prop · GB0387 · 1987-12-31 00:00:00 — Enviktig förutsättning för att den typ av extern och intern finansiering som jagnyss har förordat skall kunna tillåtas är dock att regering och riksdag harfastställt såväl investerings- som finansieringsplan för Vatten-: falls totalainvesteringar inom koncernen. Verkethar erhållit statskapital utan förräntningsplikt. Sådantkapital har erhållits när investeringarna inte har bedömts kunna förtäntas menändå av regional- och arbetsmarknadspolitiska skäl har genomförts. Vattenfallhar föreslagit att detta kapital i ett nytt system skall bokföras som ett räntefrittstatslån. RRV avstyrker detta och menar att begreppet lån skall vara förbehålletkapital som förräntas. Jag delar RRV:s uppfattning och anser att dessa medeläven i fortsättningen bör bokföras som räntefritt statskapital. Vattenfallhar i sitt förslag till ny ekonomisk styrning redovisat de åtgärder som avser att genomföra för att fortlöpande kunna följa och redovisa effektivitetsutvecklingen inom . Enligt min mening är dessa åtgärder angelägna. I samband med att en ny organisation infördes inom har också formerna för den interna ekonomiska rapporteringen förändrats. Ett nytt ekonomiskt redovisnings- och rappor teringssystem har införts. Detta innebär att en uppföljning av resultatet inom olika verksamhetsgrenar förenklas. Effektivitetsutvecklingen inom är genom storlek av betydelse för effektivitetsut vecklingen inom hela energibranschen. verksamhet är vidare av stor betydelse även för utvecklingen inom andra delar av samhället. Det är därför rimligt att utvecklingen av verksamheten följs och utvärderas med jämna intervall. Det nya rapporteringssystemet kommer därvid att vara till stor hjälp. Jag delar den uppfattning som kommit till uttryck i den granskning som har utfört. Byrån anser att det bör övervägas att genomföra en ytterligare breddning och förbättring av de analyser som görs och av den information som lämnas om kostnadsutveck- 32 ling ochekonomiska faktorer från verksamheten. Jag återkommer till detta Prop.1987/88:87 i det följande. har den reala prisnivån för el sjunkit.Elprisets utveckling har bl. a. inneburit att oljeberoende har kunnatminskas till följd av bl. a. alt en konvertering har skett till el. producerar omkring hälften av all el i Sverige.Detta gör till prisledande inom elområdet. Ett höjt förtäntningskravför får därför konsekvenser för hela kraftindustrin.. Det är därförangeläget att möter det höjda förtäntningskravet genom i första handen högre effektivitet. Det nya förtäntningskravet för kan innebära attlönsamhetsnivån inom kraftindustrin i övrigt ökar. Vinster i kraftbolagenmåste dock anpassas till övriga samhällsmål. Jag avser därför att noga följalönsamheten inom kraftindustrin och elprisutvecklingen. Enligt vad jag harerfarit kommer statsrådet att senare vid ett annat tillfälle föreslåatt regeringen uppdrar åt statens pris- och kartellnämnd att följa utvecklingen. Om det är erforderligt bör regeringen, mot bakgmnd av nämndensredovisningar, vidta åtgärder. har redovisat att verket tillämpar enmarginalkostnadsprissättning. Jag anser att denna princip bör tillämpas ävenframgent. Jag anser vidare att eltarifferna i ökad utsträckning bör spegla deolika produktionskostnaderna vid olika tider , veckan och året. Genom tariffernas konstrukfioii kommer det nya förtäntningskravet,i den mån det inte kan tas ut genom en höjd effektivitet, innebära atteventuella prishöjningar inte blir lika stora för den elintensiva industrin somför andra elanvändare. nya inriktning mot ett energitjänstföretaginnebär att kommer att vara verksamt inom mänga olika områden.Marknadsförutsättningarna varierar mellan dessa områden. Om en konkurtensneutralitetskall kunna upprätthållas mellan och andra aktörer på energimarknadenär det angeläget att åtgärder vidtas för att säkerställa en sådan neutralitet.Ett sätt är att internt tillämpar olika förräntningskrav för olikaverksamhetsgrenar. På detta sätt kan de interna förräntnings-kraven anpassastill de krav som gäller för de olika branscherna. För att säkerställa att verksamheten bedrivs underkostnadseffektiva och konkurtensneutrala former i enlighet med vad jag har redovisat i det föregående bör de olika verksamhetsgrenarna redovisas var för sig. Denna redovisning bör ske öppet och redovisas i anslutning till årsredovisningen. Vidare bör kapitalöverföringar mellan olika verksamhetsgrenar beslutas i 33 Det bör ankomma på regeringen att lägga fast formerna Prop.1987/88:87 för detta. För att beräkna kapitalkostnaden för nyainvesteringsprojekt används en kalkylränta. Kapitalkostnaden bestäms bl. a. avkostnaden för främmande och eget kapital. Främmande kapital utgörs av räntebelagdaoch räntefria skulder. Eget kapital utgörs av det kapital som ägarentillhandahåller. Vidare varierar kalkylräntan över tiden. Kalkylräntanfastställs av och är ca. för basinvetseringarmed lång livslängd och för investeringsprojekt med kort varaktighet.Forskare vid i har studerat vissa principiellautgångspunkter vid valet av kalkylränta. Av denna studie framgår attkalkylräntan även framgent bör vara differentierad med hänsyn till investeringenslängd samt att den bör varieras i förhållande till förändraderänteförutsättningar. Mina förslag i det föregående innebär att förtäntningskravetför höjs genom att ägaren ställer ett krav på förtäntning av detegna kapitalet. Därigenom kommer också den kalkylränta som tillämparatt behöva förändras. har redan beslutat att en flerårsplanering skallinföras för samtliga affärsverk (prop 1986/87:99 ,KU 29, rskr. Jag förordaratt denna flerårsplanering för del utformas som en rullandetreårsplan. Den första bör omfatta investerings- och finansieringsplaner förverksamhetsåren 1989-91. Det nya ekonomiska systemet bör införas så snart sommöjligt. Under fömtsättning att erforderliga beslut fattas förordarjag att det nya systemet tillämpas fr. o. m. . Därmed böromvandlingen av det nuvarande statskapitalet, exkl. 200 milj.kr., ochuppskrivning av bokfört värde av fallhöjderna och motsvarande uppskrivning avresterande statskapital från 200 milj.kr. till , göras medverkan fr. o. m. . Med hänsyn till att de nuvarande tarifferna förnyas fr. o.m. förordar jag att det nya förtäntningskravet ochutdelningskravet gradvis införs fr. o. m. denna tidpunkt och är fulltgenomfört . I fråga om investeringar och finansiering av dessa måsteav hänsyn till budgetprocessen särskilda hänsyn tas vid införandet. har för /88 anvisat investeringsmedel enligt det nu gällande syste met. En total omläggning när det gäller redovisning av investeringsmedel m. m. bör därför ske först fr. o. m. . Det bör ankomma på i första hand och att finna metoder för hur redovisningen skall överföras från det gällande systemet till det nya. Med den ordning som jag har förordat kommerriksdagsbehandlingen av Prop. 1987/88:87 treårsplanen att genomföras samtidigtsom en äldre plan gäller . Det innebär t. ex. att treårsplanen för1990-1992 kommer att behandlas av . Eftersomtreårsplanerna kommer att fastställas för den kommande treårsperioden serjag inte något avgörande hinder för denna ordning eftersom våren1989 bör fastställa en treårsplan för . Därmed kommer denäldre treårsplanen att vara giltig intill dess att har fastställt enny treårsplan. Jag har i det föregående redovisat de principer som gälltsedan länge och som innebär att regeringen skall fastställa driftstat förVattenfall. Driftstaten omfattar en beräkning av intäkter och för verksamhetennödvändiga utgifter. Där anges också begränsningar av vissa utgifter. Jagförordar att ett regeringsgodkännande skall krävas även i fortsättningen, menha formen av ett godkännande av resultatbudget. I samband med beslut om dennaresultatbudget bör också regeringen besluta om ekonomiska krav och måltal.Genom att regeringen beslutar om resultatbudget, kommer också en nödvändiguppföljning av effektivitetsutvecklingen att kunna ske. Resultatbudgeten börbaseras på treårsplaner. Mina förslag i det föregående innebär att åriigenfastställer milande treåriga investerings- och finansieringsplaner förVattenfall. Regeringen bör därefter med utgångspunkt i beslutårligen kunna fastställa dels förtäntningskravet, dvs. räntabilitet på justerateget kapital efter skatt, dels soliditetsmålet, dels resultatbudget och delsbokslut och därmed utdelning och skattemotsvarighet. Därmed erhålls sammabefogenhetsfördelning som råder. Det bör ankomma på regeringen att meddela de närmareföreskrifter som behövs för att en omläggning till det nya systemet skall kunnagenomföras. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna de riktlinjer jag har redovisat om nyekonomisk styrning av m. m. 4 Beslut Prop. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Propositionenshuvudsakliga innehåll .................................. 1 1 Inledning .............................................................................. 2 2 Föredraganden ............................................................... 3 2.1 Bakgrund ................................................................. 3 2.1.1 Inledning .......................................................... 3 2.1.2 Nuvarandestyrning.............................................. 5 2.2 Nytt avkastningskrav för m. m....................... 9 2.2.1 Mina förslag ..................................................... 9 2.2.2 förslag ............................................. 9 2.2.3 Remissinstansernam.m....................................... 15 2.2.4 Bakgrund och skäl för mina förslag . 2.2.4.1 Förutsättningar.......................................... 22 2.2.4.2 Ett nytt lönsamhetsmål............................. 24 2.2.4.3 Utformningen avett nytt förräntningskrav ...... 26 2.2.4.4 Genomförande ....................................... 34 3 Hemställan .................................................................... 35 4 Beslut.............................................................................. 36