prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Bilagor till Stöd till näringslivet Bilagor till Stöd till näringslivet Prop. 1987/88: i5o Bilaga 1.7 Bilaga 1.7.1 Förteckning av remissinstanserna Betänkandet (SOU 1987:29)stöd lill näringslivet Styrelsen för leknisk ulveckling Bereds tillfälle avge yttrande i Göteborgs- och län Sverigeshantverks- och induslriorganisalion - Centralorganisationen /SR i och allmänna hypoteksbank handelskammare I I 1987/88. Bilaga 1.7.2 Prop. 1987/88:150 Bilaga 1.7 Detlill lagrådet remitterade förslaget Lag om avgifter för vissa statliga garantier 1 § Denna laggäller avgifter för statliga garantier som har lämnats före den förlån och krediler med slöd av de författningar som anges i bilaga lill denna lagoch som inle är förenade med beslul om garantiavgift. 2 § Till täckningav slatens kostnader för administration och för förluster på grund av garantiersom avses i I § skall långivaren lill staten betala en avgift. Avgiften beräknas till en viss andel av den uteståendegaranterade kapitalskulden per den enligl vad regeringennärmare föreskriver. 3 § Föreskrifter om lid och sätt för betalningen avavgiften meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft den . Avgift beräknasdock första gången pä den uteslående garanterade kapitalskulden vid ingången avår 1989. Kungörelsen (1948: 367) med vissa bestämmelser rörandestatlig garanti för lån tiil yttre och inre rationalisering på jordbruketsområde m. m. Kungörelsen (1954:311) om statlig garanti för uppförande avlagerhus m. m. för jordbruksändamål Kungörelsen (1959: 369) om statligt stöd ät landsbygdenselförsörjning Rennäringsförordningen (1971:438) Förordningen (1977: 387) ominvesleringsgaranli Förordningen (1977: 1123) om statligt slöd lillstrukturåtgärder inom specialstålindustrin m. m. Förordningen (1978:250) om statligt slöd lill jordbruketsrationalisering Förordningen (1978: 490) om statligt lilteralurslödFörordningen (1978:507) om induslrigarantilån Förordningen (1978: 516) om statligt slöd till fisketsrationalisering, m. m. Förordningen (1979:427) om statligt stöd lillträdgårdsnäringens rationalisering Förordningen (1979: 792) om statligt stöd lill skogsbruketFörordningen (1980:402) om stöd lill offentliga karantäner för djurFörordningen (1981; 537) om statligt stöd till fritidsfisket m. m. Förordningen(1981:661) om slrukurgarantier, m. m. Förordningen (1985:439) om slalligl slödlill yrkesfisket m. m. Förordningen (1986: 191) om statligt stöd för ulvecklingoch introduktion av ny energiteknik, m. m. 1987/88: 150 Bilaga 1.7 Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d.. regeringsrådet , regeringsrådet ,justitierådetMagnusson. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemslällan av slalsrådel beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill lag om avgifter för vissa statliga garantier. Förslagethar inför lagrådet föredragils av kammarrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Bilaga 1.7.4 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.7 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1970:65) om allmännahypoteksbank och om hypoteksföreningar Härigenomföreskrivs att 41 § lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omhypoleksföreningar' skall ha följande lydele. 41 %~ Andra lån än sädana vilkas/«//a Andra län än sädana vilkas belal- belalning staten ansvarar för (ga- ning staten har elt ansvar för (ga ranlilån) får lämnas endasl mol sä- rantilån) fär lämnas endasl mol sä kerhet i form av panträtt i fast egen- kerhel i form av panträtt i fast egen dom (inteckningssäkerhel) eller dom (inleckningssäkerhet) eller mol annan betryggande säkerhet. mol annan betryggande säkerhet. Dennalag träder i kraft 'Lagen omtryckt 1983:588. Sena.ste lydelse 1987:612. Bilaga 1.7.5 Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.7 Lag om avgifter för vissa statliga garantier Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller statliga garantier som - har lämnatsföre för län och krediter med slöd av de författningar somanges i bilaga lill denna lag, och - inle tidigareförenais med garantiavgift. 2 § Till täckning av statens kostnader för administrationoch föriuster pä grund av garantier som avses i 1 § skall långivaren betala en avgifl lill slalen. Avgiften beräknas lill en viss andel av den uteståendegaranterade kapitalskulden per den enligl vad regeringennärmare föreskriver. 3 § Föreskrifter om lid och sätt för betalningen avavgiften meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Avgifl för garantier enligt författningarna 3,5,6,8,9,15och 17 i bilagan betalas första gången för ochberäknas pä den utestående garanterade kapitalskulden vid ingången av samma är.Avgifl för garantier enligl övriga författningar i bilagan betalas förstagången för budgelärel 1990/91 och beräknas på den utestående garanteradekapitalskulden per . 1 Kungörelsen(1948: 367) med vissa bestämmelser rörande statlig garanti för lån till yttreoch inre rationalisering på jordbrukels område m. m. 2 Kungörelsen(1954: 311) om statlig garanti för uppförande av lagerhus m. m. förjordbruksändamål 3 Kungörelsen(1959: 369) om statligt slöd ål landsbygdens elförsörjning 4 Rennäringsförordningen(1971:438) 5 Förordningen(1977: 387) om investeringsgaranti 6 Förordningen(1977: 1123) om statligt slöd till strukturåtgärder inom specialstålinduslrinm. 7 Förordningen(1978: 250) om statligt slöd lill jordbrukets rationalisering 8 Förordningen(1978:490) om statligt litteraturstöd 9 Förordningen(1978: 507) om induslrigarantilån 10 Förordningen (1978:516) om statligtslöd till fiskets rationalisering, m. m. 11 Förordningen (1979:427) om statligtslöd lill trädgårdsnäringens rationalisering 12 Förordningen (1979: 792) omstatligt stöd till skogsbruket 13 Förordningen (1980: 402) om stödlill offentliga karantäner för djur 14 Förordningen (1981: 537) omstatligt slöd lill fritidsfisket 15 Förordningen (1981:661) omslrukturgaranlier, m. m. 16 Förordningen (1985: 439) omstatligt stöd till yrkesfisket m. m. 17 Förordningen (1986: 191) omstatligt slöd för utveckling och introduktion av ny energiteknik, m. m. /88: i50 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudget för /89 m. m. (1) Vissa anslagsfrågor med anledning av proposition 1987/88:121 om extra höjning av basbeloppet m. m. Iregeringens proposition 1987/88: 121 om extra höjning av basbeloppet m. m. harföreslagits alt en e.xlra höjning av basbeloppet med . skall ske fr. o.m. Förslaget avser alt kompensera pensionärerna för denuppoffring de gjorde i samband med devalveringen . För de anslag islalsbudgelen som avser basbeloppsanknulna förmåner innebär förslagetutgiftsökningar avseende andra hälflen av /89. Jag återkommer idet följande till de olika anslagen. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m. m. Vårdbidrag för handikappade barn Ienlighet med vad som anförts ovan bör under anslaget anvisas ytterligare 6milj. för /89. Ienlighet med vad som anförts ovan bör under anslaget anvisas ytterligare 22milj. för /89. Ienlighet med vad som anförts ovan bör under anslaget anvisas ytterligare 3 milj. kr. för budgetåret1988/89. Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn 1enlighet med vad som anförts ovan bör under anslaget anvisas ytterligare 50000kr. för /89. 1 1987/88. D.Försäkring vid sjukdom, handikapp och Prop1987/88:150 I enlighet med vad som anförts ovan bör under anslagetanvisas ytterligare 605 milj. kr. för /89. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår atl lill Vårdbidrag jör handikappade barn utöver vad sombegärts i prop. 1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisa ylleriigare6000000 kr. all till Bidrag.sjörskott - ulöver vad som begärts i prop.1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisa ylleriigare . all lill Barnpensioner - tilöver vad som begärts i prop.1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisa ytteriigare . alt till Särskilt bidrag jör vissa adoptivbarn - ulövervad som begärts i prop. 1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisaytteriigare . alt lill Folkpensioner - ulöver vad som begärts i prop.1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisa ylleriigare . Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik (2) H 2. Bidrag till missbrukarvård m. m. Från anslaget titgår bidrag lill missbrukarvård m. m. ienlighet med den överenskommelse som slatens förhandlingsnämnd träffat medLandstingsförbundet och . Regeringenhar efter bemyndigande godkänt överenskommelsen. Slatsbidragssystemet gäller l.o.m. Fördelningenav bidraget fastställs ärligen efter överläggningar mellan slatensförhandlingsnämnd och de båda kommunförbunden. En överenskommelse om fördelningen av statsbidraget för är1988 har träffals . Överenskommelsen innebär all del totalastatsbidraget för fastställts lill 825 milj. kr. en ökning med 15milj. i förhällande lill föregående år. Bidraget fördelas med 650670000kr.till kommunbidrag, 1600.50000kr. lill plalsbidrag och . Regeringen har godkänt överenskommelsen. Hemställan /88: 150 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen ° atl lill Bidrag lill missbrukarvården m.m. ulöver vadsom begärts i prop. 1987/88:100 bil. 7 - för /89 anvisaytteriigare . liitaT'' ' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde och, såvitt avser avsnitt 1, statsrådet Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /89, m. m. såvitt avserfinansdepartementets verksamhetsområde Hushållssparandelhar varit lågt sedan början av 1980-lalel. Under de senasle åren har hushållenssparkvot t.o.m. varil negaliv. Med anledning härav har regeringen vidtagitåtskilliga åtgärder för atl stimulera hushållssparandet. Ulvecklingenpekar fram mot en ytterligare försämring av hushållssparandet under år 1988.Vid årsskiftet 1988/89 frigörs också betydande spar-belopp i hushållssektorn.Det gäller såväl skattesparmedel som återbetalda medel från sparobligalionslån.Mot denna bakgrund vill jag la upp frågan om ytteriigare åtgärder i syfte allstimulera hushällssparandet. Hushållenstotala sparande brukar delas in i två komponenter, realt och finansielltsparande. Det reala sparandel består huvudsakligen av hushållens invesleringari små- och fritidshus medan det finansiella sparandet består av hushållensbankinlåning, placeringar i värdepapper, privat pensionssparande m.m.Hushållens sparkvot är kvoten mellan hushållens sparande och deras disponiblainkomster. Under1960-lalel sjönk sparkvoten för att under 1970-lalel stabiliseras i intervallet3-5% (diagram 1). minskade hushållens sparande kraftigtoch sparkvoten uppgick till ca I % . har sparkvoten varit negativ, dvs. hushållens konsumtion har överstigitderas inkomster. Prognosen för innevarande är är att hushållssparandel minskarytterligare frän fjolårets låga nivå. 1 1987/88. Denlångsikliga nedgången av sparandel under 1960-lalel förklaras bl. a. avATP-systemets tillkomsl. ATP-systemet har till stor del ersatt det privalapensionssparandel. Eftersom ATP-sparandel inle definieras som hushållssparandekommer pensionssparande som sker i ATP-syslemel rent definitionsmässigt allminska hushållssparandel i den mån del ersätter privat pensionssparande.Troligen hade hushällssparandet vid slutet av 1960-lalel anpassats lill detallmänna pensionssystemets successiva ulbyggnad. Under 1970-lalelupprällhölls sparkvoten av en god utveckling av det reala sparandet. Periodenkännetecknas dock av finansiell skuldsättning främsl som en följd av hushållensomfattande förvärv av småhus. Småhusinvesteringar var skattemässigt gynnsammaunder 1970-talel och gav en hög real avkastning. De kortsiktiga variationerna iden finansiella sparkvoten förklaras i huvudsak av förändringar i dendisponibla inkomsten, krediimarknadslägel etc. Hushållssparandetsutveckling under 1980-talel har, som jag nämnt, kännetecknats av enkraftig nedgång. Utvecklingen i böljan av 1980-lalel torde främst bero pä denminskning av hushällens reala disponibla inkomster med som skedde underåren 1981-1983. Nedgången av sparandel under dessa år är att hänföra lill detreala sparandel. Del finansiella sparandel uppvisade däremot en svag ökning.Dessa förändringar beror sannolikl bl. a. på atl den reala avkastningen på småhusinvesle- 1987/88: 150 Bilaga3 NEITOSPARKVOT - REAL SPARKVOT FINAJSIELL SPARKVOT ANM: PROGNOS 1986 KÄLLA: STATISnSKA CENTRALBYRÅN OCH FINANSDE3'ARTEMENTET ringar minskat lill följdav stigande realräntor och inkomslskallereformen som avkastningen påfinansiellt sparande ökal. Under åren 1986-1987minskade hushållssparandet ylleriigare och sparkvoten blev negativ. Till endel orsakades nedgången i hushällssparandet under dessa år av atl hushållenkraftigt ökade sina nettoinvesteringar i varaktiga konsumtionsvaror,hushållsmaskiner m. m. Hushållens ökade skuldsättning i samband medkreditmarknadens avreglering bidrog också till nedgången i sparandet. Nedgångeni hushållssparandet har skell trots atl villkoren för sparandel under senare ärhar förbättrats i fiera avseenden. Infialionen har minskal starkt, realräntanhar stigit, marginalskatterna har sänkts och en viss avdragsbegränsning hargenomförts. Vidare har flera sparfrämjande åtgärder vidtagits. Hit hörintroduktionen och vidareutvecklingen av allemanssparandel. Sedan starten år1984 har fiera sparfrämjande åtgärder genomförts inom allemanssparandel. Blandannal har det belopp som får sällas in vatje månad höjts från 600 till 800 kr.Maximinivån för insättningar har höjts i flera omgångar lill nuvarande nivå pä60000 kr. samlidigl som exlrainsätlningar på upp lill . tillälils vidflera tillfällen. Vidare har förutsättningar givits för ungdomar atl inom ramenför allemanssparandel erhålla bosparlän. skapades även förulsållningarför s. k. ideellt sparande inom allemanssparandel. Fr. o. m. ochfram lill utgår en bonus motsvarande årlig räntalill den som öppnar konto i allemanssparandel. Regeringen har lämnatlollerilillsiånd för vinsisparande i olika banker. Tillstånden innebär atl ensparare får göra insättningar med högst . jämteexlrainsätlningar enligl beslul. Sådana exlrainsätlningar harmedgivits för vissa perioder, senast med högst . under sista kvartalet1987. Bland övriga sparfrämjandeåtgärder kan nämnas höjningen av del allmänna sparavdragel från . inrättades en spardelegation. Spardelegationenutreder vissa frågor rörande hushållssparandet på uppdrag avregeringen. Genom utredningen skall bland annat analyseras vilka faktorer sompåverkar hushållens sparande. Några områden som anses vara centrala förhushållens sparbeleen-de behandlas i särskilda delprojekt. Hit hörskattesystemets, pensions- och socialförsäkringssystemets ochbostadsfinansieringssyslemels effekter på hushållens sparande. Bland övrigadelprojekt kan nämnas en studie av hur avregleringen pä kreditmarknadenpåverkat hushällens sparbeteende. 1987/88: 150 Bilaga3 Mittförslag: En sparare får, utöver de nu maximalt tillåtna månads-insättningarnapå , frän och med lill och med sälla in 5000kr. Maximigränsenför en sparares totala nettoinsätlningar höjs från 60 000 rill . Skälen för mitt förslag:Riksdagen har beslutat om Prop. 1987/88: 150 temporärhöjning av den högsta tillåtna månadsinsätlningen i allemansspa- Bilaga 3randel. Senast har beslutats all exlrainsällning med . fick ske underförsta kvartalet 1988 (prop. 1986/87: 150 bil. 3, FiU 24, rskr. 344, SFS1987:855). /89 kommer hushållen alt få betydande medelslill-skolt. a.frigörs medel från skatlesparandel. Kredilering avräntor och återbäring av skalt samt återbetalning av sparobligalionslånförstärker ytterligare hushållens likviditet vid denna lid. Del är angelägelall dessa medelslillskotl i slor utsträckning tas lill vara för sparande. Allemanssparandelhar nätt en stor popularitet och tidigare möjligheter lill exlrainsätlningarhar ulnylljals väl. Jag föreslår alt exlrainsätlningar med sammanlagt 5 000 kr.per sparare får ske även under tiden december 1988-februari 1989. Liksomtidigare bör spararen få avgöra om han vill sälta in det extra beloppet vid ellenda tillfälle eller om han vill fördela beloppet på flera insättningar. Förslagetinnebär all spararen får sälta in sammanlagt . i allemanssparandelunder de angivna tre månaderna. Alltsedanden tillåls en högsta sammanlagd netloinsätt-ning iallemanssparandel oni . Om del, som jag nu föreslagit, ges möjlighetlill en exlrainsällning av . /89, innebär detta atlen sparare, som ända frän allemanssparandels start satt in högstatillåtna belopp, kommer alt nä taket för högsta tillåtnanettoinsiitlningar. Jag finner inte skäl alt nu stänga allemanssparandel förnägon sparares nyinsätlningar. Därför föreslår jag all taket höjs och alt dentotala neltoinsällningen för varje sparare begränsas lill . 1.4 Ungdomsbosparande 1.4.1 Utgångspunkter Ungdomarutgör en grupp inom hushållskolleklivet som traditionellt har etl lågtsparande. Den främsta förklaringen till ungdomars låga sparande är deras, iförhållande till övriga grupper, begränsade inkomster. beror i sin tur pådels en låg förvärvsfrekvens bland ungdomar, dels all lönenivån för ungdomar ärlägre än den genomsnittliga lönenivån. Förvärvsarbetande ungdomar som bor kvari föräldrahemmet har dock vanligtvis en god ekonomi. Samlidiglsom ungdomars sparande är begränsat är deras kommande behov av sparade medelrelativt stort. Såväl den första egna bostaden som eventuella studier ochfamiljebildning kan komma alt ställa krav som överstiger vad ungdomars löpandeinkomster läcker. gäller framför allt vid förvärv av egen bostad och dåspeciellt i storstadsregionerna där prisutvecklingen på bosläder varil myckelkraftig under en längre lid. Inom dessa områden kan ungdomar utan sparkapitaleller för sin ålder myckel höga löner inle utan betydande ekonomisk påfrestningköpa ens en mindre bosladsrältslägenhel pä andrahandsmarknaden. Däremoterbjuder bostadskooperalioner och banker möjligheter för ungdomar och andra alt spara lill förvärv av bostad, i första hand nyproduceradebostadsrältslä-genheler. Avregleringenav kreditmarknaden har medförl alt del är läll alt låna i såvälbank som i andra kreditinstitul. Vissa grupper av ungdomar, liksom vuxna, lycksleva kvar i föreställningen all del är lika lönsamt all låna somdel var under 1970-lalet. Så är emellertid inte fallet. Nedgången i inflationenoch därmed stigande realräntor har i kombination med sänkta marginalskatter ochen viss avdragsbegränsning medförl all del är en real kostnad förknippadmed skuldsättning medan däremot lönsamheten i sparande har ökal markant. Vid sidan av intresset av all förbättra del totalahushållssparandet finns del således särskilda motiv för sparslimulanser riktademot de yngre. Väsenlligl är all goda sparvanor grundläggs tidigt ochvidmakthålls. Elt långsiktigt, riskfritt sparande med säker avkastning är avvikt för tillskapandet av en ekonomisk buffert. Sparande i bank bör därföruppmuntras. Goda bankrelalioner bidrar också till förbättrade kunskaper omutbudet av sparformer. Alldeles särskilt bör framhävas betydelsen av sparande förbostadsändamål. En sparad grundplåt är ofta en nödvändig förutsättning för altköp av en bostadsrätt eller en villafaslighel skall kunna genomföras. Härtillkommer all regelbundna insättningar i ell bosparande, lill vilket är knutet enlurordning för bostadsförvärv, kan vara avgörande för möjligheten altöverhuvudtagel bli ägare till en bostad. Även för innehavare av hyresrätt ärkostnaderna i samband med inflyttning för det mesta kännbara. Det gäller förden som erhåller sin första egna lägenhet såväl som den som t. ex. vidfamiljebildning fiyttar in i en större hyrd bostad. För de ändamål jag nu angivit har inom finansdepartementetutarbetats elt förslag lill en ny sparform med stimulanser för ungdomar mellan16 och . Vid ärendets beredning har överläggningar hållils med företrädareför riksbank, riksgäldskonloret, bankinspektionen. , , , , , , , . Svenska ekonomisk förening och KF:ssparkassa. Jag har samrätt i ärendet med chefen förbostadsdepartementet och statsrådet . Prop.1987/88: 150 Bilaga 3 1.4.2.1 'Ungdomsbosparande en ny sparform Mitt förslag: En ny fristående sparform,ungdomsbosparande, införs. Under förutsättning av viss tids sparande och enviss insatt behållning skall spararen ha rätl lill dels en skattefri, av slalenbekostad bonusränla, dels spariån för bosladsförvärv och bosättning. Skälen för mitt förslag:Sparslimulanser för ungdomar bör utformas sä Prop. 1987/88: 150 allregelbundet, långsiktigt sparande premieras. Särskilda förmåner bör Bilaga 3därför kunna utnyttjas först efter viss lids sparande och endasl underförutsättning att en viss behållning byggts upp med successiva, månadsvismaximerade insättningar. Enligtmin mening bör en ungdomssparare som sparat på elt konto ochvars insatta behållning på kontot uppgår till . eller mer få en avstaten bekostad bonusränla som inle inkomslbeskatlas. Undersamma förutsättningar bör spararen ha rätt lill spariån för bo-sladsanskaffningoch bosättning i övrigt. Länet skall lämnas eller förmedlas av konloförandebank. Del på så vis subventionerade sparandet bör kunna ske på vanligt konto ibank eller sparkassa. Insättningarna bör dock göras inom ramen för etlsammanhållet syslem och alltså i princip hållas skilda frän annal sparande. Desparslimulanser som introducerats har i görlig mån knutitslill det väl etablerade allemanssparandel. Med del särskilda ändamålet allfrämja ungdomars sparande för bostadsanskaffning och bosättning 1985 möjlighet atl knyta bosparande i HSB:s Sparkassa lillallemanssparandel. Sådan anslutning medges längst till utgången av det årspararen fyller . infördes räll för allemanssparare iåldersskiklel 18-28 är atl erhålla bosparlån av konloförande bank (jfr. prop.1984/85:51, FiU 7, rskr. 59, SFS 1984: 1036). Ijuli 1986 öppnadesallemanssparandel även för del bosparande som under beteckningen RiksBoSparbedrivs av Svenska i samarbete med sparbanksrörelsen (prop. 1985/86:150 bil. I, FiU 34, rskr. 362, SFS 1986: 522). Denu föreslagna sparförmånerna kan inle på samma sätt naturligt inlemmas iallemanssparandel. Åtgärderna är exklusivt inriktade pä ungdomar. Med hänsynlill syftet att främja bosparande och annat sparande i bank bör sparmedlen intetillföras statsupplåningen. Särskilda ungdomsförmåner bör, som jag nämnt,stimulera lill etl riskfritt sparande. Det rimmar illa med delta ändamål attbonusränla skulle medges för sparande i allemansfonder. Tilldet jag nu sagt om nackdelar av alt ungdomsstimulanser integreras i allemanssparsystemelkommer skaltepoliliska överväganden. En ökning av avkastningen päallemanssparande öppnar möjligheter till utnyttjande av skaltearbitrage. Omsparandel genererade en skattefri bonusränla ulöver den skattebefriadediskonlobundna inläningsräntan skulle det kunna bli lönsamt att låna upp medelför insättning i allemanssparandel. Ävenav fördelningspolitiska skäl är del motiverat att knyta den nya bonusräntanlill en sparform skild från allemanssparandel. Ett nysparande som kanaliseratslill allemanssparandel skulle nämligen ha lett till alt ungdomar med högremarginalskatter och ränteinkomster överstigande del allmänna sparavdragelskulle ha kommit i åtnjutande av en omotiverat hög subventionsgrad medanungdomar med lägre marginalskatter och ränteinkomster skulle ha fält ensubvention av mindre belydelse. Den föreslagna nyasparformen ungdomsbosparandet - bör alltså stå fri frän allemanssparandel. Inget bör enligt min mening hindra all en 6 spararegörinsättningar i såväl allemanssparandel som ungdomsbosparan- Prop. 1987/88:150 det. Några överföringar av sparmedel mellan de båda sparsystemen bör Bilaga 3 dock inle få ske. 1.4.2.2 Regler för sparande Kretsen av sparare Mitt förslag: Ungdomar som är kyrkobokförda här i landetfår börja spara pä konto i ungdomsbosparandet frän och med del kalenderår defyller 16 är lill och med del kalenderår de fyller . De särskildasparstimulanserna kan utnyttjas till och med utgången av del kalenderårspararen fyllt . Skälen för mitt förslag: En grundtanke bakomungdomsbosparandet är all sparformen skall stimulera de unga all sätta av endel av de medel de själva tjänat in. Alltifrån del en person fyllt fårhan självständigt disponera sina arbetsinkomster.