prop · GB0320 · 1987-12-31 00:00:00 — Medelantalet anställda har varil 125 personer. Inom Naval förutspås en fortsalt hög efterfrågan under år1987. Däremot förutser SSPA en forlsall minskad marknad inom ochoffshore. Dessutom fmns en överkapacitet bland skeppsproyningsanläggningar internationelltvilkel gör all konkurrensen på den ulländska marknaden är svår . SSPAmåsle därför salsa på all bredda sin verksamhel till nya affärsområden. Underår 1986 har dalaprogram börjat säljas. Vidare har en utrustning, som möjliggöratt med hjälp av befintligt roder dämpa fartygsrullning, utvecklats och skallmarknadsföras . 1986 (milj. kr:j Soliditet i % Antal anställda fattade beslut om () bildande . I oklober inregistrerades bolaget. År 1976användes för förberedelser och verksamhelen startade med ca 500 anställda /77. SA är riksprovplals för tryckkärl, cisterner, containrar,lyflanordningar, maskindrivna porlar och verktygsmaskiner. Bolaget svarar förden obligatoriska kontrollen av dessa objekt, dvs. för konlroll av att deuppfyller myndigheternas tekniska säkerhetsföreskrifter. SA granskar ritningaroch beräkningar före tillverkningen, kontrollerar utförandel under tillverkningoch montage samt besiktigar objekten innan de las i bruk. Många objekt besiktigasdärefter regelbundet med etl eller intervall. För att befrämjasäkerhet och effektivitet inom bolagets verksamhetsområde bedrivs dessutomutbildning, forskning och ulveckling. På begäran utför SA även ickeobligatorisk kontroll av säkerhelsinriktad karaktär. Inga större förändringar skedde i bolagets verksamhetunder . Arbetarskyddsstyrelsens nya föreskrift för besiktning avtryckkärl har trätt i kraft vid ingången av och SA har anpassat sinverksamhet till den utan störningar. Under årel har kursverksamheten för bolagets kunder fållelt kraftigt uppsving. Kurser har hållits inom sju ämnesområden med 2300deltagare. Kursutbudet kommer alt vidareutvecklas. Resultatet före bokslutsdisposilioner och skatt blev år1986 0,6 milj.kr. (0,4). Invesleringar i anläggningstillgångar gjordes för1,8 milj. kr. Dessutom tecknades ett leasingavtal läckandeanläggningsfillgångar för 6,2 milj. kr. Någon förändring i bolagets verksamhetsinriktning under denärmaste åren förutses inle. Den obligatoriska kontrollen kommer att minskanågot vilket sannolikl kan balanseras genom ökade uppdrag på övriga tjänster. 1986 (milj. kr;) Räntenetto(inkl. provisioner) Soliditet i % Antal anställda Efteretl beslul i bildades Slalens Bostadsfinansieringsaktiebolag,. Bolaget, som är ell av staten helägt kreditakliebolag, har lill uppgiftalt på den prioriterade kreditmarknaden låna upp de medel som behövs för denstatliga bosladslångivningen. På delta säll avlastas sladsbudgelen en upp- ochutlåning som för varje budgetår uppgår lill ca . Bolagetfinansierar de bostadslån som betalas ut fr.o.m. . Liksomtidigare sker utlåningen via bosladsslyrelsen och länsbostadsnämnderna. Avsiktenär att skall arbeta på i huvudsak samma villkor som de tidigare etableradebostadsinslilulen på den prioriterade kredilmarknaden. Bolagelsöverskoll kommer i inledningsskedet all användas för all bygga upp reserver förförlusltäckning. Vid utgången av det femte verksamhels-året beräknas, enligtriksdagsbeslutet, in emot 300 milj. kr. ha reserverats på detta säll. Underår 1986 ändrades förulsätlningarna för bolagels verksamhet väsentligt genomden avreglering som blev följden av atl inle beslöt begära nyttförordnande om placeringsplikt efter . Sedanden sker bolagets upplåning på marknadsmässiga villkor. Delgäller all, i konkurrens med övriga låntagare på kapitalmarknaden, anskaffakapilal till så låga räntor som möjligl. Målet är alt upplåningen skall kunnaske lill samma eller, om möjligt, lägre räntor än vad som gäller förmdlanhandsinslitul i allmänhet på bosladskredilmark-naden. Ävenränlesättningen vid utlåningen är i princip fri.Målet för SBABs räntesällning vid den slutliga utlåningen är atl räntorna skallsällas lill ungefär samma nivå som den högsta ränla som godtas vid beräkning avräntebidrag för nya bollenlån. Vid de två utlåningstillfällena i december1986, då tillämpade marknadsmässiga villkor , låg SBABsutlåningsräntor under nyssnämnda ränta. Underår 1986 emitterades totalt 8 188,3 milj. kr. (nominella belopp). Av dettabelopp var 7488,3 milj. kr. s. k. prioriterade bostadsobligalioner. Bolagelsnyuppläning, sedan verksamheten inleddes, uppgår till sammanlagt 15254,1 milj.kr. (nominella belopp). Denutestående obligalionslåneskulden vid utgången av uppgick fill 15 026,2 milj. kr. Denslutliga utlåningen (bostadslån) av bolagels medel uppgick till8494,2 milj. kr. Räntenettotuppgår till 52,1 milj. kr. Rörelseresultatet efter avskrivning ar uppgår till 42,8 milj. kr. Resultatet har vidare belastats med nedskriv ningar av långfristiga placeringar på 12,9 milj. kr. Resultatet före disposi- 106 tioner ochskatter uppgår därmed lill 29,9 milj. kr. resultat var 49,3 milj. kr. Antaletanställda, var vid verksamhetsårets utgång fem. Eftersom bolaget har en högdaloriseringsgrad sker kontinuerligt etl betydande utvecklings- ochutbildningsarbete i datafrågor. Bolagets uppgifter bestäms av ägaren/staten. Bolaget skalldrivas så effektivt och lönsamt som möjligl. Överskottel kommeratt överstiga tidigare års överskoll. StatensJärnvägar (SJ) 1984/85* (milj. Soliditet i % Antal anställda 1984/85* Verkets uppgift och omfattning har fr.o.m övergått lillkoncernredovisning per kalenderår. Del är således första gången som SJ meddotterbolag redovisas som en koncern. I koncernen ingår, förutom moderbolagetaffärsverket SJ, Swedcarrier-gruppen med bl.a. , , saml , och ell antal andradirektägda förelag. Gällanderiktlinjer för järnvägspoliliken och verksamhelen inom har lagtsfast genom järnvägspoliliska beslul. Genom detta beslut ändrades definansiella kraven på SJ och en översiktlig kon-cernstralegi fastställdes. SJ:sstyrelse har del samlade ansvaret för koncernfrågorna och fungerar således somen koncernslyrdse. Flertalet dotterbolag har samlats under ett särskiltförvallningsbolag, AB Swedcarrier, som ocksä har det operativa ansvaret församordningen mellan dotterbolagen och SJ. Huvudinslagen i koncernslralegin ärföljande. - Koncernen skallarbeta på de delar av marknaden där det finns förutsättningar all stärkajärnvägens ekonomi. - Inom koncernenskall utvecklas en rafionell och sammanhållen transportorganisation där olikatransportmedels fördelar kan utnyttjas på eU optimalt sätl i samordnadeIransporfiösningar. - Verksamhel ochulveckling skall koncentreras på huvudprodukterna inom koncernen - järnvägensperson- och godstransporter. -Den kompletterande verksamhet, som skall finnas inom koncernen, Skr.1987/88:20 skall ulgöra ell naturligt komplement till SJ:s egen verksamhel. bedriver gods- och persontrafik på järnväg samt buss-ochfärjelrafik. SJ skall arbeta på transportmarknaden i konkurrens med andratransportföretag. Verksamhelen skall bedrivas efter företagsekonomiskaprinciper. Staten köper därför tjänster av SJ på liknande sätt somtrafikhuvudmän köper tjänster av andra trafikförelag. SJ får också ersättningför vissa ekonomiska belastningar, som SJ åläggs och som saknar motsvarighethos konkurrerande företag. Slalsbanenälel uppdelas från ekonomisk utgångspunkti ell affärsbanenät och etl ersättningsberälli-gal trafiksvagt nät.Affärsbanenätet utgör ungefär en tredjedel av hela nätet men del svarar för 90%av järnvägens totala transportarbete. Del ersältningsberälligade trafiksvaganätet utgör ca tvä tredjedelar av nätet men har av det totalairansporiarbetet. På "riksnätet" skall persontrafiken behållas tillsvidare. Riksnätet är och har av det totalapersontransportarbetet på SJ:s bannät. Dotterbolagenomfattar i huvudsak följande verksamheler. Landlrans-portrördsen bedrivs av ASGAB, , AB Landtransport saml AB Svelast. Sjölransportrördsenomfattar dels färjefarl Trdleborg-Travemiinde, dels verksamheten i , som trafikerar lederna ochLimhamn-Dragör. Övriga verksamheter omfattar bl. AB Trafikrestauranger,Swedcarriers och finansrörelse samt och . har gjorts effektivare. AB Svelast har övergått lill renodladverksamhel med s. k. Csamconlainer. Stycke- och partigods, som inte inryms idetta, hanleras i ASG:s transportsystem. Den särskilda styckegodsverksamheleninom SJ upphör. Kunderna får bättre service som samtliga SJ-företagfår bättre ekonomi. Tillsammansmed affärsverket uppgick den sammanlagda omsättningen för hela SJ-koncernentill , vilket gör koncernen lill en av landels största. Resultatetföre bokslutsdisposilioner och skaft visade elt överskott på 93 milj. kr. De.tolala invesleringarna uppgick lill 3049 milj. kr. Antaletanställda inom koncernen var 47 203 totalt. SJ:sbannät omfattade den . järnväg i huvudspår; vilket var 96%av de svenska järnvägarna. SJ:s busstrafik trafikerade en våglängd av . Vagnparkenför järnvägstrafiken bestod av 36300 godsvagnar med en lastkapacitet på ca 1,1 milj. lon samt 2 200 person- och rnotorvagnsfordon med ca 108000 sittplatser, 5800 sovplatser och' 6100 liggplatser i liggvagnar. Busstrafiken ombesörjdes med 1682 fordon'. Till den i samarbete med ulländska järnvägar drivnafärjetrafiken bidrog Skr. 1987/88:20 SJ med lågfärjor på ledernaTrelleborg-Sassniiz, och . trafik och ekonomi påverkades negativt av denkalla vintern /86 saml arbelskonfliklen hösten . Del lågaoljepriset har varit förmånligt för SJ:s konkurrenter. Både inom gods- ochpersontrafiken har SJ förlorat marknadsandelar. Trots hård konkurrens har dockgodslrans-porlarbetel ökal med jämfört med . Även inompersontrafiken var konkurrensen myckel härd. Antalet resor och personkm. på järnväg rninskade ca 4,5%under år 1986. SJ:s busstrafik omsatte drygl 1 000 milj. kr. varav huvudpartenvar enlreprenadtrafik för länslrafikbolagen. Rördsdnläklerna uppgick till 9835 milj. kr.. De direktafrakt- och bil-jettinläklerna svarade för 7580 milj. kr., varavgodstransporterna inklusive postlransporter och färjetrafik bidrog med 3860milj. och persontrafiken inklusive busstrafik med 3 720 milj. kr.Resultatet för visade underskott på 207 milj. kr. Invesleringarnauppgick lill 2406 milj. kr. Anlalet anställda inom affärsverket var under året35 826 (36500). Dotterbolagens samlade rördseintäkler var 8000milj. eller av koncernens rörélseinläkiér. Eflerfrågesiluationen förbolagens landlransportljänster förändrades endasl marginellt under årel.Priskonkurrensen var forlsall skarp beroende på den överkapacitet som finnsinom åkerinäringen i hela . Dotterbolagens resultat för år 1986visade ett överskott på 300 milj. kr. före bokslutsdisposilioner och skalt.Investeringarna uppgick till 643 milj. kr. Antalet anställda inom dotterbolagenvar 377. Den långsiktiga utvecklingen inom SJ pekar entydigt på atlSJ får mycket slora ekonomiska bekymmer kommande år. En genomgripande översyn av hela olikaverksamheler påbörjades därför . Den syftar lill att genom ökadaffärsmässighet och marknadsanpassning göra företaget konkurrenskraftigare,effekfi-vare och lönsamt. (milj.kr.) Resultat före disp. Soliditet i % 37 35 Antal anställda 8213 7 688 109 Bolaget bildades för au driva 16 Skr. 1987/88:20sågverk och en liten sulfatmassafabrik som dåvarande Domänslyrelsen förvärvatunder 1920- och 1930-lalen. ASSIär etl av större skogsindustriföretag, som tillverkar och säljerförpackningspapper, förpackningar saml sågade trävaror och fönster.Verksamhelen är baserad på svensk skogsråvara och produkterna säljs främsl iEuropa. har också ell antal wellpappförelag inom och ulom . Dessaföretag använder av ASSIs största papperskvalitet, kraftliner. Organisationenär decentraliserad och uppbyggd kring 14 självständiga resultatenheter. Störreminoritetsintressen finns i () och Empee GolflartonB.V. i (). Ca40% av försörjningen med skogsråvara kommer från domänverket. Övrigakvantiteter köps på den öppna marknaden. har samarbels-och leveransavtalmed domänverket. Dessa avtal ger båda parter möjligheten all tillvarata sinaekonomiska intressen i del nära samarbete som ägargemenskapen förutsäller.Övriga kvantiteter köps på den öppna marknaden. En stigande kvantitet massavedimporteras. ASSIhar fem pappersbruk varav tre är integrerade med sulfalfabriker (, i och i ). avkoncernens försäljning beslår av olika slag av förpackningspapper, kartong ochpappersmassa. Den totala produktionen uppgår lill 800000 lon papper och200000 lon pappersmassa. 30%av försäljningen avser wellpapp. har 18 wellpappfabriker i ,, , och . Dessa tillverkar ca 700 miljonerwellpappkarlonger . Dessutom finns fillverkning och försäljning avplastförpackningar och förpackningsmaskiner. Sågadeträvaror och fönster svarar för av försäljningsvärdet. Dotterbolaget fem sågverk och två komponenlfabriker. tillverkar fönster ifyra anläggningar. Efteravtal övertog del engelska wellpappföretaget . Företaget omsätter 700 milj. kr. och har1 200 medarbetare. överlät i slulet av sina akfier i . ASSIs andel i del senare företaget utgör nu 37 %.Resultatet sjönk från 155 milj. kr. lill 80 milj. kr. Den främsta orsaken tillresultalnedgången är en kraftig förlust i . Produktionen harunder utsatts för allvariiga driftsslör-ningar i samband medigångkörning av ny miljövänlig teknik. Övriga pappersbruk redovisaroförändrade eller förbättrade resultat. Wellpapprörelsenredovisar ell forlsall tillfredsställande resultat med 173 milj. kr. (146).Sågverksrörelsen redovisar en fortsatt förlust. Förslag lill åtgärder framläggsunder . Den låga lönsamheten är både konjunkturelit och strukturelltbetingad. Investeringarnauppgick till 321 milj. kr. (475). Räntabilitetenuppgick fill (7). Soliditeten är (35). ASSIfortsätter sitt långsiktiga utvecklingsprogram för all öka alla medarbetaresengagemang. (avserkoncernen) (milj. Soliditeti % 54 53 Slalens valtenfallsverk grundades genom altTrollhälle kanal- och vallenverk, som haft lill uppgift all ulnytljavattenkraften m. m. i , ombildades till etl nyll statligtverk. Kungliga Vatlenfallsstyrdsen sedermera Slatens valtenfallsverk, med helariket såsom verksamhetsområde. Vallenfall fick lill uppgift att bl.a. främja utbyggnadenoch tillgodogörandet av vallenkraften i rikel, ombesörja utbyggnaden ochdriften vid elektriska kraftverk saml handha anförtrodda delar av statenskanalrö-rdse. från bildandel fram uppbyggdesverksamhelen genom utbyggnad av de, för den liden, sloravallenkraftstationerna , och . Under 1920-talel påbörjades även ulbyggnad av ledningsnätför överföring vid 220 (kV) kilovolls spänning i landels södra och mellerstadelar. Genom utbyggnad av vattenkraftstationer i erfordrades så småningomförstärkning av överföringsnätet från dessa produktionscentra i norr tillkonsumlionscentra i söder. var hela landet sammankopplat via slorkraflnälel(). Den stora ökningen i förbrukningen har medfört slorautbyggnader av vattenkraften främsl i de norrländska älvarna under 1950- och1960-talen. 1970-talels början har vallenfall varil engagerati ulbyggnad av två kärnkraflsanläggningar i större format efter enförsöksperiod . De två kärnkraftverkens sju reaktorerhar lagils i drift åren 1975-1985. Under 1960- och 1970-lalen byggde dessutom elvaoljedrivna värmekraftstalioner varav sju gaslurbinslalioner. har det svenska storkraftnätetbyggts ut väsentligt innebärande bl. a. överföring med upp till 400 kVspänning. Statsmakterna beslutade atl skullebygga ul och driva slorkraflnälel men att andra kraftförelag efteröverenskommelse skulle få överföra ström på detta. De delar av slorkraflnälel som genom avlal slår öppna förandra slora kraftproducenter kallas stamnätet och omfattar . Verkets uppgifter Skr. Vallenfall skall enligt sin instruktion handha statenskraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk samt verka för enrationell elförsörjning och effektiv elanvändning inom riket. Kraflverksrördsen omfattar produktion, distribution ochförsäljning av elenergi samt överföring av elenergi på slorkraftnätet. skall vidare inom sill verksamhetsområde arbetaför en avveckling av kärnkraften till . intäkter skall - förutom atl täcka löpandekostnader -medge tillfredsställande avskrivningar och därutöver kunna lämna ettöverskott som uppfyller gällande krav på förräntning av disponerat statskapital. Utvecklingen inom energiförsörjningen harmotiverat alt engagerat sig på nya områden inom energiverksamhetensåsom utveckling av solvärme-, värmepump- och vindkraftleknik. ombesörjer också i samverkan medtotalförsvarets övriga myndigheter beredskapsplanläggning av riketselförsörjning. verksamhet omfattar helakanalverksamheten mellan och samt . Anledningentill att ingår i verksamhet är det samband somfinns rnellan användandet av vattnet i älven för kanalverksamhet ochvattenkraftproduktion. Produktionen av den elektriska kraften sker dels egna och delägda valtenkraftstationer, dels i hel- och delägdavärmekraftstationer. Vattenkraftstationerna ligger till slörsla delen i denorrländska älvarna. Dessutom finns vatlenkraftslationer bl.a. i , , ström, och . Lule älv är landets mestkraft-producerande älv. I denna älv ligger Harsprånget som är dén störstavalienkraflstationen på 940 MW (megawatt ) installerad effekt. konventionella värmekraflanläggningar utgörsav fyra egna oljekondensslationer samt elva gaslurbinslalioner i ochGötaland inkl. . driver vid Varbergpå med fyra block med en sammanlagd effekt om 3 380 MW. På ostkusten i norra ligger Forsmarkskärnkraftverk som ägs av med sommajoritetsdelägare. handhar driften av anläggningens tre block somhar en sammanlagd effekl om 2976 MW. Det svenska slorkraftnätet består hu av kraftledningar med220 och 400 kilovolts spänning med en sammanlagd längd av inkl.Konti-Skanförbinddsen mellan svenska och , varav 13 729 ägs avstaten. Den elenergi som produceras i egna och delägdaanläggning ar säljs direkt engros till större industrier, SJ saml kommunala energiverk och andra återdislribulörer. har dessutom en egen detaljdistri- IU butionmed ca 325000 abonnenter saml driver även delaljdislribufions- Skr.1987/88:20 verksamhel tillsammans med kommuner och enskilda förelag. Samarbeteti delägda produktions-, distributions- och Qärrvärmeanlägg-ningar tillsammansmed kommuner och andra intressenter sker i bolagsform där i regelhar majoritetsställning i bolagen. Vallenfallförvallar aktier i bland vilka Forsmarks Kraftgrupp ABär del största. Dessutom förvaltar direkl aktierna i åttaeldistributionsbolag samt genom ()aktierna i nitton andra eldislribulionsbolag. Vallenfall har bildal bolag medvar och en av tolv kommuner för produktion och distribution av Qärrvärme inomkommunens centralort. Vattenfallförvallar aktier även i elva bolag med andra uppgifter inom energiområdet. Vallenfalldeltar dessutom i elt viktigt samarbete tillsammans med andra kraflföretag iSverige och de nordiska grannländerna för alt genom kraftul-byle uppnå bästautnyttjande av de berörda företagens produktions- ochdislributionsanläggningar. Kraftulbylet sker via ell tiotalsamkörningsför-binddser mellan , , och . Delnordiska dkraflsamarbelet sker lill stor del inom organisationen . Enviktig del av verksamhet är all projektera och uppföra deanläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelsen. Vattenfallövergick lill all använda kalenderår som räkenskapsår. Förår 1986 lämnas följande redovisning för affärsverket. Vattenfallselproduktion inkl. andels- och ersältningskrafl från andra förelagskraftstationer uppgick till 66579 GWh (miljoner kilowattimmar).Delta innebär en minskning med 1 039 GWh eller 1,jämfört rned . Vallenkraflproduklionen,i egna och delägda anläggningar uppgick till 29385 GWh eller av Vattenfallstotala elproduktion . Motsvarande värde för var 34360 eller51 % av den totala produktionen. Kärnkraftproduklionenökade med 3 379 GWh eller jämfört med . Avtotala kärnkraftproduktionen om 36954 GWh och som utgör av Vattenfallstotala produkfion kom 20294 GWh från Ringhalsverkel och 16660GWh från som lill 74,ägs av . Energilillgänglighetär etl mått på i vilken omfattning en anläggning är tillgänglig för energiproduktion. De fyra Ringhalsblocken uppnådde i me- 113 8 1987/88. dellal och de tre Forsmarksblocken uppnådde . Medelvärdet för Skr. 1987/88:20världens kärnkraflblock är . Köp från andra kraftförelag inom landet minskade från 3391 GWh fill 2900 GWh . Försäljningen av fast kraft inklusive saxningskrafluppgick till 61934 GWh, en minskning jämfört med år 1985.Industrins förbrukning som utgör av den totala fasta kraften ökademed 0,medan leveranser lill gruppen kraftföretag och återdislribulörer somsvarar för av förbrukningen av den fasta kraften ökade med över 1 %.Leveranserna till egna detaljdislribulionsområden ökade ,huvudsakligen beroende på överlagande av distributionen. Försäljningen av tillfällig kraft minskade med 2 293 GWheller . Den totala exporten minskade med 655 GWh bestående av enminskning av den fasta exporten med 13 GWh och en minskning av den tillfälligaexporten med 642 GWh. hölls öppen för trafik . Denhårda och långa vintern medförde atl slora insatser krävdes ifråga omisbrytning och isun-danhållning. fraktades gods på kanalen. passerade 5 500 fritidsbåtar slussarna iTrollhättan. Etl beslul har faltals atl på försök inrättaen separat internstyrelse för alt leda Trollhälle kanals verksamhel. Istyrelsen ingår bl. a. representanter för näringslivet i regionen. Rördsdnläklerna uppgick lill 13785 milj. kr. jämfört med14049 milj. kr. , d. v. s. en ökning . Av inläklerna avser60 milj. kr. kanalen mot 51 milj. kr. Rörelsekoslnaderna ökade med 2%från 9 106 milj. kr. lill 9330 milj. kr. Ökningen beror på större kraflinköpfrån Forsmarks kärnkraftverk. Kanalens kostnader ingår med 53 milj. kr. Avskrivningar enligl plan uppgick till 1083 milj. kr. år1986 mot 1213 milj. kr. under är 1985. Rörelseresultat efter planenligaavskrivningar blev 3 372 milj. kr. mol 3 730 milj. kr. Avskrivningarulöver plan som redovisas bland avsättningar uppgår lill 1 250 milj. kr. mol 1160 milj. kr. Räntan på del disponerade statskapitalet bundet iidrifttagna anläggning ar uppgår till 2 124 milj. kr. eller 12,för enligl slatens förränt ningskrav. Motsvarande värde för var 2099 milj. kr. Härutöver har 222 milj. kr. inbetalats till statsverket. I denna extra inbetalning ingår även av slaten krävd motsvarighet fill tidigare 114 kommunalskall med 125 milj. kr. Motsvarande extra inbetalninguppgick Skr. 1987/88:20 lill 264 milj. kr. Årets resultat efter ränla på statskapitalet blev 79 milj.kr. mol 446 milj. kr. Del totala förränlningsplikliga statskapitalet uppgick vidslulel av lill 19 138 milj. kr. jämfört med 19059 milj. kr. investerade Vallenfall 3001 milj. kr. iolika slag av anläggningstillgångar jämfört med milj. kr. I vallenkraflanläggningar har investerats 876 milj. kr.,varav 194 milj. kr. avser kapitaltillskott lill dotterbolag. Dessainvesteringar har väsentligen avsett effeklulbyggnader och arbeten i redanbefintliga kraftstationer saml inom dotterbolagen även nybyggnader. I kärnkraflanläggningar har investerats 311 milj. kr.Beloppet avser väsentligen reinvesteringar i . I konventionella värmekraftanläggningar samlvärmeproduklionsanlägg-ningar har investerats 21 milj. kr. I dislribufionsanläggningar har investerats 1 504 milj.kr. inkl. förvärv av dislribulionsföretag om 2 milj. kr. Dessa investeringaravser ulbyggnad av såväl slorkraftnätet som de regionala överföringsnäten samtdetaljdislribu-tionsnälen. Invesleringarna för övriga ändamål uppgick lill 289 milj.kr. Av dessa avsåg 240 milj. kr. kapilaltillskotl lillSwedegas AB samt 3 milj. kr. Antalet anställda inom kraflverksrördse varvid utgången av 10622 personer, varav 850 deltidsanställda. Dettainnebär en minskning med 275 () del senasle årel. av de anställda ärkvinnor. ligger medeltalet anställda på 11294. Elefterfrågan i landet har stigil desenasle åren räknat på normal temperatur och konjunktur. Elefterfrågan vänlasfortsätta atl stiga, dock långsammare . befinfiigaelproduktions-kapacitet räcker för alt läcka elefterfrågan inom Vattenfallsavsättningsområden till inemot mitten av 1990-lalel. Uppbyggnaden av naturgasmarknaden pågår. Gasmarknadeninklusive etablerad gasförsäljning i bedöms i början av 1990-talel kunnauppgå lill ca .