prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Det belopp som skall tillföras jordbruketfastställs efter en särskild s. k. fördelningsplan. För regleringsärel 1988/89beräknas de totala införselavgiflsmedlen, som inte redovisas överstatsbudgeten, uppgä till drygt 1000 milj. kr. Kostnader för den centrala myndighetsutövning, som inlekan hänföras lill annal område, redovisas under denna ändamålsgrupp. Vissautgifter för riksdag, regeringskansli och kommittéer saml anslagen till dekungl. hov-och slollsslaterna redovisas också hår. Även skatteadministrationen m. m. ingår i dennaändamålsgrupp. Kostnaderna för , länsskatlemyndigheterna, delokala skallemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna saml för arvoden till taxerings-nämndordförandenm.m. kan i slorl delas in i förvaltningsanslag och bidragsanslag. Huvuddelen avbidragsanslagen styrs av automatik, genom atl bidragen är relaterade tilllönekostnaderna för vissa verksamheler. Slalen bidrar vidare till en del regional kulturverksamhetsom drivs i stiftelseform och ofta har landsfingskommuner som huvudmän. Kulturverksamheten finansieras även genom inkomster vidkullurinsli-tulionerna säsom enlrémedel m.m., lollerimedel och forskningsmedel.Resurser erhålls också inom ramen för sysselsättningspolitiken. Dessutomtillförs några kullurinsfilutioner avkastning från fonder. stöden lill dagspressen den störstautgiften pä statsbudgeten. Dessa stöd styrs av automatiskt verkandevolymregler. Radio-koncernens (SR) verksamhel finansieras medavgiftsmedel som tillförs radiofonden. Avgiften är kopplad lill innehav avtelevi-sionsmotlagare. Fondens medel redovisas utanför statsbudgeten och finansierarradio- och TV-verksamheiens drifts- och investeringskostnader. verksamhel finansieras av fondmedel. Undantagen frånavgiftsfinansiering är programverksamheten för utlandet som finansieras överslalsbudgelen. Radiofonden förvallas av riksgäldskonloret. faslslället; belopp som får rekvirerasur fonden. På denna bas fär SR därutöver rekvirera medel enligl särskildaregler. Avgiftshöjningar görs löpande för att läcka ökade kostnader förkoncernens verksamhel. I årets budgetproposition har föreslagits enavgiftshöjning per om . Statens utgifter för kyrkliga ändamål beräknas lill ca 99milj. för /89. Del statliga stödet till idrotten uppgår - inkl. dellokala aktiviietsslödel - budgelärel 1988/89 lill 337 milj. kr. Utgifterna förändamålet prövas av statsmakterna. För miljövårdsinsatser under miljö- ochenergidepartementets huvudti tel föreslås för /89 anslag på drygt 800 milj. kr. Även dessa utgifter fastställs genom årlig prövning. Beräknal tillkommande utgiftsbehov netto, har för den Prop. 1987/88:150 framförliggande perioden lagts in reserver om i genomsnitt 7,4 miljarder Bilaga motsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigt uppkommeri samband med sedvanliga tilläggsbudgetar samt viss reserv därutöver för altbeakta den underskattning av utgifterna för invesleringar och särskildaprogram som långtidsbudgeten normall innebär. Förändringari anslagsbehållningar skall motsvara förändringen av den kassamässigabelastningen på bl. a. reservationsanslag. Anslagsbehållningarna beräknas vidutgången av 1987/88 lill . Under långlidsbudgetperiodenantas anslagsbehållningarna minska med 1500 milj. kr. budgetensutgifter ökar i samma män. Utnyttjandetav rörliga krediter i riksgäldskonloret är elt sätl för bl. a. vissa affärsverkoch myndigheter all klara tillfälliga likviditelspåfrestning-ar. Riksdagenmedger dock en högsta kreditgräns. Utnylljandel av rörliga krediler varierarkraftigt. var ca av en total ram på ca 8,9miljarder kronor utnyttjad. Bland de myndigheter, affärsverk m. fl. som kanutnyttja rörliga krediler kan nämnas statens jordbruksnämnd. disponerar även en kredit förförluster på exporlkreditga-rantier. Utnyttjandet av rörliga krediler beräknasunder länglidsbudgelperioden schablonmässigt komma atl öka med 500 milj. kr. 1 Inledning - Slutsatser .................................................. ...... I I Anlaganden ............................................................ 2 1.2 Beräkningsmetodik ................................................ 3 2 Statsbudgetens inkomster .......................................... ..... 5 2.1 Inledning ................................................................ 5 2.2 Resultatet avberäkningarna..................................... 5 2.3 Inkomstskatt ........................................................... 6 2.4 Lagstadgadesocialavgifter ..................................... ..... 6 2.5 Skatt på varoroch tjänster ...................................... 7 3 Statsbudgetens utgifter ................................................ 8 3.1 Utgifternasutveckling ............................................... 8 3.2 Utgifternasutveckling uppdelade pä olika ändamål.. ..... 9 3.3 Jämförelsemellan alternativa utgiftsutvecklingar...... 10 4 Budgetsaldol................................................................... ... 12 5 Samhällsekonomisktperspektiv ................................... 13 Statsbudgetens utgifter fördelade pä realekonomiskakategorier .... 18 Ändamälsavsnitl ............................................................. ... 25 I Rättsväsende ....................................................... 28 II Internafionelltutvecklingssamarbete och övrig internationell samverkan 29 III Totalförsvar .......................................................... 30 IV Pensioner,sjukförsäkring m.m................................ ... 32 V Slöd tillbarnfamiljer ................................................ ... 35 VI Hälso-, sjuk-och socialvård .................................. ... 36 VII Kommunikation ....................................................... ... 38 VIII Allmänna bidragtill den kommunala .sektorn ......... ... 40 IX Utbildning ochforskning ........................................ ... 41 X Arbetsmarknads-och regionalpolitik ...................... ... 43 XI Bostadspolitik ....................................................... ... 47 XII Näringspolitik.......................................................... ... 48 XIII Energiförsörjning..................................................... ... 50 XIV Övrigt...................................................................... ... 51 Tryckeri, Stocktiolm 1988 54 Utdrag ur reviderade inkomstberäkningför /89 1987/88: 150 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /89 () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statsbudgetens inkomster för del kommande budgetåret, avsedd somunderlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRVredovisar med denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för budgetåret1988/89 pä de större inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. I anslutning till beräkningarna har även utfallet för budgetåret1987/88 bedömts. Underlag för beräkningarna har inhämtats från berördamyndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifterutnyttjats dels frän RRVs taxeringsstalistiska undersökning , dels frän RRVs aktiebolagsenkät. Iberäkningarna har hänsyn tagits till riksdagsbeslut samt propositioner ochandra regeringsbeslut som förelåg . Förvissa lifiar avseende /89, där RRV nu förordar förändringar,lämnas kommentarer till förändringarna. tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs reviderade beräkningar titel förtitel för budgetåren 1987/88 och 1988/89. För atl underiätta jämförelse medprognoserna i den reviderade nalionalbudgeien presenteras i tabellbilagan ocksäberäkningsresultaten kalenderårsvis . . RRVsinkomstberäkning finns utgiven i en separat publikation ochkan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomstliggaren användas som ettkomplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utföriiga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig lill de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören i närvaro avavdelningschefen , revisionsdirektören , avdelningsdirektörenSvahlstedt, byrådirektörerna , förste revisorn ,byråassistenten , assistenten saml avdelningsdirektören ,föredragande. I 1987/88. Riksrevisionsverkels(RRV) förslag lill reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster /89 och den nu gjorda uppskattningen av inkomsterna /88 grundas på den ekonomiska politik som har kommil lilluttryck i beslul av siatsmakterna eller i förslag som har lagts fram avregeringen i propositioner offentliggjorda före samt därefterpä antagandel om oförändrad ekonomisk politik. Förutom de inslilutionellaförutsättningarna är bedömningen av konjunkturutvecklingen betydelsefull förberäkningen av statsbudgetens inkomster. Den bedömning som regeringenpresenterade i den preliminära nalionalbudgeien har utgjort del huvudsakligaunderlaget för antagandena om den samhällsekonomiska ulvecklingen. RRV harockså haft kontakt med under del pågående arbetet med denreviderade nalionalbudgeien för . På grundval härav har RRV vall allutgå frän följande antaganden för beräkningarna: -0,1 -0,4 -0,5 Basbelopp, kr. Basenhet, kr. 'Procentuell förändring från föregående år. - Genomsnittligt värde. Sedanbudgelproposifionen lagts fram har följande propositioner och regeringsbeslutav belydelse för inkomstberäkningarna tillkommit: Trafikpolitikeninför 90-lalel (1987/88: 50) (1987/88: 72) Miljöpolifikeninför 90-lalel (1987: 88/85) Nyekonomisk styrning av vallenfall (1987/88: 87) Skallpä alkoholhaltiga drycker (1987/88: 91) Extrahöjning av basbeloppet (1987/88: 121) Lagrådsremissom utvidgad omsättningsskatt på värdepapper Vidaregrundas beräkningarna nu på aktuellare uppgifter för inkomstskatterna. RRV haräven genomfört en enkät bland svenska aktiebolag för atlförbättra underlaget för beräkningen av juridiska personers inkomstskatt. Statsbudgetens totala inkomster /89 Prop. Enligt de nu reviderade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster ' 'i ' -4 till . Del är 3,9miljarder kr. mindre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Fysiskapersoners inkomstskatt (58,40) Socialavgifter (53.26) 15, inkomster (59,41 17, Juridiskapersoners inkomstskatt (23,74) Skall på varor (61,9) och tjänster 18,exkl. moms Moms (81) Statsbudgetens inkomster för /88 beräknasfill . mindre än vad somberäknades i budgetpropositionen. För /89 uppgår minskningentill . och inkomsterna beräknas till totalt 337,5 miljarderkr. Förklaringen till förändringarna kan delas upp i tre komponenter somredovisas i nedanstående tablå. En av komponenterna är de antaganden om denekonomiska utvecklingen som ligger lill grund för beräkningarna. En annan ärde föreslagna förändringarna i de lagar och det regelsystem som påverkarstatens inkomster och utgifter. En tredje komponent benämnd övrig informationinnehåller bl. a. beteendeförändringar, justeringar med ledning av utfallsdala,förändrade beräkningsmetoder, prognosfel m. m. Uppdelningen på dessa komponenter kan inte göras på ellentydigt sålt. Förändringarna kan iblandbestä av kombinationseffekter. I följande sammanställning redovisas orsakerna tillförändringarna av inkomsterna budgetåren 1987/88 och 1988/89 mellanberäkningarna lill budgetpropositionen och nuvarande beräkning. Förändring lill följd av: -1,6 Propositioner m. m. -0,7 -3,0 -0,6 -3,9 Inkomsternahar justerats ned med . för budgetåret Prop. 1987/88: 1501987/88 och med . för /89. Den utbetalda Bilaga1.4 lönesumman antas minska för jämförtmed vad som antogs i beräkningen i budgetpropositionen. Utveck- lingstaklenför den privata konsumlionen har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen. antas den privatakonsumlionen minska jämfört med budgetpropositionen. Desammantagna förändringarna i de olika antagandena beräknas minska inkomsternamed . De sammanlagda effekterna av lagda propositioner m.m.beräknas öka inkomsterna med . resp. 0,7 miljarder kr.budgetåren 1987/88 och 1988/89. Den föreslagna höjningen av bensinskatten ökarinkomsterna med . /89 medan propositionen om hyekonomisk styrning av minskar inkomsterna med 1,4 miljarder kr.samma budgetår. Den utvidgade omsättningsskatlen pä värdepapper ökarinkomsterna med . För budgetåret1987/88 uppgär de sammanlagda nettoförändringarna under övrig information lill-0,. Motsvarande förändring för /89 uppgår till-3,. Den största delen av dessa förändringar orsakas av lägreskatteunderlag för juridiska personer. För /88 har ävenenergiskatten reviderats ned med . till följd av den mildavintern. I det följande redogörs ylleriigare förinkomstberäkningarna budgetåren 1987/88 och 1988/89 samt för differensernagentemot budgetpropositionen. Inkomstskatterna för fysiska personer beräknas /88 till , vilket är en minskning med knappt100 miljoner kr. jämfört med budgetpropositionen. För /89 beräknas fysiska personersinkomstskatt till , vilkel är en minskning med I 600 milj.kr.jämfört med budgetpropositionen. Minskningen av inkomsterna på . /89 förklaras till största delen av det lägre löneanlagandei för1989. minskar inkomsterna med . Den föreslagnaextra höjningen av basbeloppet ökar inkomsterna på titeln med 0,3 miljarder kr.medan övriga faktorer drar ner inkomsterna med . Bland övrigafaktorer kan nämnas nya anlaganden om underskotlsavdrag och rörelseinkomsler. Juridiska personers skatter beräknas minska för såvälbudgelärel 1987/88 som /89 jämfört med vad som beräknades ibudgetpropositionen. För budgelärel 1987/88 beräknas inkomsterna till 23,1miljarder kr., vilkel är 1,1 miljarderkr. mindre än i budgetpropositionen.Inkomster- na /89 har reviderats ned fill . Delta Prop.1987/88: 150 innebär en minskning med . i förhållande tillbudgetproposi- Bilaga 1.4 tionen. För alt få fram ell aktuellt underlag för beräkningen avjuridiska personers skatter har RRV genomfört en enkät lill 3 980 svenskaaktiebolag, sparbanker och försäkringsbolag. Endasl av förelagen besvaradeenkäten, varför resultatet är osäkert. Enligl aktiebolagserikälen kommer den statligt laxeradeinkomsten all minska med mellan inkomståren 1986 och 1987. Underhösten 1987 genomfördes en liknande enkät till svenska aktiebolag. Resultatetfrån denna enkät visade pä en utvecklingstakt för den statligt taxeradeinkomsten på . Med hänsyn lill osäkerheten ienkätmaterialet och all företagen ofta tenderat atl underskatta sin framlidalaxerade inkomst väljer RRV atl i sina beräkningar utgå från atl del statligaskatteunderlaget kommer atl öka mellan inkomståren 1986 och 1987. Prognosen för juridiska personersinkomstskatler i bud getpropositionen byggde pä en utvecklingslakt pä mellan samma inkomstår. Vid bedömningen av skatteunderlaget har RRV utgått från en irendmässig ökning pä . Denna bedömning är oförändrad jämfört med bedömningen i budgelproposifionen. Den beräknade lägre utvecklingstakten mellan inkomståren1986 och 1987 förklarar i sin helhet nedrevideringen avinkomsterna för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Vinstdelningsunderlagel för är 1987 beräknas enliglaktiebolagsenkäten till 20 139 milj.kr. Vinsldelningsskatten, som är avunderlaget, blir dä 4 028 milj.kr. RRV beräknar all vinsldelningsskallen 1987blir 4 050 milj.kr., vilkel är 350 milj.kr. högre än vad som beräknades ibudgetpropositionen. Inkomsterna frän de lagstadgade socialavgifterna beräknastill . för budgelärel 1987/88 och lill . förbudgelärel 1988/89. Delta innebär en upprevidering av inkomsterna med 0,7miljarder kr. för innevarande budgetär och en nedrevidering med 2.4 miljarderkr. för budgelärel 1988/89 jämfört med budgetpropositionen. För /89 orsakas nedrevideringen främst avden ändrade bedömning som har gjorts av utgifterna för arbetsskadeförsäkringen.Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen har reviderats upp med cirka 2,3miljarder kr. Inkomster av skall på egendom beräknas till totalt 15,8miljarder kr. för /88 och till . för budgetåret1988/89. Del är en uppjustering med . för /88resp. för /89. ti Regeringen /88. Skatt på varor och tjänster , Prop. Inkomsterna av skatt på varor och tjänster beräknas tilltotalt 134,4 miljar- t$"äga 1.4 der kr. för budgelärel 1987/88 och lill142,. för /89. För innevarande budgetår harinkomsterna räknats ned med 75 milj.kr. jämfört med beräkningen ibudgetpropositionen. För /89 har en upprevidering gjorts avinkomsterna med . Den beloppsmässigt slörsla inkomsttitelnunder skall på varor och tjänster är mervärdeskall. Inkomsterna avmervärdeskall har räknats upp med 0,3 miljarderkr. för /88. Förbudgelärel 1988/89 har inkomsterna av mervärdeskatt räknats upp med 0,2miljarder kr. jämfört med budgetpropositionen. Ökningen beror pä nägol ändradeanlaganden om privat konsumtion. Bensinskatten höjs rhed . fr.o.m. den Iapril 1988 (prop. 1987/88: 50). Därmed beräknas inkomsterna på titelnbensinskall öka med . för /88 och med 1,4miljarder kr. för budgelärel 1988/89 jämfört med budgetpropositionen. I prop.1987/88:91 föresläs en höjning av skattesatserna på sprit och starköl samtinförandet av en ny skatteklass för lållvin med en alkoholslyrka om högst 7volymprocent som skatten på lättöl slopas. Dessa förändringar skallenligl propositionen träda i kraft . Sammantaget beräknas dessaförändringar höja inkomsterna med . för /89. Pågrund av den varma vintern beräknas inkomsterna pä energiskatt och särskildskatt pä oljeprodukter minska inkomsterna för innevarande budgetär med 0,8miljarder kr. jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Övriga inkomster på statsbudgeten består av huvudgruppernainkomster av slatens verksamnel, inkomster av försåld egendom, återbetalning avlän och kalkylmässiga inkomster. I budgetpropositionen beräknades dessainkomster fill . för budgelärel 1987/88 och till 40,0 miljarderkr. för /88. För innevarande budgetär har inkomsterna räknats ned med0,. För /89 beräknas inkomsterna lill 39,1miljarder kr. mindre än i budgetpropositionen. inlevererade överskott har för innevarandebudgetär räknats ned med . Överskottetför egentliga rörelse blev lägre än vad som antogs ibudgetpropositionen. För /89 beräknas inkomsterna minska med 1,5miljarder kr. varvid det inlevererade överskottet beräknas lill 5,5 miljarderkr. Neddragningen beror på att räntor pä särskilda räkningar ej längreredovisas tillsammans med överskott utan skall redovisas pä enseparat inkomsttitel. Utförsäljning av beredskapslager har räknats ned med 0,1miljarder kr. för innevarande budgetär. För budgetåret1988/89 beräknas inkomsterna till . vilket är 0,3 miljarder kr.lägre jämfört med budgetpropositionen. Nedjusleringen orsakas av den lägredollarkursen och lägre oljepris. Inlevereratöverskott från beräknas lill 3 078,0 Prop. 1987/88: 150milj.kr. för innevarande budgetär. För /89 beräknas in- Bilaga1.4 komsterna lill 200,0 milj.kr. 1987/88:87 föreslås stålens valtenfallsverkomvandla det disponerade statskapitalet lill ell nyll statskapital samtelt statslån. Den del av statskapitalet som motsvaras av fallhöjderskrivs upp från 200,0 milj.kr. till 6 000,0 milj.kr. utgör ett bundetegel kapilal. Förränlningskravel utgörs av räntabilitet på justerat eget kapilalefter skall. Inriktningen bör vara atl ca . lämnas somutdelning samt atl etl lika stort belopp lämnas som en motsvarighet tillstatlig skall. Förslag till nya inkomsttitlar 1987/88: 50 föreslås alt nuvarande statens järnvägarskall delas upp i elt affärsverk, SJ, med ansvar för tågtrafiken och en nymyndighet, , med ansvar för infrastrukturen. Genom skallslalen la huvudansvaret för finansieringen av järnvägens infrastruktur och SJskall betala avgifter för att utnyttja bannälet. Avgiftssystemet föreslås trädai kraft den . RRV föreslår atl en ny inkomsttitel uppförs underinkomslhuvudgrup-pen försäljningsinkomster. Inkomsttiteln föreslås benämnd 2626inkomster vid . Inkomsterna beräknas till . 1987/88: 87 om ny ekonomisk styrning av statensvaltenfallsverk m. m. föresläs atl det disponerade statskapitaletomvandlas lill ell statslån och nytt statslån. Den del av statskapitalet som motsvarasav fallhöjder, 200,0 milj.kr. skrivs upp lill 6 000,0 milj.kr. och blir bundetegel kapilal. Resterande del av det som är statskapital görs om lill ellstatslån som skall förräntas enligl slatens avkastningsränla. RRV föreslär därför atl en ny titel räntor pä statensvatlenfallsverks statslän upprättas. Inkomsterna pä titeln beräknas för /89 till2 200,0 milj.kr. föreslär all räntor på särskilda räkningar försfrån inkomsttiteln inleverade överskott till en ny inkomsllilel.RRV föreslår därför all en ny inkomsllilel uppförs under inkomslhuvudgruppeninkomster av statens verksamhel. Inkomsttiteln föreslås benämnd 2395 räntor påsärskilda räkningar i . Inkomsterna beräknas till I 780 000 000 kr.för /89. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster Pä de flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisasendast inkomster. Pä ell mindre antal titlar redovisas även utgifter. För dessatitlar sker en nettoredovisning, dvs. saldol av inkomster och utgifter las upppä stals-budgelens inkomstsida. I tabell I finns en sammanslällning avbruttobeloppen budgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. I RRVs prognosarbeleingår all för dessa titlar bedöma utvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomstersom utgifter. Den största differensenmellan brutto- och nettoredovisningen finns på Prop. 1987/88: 150 inkomsttypen1000 Skatter. Inkomsterna pä huvudgruppen 1100 består lill Bilaga 1.4 slörsladelen av preliminärskalter (statlig och inkomstskatt m. ).Utgifterna utgörs bl. a. av utbetalningar av kommunalskallemedel ochöverskjutande skall. För huvudgrupp 1100 beräknas bruttoinkomsterna öka med9,mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Brulloutgifterna beräknas öka med9,för /88. För /89 ökar bruttoinkomsterna med5,och brulloulgiflerna med 7,. Inkomsternapä huvudgruppen 1200 beslår i huvudsak av arbetsgivaravgifter. I dentabellariska bruttosammanslällningen ingår såväl ATP-avgifter som de övrigaarbetsgivaravgifter som överförs lill fonderade medel utanför statsbudgeten.Utgifterna utgörs av utbetalningar till ATP-systemet och olika fonderingar inomden statliga sektorn. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader. Bruttoinkomsterna för huvudgruppen 1200 beräknasöka med 8,mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. Ulvecklingen avbruttoinkomsterna mellan budgetåren 1987/88 och 1988/89 beräknas lill 4,5%.Motsvarande ulveckling 12,resp. 12,. Bruttoinkomsternapå huvudgruppen 1400 beräknas till . för /88och brulloutgifterna lill . för samma är. Brulloutgifternautgör återbetalningar av mervärdeskall. OOfOOroOr--r*-i r ri \D (1 o 1987/88: 150 Bilaga1.4 Tj-mr--£=r-oor-r-- Tj- ON - oo »/-i-rj- 00 "O r* CJ OOOO OON \D r- 00 Tj- - OO Tj-r- lo rj ( t o 1 1 in m oo ' ' oo r- Tj- rsl r*-i o \£> o m O 0\ ON O wi on D tT ( ( Os CM r-- ' ' o r- r*-) r- a >/-i >y r o o r ON r- (N Tt o ON oo (N O v-i 1/-1 in t m 0\ I o f* fO (N fN r- \£iTrr-"or~-oorom ä ooo»o*or-oo o »ooomoo vioow-i *© \OOOrJ"*/~ir*-i ir r--00\0"0\ONf* 00 Os ror*-i \--r-- f') Tj- -i/-ivo--oooov~i in oo *nin r r*~, r* >/~i (N so ra t/i -j: ¥ av försåld e ing av lån siga inkoms iga pensions tadgade so på varor o av slatens t *- u . . r (/5 mstei betali ylmä ' Siat o 1- . o o o .: . O O o cd (--1 in > Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.4 Jämförelse mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs beräkningför budgetåren 1987/88 och 1988/89 (tusental kr). 1100 Skatt på Inkomst, realisationsvinst och rörelse: 1110Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse: 1111Fysiska personers skall på inkomst, realisationsvinst och rörelse /120 Juridiska personers skatt inkomst, realisationsvinstoch rörelse: 1121 Juridiska personers skatt inkomst, realisationsvinstoch rörelse 1130Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse: 1131Ofördelbara skatter pä inkomst, realisationsvinst och rörelse 1140 Övriga inkomstskatter: 1200 Lagstadgade socialavgifter: 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1231 Barnomsorgsavgift 1241 Vuxenutbildningsavgift1251 Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet 1281 Allmän löneavgift 1300 Skatt på egendom: 1310 Skall på fast egendom: 1321 Fysiska personers förmögenhetsskall