade kommunikaUoner 53 - lokal och regional kulturutveckling 3 - regionalt utvecklingsarbete m. m. . 17 Vad gäller norra inland lämnas ipropositionen en samlad redovisningav ett antal ålgärder som regeringen presenterade och som syftarlill alt möta de negativa konsekvenserna av Boliden AB:s beslut om nedläggning av gruvbrytningen iStekenjokk. Åtgärderna omfattarsammanlagt 100 milj. kr. och avser bl. a, medel för arbetsmarknadsutbildning, stöd till upprustning av flygfält ochbidrag till drift av reguljär flygtrafik i 'och ,kapitaltillskott resp. län till investmentbolagen saml utbyggnad av Stiftelsen Industricentras anläggning iVilhelmina. Vidare lämnas förslag till vissa åtgärder för att förbättra infrastrukturenoch främja näringslivsutvecklingen inorra inland. Åtgärderna avserdels medel för utbildningsinsatser på olika nivåer och för teknik- och kompetensspridning, dels insatser för attunderlätta utvecklingen av näringarsom har stor betydelse i regionen. Det gäller främst skogsbruket och den förädlingsindustri som är kopplad tilldelta. Härutöver föreslås medel för investeringar i flygplatser som ärav stor regionalpolitisk betydelse samtinsatser inom bl. a. vattenbruk, turism och kultursektorn. Gruv- och mineralindustrin har stor ekonomisk ochregionalpolitisk betydelse.Betydande statliga resurser satsas därför på nyckelområdet prospektering efter metaller och mineral.Sammanlagt ca 169 milj, kr. har underåren 1983-1987 satsals på prospekteringsprojekt i norra inland(exklusive lån). Utöver insatser i de båda nämnda regionerna harregeringen gjort sär skilda insatser för att åstadkommaförnyelse av näringslivet och skapa ny sysselsättning även i andra regioner.Insatserna i och på 2] har således fortsalt. Vidarehar generösa regionalpolitiska stödinsatser Prop. 1987/88:100 gjorts bl, a, i , och i ytteriigare några orter och regioner. I böljan av 1985 presenterade regeringen ellåtgärdsprogram för Udde-vallaregionen. Bakgrunden till insatserna var besluteti slutet av om nedläggning av Uddevallavarvet, Resurser ställdes till förfogande för regional-,arbetsmarknads- och utbildningspolitiska insatser samt för investeringar ikommunikationsnätet. Som mål för Uddevallaarbelet har gällt aU omställningeni regionen skulle ske med de enskilda anställdas bästa för ögonen och så attregionens näringsstruktur allmänt stärktes, Ätgärdsprogrammet i (,och kommuner) löpte ut . Arbelet med attgenomföra programmet har i huvudsak bedrivits av regionala och lokala organ. Enutvärdering av Uddevallainsalserna har pä regeringens uppdrag genomförts vidGöleborgs universitet. Det kan nu konstateras all omställningen lyckats. Deförutvarande varvsanslällda har tillstörsta delen fått nya anställningar eller är i utbildning, Nägra är förtids-eller sjukpensione-rade. Närmare tusentalet nya arbetstillfällen har skapats iregionen. Det teknologiska innehållet i de nya arbetstillfällena är avsevärthögre än i de som rationaliserats bort. Därutöver pågår byggandet av AB:snya bilfabrik, som beräknas komma alt sysselsätta ca 1 200 personer. Regionensutveckling har med de åtgärder som genomförts varil mycket positiv ochförefaller nu stabil. Kraftftilla insatser för atl bredda och förnyanäringslivet i har gjorts , Regeringens propositionom utveckling i (prop, 1982/83:120) omfattade ålgärderkostnadsberäknade lill ca , . a,de sänkla socialavgifterna, fördubblat länsanslag, omfattanderegionalpolitiskt stöd lill förelag i länet, försöksverksamhet med särskildainsatser i östra m. m. har regeringen fortsatt sina insatser förregional utveckling i NorrboUens län. Vidare har, som jag redan nämnl, chefenför tidigare denna dag lämnat förslag om alt den centralaADB-enhet som föresläs inrättas inom bör lokaliseras till , Som jag också tidigare nämntkommer regeringen att återkomma med förslag till ytteriigareåtgärder för . Inom industridepartementet bedrivs också ettutredningsarbete för att få fram förslag till ätgärder som kan förstärkautvecklingsmiljön i . De förslag som detla arbete kan leda fram till får senare prövas av regeringen. 3.4Regionalpolitiskt stöd till företagsutveckling Vidmin anmälan till regeringen av förslag proposition om regional utvecklingoch utjämning (prop, 1984/85:115) anförde jag atl detregionalpolitiska stödet till företagen borde ulvecklas sä all del inriktadespä atl: - yUeriigare ta till vara olikaregioners egna resurser, - ge ökade möjligheter alt stödjaföretagsutveckling, produktutveckling, 22 marknadsföringm, m. Prop. - ge utrymme för ökade insatser inomutbildningsområdet. - genomföras i en mer decentraliseradform och förenklas. Molden bakgrunden beslöt (AU 13, rskr. 354) om ett flertal För atl ta till vara olika regioners egna resurser harstödet sålunda i stor. utsträckning kommit till användning för alt exempelvisnyelablera företag. Av de företag som erhållit lokaliseringsstöd,investeringsbidrag eller offertstöd har drygt enfemtedel varit nyetablerade, Regionalpolitiskt utvecklingskapilal infördes som en nystödform för att ge ökade möjligheter att finansiera produktutveckling,marknadsföring och andra s, k. mjuka investeringar. T.o.m. har 56 företag beviljats denna form avstöd med sammanlagt 28 milj, kr. Exempel på regionalpolitiska insatser för alt förslärkautvecklingsmiljön i svaga regioner är möjligheterna att lämna stöd till uppbyggnad av teknikcentra. T. o, m,har regeringen lämnat lokaliseringsstöd till ett tjugotal projektmed sammanlagt ca 90 milj, kr. Därtill kommer medel för utvecklingskostnader iverksamheten med ca 30 milj. kr. En ökad decentralisering och därmed förenkling avbeslutsfattandet har skett, dels genom att regionalpolitisktutvecklingskapital, som lämnas av de regionala utvecklingsfonderna, harinförts, dels genom att beloppsgränsen för de investeringar till vilkalänsstyrelsen kan lämna lokaliseringsstöd och investeringsbidrag har höjts. Fr. o. m. har också införts vidgademöjligheter att lämna stöd dels till företag inom den privata tjänste- ochservicesektorn, dels till affärsverk och uppdragsmyndigheler som bedriverkonkurrensutsalt verksamhet på marknadsmässiga villkor. Följande tabell visar beviljat lokaliseringsstöd,investeringsbidrag, regionalpolitiskt utvecklingskapital och offertstöd,beräknad sysselsättningsökning saml subvention per nytt arbetstillfälle undersenare år. Beviljat slöd (milj, kr,) lokaliseringsbidrag, m. (varav kvinnor) arbetstillfälle (Ikr)- ' Inkl. investeringsbidrag, offertstöd ochregionalpolitiskt utvecklingskapital. I beloppet ingår inte stöd till industrilokalerför uthyrning. Av sammanställningen framgår bl, a, att antalet förelagsom fått stöd har fortsatt att öka, atl det totalt beviljade stödet /87 var .högre än under de närmast föregående åren och atlandelen lokaliseringslån har ökat. Den beräknade sysselsättningsökningenuppgår till knappt 3300 personer, vilket är nästan lika många som under /86, Prop. 1987/88:100 vilket uppvisade det högsta anlalelsedan mitten på 1970-talel. I likhet med under tidigare budgetär har detmesta stödet lämnats till företag i , och Jämtlandslän. Jämfört med föregående budgetårhar stödområde A, dvs, främst norra inland fått en ökad andel avstödet och av den beräknade sysselsättningsökningen. De branscher som erhållil det mesta slödel ärmelall- och verksladsindu-strin, trävaruindustrin och turistnäringen.Härutöver har en stor del av stödet lämnatstill industrilokaler för uthyrning och till teknikcentra. av antalet stödbeslut fattades avlänsstyrelserna och de regionalautvecklingsfonderna. Övriga beslut fattades av statens industriverk och regeringen. Länsstyrelserna beviljadestöd med totalt 357 milj. kr., vilketmotsvarar av det totalt beviljade stödet. Utöver härredovisat regionalpolitiskt företagsstöd har lämnats lokaliseringsstöd i till ca100 företag med 352 milj, kr.Antalet nytillkommande arbetstillfällen beräknas till ca 2300 och dengenomsnittliga subventionen per nytt sådant till 145 tkr. Sysselsättningsstöd lämnas per kalenderår för ettår i taget under högst . För att få fullt stöd måste företagen ökasysselsättningen och bibehålla den nyasysselsättningsnivån . Fr.o.m, den 1juli 1987 har sysselsättningsstödet slopats i stödområde C. Av följandesammanställning framgår beviljat sysselsättningsstöd för åren 19821986 fördelat på anlal arbetsställen,årsarbetskrafter samt beviljat belopp. Antal arbetsställen Antal årsarbetskrafter Beviljat belopp (milj, kr,) 532 4 355 73,3 753 5 698 122,8