prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — 4.7 Stiftsstyrelsen och övriga nämnder (RegSkr 3.2.4) Regeringenföreslår att förvaltning och verkställighet i stiftssamfällighetenskall ankomma på en stiftsstyrelse och andra nämnder. Defullgör även i övrigt uppgifter som ankommer på kyrkoråd ochandra nämnder i församlingarna eller i kyrkliga samfälligheteri övrigt. Stiftsstyrelsenskall bestå av biskopen som självskriven ledamot och ordförandesamt minst åtta andra ledamöter, vilka jämtesuppleanter väljs av stiftsfullmäktige. Domprosten - ellerannan präst som är vice ordförande i - skall vara ersättare förbiskopen i hans egenskap av ledamot. Bland de valda ledamöternautser stiftsfullmäktige en vice ordförande. Medanledning härav har väckts motionerna 1987:31, 1987:41, 1987:53 och1987:59 yrk. 1, som alla gäller biskopens ställning i stiftsstyrelsen. I motion 1987:31 hemställesatt kyrkomötet i sitt yttrande till regeringenuttalar sig för att 9 kap. 6 $ församlingslagen ges följande lydelse: "Stiftsfullmäktigeväljer bland stiftsstyrelsens ledamöter en ordförandeoch en vice ordförande. Fullmäktige bestämmertiden för uppdragen." I motion 1987:41 föreslås att 9 kap. 6 S församlingslagen bör få följande lydelse: Biskopen är stiftsstyrelsens ordförande. Biskop ägerdock rätt att avsäga sig ordförandeskapet.Svenska kyrkans centralstyrelse utser annan person till ordförande efter hörandeav stiftsfullmäktige. Bland de valda ledamöterna utser stiftsfullmäktige en vice ordförande. Mot bakgrund av det anfördahemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stiftsstyrelsens ordförande. I motion 1987:53 hemställesatt kyrkomötet beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandedet olämpliga i att biskopen är ordförandei stiftsstyrelsen. I motionen framhållsatt det är olyckligt att biskopen som ordförande i stiftsstyrelsen får dubbla roller. I motion 1987:59 yrk. 1 hemställes att kyrkomötetsom sin mening ger regeringen tillkännaatt biskopen ej bör vara självskriven ordförandei den föreslagna nya stiftsstyrelsen. Skälen för att biskopen skall vara självskrivenledamot och ordförande i stiftsstyrelsen anges utförligt i regeringens skrivelse (s. 29). har isitt yttrande 1987:16 anfört att vad beträffar fråganpm biskopens ställning som självskriven ordförandei stiftsstyrelsen vill läronämnden framhålla att en sådan ordning ärav betydelse för bevarandet av kyrkans episkopalakaraktär och för biskopens uppdrag att ha ett helhetsansvar istiftet. Utskottet har i sitt tidigare angivna principbetänkande överkyrkokommitténs lägesrapport i samverkan föreslagit att biskopen skall vara självskriven ledamot och ordförande i stiftsstyrelsen. Utskottet har ej funnitanledning frångå sin tidigare bedömning. Utskottet avstyrker därför motionerna1987:31, 1987:53 och 1987:59 yrk. Utskottet delar de i motion 1987:41 framförda farhågornaför att en lämplig kandidat kan avstå från attkandidera till biskopsämbetet om han även skall vara tvungen att vara stiftsstyrelsensordförande. Om biskopen avstår från att varaordförande i stiftsstyrelsen bör ordförandeutses av stiftsfullmäktige och inte som i motionen föreslagits av centralstyrelsen. Utskottet föreslår attlagtexten ändras i enlighet med vad utskottetsålunda anfört. Motion 1987:41 är därmed besvarad. I motion 1987:89 yrk. 1 hemställes att kyrkomötethos regeringen anhåller beträffande valbarheten till stiftsstyrelsen att domprostenoch annan kyrkoherde, som regeringen förordnatsom vice ordförande i , skall kunna väljas till ordinarie ledamot i' stiftsstyrelsen. I 6 kap. 12 §andra stycket förslaget till församlingslag anges vilka som inte är valbara till stiftsfullmäktige. I likhet med vad som gäller förkyrkofullmäktige i församling och kyrklig samfällighet och förförsamlingsdelegerade bör biskopen och den som har den ledande ställningen bland de kyrkokommunala tjänstemänneni stiftssamfälligheten inte vara valbara.Eftersom domprosten är självskriven ersättare för biskopen i stiftsstyrelsen är inte heller denne valbar. Utskottet delar den uppfattning som framförs i regeringens förslag och avstyrker motionen. 4.6 Övergångsbestämmelser (RegSkr 3.8) Regeringen föreslår att reformen i huvudsak träder i kraft . Vid den tidpunktenhar val av stiftsfullmäktige ägt rum. Valen av stiftsstyrelsen och övriga nämnderkan väntas ske i början av år1989. Först därefter kan den närmare organisationen av det nyastiftskansliet beslutas och personal anställasvid detta. Stiftstyrelsen skall därför först fr.o.m.den 1 juli 1989 överta specialreglerade förvaltningsuppgifter. I regeringens skrivelse framhålls vidare (s. 92) att organisa-tionskommittér redan har tillsatts i flera stift och att enberedskap inför förändringarna håller påatt byggas upp. I motion 1987:75 yrk. A 19 lämnas under p. 3.8 vissa förslagangående stiftssamfällighets skyldighet att i utgångsläget överta egendom och personal från stiftstingen. I motionen framhållsbl.a. att det föreslagna genomförandet av reformen kommer att leda till risker för konflikter mellan de två parallella organisationerna och också innebärasvårigheter för anställdahos stiftstingsorganisationen att konkurrera om ledande tjänster hos stiftssamfälligheten. Enligt motionen föreslås bl.a. att övergångsbestämmelsertill den föreslagna lagstiftningen utformas så att det blir en skyldighet för den nya stiftssamfälligheten att överta stiftstingens egendom ochpersonal och omhänderha den verksamhet som stiftstingenbedriver . I motionen yrkas under A 19 att kyrkomötet beslutar att kyrkomötet i skrivelse till regeringen som svar på regeringens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet anföratt genomförandet av reformen bör ske enligt någotav de alternativ som angetts i denna motion p. I motion 1987:75 yrkas vidare under A 6 att det i övergångsbestämmelser till införandetav församlingslagen bör anges skyldighet för stiftssamfällighet att överta stifttings personal och egendom vid övergångstillfället samt att stiftssamfällighet skall vara-skyldig att bedriva den verksamhetsom respektive stiftsting bedrev innan övergången till stiftsfullmäktige. Utskottet vill betona viken av att stiftstingens personaltas om hand av stiftssamfälligheten. Ansvaret för detta börrymmas inom skyldigheten att främja församlingslivets utveckling. Utskottet finner inteatt det finns anledning att lagreglera dessa frågor utan förutsätter att organisationskommittéernatar hand om dessa. Motion 1987:75 yrk. A 6 och A 19 avstyrks. I motion 1987:97 yrk. attkyrkomötet i yttrande till regeringen medanledning av regeringens skrivelse 1987:1 föreslår ändring av p.6 till övergångsbestämmelserna till församlingslag (sid. 203) enligt följande: Annan kyrklig samfällighetän som avses i 5 och som har bildatsföre skall bestå. Om samfälligheteninte omfattar de församlingar och ekonomiska angelägenheter som anges i 1 kap. 5 eller 6 SS får den dock bestålängst till utgången av år1991. I fråga om sådana samfälligheteroch församlingar som ingår i dessa tillämpasäldre bestämmelser. Bestämmelsernai kyrkliga indelningslagen (19xx:000) tillämpasi fråga om ändring eller upplösningäv sådana samfälligheter. Annan kyrklig samfällighetän som avses i 5 och som har bildatsföre skall bestå. Om samfälligheteninte omfattar de församlingar och ekonomiska angelägenheter som anges i 1 kap. 5 eller 6 SS får den dock beståi den omfattning den har vid lagens ikraftträdande,dock längst till utgången av år1991. I fråga om sådana samfälligheteroch församlingar som ingår i dessa tillämpasdärvid äldre bestämmelser. Stiftsstyrelsen ',får, om särskildaskäl föreligger, efter ansökan av församlingarna och samfälligheten besluta att samfällighetenfår bestå 8 1987/88. En sådan samfällighetfår dock efter endastomfatta ekonomiska angelägenlägenheter varjämte den nya lagens bestämmelser om församlingsrätt att själv vårda sinaangelägenheter, om beslutanderätten samt om kyrkoråd i församling skall tillämpas påde enskilda församlingarna i samfälligheten. Bestämmelsernai kyrkliga indelningslagen (19xx:000) tillämpasi fråga om ändring eller upplösning av sådana samfälligheter . Utskottet, som i huvudsak godtar förslaget till ny församlingslagmed däri fastlagda principer angående villkoren församfällighetsbildning anser att det imotionen väckta förslaget till övergångsbestämmelserär ägnade och rubba dessa principer. Utskottet avstyrker yrk. 1 i motion1987:97. 5.1 Församlingarna (RegSkr 3.3.1, 3.3.2) I regeringens förslaghar församlingarnas storlek intereglerats utan får bestämmas av de lokala förhållandena. Regeringen föreslår att kammarkollegiet i princip skall överta regeringens roll som centralt beslutande organi ärenden om rikets indelning i församlingar. Kollegiet beslutar om ändringar i församlingsindelningenoch meddelar de föreskrifter som behövs för att genomföra ändringarna.I samband med beslut om ändringar i kommunindelningen skalldock regeringen besluta om de ändringari församlingsindelningen som kan följa härav ochmeddela de föreskrifter som behövs för genomförandet. (RegSkr 3.3.3, 3.3.4 och 3.3.5) Regeringen föreslår att stiftsstyrelsen åläggs att verka för en ändamålsenlig pastoratsindelning, varvid hänsyn skall tas till pastoratens förmåga att svaraför de angelägenheter som enligt författning ankommer på dem. Ett pastorat fårinte utan synnerliga skäl ha färre än 2 000kyrkomedlemmar eller vara beläget i mer än en kommun. stiftsstyrelsen börgöra en fortlöpande översynav pastoratsindelningen. Arbetet börutföras av ett inom stiftsstyrelsen särskilt tillsatt utskott. Pastoratsregleringen börbygga på frivillighet och samverkan. Stiftsstyrelsen föreslås få det övergripande ansvaret för stiftets pastoratsindelning. Den beslutar om ändringar i pastoratsindelningen och meddelar de föreskrifter som behövs för genomförandet. I motion 1987:44 hemställsatt kyrkomötet beslutar att bestämmelsen i 3 kap; 1 S förslag till kyrklig indelningslag - om att pastorat endast får vara belägeti en kommun - skall utgå. I motion 1987:43 yrk. 1 föreslås att kyrkomötet föreslår regeringen att församlingsdelningar följs avbildandet av nya pastorat i de fall därdet för församlingsvården och utifrån lokala förhållanden ärangeläget. I motion 1987:50 hemställsatt kyrkomötet i sitt svar på regeringens skrivelse 1987:1 som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att dåförsamlingar, som redan ingår i en flerpastoratssamfällighet, pågrund av sin storlek skall delas, de nybildade församlingarna också skall bilda egna pastorat inomsamfälligheten. Utskottet uttalade i. (KO 1985:10) principbestänkandet över1982 års kyrkokommittés förslag i fråga om pastorat som skär kommungräns, att om den lokala strukturenmotiverar det bör pastoratet undantas från obligatorisk pastoratsreglering. Regeringen har i viss månbeaktat detta i sitt förslag vilket utskottet ser somtillfredsställande. Emellertid har enligtutskottets mening de fall därundantagsregeln kan bli tillämplig kommitatt begränsas alltför mycket. I 3 kap. 1 S kyrkliga indelningslagenuppställs kravet att det skall föreligga "synnerliga skäl" föratt ett pastorat skall få vara beläget i mer änen kommun. I den allmänna motiveringen i regeringensskrivelse uttalas att undantag bör bara kunnaaccepteras i de fall man helt klart kan konstatera att människornas sociala samhörighet påett tydligt sätt följer den traditionella kyrkliga strukturen mer än den kommunala indelningen. I ett sådant fall skall man i första hand, anfördepartementschefen, fråga sig om inte kyrkan genom enpastoratsreglering kan medverka till en social struktur som sammanfaller medden kommunala. I specialmotiveringen till regeln uttalas endast att pastoratet"normalt" inte får skära en borgerlig kommungräns. utskottet delar motionärensoro för att lagen utformats så att den kommer att tillämpas alltförrestriktivt. Utskottet tillstyrker bifall till motionen 1987:44 och föreslår att lagen ändras till att ange "särskilda" i stället för "synnerliga" skäl. Motion 1987:44 är därmed besvarad. I 3 kap. 3 S kyrkliga indelningslagen sägs att om en församlingsom utgör ett enförsamlingspastorat delas, skall de nybildade församlingarna tillsammans utgöra ett pastorat, om inte stiftsstyrelsen beslutar något annat. I specialmotiveringen anförs bl.a. att stora församlingarskall normalt kunna delas i enheter som bättresvarar mot församlingslivets behov, utan att deför den skull skall behöva bilda egna nya pastorat. Är avsikten att församlingarnaskall bilda egna pastorat måste det skeen nära samordning mellan de olikabeslutande organens beslutsprocesser. Med en ordning där olika myndigheter beslutar beträffande ändringari församlingsindelningen respektivepastoratsindelningen lian det emellertid tänkasatt besluten inte kan träda i' kraft . Denföreslagna bestämmelsen syftar till att lösa den frågan. Utskottet instämmeri vad som anförts i regeringens skrivelse. Bestämmelserna lämnar dock visst utrymme för att den delade församlingen skall kunna utgöraflera pastorat, nämligen om stiftsstyelsen beslutar härom. Utskottet finner därmedmotion 1987:43 yrk. 1 och motion 1987:50 vara besvarade. sker den ekonomiska utjämningen .mellan de kyrkliga kommunerna genomkyrkofonden. Ur kyrkofonden betalas allmänt,extra och särskilt utjämningsbidrag. Det allmänna utjämningsbidraget baseras på att de kyrkliga kommunerna garanteras en vissskattekraft i procent av medelskattekraften i riket. Det särskilda utjämningsbidragetsom utgår ur kyrkofonden var ursprungligentänkt som ett provisorium. Det innehåller tvåkomponenter. Den ena utgörs av ett lönebidrag. Den andra komponenten bygger på de tillskott ur kyrkofonden som utgick före införandetav det nya systemet. Det extra utjämningsbidragetär systemets säkerhetsventil. Möjlighetfinns att genom detta komma till rättamed oformligheter i systemet. Utöver utjämningsbidragen betalas ur kyrkofonden bl.a. vissa löner och pensioner samt vissa förvaltningskostnader. Kyrkofonden fårinkomster främst genom den allmänna och den särskildakyrkoavgiften. Dessa betalas av pastoraten. Grundläggande bestämmelser om kyrkofonden, om ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner genom kyrkofonden ochom vilka andra kostnader som betalas av kyrkofonden finns ilagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa andra kyrkliga kostnader. Regeringen föreslår nu att 1970 årskyrkliga kostnadsslag ersätts med en ny lag benämnd kyrkofondslag. Förslaget till kyrkofondslag innehållerbestämmelser om kyrkofondens styrelseoch förvaltning. Vidare har i förslaget tagits med föreskrifter om hur kyrkofonden tillförsmedel och om hur dessa används. Enligt förslaget träder lagen i kraft , då lagen om kyrkliga kostnader upphör att gälla. 6.2 Det allmänna utjämningsbidraget (Avsnitt 3.6.3 i RegSkr 1987:1) Regeringen framhållsatt det allmänna utjämningsbidraget skall bestå. Enligt förslagetskall det emellertid endast gå ut tillpastorat och samfälligheter. Vidare ändras skattegarantin så att besparingar uppnås,motsvarande den av regeringen föreslagnaminskningen av transfereringarna till de borgerliga kommunerna. I motion 1987:68 framhållsatt kyrkomötet med tanke på många mindre församlingars knappa ekonomi inte tillstyrkerregeringens förslag att begränsa det allmännautjämningsbidraget'till endast pastoratoch .samfälligheter. Det allmänna utjämningsbidragetbör i stället utgåtill alla kyrkokommuner. De transfereringar som görs till kommunerna är inte heltjämförbara med kyrkans allmänna utjämningsbidrag. Beträffande pastoratens ekonomi ochfolkbokföringens överförande bermotionären att få hänvisa tillannan motion som talar ora ofullständigtutredningsunderlag i denna fråga varför det inte kan utgöra skäl för förändring av utredningsförslagetenligt SOU 1986:17. I motionen hemställsatt kyrkomötet måtte besluta 1. att. avslå regeringens skrivelse 1987:1, 3.6.3, Det allmänna utjämningsbidraget 2. att det allmänna utjämningsbidragetskall utgå till alla kyrkokommuner 3. attskattekraften skall följa utredningsförslaget redovisat i SOU 1986:17, s. 151. I motion 1987:43 yrk. 4 framhålls att motionärernadelar den i regeringens skrivelse framfördauppfattningen att utgångspunkten för reformen skall vara att den inte medför några-kostnadsökningar. I motionen yrkas .att ikyrkomötet ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande bibehållande av skatteutjämningen till församlingarna. När det gäller reglerna förskatteutjämning anser motionärerna det vara fel att nu slopa skatteutjämningen till församlingarna.Även om tunga kostnader för fastigheter och personal övertas av pastoraten så ger ju detta i skattesvaga områdeninga nya resurser. Församlingens uppgifter - gudstjänstliv, undervisning, diakoni och evangelisation - måste vara det viktigaste arbetet inom svenska kyrkanoch för detta måste församlingarnages resurser . Utskottet ställersig bakom de i motionerna uttalade farhågornaför församlingarnas och pastoratens ekonomi. Utskottet hänvisar vad gäller de kostnadsbesparingar för kyrkan som regeringen räknar med p.g.a slopad folkbokföringsskyldighet, till det av utskottet avgivna betänkandet (KO 1987:4) angående folkbokföringen.Där framgår att utskottet avstyrker ett överförande avfolkbokföringen från kyrkan till staten. Utskottet tillstyrker såledesvad som i motionerna 1987:68 och 1987:43 yrk. 4 anförs om bibehållandeav det allmänna utjämningsbidraget till församlingarna. Beträffandeskattekraftsgarantin har utskottet i sitt yttrande (KO 1985:10) godtagit föreslagen ordning. De procentsatser som i regeringensskrivelse föreslår för resp. län avviker frånde som var aktuella i betänkandet "Framtid isamverkan", SOU 1986:16. Skattekraftsgarantin kommer att vara föremål för nya överväganden successivt i samband med översyn av den kommunala skatteutjämningen. Utskottet föreslår därför kyrkomötet att uppdra åtcentralstyrelsen att fortlöpande i kontakt med regeringenbevaka' frågor som sammanhänger med skattekraftsgarantin. Vad som i övrigt anförs i motionerna har ej gett utskottet anledninguttala annan mening än vad som i dessa redovisats iregeringens skrivelse 1987:1. Motionerna 1987:68 och 1987:43 yrk. 4 är härmedbesvarad. (Avsnitt 3.6.2 i RegSkr 1987:1) Regeringen föreslår att ett belopp motsvarande kyrkofondens kostnaderför löner m.m. åt stiftsadjunkter,kontraktsadjunkter, pastoratadjunkter, vikarierande präster samt personalkonsulenter och biträdeshjälp åt biskoparna, sammanlagt 130 milj. kr., samt statensoch kyrkofondens kostnader förstiftsmyndigheterna skall utgå somstiftsbidrag till stiftssamfälligheternaoch användas till löne- och förvaltningskostnaderpå stiftsplanet. Lönekostnaderna förpastorsadjunkter beräknas på grundval av en antagen lika stor andelpastorsadjunkter i varje stift. I stiftsbidragen skall vidare ingå belopp motsvarande nuvarande Prop.1987/88:3/ lönebidrag inom det särskilda utjämningsbidraget- ca 69 milj. kr. - samt kyrkofondens nuvarande kostnader - ca 12 milj. kr. -för icke prästvigdatjänstebiträden, vilka i fortsättningen skall betalas av pastoraten eller samfälligheterna själva. Fördelningen ay stiftsbidragen skallgöras av kyrkofondens styrelse. Därvid skall styreslen fastställa för varjestift hur stor del av bidraget som stiftsstyrelsen skall dela ut som strukturbidragtill pastorat och övriga samfälligheter i stiftet. Denna bidragsdel kan avse både vissa personalkostnader och olika aktiviteterhos kyrkliga kommuner som, beroende påderas struktur, har behov av stöd. Stiftsbidraget skall äveninnefatta medel för sekreterare åt biskopen och fördomkapitlen. Kvar på kyrkofonden skall ligga kostnaderför ärkebiskopsämbetets kansli och andrarikskyrkliga ändamål, kostnader för kyrkofondens förvaltning och övergångsvis ävenvissa kostnader för de svenska utlandsförsamlingarna. I motion 1987:75 yrk. A 17 liksom i motion 1987:91 hemställs att kyrkomötetbeslutar att i skrivelse till regeringen som svar på regeringens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet anföra: Kyrkomötetkonstaterar att förslaget på denna punkt innebär en ny form av skatteutjämnihg.Kyrkan har ett bra och effektivt utjämningssystem genom kyrkofonden. Kyrkomötet anser att storleken påskatteutjämningen bör beslutas i ett sammanhang och finner inte skäl att pådenna punkt frångå kyrkokommitténs förslag att alla i övergångsskedet befintliga pastoratsadjunkts-tjänster i respektive stift skall betalas avkyrkofondsmedel. I motion 1987:92 yrk. 3 b hemställs att kyrkomötetmed anledning av regeringens skrivelse 1987:1 hos regeringen anhåller att 17 s i det genom skrivelsen framlagda förslaget till kyrkofondslag ges följande lydelse: 17 § får enligt föreskriftersom regeringen meddelar bevilja stiftssamfälligheterbidrag ur kyrkofonden (stiftsbidrag) förbetalning av följande kostnader: 1. domkapiptlets,stiftsstyrelsens och egendomsnämndens förvaltningskostnader, 2. lönekostnader försekreterare till biskopen, 3. lönekostnader förstiftsadjunkter, kontraktsadjunkter, pastorsadjunkter, garnisonspastorn i och kyrkoherdarför samer, 4. arvoden åt kontraktsprostar samt till praktikanter ochhandledare för dessa, 5. kostnader isamband med möte med stiftets präster. 6, kostnader försärskilda bidrag (strukturbidrag) som stiftsstyrelsen skall fördelamellan pastoraten för särskilda behov. Enligt specialmotiveringen till 17 S kyrkofondslagen får kyrkofondens styrelse bevilja stiftssamfälligheter bidrag till förvaltningskostnader och kostnader för avlöningsförmåner åt präster anställda hos samfälligheten.Vidare kan stiftssamfälligheten inom en av kyrkofondensstyrelse fastställd ram bevilja bidrag för särskildabehov inom stiftet. Ur kyrkofonden betalas redan med gällande ordning kostnaderna för flertalet av de präster som det här är fråga om. Inom ramen för stiftsbidraget bör också täckas bl.a. resekostnader och traktamentskostnader för prästerna viddeltagande i möte med stiftets präster fördet ändamål som anges i 7 S den nya domkapitelslagen. att stiftsbidraget är ett bidrag till dessa kostnader och inteautomatiskt innebär att de totala kostnaderna härför kommer atttäckas. Bidragets storlek får prövas från fall till fall och år . Prövningen får ske mot bakgrund av behovet i varje stiftssamfällighet och tillgångenpå medel i kyrkofonden. Utskottet som inte finner anledning att motsätta sig den föreslagna konstruktionen anser attregeringens förslag bör tillstyrkas. Utskottet avstyrkerdärför motion 1987:75 yrk. A 17 ochmotion 1987:91. Utskottet delar de i motion 1987:92 yrk. 3 b framförda åsikterna om vad stiftsbidragetskall kunna användas till.. 17 S kyrkofondslagen bör därför erhålla den utformning som föreslagits i motionen. Utskottettillstyrker motion 1987:92 yrk. 6.4 Bidrag till visst underhäll av församlingskyrkor (RegSkr 3.6.6) Regeringen föreslår att ett nytt bidrag skall kunna betalas ut urkyrkofonden. Bidraget är enligt förslaget avsett förmera kostnadskrävande underhåll av församlingskyrkor.Enligt förslaget skall kyrkofondens styrelsebesluta om bidraget och själv ange den årliga bidragsramen. Ansökan om bidrag skall enligt förslaget ske hos , som avger förslag till fördelning. I motion 1987:84 anförsbl.a. Ansökan om bidrag .böringes till kyrkofondens styrelse. Innan styrelsen fattar beslut höres - eller detorgan centralstyrelsen uppdrar uppgiften till såsom Fastighetsdelegation - ävensom som övriga berörda organ. Kyrkofondslagen $ 18 ges ett tillägg varigenom kyrkofondens styrelse får bevilja bidrag till utbildningsinsatser och utvecklingsarbeteav betydelse för den kyrkliga fastighetsförvaltningen. I de föreskrifter som regeringen meddelar bör framgå att medel kan avsättas till fonder för nämnda ändamål. Med hänvisning till vad sålunda anförtshemställes 1. att; kyrkomötet hos regeringen begär att kyrkofondslagen'S 18 ges ett tillägg varigenom kyrkofondens styrelse får bevilja bidrag till , utbildningsinsatser ochutvecklingsarbete inom den kyrkliga fastighetsförvaltningens område och 2. att kyrkomötet beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigtanförts i motionen.