prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Totalt finns ide svenska fjällen statliga leder, varav utgör skoterleder, Ianslutning till lederna finns ca 80 rast-skydd, drygt 400 broar och 3 båtleder,I det statliga ledsystemet i Qällen ingår inte Svenska Turistföreningens (STF)fjällstationer, övernattningsstugor och passagerarbåtar. Statens satsningar påledsystemet fortsätter. Jag har erfarit att chefen för industridepartementet ien proposition om särskilda regionalpolitiska insatser i inomkort kommer att föreslå att särskilda medel anslås för bl, a, upprustning avdet statliga ledsystemet i fjällen. Somjag fidigare har nämnt, finns också ett system av vandringsleder nedanförfjällen. Dessa leder har i regel planerats och anlagts av länsstyrelserna, Iförsta hand kommunerna men även ideella föreningar och företag är huvudmän fördriften och underhållet av lederna. Den första vandringsleden ilåglandstertäng var Sörmlandsleden, som stod klar , harytterligare leder tillkommit, säsom t, ex. Skåneleden, HaUandsle- den och Bergslagsleden. finns det mer än 50 vandringsleder nedanför Prop. 1987/88:85Qällområdet med en sammanlagd längd om drygt 600mil. har ävenett antal kanotleder anlagts. De mest kända är kanotlederna i Dalslandssjösystem. Under1960-talet ökade antalet fritidsbåtar kraftigt, framför allt i våra skärgårdar.Naturvårdsverket har lämnat betydande stöd tillgästhamnar i syfte att minska nedskräpning och markförslitning. Till en delhar satsningen lyckats men den har inte räckt till. Därför har naturvårdsverketäven lämnat stöd till kommunalt skötta med torrtoaletter ute inaturhamnarna. Kommuner och landsting har även själva låtit placera ut toaletteroch . Sådana s.k, sopmajor finns numera lite varstans i skärgårdarna samtvid de större sjöarna och kanalerna, och nedskräpningen har minskatväsentligt. Jag vill här betona att jag finner det angeläget att fortsattaresurser ställs till förfogande så att nuvarande ordning kan bibehållas i våraskärgårdar. Överhuvudtagethar bidrag till olika friluftsanläggningar varit omfattandesedan slutet av , uppgick de totala bidragen urverkets anläggningsstöd till mer än 350milj, kr. Större delen av bidragen hargått till stugbyar, campingplatser och fjällstugor, men även friluftsgårdar,motionscentraler och friluftsbad har fått bidrag. Jagvill här erinra om fritidsfiskets betydelse för människornas friluftsliv. Ca 2milj, svenskar fritidsfiskar åtminstone och ungefär 700000av dem fiskar minst . Sedan handred-skapsfisket blev fritt år1985 längs hela ostkusten och i de större sjöarna, har betydande områden blivittillgängliga för fritidsfiske. Idetta sammanhang vill jag ocksä erinra om de mycket betydelsefulla insatser somde ideella organisationerna har gjort för att främja friluftslivet. hargjorts banbrytande gärningar, säsom t. ex, STF:s "öppnande" avfjällväriden . Intressetför friluftsliv har vuxit till följd av mera fritid och ett ökat tätortsboende.Allt fler människor i vårt land utnyttjar sin fritid till friluftsliv ochrekreation i olika former. Behovet av rekreafionsområden, inte minst avallemansrättsligt tillgängliga områden, har därmed också ökat. Det är därförangeläget att på olika sätt bredda och utveckla denna del av fritidsutbudetgenom att mark- och vattenområden för friluftsliv säkerställs, skyddas och vårdassamt görs bättre tillgängliga för allmänheten. Förutsättningarna för detta äri vårt land unika. Omväxlande natur, god miljö samt stora natur- ochkulturvärden ger oss möjligheter att erbjuda människorna ett rikt och varieratfritidsutbud. Genom särskilda åtgärder inom naturvårdslagstiftningens ram harockså ovärderliga naturområden tagits undan och skyddats mot exploatering ochbebyggelse. Naturvårdsverketoch länsstyrelserna har haft och har en vikfig roll när det gäller att skapaförutsättningar för människorna att nyttja naturen. Detta arbete börnaturvårdsmyndigheterna självfallet fortsätta med. Eftersomdet stora flertalet av medborgare bor i stora städer eller andra tätorter, har tillgången på lämpliga naturområden för rekreation blivit alltmer betydelsefull. Jag vill erinra om vad som anges i 2§ natur- 69 vårdslagen, nämligen att naturvården är en säväl statligsom Prop. 1987/88:85 angelägenhet. Jag vill vidare erinra om attnaturvärdslagen i satnband med tillkomsten av den nya planlagstiftningen harändrats sä att kommunerna har rätt att själva bilda naturreservat ochnaturvårdsomräden för i första hand det tätortsnära friluftslivets intressen.Detta kan ses som en markering av att kommuner och landsting bör ha ettsärskilt ansvar för säkerställandet av områden för friluftslivet samt driftenav anläggningar för friluftslivets behov. har skaffat sig storakunskaper om hur vi på bästa sätt kan skydda närrniljön mot ogynnsammaförändringar. Genom lagstiftning om hänsynsregler i jord- och skogsbruket kanfriluftslivets behov beaktas i dessa näringar. utarbetartillsammans med råd om utformningen av skogsbruk i tätortsnäraområden och i skärgårdsområden som skall tillgodose bl, a, friluftslivetsintressen. Genom PBL blir kommunala översiktsplaner över mark- ochvattenanvändningen obligatoriska. Översiktsplanerna ger bl, a, bättreförutsättningar för en belysning av konflikter mellan exploateringsintressenaoch naturvården. Inför den planering i kommunerna som PBL medför skallnaturvärdsverket och länsstyrelserna medverka till information och utbildningom friluftslivets behov. De reformer som jag nu har talat om ger stora möjligheterför naturvär-, den och friluftslivet att flytta fram sina positioner isamhällsplaneringen. Det är en viktig uppgift för ochlänsstyrelserna att informera om och därmed stimulera till besök i de skyddadeområdena. Stora insatser görs i detta avseende. Ett aktuellt exempel är denkampanj. Nära till naturen, som genomför isamarbete med ett antal myndigheter, bildningsförbund, folkrörelser ochorganisationer samt näringslivet. Kampanjen syftar till att sprida kunskap omden svenska naturen och våra naturreservat och att entusiasmera människor attge sig ut i naturen. Ett annat syfte är att skapa förståelse för hur viktigtdet är att vi på olika sätt värdar vår natur och bevarar den till kommandegenerationer, 1 detta sammanhang vill jag också nämna de värdefulla insatsersom stiftelsen genomför, i första hand genom kampanjer motnedskräpningen men även genom att bl, a, främja återvinning av olikakonsumentförpackningar. Sammanfattningsvis vill jag säga att friluftslivet börfrämjas t, ex, genom planering, säkerställande av mark, hänsynstagandeav dem som bedriver de areella näringarna, genom de ideella organisationernasarbete och genom en ökad information om alla de möjligheter till friluftslivsom den rika svenska naturen erbjuder. 3.4 Utvidgning av vissa nationalparker, m. m. Jag tar i det följande upp en framställning från statensnaturvårdsverk om att dels utvidga nationalparkerna , och till att omfatta omgivande vattenområden, dels utvidga natio- 70 Jag behandlarocksä en framställning frän om medgivande till inträng i StoraSjöfallets nationalpark med anledning av en planerad turistanläggning vidVietas, Mittförslag: Nationalparkerna , och utvidgas tillatt omfatta omgivande vattenområden. Naturvårdsverketsförslag: avsattes i syfte att bevara ett äldreodlingslandskap i väsentligen oförändrat skick, 1 beslutet anges attnationalparken omfattar ön , utgjorde en del av statens fastigheterVäringsö 1:1 och 2:1 i kommun. Den Ijuli 1976 överfördes Ängsönationalpark frän domänfonden till naturvärdsfonden. Fastigheternasvattenområden ingick inte i och var alltjämt bokförda pådomänfonden. Efter framställning från förordnaderegeringen att de till fastigheterna Väringsö I: I och 2:1 i kommunhörande vattenområdena utanför skulle, inklusive och skär,överföras från domänfonden till naturvårdsfonden. Ar 1980 avstyckades Ängsöfrän Väringsö 1:1 och 2:1 och nationalparksfastigheten 1:3 bildadesinkl, ett vattenområde om 120ha, vilket område Ibrmellt inte ingår inationalparken. Enligt naturvärdsverket finns behov av att reglera allmänhetenstillträde till viss del av omgivande vattenområde. BlåJungfrun avsattes som nationalpark i syfte att bevara ön i dess naturiigatillstånd. omfattar endast ön, som ingår i fastigheten i . Det till fastigheten hörande vattenområdet ingårformellt inte i . En del av avsattes som nationalpark ,Är 1963 Utvidgades tillatt omfatta praktiskt taget hela , som utgörs av fastighetenGotska Sandön 1:1 i . Det till fastigheten hörande vattenområdetingår formellt inte i , I ingår intekyrkogårdsfastigheten 1:2, omfattande 5l6m, Ävenvad gäller och nationalparker anser,naturvärdsverket att det finns behov av att reglera bl, a, allmänhetenstillträde till vissa delar av omgivande vattenområden. Verket anser att dettill statens fastigheter hörande enskilda vattenområdet enligt lagen (1950:595)om gräns mot allmänt vattenområde bör ingå i dessa båda nationalparker. För BlåJungfrun berör förslaget ett vattenområde med 300 meters bredd runt ön. FörGotska Sandön föreslås gränsen på vissa sträckor följa tre meters djupkurva påmer än från strandlinjen. föreslårsåledes att de tre nationalparkerna får utvidgas med de tillnationalparksfastigheterna tillhörande vattenområdena. Remissinstanserna:Efter remiss har yttranden över förslaget att utvidga Ängsönationalpark avgetts av , domänverket, statens länt- Prop.1987/88:85 mäteriverk, i , kommun. och Sportfiske- och fiskevårdsförbund.Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot den föreslagnautvidgningen, förutsätter att samråder medfiskenämnden i , innan villkoren för fisket i vattenområdetfastställs. anser att fiske, som är tillåtet inom det aktuellavattenområdet med undantag för ett fågelskyddsområde med tillträdesförbud,även i fortsättningen bör vara tillätet, har anfört liknande synpunkter. Efterremiss av förslagen att utvidga och nationalparkerhar yttranden avgetts av , statens lantmäteriverk,länsstyrelserna i resp, , ochOskarshamns kommun resp, . Förslagettill att utvidga tillstyrks av samtligaremissinstanser. Vadgäller tillstyrker flertalet remissinstanser ellerlämnar förslaget utan erinran. har dock anfört bl. Utanför är bottenförhållandena sådana att gränsen fördet enskilda vattenområdet på något ställe kommer att gå utanför300-metersavståndet, Enligt vad som upplysts är bottendjupen i öns närhet inteheller stabila. Pä grund av vattenrörelserna kan således kurvan förtremetersdjupet flyttas inom en i sammanhanget överskådlig tid. Omnationalparken anpassas till fastighetsgränsen som i detta fall utgörs av ensvårdefinierad linje mot det allmänna vattenområdet -vilket dessutom kan tänkasflytta sig frän tid till annan- synes onödiga problem uppstå för sjöfarten. VidGetska Sandön syns det därför vara att föredra en gräns för nafionalparken somgår på ett störte avstånd än från land. Hur långt utanför den bör gäfår bli beroende av bl, a. bottenförhållandena, men den bör i det fallet drasmed ett avstånd från land. avstyrker den föreslagnautvidgningen. Kommunen anser att de skyddsåtgärder som föreslås redan kanupprätthållas med gällande lagstiftning. Om eventuella inskränkningar iallemansrätten behöver införas, bör detta föregås av en allsidig prövning,vilken lämpligen sker genom planläggning enligt byggnadslagstiftningen. Skälenför mitt förslag: För egen del anser jag i likhet med remissinstanserna attdet finns praktiska fördelar att låta nationalparkerna och Blå Jungfrunöverensstämma med den rådande fastighetsindelningen, så att även de tillfastigheterna hörande vattenområdena omfattas av nationalparksbestämmelserna.Det kan ocksä finnas behov av att reglera viss verksamhet, bl. a, allmänhetenstillträde till vattenområdet närmast öarna. Närdet gäller den föreslagna utvidgningen av har flertaletremissinstanser tillstyrkt en sådan, har avstyrkt utvidgning avgränsen och lantmäteriverket har haft synpunkter på hur gränsen skall dras ivattenområdet utcinför . Föregen del anser jag att förhållandena i vattenområdet runt kan behöva regleras. vattenområden hyser natur vetenskapliga värden, I likhet med naturvärdsverket och det stora flertalet 72 remissinstanser anser jagdärför att det finns behov av att låta även det omgivande vattenområdet runtGotska Sandön ingå i . Vad gäller avgränsningen i vattnet anserjag att det inte finns skäl att låta omfatta något annatvattenområde än vad som hänförs till berörd fastighet enligt lagen (1950:595)om gräns mot aUmänt vattenområde. Mitt förslag:Sånfjällets nationalpark utvidgas med omgivande mark som är upptagen pånaturvårdsfonden. förslag:SänQällets nationalpark avsattes i syfte att bevara ett skogs- ochfjällområde i de södra i dess naturliga tillstånd. Nationalparkenomfattar ca 2700 ha och är belägen pä östra sida. Sedan är 1980 harnaturvårdsverket i samråd med i verkat för inköp avmark i området i avsikt att hela skall kunna avsättas somnationalpark. har ca 7 800 ha förvärvats. Det återstår nu två enskiltägda områden som bör införlivas med . Dels gäller det etttriangelformat område om ca 450 ha ovanför Nysätern på västra sidan, dels ettområde om ca 500 ha sydväst om fäbod norr om den befintliganationalparken. Dessa två områden avses bli avsatta som Nysäterns resp.Nyvallens naturreservat i avvaktan pä att staten genom avtal köpt in dem säatt de kan ingå i , Sånfjälletär ett isolerat fjällmassiv med fem toppar som når över 1000 m. Den högsta nårupp till 1 277 m. På sluttningarna finns välutbildade rännor, bildade avinlandsisens avsmältning. Området är viltrikt. De vandringsleder som redanfinns skall kompletteras. Det är enligt mening starktbefogat att utvidga med inköpta områden och på siktäven med de två naturreservat som avser besluta om. hemställer att SånQället utvidgas med den mark staten harförvärvat och även med de föreslagna naturreservaten Nysätern ochNyvallen, Remissinstanserna:Efter remiss har yttranden över förslaget att utvidga nationalparkavgetts av kammarkollegiet, lantbruksstyrelsen, , domänverket,i , , Häijedalenskommun. , , och . Därutöver har en skrivelse inkommitfrän Mittådalens sameby. Remissinstansernatillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. anför dockbl, a, att det kan synas olämpligt att "blanda" medde två föreslagna naturtcseryaten. Orsaken härtill är att reservaten utgörs avett flertal enskilda fastigheter, där starka önskemål finns att behållaäganderätten och framför allt möjligheten att bedriva jakt. På lång sikt bör dockhuvuddelen av reservaten kunna överföras till . Skälen för mitt förslag:Naturvårdsverkets förslag att utvidga med de områdensom staten numera förvärvat samt vissa områden som överförts frän domänfondentill naturvårdsfonden har inte mött någon erinran av remissinstanserna.Eftersom det är ovisst när de två områdena blir förvärvade som staten ännu intehar inköpt och som avses ingå i , bör de enligt minmening inte nu omfattas av en utvidgning av , 1 övrigt anser jagatt den föreslagna utvidgningen bör få ske. Mitt förslEig till utvidgning avSånQäUets nationalpark framgår av kartan i figur 3,1, Gräns för Sånfjälletsnationalpark Förslag till utvidgning Allmänt kartmateriel från , Medgivande 87,0209,Godkänd ur sekretessynpunkt, , Mitt förslag: Enturistanläggning medges i anslutning till statens vattenfallsverksbebyggelseområde vid Vietas i . Naturvårdsverketsförslag: nationalplark avsattes genom riksdagsbeslut är 1909 isyfte att bevara ett högnordiskt fjällandskap i dess naturiiga tillstånd.Nationalparken är belägen kring Stora Lule älvs övre lopp. Inträng inationalparken har av medgivits , (prop, 1980/81:19, JoU 11, rskr, 48), bemyndigade dä regeringen attmedge det intrång i som föranleddes av en tredje tilloppstunneltill . Den nuvarande bebyggelseni vid Vietas tillkom på grund av statens vattenfallsverksutbyggnad av Vietas kraftstation och tillhörande tunnelbygge på1980-talet, har delvis avvecklat sin verksamhet i Vietas, Enomrädesplan upprättades och antogs av . Idenna plan föresläs att en befintlig anläggning för turism behålls och attytterligare utbyggnad görs med hotell/vandrarhem, stugby, husvagnsparkering,tältplats samt eventuell upprustning av ett befintligt . Kort- ochlångtidsparkering avses anordnas. kommun upprättade härefter efteröverenskommelse med ett förslag till dispositionsplanöver . Avsikten är att efter det att Vattenfallsbyggnadsverksamhet i stort sett har lämnat Vietasområdet skall områdetdisponeras som bl, a. turistanläggning. Förslaget till dispositionsplanavgränsades från i öster med bl, a, STF:s nuvarande båtplats tillSjöfallsuddens naturtastplats i väster. Planen syftar till att få till stånd enpermanent turistanläggning i . och iNortbottens län anförde i yttrande över planen att man frånsett någradetaljfrågor inte hade något att erinra mot planförslagets utformning. harhemställt om regeringens bemyndigande att medge att en permanentturistanläggning får uppföras vid Vietas. Verket anser, med hänsyn till den exploateringav området som skett i samband med vattenkraftsutbyggnaden och att det faktisktunder bedrivits turistisk verksamhet i Vietas, att en permanentturistanläggning väl låter sig förenas med naturvårdens intressen. Remissinstanserna: Efterremiss har yttranden över naturvärdsverkets framställning avgetts avlantbruksstyrelsen, , i Nortbottens län.Svenska . och SverigesTuristräd, Alla instanser har förklarat sig inte ha något att erinra mot enpermanent turistanläggning i , Vissa detaljsynpunkter har framförts avlantbruksstyrelsen. och beträffande förslaget till dispositionsplan för området. har framfört synpunkter på utbyggnaden av vägar,urskogsobjektet Vietas, , biltrafiken ochanläggningar för den- samma samt påskotertrafiken inom området. Lantbruksstyrelsen och Prop. 1987/88:85Svenska samernas riksförbund har framfört vissa synpunkter beträffandeplacering av naturrum och . Skälenför mitt förslag: Förslaget om intrång i har iprincip tillstyrkts av remissinstanserna. Med hänsyn till den exploatering avområdet som redan har skett på grund av vattenkraftsutbyggnaden och då denplanerade verksamheten låter sig förenas med naturvärdens intressen, anser jagför min del att det begärda intrånget bör få ske. Några remissinstanser harframfört synpunkter i detaljfrågor beträffande den föreslagnadispositonsplanen. Detta är frågor som bör behandlas i samband medplangenomförandet, och jag förutsätter att berörda intressenter fär framförasina synpunkter i detta sammanhang. 3.5 Översyn av naturvårdsförvaltningen Jagtar nu upp den särskilda översyn av naturvårdsförvaltningens organisation ochfunktion som gjordes under är 1986 av en särskild utredare och som redovisas ibetänkandet (Ds.lo 1986:4) Våra naturvårdsobjekt. Förvaltning, skötsel,ekonomi, Idet följande redovisar jag för kännedorh översiktligt betänkandetliksom vissa i detta upptagna förslag samt mina ställningstaganden till dessa . Ibetänkandet föresläs en effektivisering av naturvårdsförvaltningen vad gälleradministration och ansvarsfördelning samt ekonomisk planering och redovisning.Vidare lämnas förslag till ett utvidgat kommunalt och landstingskommunaltengagemang i naturvårdsförvaltningen, vissa omprioriteringar, alternativa finansieringskällor,beredskapsarbeten för naturvård, ideella organisationers medverkan inaturvårdsförvaltningen, m. m. Under utredningsarbetet har utredaren ocksåuppmärksammat problemen kring bevarandet av odlingslandskapet. Vissaprincipförslag läggs fram i dessa frågor. Ensammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3.1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3.2, Ensammanställning över remissyttrandena har upprättats inom miljö- ochenergidepartementet och finns tillgänglig där (ME/Jo 1863/86). Avdirektiven till den särskilda översynen framgår bl. a, att betydande arealer avsatts som nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden el ler djurskyddsområden. Mer än 2 milj, ha har sålunda skyddats genom förordnanden enligt naturvårdslagen. De skyddade områdena ford rar en kontinuerlig vård och förvaltning. Medel för detta ställs till förfogan de dels genom anslaget Vård av naturreservat m. m,, dels genom arbets marknadspolitiska insatser, främst beredskapsarbeten. Anslagen till be redskapsarbeten har minskat kraftigt under senare är. Statens naturvårds verk samt länsstyrelserna i , och har 1985 till regeringen behandlat konsekvenserna på naturvår- 76 densområde av den förändrade tilldelningen av medel för beredskapsarbeten. Revisionskontorenvid och har genomfört enrevision av vården och förvaltningen av naturvårdsobjekt. Vissa åtgärder ochutredningar föreslås för att effektivisera naturvärdsförvaltningen. Detär bl, a. mot denna bakgrund som den särskilde utredaren tillkallades meduppdrag att se över naturvårdsförvaltningens organisation m, m. Utredarensförslag syftar till en effektivare vård med oförändrade resurser. Utanföruppdraget har utredaren ocksä lämnat vissa förslag till landskaps-värdandeåtgärder i odlingslandskapet. Deförslag som lämnas i betänkandet fär i sina huvuddrag ett positivt bemötande avremissinstanserna. Åtskilliga remissinstanser påpekar dock att förslagen intetillgodoser det resursbehov som krävs för att klara värden avnaturvårdsobjekten. I stort sett alla remissinstanser ställer sig bakomförslaget att åtgärder måste vidtas för att bibehålla det öppna odlingslandskapet.Flera instanser är emellertid starkt kritiska till utredningens förslag attfinansiera åtgärderna genom höjning av miljöavgifterna pä gödselmedel ochbekämpningsmedel. Jagvill redan här anmäla att jag delar flertalet remissinstansers uppfattning attutredningsförslaget kan läggas till grund för åtgärder i syfte atteffektivisera naturvårdsförvaltningen. Dessa åtgärder bör genomföras inombefintlig resursram. 3.5.2Den centrala och regionala administrationen Mittställningstagande: bör som central förvaltningsmyndighet äveni fortsättningen ha ansvaret för samordningen av naturvårdsförvaltningen i helalandet. är regional naturvårdsförvaltningsmyndighet och bör äveni fortsättningen ha ansvaret för naturvårdsförvaltningen i länet. börtill förvaltare av naturvårdsobjekt utse den som med hän.syn till kompetenssamt från naturvårdssynpunkt och av ekonomiska eller andra skäl bedöms som mestlämplig för ändamålet. Jag kommer att föreslå regeringen att nuvarandeföreskrift i 3 § naturvårdsförordningen att vissa uppräknade myndigheter och organi första hand skall utses som förvaltare bör utgå. Utredarensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt ställningstagande. Remissinstanserna: Deflesta remissinstanser fillstyrker utredarens förslag. Skälenför mitt ställningstagande: Jag biträder utredarens uppfattning att statensnaturvårdsverk som central förvaltningsmyndighet även i fortsättningen bör haansvaret för samordningen av naturvärdsförvaltningen i landet. Likaså börlänsstyrelsen säsom regional naturvårdsmyndighet lik- som f n, ha ansvaret för naturvårdsförvaltningen i länet.Länsstyrelsen, Prop. som är regionalt ansvarig för säkerställande av värdefullnatur, bör ha goda möjligheter att ansvara för den regionala förvaltningen avde förvärvade Dessutom ansvarar för denregionala planeringen i stort rörande bl. a. naturvärd och friluftsliv, vilket börge förutsättningar för en samordning och effektivisering av olika insatser.Detta gäller inte minst frågor som rör kulturmiljövärden iodlingslandskapet. jagframhålla den stora fördel sorn ligger i den samordning mellan den ordinarie naturvårdsverksamheten och planeringen avberedskapsarbeten som kan ske på länsstyrelsenivå. Det är som har att prioritera de områden sombör avsättas som naturreservat och också ta ställning till målen med de olikareservaten. beslutar också om skötselplaner för reservaten ochser till att det finns balans mellan säkeiställande och resurser för skötseln,Pä detta sätt fär en betydande kunskap om reservaten, som gör denlämplig att vara regional förvaltningsmyndighet. av de enskilda objekten bör i deflesta fall kunna överlåtas på andra organ.