prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Ansvaretför och arbetet med all utveckla och införa ADB-system i stats förvaltningen ligger på enskilda myndigheter. Systemutveck ling finansieras vanligtvis över förvallningsanslagen hos myndigheterna. Enligtförordningen (1981:266) om investeringar i statliga ADB-system Prop. 1987/88:95gäller en särskild ordning vid bedrivande av störte systemutvecklings- Bilaga 1projekt samt införande av del färdiga ADB-systemet. Civila myndigheter utomaffärsverken skall genomföra ADB-investeringar etappvis samt besluta omnärmare inriktning och genomförande successivt. Störte eller på andra sättvikliga ADB-investeringar skall särskilt prövas av regering och riksdag.Särskild prövning skall alltid ske när de totala kostnaderna för utveckling ochgenomförande överstiger 5 milj. kr. eller driftkostnadema överstiger 2milj.kr.per år. Särskild prövning skall också ske t.ex. när investeringen medförbetydande förändringar i myndighetens verksamhet eller påverkar verksamheteninom flera myndigheter eller samhällssektorer. Regeringen kan härutöver görasärskild prövning i varje enskilt fall. Beslut om detta fattas i samband med budgetarbeteteller vid annat Ullfälle. Senast efter det atl ett ADB-system tagits idrift eller vid annan särskilt angiven lidpunkt skall myndigheten redovisa en s.k. eftersludie. Densärskilda ordning som föreskrivs i förordningen behandlades av regeringen ipropositionen om den centrala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen (prop. 1979/80:124, FiU 26, rskr. hade ingetatl erinra mot den föreslagna ordningen. Enligt föredragande statsrådet skulle bl.a. särskild personal med kunskaper om och erfarenheter av utveckling av ADB-systemoch rationalisering i övrigt anställas i en särskild granskningsfunktion inomregeringskansliet. Finansieringav ADB-utrustning för den civila statsförvaltningen utom affärsverken sker viadet centrala reservationsanslaget B2. Anskaffning av ADB-utrustning, undertrettonde huvudtiteln (tidigare Statens datamaskinfond), som disponeras avstatskontoret. Utmstning i form av persondatorer, skrivautomater och enstakabildskärmsterminaler finansieras normalt över myndighetsanslag. Enklare s. k.basdatorsystem får liksom persondatorer ihopkopplade i lokala nät direktfinansierasöver myndigheternas förvaltningsanslag om del rör sig om enstaka behov.Direktfinansiering får ske efter statskontorels bedömande och beslul från fallUll fall saml skall avse utmstning för vilken statskontoret har tecknat avtal. ADB-utrustninginom högskolesektorn finansieras såväl via del centrala reservationsanslagetsom via utrustningsanslag, anslag till forskning och utbildning,forskningsrådsmedel och donaUoner. ochhögskolor upphandlar utrustning som finansieras över ul-rustningsanslag. ADB-utmstninginom försvarssektorn finansieras direkt över materiel-eller myndighetsanslag. Deav anvisade medlen på del centrala reservationsanslaget samt därmed sammanhängande beställningsbemyndigande utgör de ramar inom vilka anskaffningsbehov kan tillgodoses. Myndigheterredovisar åriigen sina behov av ADB-utrustning stats- Prop. 1987/88:95kontoret. Statskontoret prövar dessa behov numera i enlighet med av Bilaga1 regeringen utfärdade direktiv samt lämnar en samlad anslagsframställningför anslaget. Regeringen beräknar, efter prövning av investeringsobjekten,storleken på anslaget. När utmstning anskaffas över det centrala reservationsanslagetbetalar myndigheterna en åriig avgift till statskontoret. Denna avgift täckerkapitalkostnad saml kostnaderna för statskontorets arbete med anskaffning ochfinansiering av ADB-utmslning, En fömtsättning för att det centrala anslaget skaUkunna användas är således att användarmyndighetema disponerar medel på egnaanslag för drift inkl. avgifter lUl statskontoret. Finansieringen över anslaget kan beskrivas som ett slagshyresförhållande mellan statskontoret och berörd myndighel. Utmstningenredovisas på statskontorets balansräkning. Statskontoret upphandlar ADB-utmstning när utmstningenfinansieras över det centrala reservationsanslaget eller när den inom försvarsseklornanvänds för administrativa och vissa tekniska ändamål. Statskontoret samordnardessutom genom centrala upphandlingar och avropsavlal merparten av den ADB-utmstningsom finansieras av myndigheterna själva. Upphandling av utrustning initieras genom allmyndigheterna vänder sig till statskontoret med en begäran härom. Beslul om atlgenomföra en upphandling fattas av statskontoret för sådan utmstning somfinansieras över det centrala reservationsanslaget. Statskontoret beslutar omval ay leverantör och tecknar avtal efter samråd med användarmyndighelen. Upphandlingsbeslutunderställs regeringen då köpvärdet överstiger fem milj. kr. UpphandUngengenomförs vanligtvis inom en utvärderingsgmpp där representanter för användarmyndigheleningår. I vissa fall delegeras upphandlingen till användarmyndighelen. För att underiättadetta har statskontoret tagit fram s.k. avropsavlal med olika leverantörer ochför olika typer av utrustning. Tabell 2 visar hur upphandlingsärendena på statskontoret1986 fördelade sig på olika beloppsintervall. Köpvärde milj. kr. 5,0-10,0 10,0-20,0 Summa Tabell 2. Antal upphandlingsärenden fördelade på beloppsintervall. Vissförsöksverksamhet m.m. Prop. Sedanår 1985 (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr. 89) bedrivs försöksverksamhetmed strategier och fleråriga planer för administrativ utveckling sombeslutsunderlag för investeringar i ADB-system. Dessa strategier och planerersätter anvisningarna i förordningen (1981:266) om investeringar i statliga ADB-syslem.De myndigheter som berörs ingår i försöken med treåriga budgetramar. Ianslutning till försöksverksamheten med treårig planering och budgeteringprövas ett utvidgat ansvar för vissa myndigheter när del gäller anskaffning avADB-utmstning. De medel för /88 som beräknats på reservationsanslagetför centrala sludiestödsnämnden och siatisUska centralbyrån har ställts tilldessa myndigheters förfogande. Myndigheterna beslutar om sina anskaffningar av ADB-utmslning,övergångsvis efter samråd med statskontoret. Ipropositionen om statsförvaltningens användning av ADB m. m. log jag även uppsärskilda frågor rörande högskolesektorn. konstaterade jag atl datorutmstningför högre utbildning och forskning finansieras och/eller upphandlas genomen rad olika myndigheter; utmstningsnämn-den för universitet och högskolor,statskontoret, regionala datorcentraler samt högskoleenheter. Regeringengav universitets- och högskoleämbetet i uppdrag all i samråd medstatskontoret utarbeta en samlad ADB-strategi för högskolan. En utgångspunktvar atl datafrågorna bör handläggas på samma sätt som andra frågor därhögskoleenheterna själva har alt fatta beslul inom av regeringen och riksdagengivna ramar. Det framhölls som önskvärt alt anskaffning av ADB-utmslningsom används huvudsakligen till centrala administrativa system inom högskolan istort kan följa de regler som gäller för den civila statsförvaltningen iövrigt. UHÄ föreslog vissa förändringar i nuvarandeordning, bl. a. när det gäller finansiering av datorutrustning och regeringensprövning. Statskontorethar i sin anslagsframställning för /89 lämnat förslag tillförändringar av anskaffningsverksamheten baserat på ett interntutredningsarbete (PM Utveckling av statskontorets roll i ADB-upphandling,dnr 1986/87-5). Statskontoretsförslag innebär i korthet atl myndigheter fr. o. m. /91 självaskall besluta om all anskaffning av ADB-utmstning enligt vissa förutsättningar.För budgetåren 1988/89 och 1989/90 föreslår statskontoret, som en övergång tillden nya ordningen, ett ökat ansvar för myndigheter i anskaffningssammanhang.Statskontorets roll i dessa frågor förändras successivt till att bli stödjandeoch rådgivande både till myndigheter och lUl regeringen. Statskontoretsförslag har remitterats till 40 myndigheter. En sammanställning avremissyttrandena har som Udigare nämnts publicerats av (Ds1988:7). 5.2Utveckling och införande av ADB-system Prop.1987/88:95 Bilaga 1 Min bedömning: Densärskilda ordning som gäller för utveckling och införande av ADB-syslem börupphävas från . Statskontoretsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslagen utan erinringar.Rikspolisstyrelsen saml universitets- och högskoleämbetet har lämnat vissa synpunklerulan att avstyrka förslagen. Stalstjänslemannaförbundel anser att förändringarpå ADB-området bör genomföras endast med största försiktighet. Skälen för min bedömning:Den särskilda ordning som gäller utveckling och införande av ADB-systemförutsätter att regeringen, i den ordinarie budgetprövningen eller vid annan Udpunkt,på ett detaljerat och som del visat sig otympligt sätt skall la ställning tillmyndigheternas ADB-projekt i olika faser av utvecklingsprocessen. Som jag tidigare redovisatinrättades aldrig den funkUon för granskning av beslutsunderlaget i de olikaetapperna av utvecklingsarbetet som förutsattes finnas i regeringskansliet.Några särskilda resurser i övrigt avsattes inle heller av den dåvaranderegeringen. Konsekvensen av detta blev att prövningen, i de få fall del varitaktuellt inle har kunnal genomföras på del sätt som avsågs eller inom en förmyndigheterna rimlig lidsram. Detta har i sin lur lett till osäkerhet ochförseningar i de ADB-projekt som prövats men dessutom till en bristande respektför förordningen. Jag har mol denna bakgrundövervägt all förslärka regeringens granskning av myndigheternas ADB-investeringar.Jag har emellertid inte funnit skäl alt göra detta. Den inriktning avförvaltningspolitiken som och regeringen beslutat om talar emot ensådan åtgärd. Snarare är det så alt ordningen i dagens perspektiv ärotidsenlig. Jag har tidigare pekat påviklen av att myndigheternas ledningar lar aktiv del i daloriseringsbesluten.Det innebär alt beslut om ADB-investeringar bör fallas i anslutning andrabeslut om verksamheten. Det är också önskvärt alt myndigheterna ges en vidgadbeslutsrätt i anslutning till all de också i övrigt får en vidgad rätt attfatta beslul om,-utformningen av sin verksamhet. Jag menar att den nuvarandeförordningen om investeringar i ADB-syslem kan motiveras som styrinslmmentoch att den därför bör upphävas från . Detta ändrar inle dennuvarande ordningen för anskaffning av ADB-ulruslning. I propositionen omstatsförvaltningens användning av ADB m. m. framhöll jag att statsmakternasställningstaganden till myndighets- eller verksamhetsvisa investeringar föradministrativ utveckling borde gmndas på mer övergripande och långsiktigastrategier samt fleråriga planer. Utvärdering av genomförda åtgärder genom efterstudierborde därvid ingå som en naturlig del i myndigheternas resultatuppföljning ochresultatanalys samt ligga tiU grund för omprövning av planer. Den försöksverksamhet somjag redovisat ovan har enligt min mening visat att del både är möjligt ochlämpligt atl som ett led i verksamhetspla- neringenutarbeta strategier för administraUv utveckling dvs. för organisations-,personal- och informationsteknologiutveckling saml åtgärdsplaner inkluderande ADB-investeringar.Strategier och planer bör tillsammans med efterstudier tjäna som interna styr-och uppföljningsinslmmenl hos myndigheterna. Statsmakternas prövning avmyndighetens ADB-användning bör fortsättningsvis i princip ske samordnat medprövningen av verksamhetens mål och inriktning saml på annat sätt än vadovannämnda förordning anger. En form bör införas, som gör atlutveckling, anskaffning och drift ingår på ett naturligt sätt i ordinariebudgetprocess och kopplas till principer för resultatanalys och uppföljning.Strategier och planer bör i sammanfattad form därvid utgöra statsmakternasunderlag för prövning. Arbetet med att utforma denna ordning bör samordnas medde förändringar jag lar upp när det gäller anskaffning av ADB-utmslning samt delpågående utvecklingsarbetet på del budgellekniska området. Jag avser därför atlefter samråd med chefen för återkomma till regeringen idessa frågor. I avvaktan på en ny ordning bör nuvarande krav på beslutsunderlagi form av kalkyler och effeklbedömningar gälla. Jagkommer senare alt ta upp statskontorels framlida roll i dessa sammanhang. Jagvill dock redan nu framhålla alt jag ser som en av statskontorets centralasteframtida uppgifter all stödja myndigheter i strategi- och planarbetet och somen annan all tidigt uppmärksamma regeringen på utvecklingsprojekt som börföljas särskilt noga. 1987/88:95 Bilaga 1 5.3 Anskaffning av ADB-utrustning 5,3.1Finansiering av ADB-utrustning Min bedömning: Detcentrala reservationsanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utrustning, undertrettonde huvudtiteln, bör avvecklas så snart en ny ordning kan las i bruk. RRVbör ges i uppdrag att utforma en sådan ordning i samråd med statskontoret. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i huvudsak med min bedömning. Remissinstanserna:Flertalel remissinstanser är kritiska till det centrala reservationsanslagetsroll som instrument för styrning av myndigheternas ADB-användning. Skälen för mitt förslag: 1enlighet med den aUmänna syn jag har på hur statsförvaltningens myndigheterskall styras av regering och riksdag saml på myndigheternas ansvarstagandeanser jag atl det centrala reservationsanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utrustning,under trettonde huvudtiteln, på sikl bör avvecklas. Jag anser därför atlriksrevisionsverket (RRV) bör få i uppdrag att utreda alternativa lösningar förfinansieringen av ADB-utrustning och särskilt skyndsamt se över behovet avlösningar för myndigheter som bedriver verksamhet i affärsverksliknande former.Jag avser atl återkomma Ullregeringen om detta. Några särskilda medel för detta har inle beräknats. I avvaktan på detta bördet centrala reservationsanslaget behåUas och fungera enligt samma principersom nu men med den skiUnaden alt inga nya objekt får läggas in på anslagetunder löpande budgetår ulan medgivande från regeringen. Frågor om principerna föranslaget bör, i avvaktan på den nya ordningen, samordnas med pågåendeutvecklingsarbete på det budgellekniska området. Jag avser därför all eftersamråd med chefen för återkomma till regeringen i dessafrågor. Nuvarande möjligheter att direktfinansieramindre ADB-investeringar över myndigheternas egna anslag bör vidgas något.Enklare datorsystem för flera arbetsplatser bör få direktfinansieras övermyndigheternas förvaltningsanslag om det rör sig om enstaka datorsystem och detkan ske inom befinUiga ekonomiska ramar. Investeringarna skall leda säkraoch realiserbara besparingar . 1987/88:95 Bilaga 1 Minbedömning: Myndigheter bör i ökad utsträckning själva upphandla ADB-utmslningsom finansieras över del centrala reservationsanslaget B 2. Anskaffning av ADB-utmstning,under trettonde huvudtiteln. Myndigheternabör från få upphandla ADB-utmstning med ett köpvärdeunderstigande den nivå som omfattas av GATT-överenskommelsen om statligupphandling (GATT-ÖS). Myndigheternabör också själva oberoende av beloppsgräns få upphandla all ADB-utrustning förvilken det finns för slalsförvaU-ningen gemensamma avropsavlal. I båda fallengäller att besluten av ADB-utrustning skulle vara anmälda statskontoret,prövade i budgetprocessen och beräknade på det centrala reservationsanslaget. Statskontoretsförslag: Överensstämmer delvis med min bedömning. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker förslagen om en delegering avupphandlingen. , , ochRRV har dock kommenterat inriktningen av del. a. statens invandrarverk ochstatens industriverk anser att beloppsgränsen för myndigheternas upphandlingbör sättas högre. Skälen för min bedömning:Myndigheterna bör få ett ökat ansvar för sina upphandlingar av ADB-ulruslninginom ramen för del centrala reserva-Uonsanslagel. Delta gäller även försvaret itillämpliga delar. Jag går här längre än vad statskontoret har föreslagit genomatt redan nu tills vidare låta myndigheterna besluta i alla ärenden. Jag ärdock inte beredd att nu gå så långt som flertalet remissinstanser vill och gemyndigheterna det fulla ansvaret för all upphandling av ADB-utmslning. Jag serflera fördelar i att statenbibehåUer en stark ställning som upphandlare genom alt uppträda samordnat istörte upphandlingar. Jag föreslår därför en ordning som både ökarmyndigheternas ansvar väsentligt och bibehåller statskontoret i ensamordnande roll. Ordningeninnebär att statliga myndigheter själva får upphandla viss utmstning. För detförsta gäller det ADB-utmstning, vars köpvärde inte överstiger 130000 SDRenligt GATT-lerminologi, vilket motsvarar drygt 1 milj. kr. För det andragäller det atl ADB-utrustning för vilken det finns för statsförvaltningengemensamma avropsavlal oavsett vilket köpvärde utrustningen har. I båda fallenskaU behoven av ADB-utmstning vara anmälda statskontoret, prövade ibudgetprocessen saml beräknade på det centrala reservationsanslaget B 2.Anskaffning av ADB-utmstning. I båda fallen bör del vara möjligt atl påuppdragsbasis anlita statskontoret för genomförandet av upphandlingen. ÖvrigADB-utmstning, dvs. vars köpvärde överstiger ovannämnda beloppsgräns och förvilken det inte finns avropsavlal, bör upphandlas av statskontoret undermedverkan av användarmyndighelen. Detta innebär i huvudsak samma tiUvägagångssättsom . Däremot anser jag att användarmyndighetema, istäUel för som idagstatskontoret, bör falla beslut om val av leverantör. Delta skall emellertidske i samråd med statskontoret. Vid oenighet bör ärendet avgöras av regeringenäven om köpvärdet under-sUger den gräns jag kommer att föreslå förregeringens prövning. Denordning jag nu beskrivit bör ses som ett led i en förändring som på siktinnebär att all ADB-utrustning upphandlas av myndigheterna. Förändringen börgenomföras fullt ut i samband med.atl del centrala reservationsanslagetavskaffas. Jaghar konstaterat att det med den ordning jag nu föreslagit finns en ökad riskatt den erfarenhetsmässiga överplanering, som räknats bort vid beräkningen avanslagets storlek, minskar. Delta i sin tur skulle kunna innebära all anskaffadeobjekt kommer atl översUga den kassamässiga ramen. Jag bedömer dock risken fördetta som liten med hänsyn tUl att andelen objekt, som bör få upphandlas avmyndigheterna själva, utgör en mindre del av det samlade anskaffningsvärdet påanslaget. Jag är emellertid angelägen om att statskontoret noga följerkonsekvenserna på anslaget av den nya ordningen. Den beslutsmodell somgäller för affärsverk när det gäller anskaffning och användning av ADB börockså komma i fråga för , som inrättas när SJ delasupp i en affärsrörelse för trafiken och ett banverk. Motivet för att banverketbör kvarstå i beslutsmodellen är den starka inlegraUon som finns i dennuvarande verksamheten, och som kommer att kvarstå, mellan och nya SJnår det gäller dalasystem och användningen av ADB såväl centralt somregionalt. 1987/88:95 Bilaga 1 5.3.3Regeringens prövning av upphandlingsärenden Min bedömning:Beloppsgränsen för de upphandlingsärenden som skall underställas regeringensprövning bör höjas från 5 lUl . Statskontoretsförslag: Överensstämmer delvis med min bedömning. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks av remissinstanserna. Skälen för min bedömning:Som ett led i de fortsatta delegeringssträvan-dena bör beloppsgränsen förupphandlingsbeslut som skall underställas regeringens prövning kunna höjas frånnuvarande 5 milj. kr. Enligt min mening bör regeringen endast la ställning tillstörte och viktigare ärenden. De senaste årens erfarenheter visar alt sådanaärenden väsentligt överstiger nuvarande beloppsgräns. Jag bedömer att enbeloppsgräns på är en lämplig nivå. Jag gårdärvid längre än statskontoret som har föreslagit en gräns vid 10 milj. kr. År1986 uppgick antalet ärenden över 20 milj. kr. till 3 st. och antalet över 5milj. Motsvarande siffror var för 5 respektive 11. Jag avser all återkommatill regeringen med ett förslag om en förändring av beloppsgränsen från 5 milj.kr. till 20 milj. kr. 1987/88:95 Bilaga 1 5.3.4ADB-utrustning för forskning och högre utbildning Min bedömning: ADB-utmstninginom högskolesektorn bör finansieras och upphandlas på samma sätt som annanutrustning för forsknings- och utbildningsändamål. Universitets-och högskoleämbetets förslag: Överensstämmer med min bedömning. Skälen för min bedömning:Högskolesektorn har en omfattande anskaffning av utrustning förforsknings- och utbildningsändamål. Som jag redan redovisatfinansieras denna utmstning skillnad från vad som gäller för den övrigastatsförvaltningen på många oHka sätt. Merparten finansieras som annanutrustning över utmstningsanslag och upphandlas av högskolorna själva eller och högskolor. En aUt mindre delfinansieras över del centrala reservationsanslaget och upphandlas avstatskontoret. När det sker är det i huvudsak utrustning för universitetsdalacenlralernäsom också har andra finansieringskällor. Investeringar i ADB-utrustningför universitetsdalacenlralernä, som finansieras över det centralareservationsanslaget, har minskat från 38 milj. kr. 1980/81 UU 3 milj. kr.1986/87. Behoven /beräknade ca 10 milj. kr. avser datorcentralen för högre utbildning och forskning i ,QZ. UtbUdningsminislern kommer senare atl föreslå att QZ säljes till DAFA DataAB. Jag anser mot denna bakgmnd alt det inle längre finns tillräckligt starkaskäl för alt motivera en fortsall särbehandling av ADB-utmstning för forskningoch utbildning i förhållande annan utmstning för samma ändamål. Jag menardärför atl ADB-ulruslning för framför allt universitetsdalacenlralernä inlelängre bör finansieras över del centrala reservaUonsanslaget och upphandlas avstatskontoret utan följa den ordning som gäUer annan utrustning för forskning ochutbildning. Förslaget är kostnadsneutralt. Anskaffningav ADB-utmstning för administrativa ändamål bör följa samma ordning eftersomgränsen mellan ändamålen i praktiken inte är tillräckligt entydig. Den samrådsskyldighet medstatskontoret som finns när högskolesektorn själv upphandlar ADB-utmstningbör, som en konsekvens av del jag nu sagt, upphöra. Utbildningsministernkommer att redogöra för universitets-och högskoleämbetets samordnanderoU för ADB-investeringar inom högskolans verksamhetsområde. 1987/88:95 Bilaga1 5.4 Statskontorets roll i samband med ADB-investeringar Min bedömning:Huvudinriktningen för statskontorets arbete på ADB-området bör vara alt stödjastatsförvaltningens myndigheter. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort med min bedömning. Remissinstanserna:Remissinstanserna tillstyrker i stort förslaget. Skälenför min bedömning: Jag har tidigare betonat vikten av att ADB-användningenunderordnas myndigheternas huvudverksamheter och alt myndigheter ges fömtsättningarall la ett akUvt ansvar även för sina ADB-investeringar. Enligt min meningbehövs emellertid slöd i dessa frågor såväl statsförvaltningensmyndigheter som regeringens kansli. Statskontorethar sedan millen av haft en roll som samordnare av ADB-frågor istatsförvaltningen och därigenom utvecklats en expertmyndighet på området.Statskontoret har gjort värdefuUa insatser och enligt min meningbehövs statskontorets erfarenheter och kompelens med nuvarande nivå på ADB-kompelenseni statsförvaltningen Iviss utsträckning behövs på ADB-området myndighetsuppgifter för all uppnåerforderlig samordning. Ansvar för teknisk standardisering är en sådan uppgift vUkeljag återkommer till . Upphandling är övergångsvis en annan sådanuppgift. Det är naturligt all Ulls vidare lägga sådana uppgifter på expertmyndighelenstatskontoret. De bör dock vara få, vara av strategisk betydelse ochkontinuerligt omprövas. Jagmenar emellertid atl huvudinriktningen för statskontoret bör vara stödjande ochinte styrande. Arbetet med informationsteknologifrågor vid statskontoret böräven fortsättningsvis ha en inriktning mot rådgivning, melodstöd och spridningav erfarenheter. Generella upphandlingar, som leder anropsavtal, är enannan sådan uppgift. Statskontoret bör, i den utsträckning marknaden inleutvecklar system, ta initiativ till utvecklingsinsatser gmndade på för förvaUningengemensamma behov. Jag har redan tidigare undersimkil behovet av ett ökat stödtill myndigheter som själva avser att upphandla ADB-utmstning.