prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag villi delta sammanhang erinra om vad chefen för arbetsmarknadsdepartementettidigare har anfört om ökade insatser inom arbetsmarknadspolitiken isyfte atl hävda arbetslinjen för flyktingarna. bör verket kunna bygga ut del system med s. k. länssamordna-resom finns i åtta län. Dessa länssamordnare är en viktig stödresurs förkommuner som anser att de har begränsade personalresurser och begränsadkompetens. Länssamordnarna skulle vidare ulgöra ett värdefullt komplement kommande regional organisation för invandrarverket (prop. 1987/88: 158). Jag föreslår atl ytterligare 17 milj. kr. tillförsanslagsposten för särskilda bidrag lill kommuner, ulöver det förslag somregeringen lämnat i årets budgetproposition. bör alltså höjas lill30 milj. kr. Del är av största belydelse alt regeringen ochinvandrarverket framgent kan disponera flexibelt över möjligheten atl gesärskilda bidrag enligl förordningen. Ändamålsinriktningen kan, ibland med kortvarsel, behöva ändras i takt med att nya behov uppstår. Därför är det, enligtmin mening, inte lämpligt atl genom riksdagsbeslut binda hur medlen används iden utsträckning som kan uppfattas vara fallet. Del bör i slället ankomma påregeringen all meddela de föreskrifter som behövs för bidragsgivningen. Kommunerna hänvisar ganska ofta lill bristen på bostädersom ell 16 hinder motett ökal flyktingmottagande. På längre sikl finns bara etl Prop. 1987/88: 150verkningsfullt säll alt undanröja detta hinder, nämligen all öka bostads-Bilaga 5 byggandet. Det byggs redan fler lägenheter än sedan.Kommunerna måste kontinueriigt räkna med invandringen som en faktor i sinabostadsbyggnadsplaner. På kortare sikl kan det emellertid behövas vissapunktinsatser, i syfte atl bidra lill en ökning av del kommunala flyktingmoltagandetoch en minskning av anlalet personer med uppehållstillstånd vidinvandrarverkets förläggningar. Jag anser därför alt invandrarverket bör ges möjlighet atlanvända medel ur anslagsposten D 6:6 Ersättning för kostnader för genomgångsbosläderm. m. lill alt avse även personer med uppehållstillstånd som fiykting eller därmedjämslälld.Ersättningar kan lämnas enligt den nämnda förordningen (1984:683) tillgenomgångsbostäder för asylsökande. En ändring härvidlag ligger i linje medinvandrarverkets ambitioner atl i kommunall boende placera företrädesvis demsom fått sitt uppehållstillstånd. I propositionen om ny organisation förinvandrarverket har regeringen också föreslagit att korrigera riktlinjernaför flyktingmoltagandet i denna del. Genom atl låta medelsanvändningen omfatta också flyktingaroch därmed jämställda, skulle man också göra del möjligl all förverkligasyftet med det förslag från invandrarverket om försöksverksamhet med kommunalamoltagningscenlra som jag har redovisat i årets budgelproposition. Det yttersta syftet med en sådan förändring bör vara allövergångsvis underlätta för kommunerna alt öka sitt flyktingmotlagande.Insatser i en kommun med stöd av förordningen bör kopplas lill ett åtagande omkontinuerliga, avtalsenliga kommunplalser, så all genomgångsboendel inte blirpermanent. Det bör ankomma på regeringen atl ge de närmare riktlinjersom kan behövas för bidragsgivningen. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt I. godkänna alt ersättning för kostnader för kolleklivagenomgångsbostäder även kan ges för personer med uppehällstillsländ somflykting eller därmed jämställd, 2. godkänna vadjag anfört om inriktningen av de särskilda bidragen enligl förordningen (1984:683) om ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar, 3. lill Ersättningtill kommunerna jör åtgärder för flyktingar m.m. för /89 utöveri prop. 1987/88:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett förslagsanslag om17000000 kr. 1987/88: 150 Bilaga 5 Lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1974:371)' om räliegången i arbetstvister all 3kap. 1 § skall ha följande lydelse. 1§ Arbetsdomstolen beslår av högst Arbetsdomstolenbeslår av högst treordförande, högst tre vice ord- tre ordförande, högstyjTO vice ord förande samt sexton andra ledamö- förande saml sexton andra ledamö ter, ler. Ledamotskall vara svensk medborgare och får ej vara omyndig eller i konkurstillstånd.Innan ledamot tar säle i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared. Förannan ledamot än ordförande skall finnas högst tre ersättare. Vad i denna lagsägs om ledamot gäller även ersättare, om ej annal särskilt anges. Ledamöteroch ersättare förordnas av regeringen . Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1977:530. NorstedtsTryckeri, Stocktiolm 1988 P"""?- '''- ' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om slutlig reglering avstatsbudgeten för /88, m. m. såvitt avser civildepartementetsverksamhetsområde Vissa utvecklingsfrågor i offentlig verksamhet 1 Inledning Riksdagenhar uftalat (prop. 1987/88: 100 bil. 15, FiU 12, rskr. 169) att ett styrsystemför ökad målstyrning bör utvecklas och införas i den statliga förvaltningen ochalt en avgörande förutsättning för en sådan utveckling är attresultatuppföljningen av bl. a. de statliga myndigheternas verksamheteffektiviseras. Chefenför har redovisat ett program för ulvecklingenav styrningen av den statliga verksamheten med bl. a. detta innehåll. Idet följande redovisar jag vissa andra utvecklingsinsatser som pågår ochplaneras, för alt ytterligare förbättra möjligheten till en sädan utveckling. 2 Statlig verksamhet 2.1 Regeringsarbetet 2.1.1Översyn av budgetpropositionen, m. m. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag atl tillsätta enutredning med uppgift alt se över budgetpropositionens innehåll och utformning.I uppdraget avses bl. a. ingå att lämna förslag lill riktlinjer för och exempelpå hur målen för olika verksamheter bör kunna redovisas i budgetpropositionen.I uppdraget avses också ingå alt överväga vilken resultatinformation som börlämnas till . Ettväsentligt underlag för bl. a. denna information är myndigheternas egnauppgifter. utvecklingsarbete har därför påbörjats för all utarbetariktlinjer, m. m.för förvaltningsmyndigheternas åriiga resultatredovisningar. Somframgär av verksledningsbeslutel (prop. 1986/87:99, FiU 29, rskr. 226) skallett motsvarande utvecklingsarbete genomföras för affärsverkskoncernernas samlde statliga bolagens och stiftelsernas årsredovisningar. Förulsätlningarnaför att bygga upp en informationsdalabas i regerings- Prop. 1987/88: 150 kansliet avses också utredas. Här bör bl. a. underlag från riksrevisionsver- Bilaga 6 kel (RRV)och kunna utnyttjas. 2.1.2 Information och stöd från vissa stabsorgan Regeringen får, förutom från myndigheterna själva,information om den statliga verksamheten frän mänga andra håll, bl. a. RRV och slalskonloret.RRV:s förvaltningsrevision och statskontorets utrednings- och utvecklingsarbeteär vikliga källor för sådan information. Det är vidare angelägel atl bl. a. RRV:s och slalskonlorelskunnande och resurser las till vara pä etl rationellt säll. Dessa myndigheterkompletterar och är viktiga som källor lillkunskapsförstärkning i regeringens arbete. bidrar till att vidmakthållaen tradition med relalivi små departement, vilket bedöms vara av slort värde. Jag avser atl återkomma till regeringen med förslag om hurstatsorganens kunnande och resurser bör utnyttjas. I har regelförenklingen blivit elt väsenlliglinslag i det löpande författningsarbetet. Allmänt intas numera en återhållsamoch slram attityd lill ny regelgivning. Anlalet författningar minskar. Ylleriigareinsatser bör övervägas, l.ex. översyner av omfattande och komplexa regelsystem.Regeringskansliels rältschefsgrupp för regelförenklingsfrågor har här en viktiguppgift. a. kan gruppen ge underiag för prioriteringar av vilka regelverksom bör ses över och föreslå utredningsmetoder. Ett annal viktigt område atl bevaka frän regelförenklingssynpunklgäller den svenska föreskriflsgivningen i anslutning till den europeiska gemenskapens(EG:s) normgivning. Enligt verksledningsbeslutel bör varje regelverkfortlöpande underkastas omprövningar. Del bör sålunda prövas att i omedelbaranslutning till beslul om lagar också besluta om uppföljning och utvärdering avlagarnas effekter och om vem som skall svara för delta arbete. 2.2 De statliga myndigheternas arbete En arbetsgrupp (C 1988: A) har tillsalls för att utredavilket informationsbehov om verksamhelen som de statligaförvaltningsmyndigheterna kan ha för den interna styrningen ochresultatuppföljningen; Det gäller t. ex. uppgifter om produktivitet,effektivitet, verksamhetsresultat, m. m. Detta utredningsarbete är etl forslaled i ell arbete som syftar till all bedöma behovet av och förutsättningarnaför all utveckla datoriserade informationssystem för styrning ochverksamhetsuppföljning inför 1990-talel. Även frägor om l.ex. ansvar,kompelens, rutiner, m. m. vad gäller myn-dighelernas verksamhetsuppföljningkommer alt övervägas här. RRV:soch statskontorets metodutvecklingsarbete bör uppmärksammas Prop.1987/88:150 i-detta sammanhang, liksom också det utvecklingsarbete som bedrivs vid Bilaga 6 Förnärvarande finns del ca 20000 myndighetsföreskrifter, som beslutas av vissamyndigheter på grund av särskilda bémyndiganden. Av dessa föreskrifter svararlänsstyrelserna för omkring 5 000. Myndigheternaär enligt 18c § författningssamlingsförordningen (1976:725, omtryckt 1984:212,ändrad senast 1987:62) skyldiga aft förteckna sina föreskrifter. , ges råd till myndigheterna också i frågor om regelförleckningen.För närvarande saknas dock fullständiga sådana förteckningar. De förteckningarsom har getts in företer ocksä en hel del brister både lill innehåll och form.Därför avses ett utvecklingsarbete påbörjas för att hjälpa berörda myndigheteratt upprätta fullständiga, korrekta och bättre systematiserade förteckningar. Iarbetet bör också ingå alt utreda förutsättningarna och kostnaderna för all iframliden upprätta en eller flera databaser över myndigheternas föreskriftereller över deras rubriker och huvudsakliga innehåll. Idetta sammanhang vill jag erinra om att 24 b § författningssamlingsförordningeninnehäller bestämmelser för del fall atl en myndighet avser all utnyttja ADBför atl föra register över författningar eller annal material i myndighetensförfattningssamling. Enligl dessa bestämmelser skall uppgifterna imyndighetens register stämma överens med de tryckta texterna iförfattningssamlingen och med de tvä register som avser Svensk författningssamlingoch som förs med hjälp av automatisk datahandling enligl förordningen(1980:628) om rättsdatasystemet. Enligl förordningen bestämmer rättschefen istatsrådsberedningen den närmare utformningen av SFS-registren. Enliglden nya begränsningsförordningen (1987: 1347) åligger det myndigheterna atlfölja upp konsekvenserna av sin regelgivning. En utbildning i regelekonomi föranställda vid myndigheterna och för ledamöter i myn-dighetsslyrelserna kommerall genomföras i anslutning till den nya förordningen. Denstatliga detaljregleringen av verksamhet omprövas fortlöpande. Ulvecklingenpå etl flertal lagstiflningsområden har gått mot ökad målstyrning. Iregeringens skrivelse (1984/85:202, FiU35, rskr. 407) om den offentligasektorns förnyelse behandlas dessa frägor. I skrivelsen framhålls att arbetetbör inriktas pä att utveckla en systematiserad uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. Det viktigaste syftet med denna bör varaall för regering och riksdag redovisa hur verksamhetsmål uppfylls, Prop.1987/88: 150 vilka problem som orsakar brister i måluppfyllelsen, effektiviteten i verk- Bilaga 6 samhetenoch vilka tecken som lyder på alt en ändring av lagstiftningen kan varabefogad. Slat-kommunberedningen (C 1983:02) har regeringens uppdrag altöverväga dessa frågor. Beredningen har inlett elt karllägg-ningsarbeletillsammans med kommunförbunden, RRV och slalskonloret. Inom ramen för frikommunförsökethar också frågor om uppföljning och utvärdering lagils upp. Samlidiglsom förändringar av den statliga regleringen över kommunernas verksamhet görspå det centrala planet är del naturiigt atl kommunerna överväger den egnaförvaltningens sätt atl fungera. Frikommunförsöket har givit erfarenheter omkommunernas egna regelsystem. Vid den inventering som gjorts i frikommunernahar framkommit alt de kommunala förvaltningarna ofta upplever de egna reglernasom hinder för verksamhelen. Pådel statliga omrädet pågår ett omfattande arbete med att förenkla och la bortregler. Olika metoder har använts för all tvinga fram etl ställningstagande lillbehovet av varje enskild regel. De erfarenheter som kommit fram i del statliga regelförenklingsarbelelbör kunna vara lill nytta för kommunerna. Givelvishar kommunala förenklingsfrågor sin plats i stal-kommunbe-redningen och inom frikommunförsöket.Förutom elt allmänt utvecklingsarbete bör beredningen i samverkan medfrikommunerna överväga hur frågor om enklare regler skall kunna las upp iförsöksverksamheten. En vidgad samverkan mellan stal och kommun är nödvändig pådetta område. Såväl statliga myndigheter som kommuner bör medverka i över-synsarbetel.I budgetpropositionen (prop. 1987/88: 100, bil. 2, s. 9) aviserade jag såledeskontakter mellan och kommunförbunden. Delbör ocksä uppmärksammas all ordningssladgeutredningens belänkande (SOU 1985:24) om kommunala ordningsföreskrifter bereds ijustitiedepartementet. Slat-kommunberedningenhar ocksä som uppgift alt ta initiativ när del gäller metodutveckling. Detgäller anpassningen av metoder för uppföljning och utvärdering av förhållandeni enskilda kommuner och möjligheten alt utforma metoder så att de inte utgörett betydande inträng i den kommunala självstyrelsen. En annan väsentlig frågahandlar om slöd och rådgivning från statliga organs sida lill kommunerna,liksom former för alt ge statliga organ tillgång lill del kunnande som harbyggts upp ute i kommunsektorn. En viktig fråga i sammanhanget gällerspridningen av kunskap om resultat av utvärderingar. Såvälkommunförbunden som RRV och statskontoret har ägnat frägor om metodutveckling stort intresse. För att kunna göra tillförlitliga jämfö relser av kostnader och kvalitet för olika kommunala tjänster är del väsent ligt att de metoder, som använts, vidareutvecklas. Jag utgår frän all slat- kommunberedningen i sitt arbete lar till vara dessa erfarenheter. 4 Hemställan Prop. 1987/88: 150 Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attla del av vad jag nu har anfört om vissa utvecklingsfrågor i offentlig verksamhel. Miljö- och P''°p 187/88:150 Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /89, m. m. Underdella anslag har i statsbudgeten för /88 anvisats ellreservationsanslag av 6,1 milj. kr. I budgetpropositionen 1988 har regeringenföreslagit att 3,8 milj. kr. anvisas under anslaget för /89.Över anslaget anvisas medel för all bekosta en restaurering av . är huvudman för restaureringsarbetel. 1skrivelse till regeringen har naturvärds verket hemställt altfä återkalla en till , vallendomstolen, ingiven ansökan omrestaurering av . har verket redovisat ett förslag lillny ansökan hos om restaurering av med anledningav etl uppdrag som verket erhöll av regeringen . Bakgrundentill skrivelse till regeringen är följande. Är1965 fick dåvarande slatens naturvårdsnämnd, sedermera , Kungl.Maj:ts uppdrag all göra en utredning rörande säkerställande frånnaturvårdssynpunkt av framtid. Inovember 1973 redovisade en utredning om Hornborgasjönsrestaurering. Utredningen omfattar såväl limnologiska och or-nilologiskabedömningar som en teknisk-hydrologisk utredning i vilken också ingår enmarkskadevärdering och en jordbruksekonomisk bedömning. Inom ramen förutredningens arbete har en omfattande försöksverksamhel bedrivits för allprova olika reslaureringsmetoder och maskinutrustningar. Arbetet har bl. a.omfattat vegelalionsröjning och boitenbe-handling. Molbakgrund av försöksverksamheten och de limnologiska undersökningarna bedömdenaturvårdsverket del vara möjligl alt återställa sjön lill elt läge, sommotsvarar förhållandena , dä sjön hade sin höjdpunktsom fågelsjö. Principen för en restaurering av förutsattes varaen vattenständshöjning kombinerad med vegela- 1 1987/88. tionsbekämpning och bottenbehandling. På regeringensuppdrag genom- /88: 150 förde viss kompletterandeutredning i ärendet. I Bilaga 7 utredningarna redovisades två reslaureringsalternativ etl huvudalternativ som skulle innebära en tolalrestaurering och eltalternativ som innebar en begränsad restaurering med anläggande av en valltvärs över sjön. förordade en total restaurering ulan ivärvallöver sjön. En total restaurering av skulle enligt verkets förslaginnebära en höjning av vattenståndet med upp lill 2 m. Med en sädan höjningskulle man garantera sjöns fortbestånd som fungerande sjösystem och fågelsjöför lång lid. För all begränsa markskadorna vid valtenslåndshöj-ningenföreslogs att invallningar av vissa områden skulle övervägas yllerligare. 1976/77: 100 bil. 13 s. 146-147 lämnade regeringenen kortfattad redogörelse för det dittills genomförda utredningsarbetet.Föredragande statsrådet ansåg" det angeläget atl en av naturvårdsverketföreslagen de-taljulredning om bl. a. markskadorna pä de enskilda fastigheternakom till sländ. Därigenom borde ocksä konsekvenserna av de båda restaureringsal-ternalivenytterligare kunna belysas. Regeringen var med hänsyn härtill inte beredd att dåla ställning lill vilkel restaureringsalternativ som var lämpligast. I motioner lill 1976/riksdag framställdes krav påen fullständig restaurering av i enlighet med naturvårdsverkelshuvudförslag. 1 skrivelse anmälde talmanriksdagens beslul med anledning av motionerna om restaurering av m.m. (JoU 1976/77:36, rskr. 1976/77:377). beslul innebär bl. a. allriksdagen med anledning av mofionerna 1976/77:291, 1976/77:521, yrkande 6, och1976/77: 524 som sin mening har gett lill känna vad jordbruksutskottet anförti fråga om en fullständig restaurering av . 1 sitt betänkandeframhåller ulskollel bl. a. att åtgärder bör vidtas med inriktning på atlåstadkomma en fullständig restaurering av i överensstämmelse meddet huvudförslag som redovisats av saml atl detfortsatta utredningsarbetet därför bör begränsas till alt omfatta endasl detta reslaureringsalternativ.Tekniska frågor i samband med och andra med företagel förenade villkorförutsattes av utskottet komma alt behandlas i samband med den vatlenrällsligaprövningen, varför utskottet inle närmare gick in på dessa frägor. I beslul uppdrog regeringen åtnaturvårdsverket att genomföra de ylleriigare utredningar som erfordrades för atlansökan om restaurering skulle kunna ges in till . redovisade förregeringen elt förslag lill ansökan hos om restaurering avsjön. förslag skall restaureringen av sjön ske dels genom en höjning av sjöns vallensländ, dels genom olika andra ätgärder. För den ansökta regleringen, som omfattar såväl dämning för genomföran det av valtensländshöjningen som viss reglering av vattnets avrinning ur sjön, avses en ny dammbyggnad uppföras vid sjöns utlopp i Flian. Regle ringen innebär att medelvallenslåndet i höjs 2 med 1,3 m i och1,7 m i oc /88: 150 (20 april-19oktober) med 1,3 resp. 1,9 m. Övriga restaureringsätgärder Bilaga 7 beslår avröjning av övervatlenvegelation, mark- och botlenbehandling m.m. För allmotverka skador vid valtensländshöjningen kan enligl förslaget behövasomfattande invallningar med en sammanlagd sträcka av . Om dessa invallningarutförs, beräknas den skadade arealen åker och äng kunna begränsas till ca 335ha. Dämningsskador på inägojord uppkommer företrädesvis på Ytlerbergsmaden samlvid och Dagsnäs. Kostnaderna för restaureringen beräknas till ca 56milj. Härtill kommer kostnader för reslaureringsföretagetsdrift, underhåll och förnyelse. Ibeslut uppdrog regeringen ät att hosvattendomstolen ansöka om restaurering enligt verkels förslag. Naturvårdsverketansökte hos om restaurering avHornborgasjön i enlighet med förslaget. Regeringenförordnade enligt 4 kap. 17 § andra slyckel vattenlagen (1918:523) att tillållighelsfrågan skulle prövas av regeringen. Vattendomstolenhänsköt den II ärendet lill regeringen med egelyttrande. fann atl det inle förelåg nägol hinder mot företagetenligt vattenlagens tillåtlighetsregler. Yttranden över ansökningen hade avgetlsav meteorologiska och hydrologiska inslilut, kammarkollegiet,, lantbruksslyrelsen, , fiskeristyrelsenefter hörande av fiskeriinlendenlen i nedre södra dislrikte, statens planverk,geologiska undersökning, i efter hörandeav och kommuner. Samtliga remissinstanser tillstyrkte de föreslagnarestaureringen. När del gäller sträckning förekom dock olikauppfattningar. och föreslog sålunda alt drygt50 ha jordbruksmark och 20 ha skog pä den s. k. Ytlerbergsmaden skulle skyddasgenom invallning. Lantbruksstyrelsen avstyrkte invallningen på grund avkostnaderna för densamma 5,3 milj. kr. per ha åkeroch äng. Styrelsen föreslog i stället atl det jordbruksförelag, som fär deförhållandevis största skadorna om inle byggs. Hornborga 31:1, skullekompenseras för areal bortfallet genom tillförande av ersättnings-mark iområdet. Detta borde enligt lantbruksslyrelsen kunna ske inom ramen för dennormala slrukturverksamheten. motsatte sig de föreslagnaändringarna av invallningarna. Regeringenmedgav enligl 4 kap. 18 § andra stycket vattenlagen atl tillstånd fick lämnas lill den begärda restaureringen av . Reslaureringsätgärderna och de skadeförebyggande invallningarna skulle ulöras huvudsakligen i enlighet med vad som till styrkts av vallendomstolen. Med hänsyn bl. a. lill vad lantbruksslyrelsen anfört i sill yttrande fann regeringen inte skäl att föreskriva ytteriigare invallningar vid Ytlerbergsmaden. Det skulle ankomma på domstolen att meddela dels vattenhushållningsbestämmelser för regleringen, dels de yt teriigare föreskrifter som bör gälla för företaget. uppdrog rege ringen åt lantbruksslyrelsen alt medverka till atl ersällningsmark kan 3 erbjudasägaren av Hornborga 31:1. Lantbruksslyrelsen skulle även med- /88:150 verka lill att ersällningsmark kan erbjudas övriga jordbruksförelag som Bilaga 7 drabbas av mera betydande intrång i rörelsen lill följd avrestaureringen. 1983/84: 100 bil. 11 s. 118 och i prop. 1984/85: 100 bil. 102redovisade regeringen för på grund av vad anfört isina anslagsframställningar att planerna för restaureringen nu i första handskulle komma atl fortsätta enligt elt alternativ som innebär en lägre valienslåndshöjningän vad som angetts i den ursprungliga ansökan samt alt ansökan hosvattendomstolen skulle komma atl kompletteras i enlighet härmed. Naturvårdsverketbegärde regeringens medgivande alt fä äterkalla denursprungliga ansökningen och atl i stället få ansöka om en restaurering avHornborgasjön i enlighet med elt dagtecknat förslag till vallendomstolsansökan.Naturvårdsverket anförde därvid bl. a. följande. Genom fortlöpande utredningarhar del tekniska underlaget belräffande de skadeförebyggande invallningarnasuccessivt utvidgats. I samband med dessa undersökningar har det visat sig altriskerna för läckage vid invallningarna i vissa fall är betydande. De geologiskaförutsällningarna är allmänl sett ogynnsamma för invallningar till skydd förmarkerna. Riskerna har ansetts kunna begränsas om vatlen-stndshöjningenreduceras. Med en reducerad valienslåndshöjning blir skadorna på mark mindre. Enliglverkels bedömning ges därmed möjlighet all undvara mol sjön. Pä delta sällerhålls betydande naturvärden och restaureringen blir mera komplett. Nyttan ochvärdet av företaget blir väsentligt högre. har också genom de yllerligareutredningar som ulförts under senare lid funnit all totalkostnaderna för invald,.-ningarna inle kan anses stä i rimlig relation lill nyttan av dessa. Enligt naturvårdsverketnya förslag lill restaurering och reglering skall en dammbyggnad utföras i Flian vid sjöns utlopp. Medelvallenslåndet i sjön skall höjas lill 4-119,8 m, dvs. ca 0,5 m lägre än del tidigare restaure- ringsförslagel, och åtgärderna ulföras utan skadeförebyggande invallning ar. Övriga restaureringsåtgärder består, liksom tidigare, av bl.