prop · GB0366 · 1987-12-31 00:00:00 — het för utländska bankeratt etablera sig i genom dotterbanker, Prop, 1987/88:66 Samma årfick också utländska försäkringsbolag större möjligheter att driva verksamhethär genom att den tidigare gällande behovsprincipen då upphörde att gälla, Fr,o,m,medges vidare svenska bankaktiebolag att etablera filial i utlandet. Ettutländskt försäkringsbolag kan driva verksamhet i - genom engeneralagent eller genom ett svenskt dotterbolag - under i princip sammaförutsättningar som ett svenskägt försäkringsbolag. Svenska rättssubjekt harmöjlighet att teckna försäkring - bortsett från trafikförsäkring -hos utländskaförsäkringsföretag oavsett om dessa har koncession i , har i betänkanden, som framlagts (SOU 86:55och 87:58), bl,a, lämnat förslag rörande utländska aktieförvärv i svenskaförsäkringsbolag samt om försäkringsmäklares rätt att -såvitt avser svenskaförsäkringstagares i lokaliserade risker - upphandla direktförsäkringhos försäkringsgivare utan svensk koncession. Flerafrågor befinner sig ännu på utredningsstadiet. En sådan fråga är om utländskabanker skall få etablera sig i genom att öppna filial här, (Fi 1983:06) kommer att ta upp frågan om utländska aktieförvärv i banker,finansbolag och fondkommissionsbolag samt frågan om etableringar i utlandet avandra finansinstitut än banker. Ävenvad avser värdepappersmarknaderna, har det skettbetydande förändringar. Lagstiftningen har således ändrats under1980-talet för att anpassa den till de stora förändringar som skett påvärdepappersmarknaden. Ny lagstiftning har också införts, t,ex, regler för insiderhandelmed aktier. Dessa regler är redan föremål för översyn inom (Fi 1987:03), som också överväger frågor som bl,a, rör regler och tillsyn påvärdepappersmarknaden, reglerna för fondbörsverksamhet och fondkommissionärernasverksamhet, Sverigehar i flera fall spelat en aktiv roll i det omfattande internationella samarbetetnär det gäller finansiella tjänster. Eftersom handeln med sådana tjänster ärmycket lättrörlig är det viktigt att få till stånd så långt möjligt enhetligaregler för handeln. Genom internationellt samarbete mellan övervakningsmyndigheteri olika länder ökar vidare möjligheterna att stävja olika former av missbrukinom tjänstehandelssektorn. Exempel härpå är otilläten insiderhandel med aktiero,d. Närdet gäller det västeuropeiska samarbetet går det inte att hävda generellt,utan ytterligare jämförande undersökningar, att den svenska lagstiftningen harandra syften eller innebär starkare restriktioner för den finansiella sektornän , har ett starkt intresse av att så långt det ärmöjligt delta i det västeuropeiska samarbetet för att möjliggöra en enhethgmarknad för finansiella tjänster. Det är därvid en svensk önskan att detinformationsutbyte som redan inletts mellan EG och EFTA skall leda till attkonkreta samarbetsmöjligheter identifieras. Detutredningsarbete som pågår i utgör såväl ett hinder som en fördel idetta sammanhang. Det utgör ett hinder i så måtto att man i avvaktan påresultatet därav kan ha svårt att ta ställning till vissa centrala frågor i samarbetet.Samtidigt kan det pågående utredningsarbetet också vara en fördel, eftersom det möjliggöratt på ett tidigt stadium belysa olika aspekter av ett Prop, 1987/88:66 utvidgatsamarbete och att lägga fram förslag som underlättar sådant samarbete. Ettomfattande internationellt samarbete inom skatteområdet har pågåttinom bl,a, . Det gäller i första hand internationella beskattningsfrågor,och särskilt då regler för undvikande av internationell dubbelbeskattning påinkomstskatte- samt arvs- och gåvoskatteområdet. Även andra skattefrågor avgemensamt intresse tas upp i sådana sammanhang. Detta gäller såväl direkt somindirekt beskattning. Äveninom det nordiska samarbetet diskuteras skattefrågor. Ett nytt multilateraltnordiskt dubbelbeskattningsavtal beträffande skatten på inkomst och förmögenhetavses bli tillämpligt fr,o,m, , Arbetet på att få till ståndett multilateralt nordiskt dubbelbeskattningsavtal också beträffande skattenpå arv och gåva har inletts. På den indirekta beskattningens områdekan nämnas att det pågår ett gemensamt arbete när det gällermervärdeskatten och vägtrafikskatten. Samordningenmellan på skatteområdet har till största delen rört denindirekta beskattningen. innehåller en målsättning om attmedlemsstaternas lagstiftning i fråga om omsättningsskatter,konsumtionsskatter och andra indirekta skatter skall bringas i samklang medvarandra i den gemensamma marknadens intresse. De indirekta skatterna harhittills också prioriterats, eftersom de ofta är av omedelbar betydelse fördet fria utbytet av varor och tjänster länderna emellan. Beslutet att upprättaen inre marknad har dessutom varit pådrivande i arbetet på en harmonisering avden indirekta beskattningen. Särskiltnär det gäller mervärdeskatten har redan tidigare betydande framsteg gjorts i harmoniseringsarbetet.Samtliga länder har mervärdeskatt. förekommer dock betydandeskillnader i fråga om skattesatserna. Närdet gäller punktskatterna har det pågått ett arbete på attharmonisera skattestrukturen för de fem stora varugrupperna, tobak, öl, vin,sprit och oljeprodukter. En rad direktivförslag har lagts fram, men framgångarnahar varit små. Resandebestämmelsernahar också harmoniserats i syfte att underlätta resandeinförseln förturisttrafiken inom EG-området, Successiva höjningar har skett av den generellavärdegränsen och av de kvantitativa gränserna när det gäller tobak, alkoholhaltigadrycker, mineraloljor m,m. Det innebär att högre gränser tillämpas vid resamellan än vid resa till/från övriga länder. Förvägtrafikskattens del har arbete pågått för att fåfram vissa gemensamma principer för vägtrafikbeskattningen. Syftet har ihuvudsak varit att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet förgodstransporter inom Gemenskapen, har inga avgörande resultat kunnatnås. Även vad gäller företagsbeskattningen har det längefunnits ett intresse av Prop, 1987/88:66 att harmonisera reglerna i EG-länderna.Harmoniseringsarbetet kan emellertid inte sägas ha drivits med sammamålmedvetenhet som i fråga om de indirekta skatterna. Detta hänger bl.a. sammanmed att skilda företagsskatteregler inte har samma handelshindrande effekt somolikheter beträffande de indirekta skatterna och att problemet medinternationell dubbelbeskattning bemästras genom de bilateraladubbelbeskattningsavtal som medlemsstaterna ingått. De direktivförslag somKommissionen lagt fram har inte lett till nägrabeslut från sida. Som tidigare nämnts bedrivs ett relativt omfattandevästeuropeiskt och nordiskt samarbete på skatteområdet. Att samarbetet försvidare är särskilt viktigt i ett skede när många länder har reformerat ellerstår i begrepp att reformera sina skattesystem. För del innebär genomförandetav den gemensamma marknaden nya krav när det gäller den indirekta beskattningen.Målsättningen att uppnå fria gränspasseringar ställer krav på att bådebeskattningens struktur och nivå görs enhetliga. För mervärdeskattens del har under år 1987lagt fram förslag som i huvudsak innebär - att antaletmervärdeskattesatser i resp, medlemsland skall vara två, en "normal"skattesats och en "reducerad" skattesats, - attmervärdeskattens höjd tillåts variera inom ett intervall på för den"normala" skattesaten och för den "reducerade"skattesatsen samt - att uppbörd avmervärdeskatt och punktskatter vid export och import flyttas från gränsen till"ordinarie" uppbördsmyndighet och att ett särskilt system införs för attutjämna saldona för medlemsländernas "nettoimport" resp,"nettoexport". För punktskatternas del har det lagts fram förslag omharmoniserad beskattning av cigaretter och andra tobaksprodukter, alkoholhaltigadrycker och mineraloljeprodukter. Utsikten att snabbt uppnå enighet om dessa förslag harsatts i fråga. Ändringarna innebär bl,a, för flera av medlemsländerna enkraftig påverkan på den totala skatteuppbörden, Närdet gäller resandebestämmelserna och vägtrafikskattenhar vitboksarbetet inte kommit lika långt, I fråga om företagsbeskattningen är avsikten att man inomEG skall föra fram några av de äldre direktivförslagen (vissa koncernbeskattningsfrågorm,m, och regler om skiljeförfarande) till beslut. Vidare bör nämnas att en särskildvitbok om företagsbeskattningen är aviserad. Den svenska mervärdeskatten bygger i huvudsak på sammaprinciper som de europeiska mervärdeskatterna. Vissa skillnader finns vad gäller det be skattningsbara området, bl,a, vad gäller beskattningen av energi och vissa 109 tjänster.Skattenivån är också jämförelsevis hög. De svenska punktskatterna ,1987/88:66 skiljer sig både vad gäller nivåer och strukturer ofta kraftigt frånvad som gäller inom olika , Även beträffande resandebestämmelsernaoch vägtrafikskatten finns väsentliga skillnader mellan och EG, För att förverkliga den gemensamma marknaden inom EG krävssom tidigare beskrivits en långtgående harmonisering av framför allt denindirekta beskattningen. Om gränser mot EG skall öppnas på samma sätt,krävs även för svensk del en anpassning av både skattestruktur och skattenivåer.Det skulle exempelvis innebära behov av sänkningar av mervärdeskatten ochflera punktskatter. En sådan anpassning till EG skulle självfallet fåomfattande ekonomiska återverkningar och kunna strida t,ex, mot svenskalkoholpolitik. Utan en sådan anpassning torde det dock inte vara möjligt atthelt avskaffa gränshindren mot EG vad gäller varor, tjänster etc. När det gäller mervärdeskatten är det annars för Sverigesdel av särskilt intresse att ta del av EG-arbetet på en enhetligare skattebas.Regeringen har tillsatt utredningen (Fi 1987:06) om indirekta skatter.Direktiven . (dir, 1987:30) ger uttryck för att särskilt börobserveras. De resandebestämmelser som EG kan komma att besluta om iförhållande till tredje länder är tills vidare av större intresse än de reglersom kan komma att gälla inom Gemenskapen, har inlettett informationsutbyte med EFTA-länderna vad gäller indirekt beskattning avresanden och vissa anknytande områden. Nationella regler på dessa områdenkommer att jämföras för att, om möjligt, i ett senare skede identifierasamarbetsområden. När det gäller vägtrafikskatten är det för vår del av storbetydelse att EG väljer ett system som inte innebär svårigheter för svenskatransportörer, bör därför ta tillvara alla möjligheter att aktivtbevaka arbetet inom EG och andra internationella fora: Det kan nämnas att dennafråga diskuteras inom den europeiskatransportministerkonferensen (CEMT), Den svenska företagsbeskattningen är i princip entraditionell nettovinstbeskattning. Skatten beräknas alltså pä skillnadenmellan intäkter och kostnader, 1 ett europeiskt perspektiv liggerbolagsskattesatsen förhållandevis högt - särskilt om man också väger invinstdelningsskatten - som reserveringsmöjligheterna är relativtgoda. Kännetecknande för är vidare det väl utbyggda nätet avdubbelbeskattningsavtal. Avtalen har i hög grad underlättat svenska etableringarutomlands. Sedan närmare pågår en genomgripande översyn avföretagsbeskattningen inom ramen för utredningen (Fi 1985:06) om reformeradföretagsbeskattning. En viktig del i detta arbete är att följa utvecklingen påföre-tagsskatteomrädet inom och utom , Vid utformningen av ett framtidaföretagsskattesystem måste naturligtvis hänsyn tas till förhållandena i vårakonkurrentländer. Det kan tilläggas att de internationella skattefrågor somaktualiseras vid transaktioner över gränserna i stor utsträckning kan hanterasmed hjälp av dubbelbeskattningsavtalen. 13 Personers rörlighet Prop. Underefterkrigstiden och framför allt under , har det blivitallt lättare att röra sig över gränserna i , Viseringstvånget haravskaffats för västeuropéer i nästan hela regionen. Det franska beslutet är1986 att återinföra viseringskrav utom mot och utgör detenda undantaget. Passfrihet har införts mellan vissa länder, däribland denordiska, och passkontrollen har förenklats väsentligt. Dethar också blivit lättare att flytta från ett västeuropeiskt land till ett annatoch där söka arbete. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden, som kodifieradesgenom avtal rönte stort intresse i den internationella debatten under1950- och 1960-talen, Överenskommelsen var en tämligen enaståendeföreteelse, I väsentliga stycken stod den modell 1956 träffadeöverenskommelsen om en gemensam arbetsmarknad i , princip gemensam och fri arbetsmarknad råder nu mellan nio av EG:s medlemsländer,Fr,o,m, inkluderas och fr,o,rh, den 1 januari 1993även och , Arbetskraftsrörligheten har underlättats betydligtgenom det sociala skyddsnät för migrerande arbetskraft som EG beslutade om år1968, 13.2 Gränskontroll för personer Enligtden nordiska passkontrollöverenskommelsen (PÖK) skall systematisk passkontrollföretas vid nordiska yttergränser. Mellan de nordiska staterna råder däremot iprincip passfrihet för nordiska medborgare. Överenskommelsen ger utrymme torstaterna att bedriva stickprovskontroller vid de gemensamma gränserna, Sverigehar haft intensifierade sådana kontroller vid Öresundshamnarna,Enligt PÖK är vidare varje land skyldigt att från ett annat nordiskt landåterta en utlänning som borde ha avvisats vid det egna landets yttergräns, EG-kommissionenhar som ett led i förverkligandet av den inre marknaden satt upp målet attavskaffa alla gränskontroller mellan medlemsländerna till utgången av ,Som ett första steg har Kommissionen föreslagit vissa lättnader avpersonkontrollen vid landgränser, I ett senare skede kommer man även attföreslå lättnader i personkontrollen på fiygplatser och i hamnar. Det nuaktuella förslaget har väckt frågan om hur skall förena åtagandenenligt direktivet med sina skyldigheter enligt den nordiska passkontrollöverenskommelsen, EG-kommissionensförslag till direktiv har ännu inte kunnat antas. Svårig heterna beror framför allt på de ökade problemen till följd av bl,a, interna tionell terrorism, narkotikasmuggling och oreglerad invandring. Dessa frå gor diskuteras av EG:s inrikes- och justitieministrar i den s,k, Trevi-gruppen samt i en särskild grupp för invandrarfrågor. Flera medlemsländer anser att skall skärpa och harmonisera gränsskyddet gentemot utomstå ende länder. Först sedan det yttre gränsskyddet stärkts anser man sig vara 111 beredd att gå vidare medlättnader av gränskontroller medlemsländerna Prop, 1987/88:66 emellan. Förde nordiska länderna är det mycket angeläget att tillse att EG:s successivaavveckling av gränskontroller inte leder till inskränkningar av den nordiskapassfriheten. Danska regeringen har deklarerat att man ej kommer att accepteraatt den nordiska passfriheten upphävs, , , och harredan haft sonderande samtal i frågan med , har vid dessaframfört att man har ett klart intresse att uppnå förenklingar igränskontrollen mellan och EG, Ytterligare överläggningar är att väntanär EG har nått längre med harmoniseringen och förstärkningen av sitt yttregränsskydd. bereds frågan i av en särskild beredningsgruppmed deltagande av berörda myndigheter. Nordiskt samråd har ägt rum och kommeratt fortsätta med sikte på så nära samordning som möjligt, förestående överiäggningarna med EG kommer en rad frågor som rör det yttregränsskyddet, t,ex, åtgärder mot terrorism, narkotikasmuggling och oregleradinvandring från länder utanför EG, att aktualiseras. De nordiska länderna hardärför anledning att noga följa också det arbete som EG:s inrikes- och justitieministrarbedriver i Trevi-gruppen samt i gruppen för invandrarfrågor. 13.3 Vissa utbildnings- och ungdomsfrågor InomEuroparegionen har utarbetat en konvention med syfte att främja denakademiska rörligheten, I denna konvention finns bl,a, regler för bedömning avom en utländsk utbildning motsvarar en inhemsk. Inom diskuterasutbyte av studerande, lärare och forskare och frågan om ömsesidigt erkännandeav examina (ekvivalering). Vidare diskuterar man där de hinder som finns förett effektivt utbyte inom det akademiska området. Deteuropeiska ungdomssamarbetet är huvudsakligen koncentrerat tillEuroparådet, där det existerar en särskild ungdomsfond och ett europeisktungdomscenter. Samarbetet bygger i hög grad på samverkan mellan regeringarnaoch de internationella och nationella ungdomsorganisationerna. Äveninom det förbereds åtgärder för att stimulera till ettökat utbyte av studerande, lärare och forskare samt till ett ökat ungdomsarbete, EGhar beslutat inrätta ett program kallat "Community . ActionScheme for the Mobility of University Students" (), som är avsettatt öka rörligheten av högskolestuderande, 29 000 studenter kommer under entreårsperiod att beredas tillfälle till studier vid utländskt universitet inomEG, COMETT(Community Action Programme in Education and Training for Technology) är ett program inom EG för samverkan mellan utbildningsan- 112 stalter och industri ochsyftar bl,a, till att industrin inom skall Prop. 1987/88:66 ställapraktikplatser till förfogande för studerande ungdom. EGhar också inlett en harmonisering av de olika utbildningskrav som gäller imedlemsländerna och som kan skapa hinder för migrerande arbetskraft. En raddirektiv om ömsesidigt erkännande av utbildningar och examina har antagits,främst på sjuk- och hälsovårdsområdet. Förslag finns att på övriga områdeninföra en regel om att medlemsländerna generellt skall godkänna utbildningarfrån andra länder, om en person har utövat yrket i hemlandet. Somett led i EG:s strävanden att underlätta ungdomars rörUghet, har Kommissionennyligen föreslagit ett särskilt ungdomsutbytesprogram som givits beteckningen "Youthfor Europé", EG:ssatsningar på ökad akademisk röriighet mellan medlemsländerna () kan fåkonsekvenser för , och högskolor kan få svårigheteratt öka utbytet med om dessa prioriterar det interna utbytet,är därför angeläget om samarbete med EG inom detta område. Aktiviteternainom COMETT-programmet gör att företag i kan bli mindreintresserade att ställa platser till förfogande för sådana studerande som intehar stipendier från EG, Utbytet av praktikplatser mellan och övrigaEuropa kan därigenom minska, vilket givetvis skulle innebära nackdelar försvenska studerande. Även inom detta område har EFTA-länderna anmält sittintresse för ett samarbete med EG, Detär angeläget att noga följer det arbete som bedrivs inom EG för att fåtill stånd ömsesidiga erkännanden av examina. Av särskilt intresse är dekriterier som EG beslutar sig för att använda vid värderingen av olika ländershögre utbildning. Svenskamyndigheter överväger vilka konsekvenser EG-kommissionensförslag till ungdomsutbytesprogram kan få för svensk del och för europeisktungdomsutbyte i övrigt. En viktig utgångspunkt för dessa överväganden är attbevara ungdomsorganisationernas medinflytande i det internationella samarbetet. 13.4 Arbetsmarknadspolitiska frågeställningar m.m. Detnordiska samarbetet innefattar flera olika områden. Det mest kända och det kanske viktigaste är den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Ra men för denna är formulerad i överenskommelsen om gemensam nordisk ar betsmarknad , vilken reviderades , Där framgår bl,a, att det är en rättighet för nordiska medborgare att fritt kunna ta arbete och bosätta sig i annat nordiskt land, att arbetstillstånd inte skall krävasoch att enskilt land inte får försätta medborgare från övriga länder i ett sämre läge än landets egna. Till denna överenskommelse har också särskilda regler bifogats för hur arbetsförmedlingar skall samarbeta för att kunna bistå både arbetssökande och arbetsgivare, 113 8 1987/88. Utöverdessa överenskommelser har avtal träffats om samarbete inom den Prop,1987/88:66 yrkesinriktade rehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen. Enreviderad överenskommelse om rätt till ersättning vid arbetslöshet trädde ikraft , Denna kompletterar den allmänna nordiska konventionen om social trygghet.Överenskommelsen innebär rätt för arbetstagare som omfattas avarbetslöshetsförsäkringen i ett land att inträda i arbetslöshetsförsäkringen iett annat nordiskt land så snart vederbörande erhållit arbete inom försäkringensområde. MellanFinland och finns ett protokoll om åtgärder rörande arbetskraftensflyttning, som syftar till att verka för att arbetssökande och arbetsgivareanvänder sig av den offentliga arbetsförmedlingen. Slutligenfinns ett antal avtal om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet iannat nordiskt land. Sådana avtal finns för exempelvis hälso-, sjukvårds- ochveterinärpersonal samt för vissa lärare i skolväsendet. Romfördragetsbestämmelser om avskaffande av hindren för den fria rörligheten innebär attmedborgare i en medlemsstat dels skall äga tillträde till arbetsmarknaden iövriga medlemsstater på samma villkor som gäller för dess egna medborgare, delsskall behandlas lika med dessa i fråga om sysselsättning, lön och övrigaarbetsvillkor. Vissa begränsningar som motiveras av allmän ordning, allmänsäkerhet och folkhälsa föreligger dock. Utöver dem som allmänt kallasarbetstagare räknas också lärlingar, praktikanter, personer i företagsledandeställning och hemarbetande till inflyttad arbetskraft ("migrant workers").Dessa personer behöver inte arbetstillstånd, och det får inte förekommadiskriminerande åtgärder i rekryteringen, Isyfte att göra arbetskraftens fria röriighet inom Gemenskapen till en praktiskrealitet även för yrkesgrupper inom bl, a, hälso- och sjukvården för vilka iallmänhet särskilda nationellt utformade utbildningar och behörighetsreglergäller har som nämnts ett omfattande harmoniseringsarbete pågått under mångaår. Detta har lett till att flera direktiv på området antagits. Ytterligaresteg förbereds inom ramen för arbetet att förverkliga den inre marknaden, IRomfördraget och EG:s regelsystem finns en nära koppling mellan reglerna omarbetskraftens fria rörlighet och reglerna om samordning av socialförsäkringsförmånerför anställda och egenföretagare som flyttar inom Gemenskapen, Dennasamordning täcker sjukdom, föräldrapenning, förtidspension, ålderspension,efterlevnadspension, arbetsskada, ersättning vid dödsfall,arbetslöshetsersättning och barnbidrag. Europeiskasocialfonden har till uppgift att främja möjligheterna till delssysselsättning, dels arbetstagarnas geografiska och yrkesmässiga rörlighet.Fonden kan på ansökan av en medlemsstat, ersätta hälften av utgifterna för omskolningoch även ge andra flyttnings- och omställningsbidrag. Denviktiga frågan om utformningen av en ny arbetsmarknadspolitik för EG har diskuterats . Rådet har fastslagit att uppgiften för ar betsmarknadspolitiken är att bidra till att öka sysselsättningen och att redu cera arbetslösheten. En bättre integration av arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik har ansetts vara särskilt viktig, För-att ge parterna möjlig het att aktivt påverka utformningen av sysselsättningspolitiken har en kom mitté med rådgivande ställning knutits direkt till Rådet, Den skall höras in- 114 nan beslutfattas av EG-organen, Av stor betydelse är dessutom de fortlö- Prop.1987/88:66 pande informella mötena med Europeiska Fackliga () och Europeiska arbetsgivare- och industriorganisationen (UNICE), Som jagredan berört under avsnittet om etableringsregler (avsnitt 8,4) har EFS längekrävt bl,a, regler om medbestämmande i multinationella företag. Diskussioner om att använda förkortning av arbetstiden somett medel att öka sysselsättningen har förts . På grund avoenighet har inget direktiv utfärdats. Den växande omfattningen avdeltidsarbete har emellertid föranlett Kommissionen att lämna förslag till enreglering av denna anställningform. Syftet anges vara att stärka den socialatryggheten och anställningsskyddet, så att deltidsanställda inte skallbehandlas sämre än fulltidsar-betande. Det beräknas att i genomsnitt av arbetskraften i EG har deltidsarbete och att av dedeltidsarbetande är kvinnor. Tillämpningen av rådsdirektiven rörande jämställdhetenmellan män och kvinnor i fråga om lika lön, tillgång till anställning,yrkesutbildning, befordran och arbetsvillkor samt sociala frågor ärotillfredsställande. antogs en resolution om intensifierade åtgärderbåde på EG-nivå och nationell nivå, för att främja lika möjligheter förkvinnor.