prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Teknikupphandling av programvara bedöm des vara ett lämpligt sätt ätt stödja basdalortanken. Totalt mkr 84/85 384 85/86379 86/87 633 SMÅSKALIGADB- (Persondatorer, skrivautomater, UTRUSTNING basdatorer och mindre datorer lör lokal databehandling) V/Ui. I-- 1= ANNANADB- Diagram3.Anskaffning av ADB-utrustning inom civila statsförvaltningen och försvaret (exkl.universitet, högskolor och affärsverk) fördelad på småskalig respektive annanteknik. Regeringenhar för budgetåren 1985/86-1987/88 anvisat 15 milj. kr. teknikupphandlinginom ramen för det centrala reservationsanslaget B2. Anskaffning av ADB-utmslning,under trettonde huvudUteln. Enligt statskontorets redovisning har förnärvarande avtal ingåtts om utvecklingsprojekt med ett sammanlagetbeställningsvärde på ca 10 milj. kr. Arbetet har främst inriktats påprogramvara för ekonomi- och personaladministration och för allmäntkontorsstöd. Inom del ekonomiadministrativa området har, som komplement tilldel statliga redovisningssystemet Syslem S, utvecklats lokala för- och eflersystem.Inom del personaladministrativa området utvecklas ett personaladministrativtsystem för polisväsendet. Inom del allmänna koniorsslödel har ett kontorsinformationssystenimed flera funktioner saml ett system för diarieföring utvecklats. Vidare är ettbibliotekssystem för förvaltningsbibliotek under utveckling. Kännetecknandeför denna teknikupphandling är att utvecklingsinsatserna görs av mindre programvamförelagmnt om i och samordnas centralt. Jag kommer senare att redogöra för denframtida inriktningen av teknikupphandlingen. Hämtöverhar över myndighetsanslag finansierats utveckling av flera ekonomi- ochpersonaladministrativa system för småskalig ADB-miljö. 1987/88:95Exempelvis har statens löne- och pensionsverk (SPV) utvecklat ett lokalt för-och eflersystem, , UU det staUiga lönesystemet SLÖR. tidigare nämnda propositionerna om datapolitik och om statsförvaltningensanvändning av ADB diskuterades möjligheterna alt genom databaser förbättra denstatliga informationsförmedlingen och effektiviteten i förvaltningsarbetet. Statskontorethar utarbetat en katalog över 440 databaser och register som är av betydelseför förvaltningen (statskontorets rapport 1987:49). Kalalogen är en vägledningför vilka typer av register som finns, vem som är ansvarig, innehållet i stortsamt hur informationen är tillgänglig. Undersenare år har i samarbete meUan departement, ohka staUiga myndigheter och inrättats cirka 25 olika databaser som går under samlingsnamnenRÄTTSDATA och FÖRVALTNINGSDATA. De innehåller rättsfall, författningarpublicerade i , myndighetsförfaltningar och cirkulär,kommittédirekUv samt uppgifter om kommittébetänkanden, motioner, propositioneroch utskottsbetänkanden m. m. Informationen i dessa databaser är mot avgiftertillgänglig för alla. 3 Den fortsatta inriktningen av datapolitiken förstatsförvaltningen Gmndernai den slaUiga datapoliUken har successivt lagts fast under de senaste fem tillsju åren. I propositionen om användningen av ADB inom statsförvaltningenfastslogs bl. a. all utnyttjandet av småskalig teknik skulle stimuleras. Fleramotiv anfördes för detta. Det viktigaste var alt den småskaliga teknikenunderlättade delegering av arbetsuppgifter och alt den gav en gmnd fördecentralisering av slaUig verksamhet. Det betonades också all en nödvändigförutsättning för en framgångsrik poliUk på delta område var att man vidupphandlingen av ADB-utrustning gjorde sig mer leverantörsoberoende och atlstandardiseringsarbetet bedrevs med kraft. Motivenför atl sUmulera småskaliga lösningar kvarstår och har förstärkts av dentekniska och ekonomiska utvecklingen. Erfarenheterna från den gångna periodenvisar emellertid att andra typer av insatser måste göras. Jag kommer i detföljande all redovisa utgångspunkterna för den framtida inriktningen av ADB-användningeni statsförvaltningen. ADB-utvecklingskall ske utifrån verksamhetens behov och med krav på besparingar Effekternaav användningen av modern teknik beror i hög grad på hur väl man förmår atl utifrån verksamhetens mål ulveckla tekniken i ett nära samspel med utveckling av organisation och arbetformer. informationsteknologi, organisaUonoch arbetsformer måste utgå från Prop. 1987/88:95 välgrundade uppfattningarom verksamhetens utveckling och behov. Investeringari ny teknik bör leda besparingar som kan finansiera investeringen men ävenge utrymme för kompetensutveckling, förbättringar av myndigheternas serviceoch andra insatser för att förbättra myndigheternas effektivitet. Investeringarnabör vara självfinansierade över investeringens livslängd. Denstatliga personalens kompetens måste tillvaratas och utvecklas Deanställdas arbetsinsatser och arbetsförhållanden är av gmndläggande betydelseför effektiviteten i statsförvaltningen. EffekUvileten är i hög grad beroendeav hur snabbt och precist saml med vilken kvalitet de anställda kan inhämta,bearbeta och lämna information. Utformningen av ADB-användningen bör ta fastapå detta liksom på behovet av hög arbetstillfredsställelse och god arbetsplalsergonomi. Jagvill i detta sammanhang erinra om en aspekt på integritet, nämligen deanställdas personliga integritet. En ökad dataanvändning kan leda ökademöjligheter att kontrollera och övervaka de anställda. Kunskaperna om dettaförhållande bör förbättras. Regeringens statsrådsgmpp för datafrågor (C 1986: D)kommer bl. a. därför all la upp denna fråga. Detekniska möjligheter informationsteknologin erbjuder när det gäller atteliminera verkningarna av olika funktionsnedsättningar hos människor bör tastillvara. Detta bör ske i syfte både alt kunna erbjuda arbete åt handikappadeoch underiätta kontakter mellan förvaltningen och medborgarna. Deanställdas engagemang i verksamhet och förändringsarbete är nödvändig för allfå bra resultat. De bör därför ges en framträdande roll i utvecklingsarbete.Det bör bedrivas i former som medger ett betydande inflytande för de anstäUda.De bör ges fömlsättningar alt aktivt kunna medverka t. ex. isystemutvecklingsprojekt. Jagåterkommer senare i frågor om kompetensutveckling, arbetsformer och andraåtgärder på arbetsmiljöområdel. Säkerhetsaspekterliksom offentlighet och sekretess måste ges ökad vikt Kravenpå den säkerhet som skall gälla för statliga myndigheters ADB-syslem behöverläggas fast. Den småskaliga tekniken har medfört alt del uppstått ökad oklarhetom vilka krav som skall ställas. Tidigarekunde säkerhetsarbetet koncentreras till de enskilda datasystemen inommyndigheterna. De insatser som kom ifråga var bl. a. alt införa bättre kontrollav användarnas behörighet, all installera reservaggregal, att dubblera enanläggning eller all förslärka del yttre skyddet. Desenare årens utveckling har gett delvis nya säkerhetsproblem. Ett viktigt inslag i utvecklingen är användningen av kommunikaUonsnät som binder samman små datoranläggningar sinsemellan och med de stora an läggningama. De som har ansvar för säkerhetsfrågorna måste anpassa sina 14 insatsertill den tekniska utvecklingen. Det finns också anledning att se Prop.1987/88:95 över organisationen av det säkerhetshöjande arbetet. Dessa frågor får särskild betydelse vid utvecklingen avett samlat stöd till ärendehandläggningen. Utnyttjandet av modern teknik fårsjälvklart inle försämra insynen i myndigheternas verksamhet. OffenUighetsprincipen i betydelsen atl handlingar somförvaras hos myndigheterna skall vara allmänt tillgängliga har i vårt landgällt . Sedan mitten av 1960-lalet har det varit klart alt offenllighetsprincipenär tillämplig också på ADB-upptagningar. I princip har alla, svenska ochutländska medborgare, rätt alt läsa de handlingar (innefattande ADB-upptagningar)som finns hos myndigheterna. Den alltmer utbredda användningen av ADB inom denoffentliga sektorn har medfört vissa problem vid tillämpningen avbestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet. Problemen hänger framförallt samman med atl tryckfrihetsförordningens bestämmelser härom är utformade iförsta hand med tanke på traditionella pappersdokument. I och med att datorerkommit in i allt störte utsträckning som hjälpmedel i myndigheternas arbete ärdet vikUgl atl åtgärder vidtas för alt underiätla för allmänheten atl utnyttjade insynsmöjligheter som offentlighetsprincipen ger. Jag vill särskiUunderstryka viklen av att myndigheternas ADB-syslem anpassas efter OffenUighetsprincipenoch inte tvärtom. En av regeringen tillsatt kommitté, dala- och offentlighetskommittén(Ju 1986:06), har bl. a. till uppgift alt utreda de problem som är förenade medoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar. Regeringen avser attföre sommaren lägga fram vissa förslag med anledning av kommitténs arbete. Större ADB-system måste omprövas och förnyas,systemförvaltningen måste bil effektivare ADB-kostnaderna för statsförvaltningen har som tidigarenämnts beräknats till ca . för /87. Ungefär 80%av kostnaderna avser förvaltning och drift av ADB-system. Utveckling av nya ADB-syslemsvarar för av de totala kostnaderna. Kostnaderna för förvaltningoch drift ökar både som andel av de totala kostnaderna och i fasta priser. I en situation med begränsat finansiellt utrymme innebärökade förvaltnings- och driftkostnader alt möjligheterna till nyinvesteringarminskar. För att skapa ett nytt invesleringsulrymme är det därför angeläget bl.a. att effeklivera förvaltning och drift så att kostnadsökningen dämpas. Riksrevisionsverkel (RRV) konstaterar inom ramen förförvaltningsrevisionen att omprövning av utformningen av störte ADB-syslem iflera fall inletts först när allvariiga problem uppstått. görs ocksåomprövningen i ett alltför snävt perspektiv och avser ofta enbart en tekniskmodernisering i stället för en analys av verksamheten. Myndigheterna självasaknar delvis resurser och ibland även kompelens för att på egen hand göraomfattande omprövningar. Jag kommersenare atl redovisa vilka åtgärder jag avser att vidta för atl påskynda och samordna den nödvändiga omprövningen och förnyelsen av 15 vissa ADB-syslem samleffektivera förvaltningen av de ADB-syslem som Prop. 1987/88:95 är i drift. Satsningenpå lokalt datorstöd bör fortsätta Decentraliseringav verksamheter och delegering av beslul saml en småskaliga teknikutvecklinginnebär all ett kvalificerat datorstöd sprids långt ut i organisaUonerna. ADB-teknikkommer att finnas på såväl central och regional som lokal och personlig nivå.De senaste åren har tillväxten av datorer på personlig och lokal nivå varithög. Kommunikation mellan datorer på skilda nivåer blir därmed viktigare.Erfarenheterna hitUlls visar atl mindre datorer gemensamma för avdelningar,enheter eUer grupper av anställda spelar en viktig roll. De s. k. basdatorernaär ett exempel på sådana datorer. Persondatorer är ett annat exempel på sn\åskaligteknik. Denna utveckling är i överensstämmelse med statsmakternas datapolitik. ADB-leknikenpå olika nivåer i förvaltningen bör underiätla informationsutbytet mellan ochinom myndigheter samt mellan myndigheter och samhället i övrigt. Möjligheterna tillsamverkan begränsas dock av krav på sekretess, integritet, säkerhet etc.Enskilda ADB-investeringar bör bidra till uppbyggnaden av en ADB-teknisk infraslmkturi statsförvaltningen. Kännetecknande för denna bör vara samverkan och öppenhetmellan syslem från flera leverantörer, enhetlighet når det gäller kommunikationmellan system samt flyttbarhet av programvara mellan olika datorer. Utnyttjandetav gemensamma programvaror kan bidra till att kostnaderna för ADB-användningenkan hållas nere. Så långt möjligt bör marknaden påverkas att tillhandahållagemensamma tekniska lösningar som svarar mot nämnda krav. Delta gynnas avett samordnat agerande mot leverantörerna. Egna utvecklingsinsatser för altåstadkomma gemensamma lösningar bör göras endast då marknaden inte kantillgodose förvaltningens behov på ett kostnadseffeklivt sätt. Enlångsiktig planering av ADB-användningen bör skapa fömlsättningar förutvecklingsprojekt, gemensamma för industri och offentlig förvaltning, i syftealt få fram produkter som tillgodoser förvaltningens behov. Jagåterkommer tiU detta i samband med alt jag tar upp behovet avstandardisering samt forsknings- och utvecklingsinsatser. Ansvaretför ADB-investeringar bör i större utsträckning läggas på myndigheterna Om ADB-leknikenskall vara ett slöd i verksamheten måste ansvaret för ADB-användningen åvila den myndighel i vars verksamhet den används. ADB-investeringar bör därför i ökad utsträckning bedömas och beslutas av de verksamhelsansvariga. Bättre hantering av strategiska ADB-frågor samt ökad kunskap och insikt hos verksledningar är därmed av stor bety delse. De ansvariga måste veta vilken effektivitet de kan begära i utveck lingsarbete och drift av ADB-system samt förfoga över instrument som gör det möjligt alt följa upp och utkräva ansvar. Ansvaret för myndigheternainnebär all de med utgångspunkt i verksam- Prop. 1987/88:95 heten avgör vadADB skall användas till och i vilken takt ADB bör införas. Någonprövning av myndigheternas ADB-användning utöver den prövning som normall skerav myndigheternas verksamhet i budgetprocessen bör på sikl i princip inle ske. Somen konsekvens av all myndigheterna ges ett störte ansvar för sin användning avinformationsteknologi blir det än mer angeläget alt myndigheternas ledning taraktiv del i dessa frågor och behandlar dem inom ramen för den normalaverksamhetsplaneringen. Myndigheter bör skaffa sig tillgång tillprofessionellt stöd i form av utbildning, programvaror, metoder och experter samli vissa fall driftstöd. Statskontoretbör ha en central och viktig roll när det gäller stödinsatser. Dettaåterspeglas i förslagen åtgärder. Statskontoret skall också enligt sininstruktion lämna myndigheterna råd och upplysningar i fråga om allmänna kravsom offentlighetsprincipen ställer på myndighetemas ADB-system. RRV har likasåen central och viktig roll när del gäller att följa upp och utvärdera utfalletav de olika insatser som görs inom ADB-området. Betydande stöd bör också kunnages av övriga stabsmyndigheter. Kravenpå enhetlighet i ADB-användningen måste sättas högre 1 EG-ländernakommer på sikl europeiska istället för nationella standarder alt gälla vid all statlig upphandling. EFTA har antagit ett förslag att internationella och europeiska standarder på data- och telekommunika tionsområdet skall tillämpas vid statlig upphandling. En rimlig bedömning är därför atl europeiska dalorleverantörer i aUt störte utsträckning kom mer atl ulveckla sina produkter i enlighet med de nya europeiska standar der som successivt fastställs. Enhetlighet och standardisering av daloml- mslning, datorprogram och datakommunikation bedömer jag som nödvän dig för att ansluta arbetet i EFTA och EG med atl eliminera tekniska handelshinder saml för all myndigheterna effektivt skall kunna utnyttja datateknikens möjligheter. Standardiseringssträvandenainom EG och EFTA bör noga följas och statskontorets arbete bör anpassas Ulldetta. Jag återkommer till detta i samband med atl jag lar upp frågor omteknikupphandling av programvara och riktlinjer för datakommunikation istatsförvaltningen. Forsknings-och utvecklingsinsatserna bör öka Jaghar redogjort för min syn på datateknikens roll i förnyelsearbetet.För atl datatekniken skall motsvara förväntningarna måste krav ställas påanvändningen av dala- och kommunikationssystem som går utöver den rutinmässigadatabehandling och de konlorssystem som dominerar dagens användning i denoffentliga sektorn. Statsförvaltningenhar, Hksom kommuner och landsUng, ett antal sär drag som kan medföra atl marknaden inte aUlid på ett kostnadseffeklivt sätt förser den med del teknikslöd som behövs. Sambanden inom den offentliga sektorn leder till krav på samordning som inte automatiskt 17 2 Riksdagen1987/88. tillgodoses av Ullgängligaprodukter. Kraven på offenUighel, sekretess, Prop. 1987/88:95 inlegritelsskyddoch säkerhet reser speciella behov. Om marknaden inte uppfyller kraven tillacceptabla villkor bör del finnas utrymme för teknikupphandling och annan beställarstyrdutveckling. Jagåterkommer senare till forsknings- och utvecklingsinsatser för atl främjaanvändningen av informationsteknologi inom offentlig verksamhet i enlighet medde datapolitiska riktlinjer riksdag och regering har beslutat om. StatsrådenHolmberg och Bodslröm anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för civil- och utbildningsdepartementen. Medhänvisning tiU vad jag och statsrådet har anfört hemställer jag altregeringen i en proposition delsbereder tillfälle all ta del av vad jag nu inledningsvis anfört, delsförelägger vad jag och statsrådet i övrigt anfört för deåtgärder och de ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredragandena anfört för de åtgärder somde har hemställt om. Regeringenbeslutar all de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna /och 2. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådetHolmberg Anmälan till proposition om datapolitik för statsförvaltningen Datateknikenär, som jäg tidigare anfört, ett viktigt instmment för att åstadkomma eneffektiv förvaltning med god tillgänglighet och hög produktivitet. Redan nuanvänder svensk statsförvaltning ADB i stor utsträckning. tekniska utvecklingen gjort det möjligt att utnyttja datatekniken inom nyaområden. Det gäller bl. a. i kontorsarbetet genom s. k. kontorsinformationssystem.Det är verksamhetens utveckling och behov som skall avgöra om datateknik skallväljas. är det viktigt atl datatekniken anpassas till användarnasbehov. Jagåterkommer här med en samlad bedömning av behovet av åtgärder för utveckling avanvändningen av ADB inom statsförvaltningen. Somunderlag för de ställningstaganden som jag nu avser att presentera liggerrapporter från (), (), statskontoret och samrådsgmppen (C I986:G) för samhällets säkerhet inomdalaområdet (SAMS). RRVhar i rapporten (dnr 1984:646), sorh överlämnats i april1987, redovisat en granskning av hur staUiga myndigheter förvaltar sina ADB-system.I rapporten (Dnr 1985:497), som överlämnades ,redovisas en granskning av de civila myndigheternas ADB-säkerhetsarbete. Irapporten för ADB-drift (Dnr 1986:1007), som överlämnades ,redovisas åtgärder för att förbättra de avtal som myndigheterna har för sina ADB-system. SIPUhar pä uppdrag av regenngen utarbetat en kompetensutvecklingsplan föradministrativ utveckling och ADB för statsförvaltningen. Statskontoret har i sinanslagsframställning 1987 läninat förslag till för ändringen av statskontorets roll vid anskaffning av ADB-utmstning statsförvaltningen. En särskild rapport med förslag bifogades anslags framställningen. Såväl statskontorets anslagsframställning som den sär skilda rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan serna bör fogas protokollet i detta ärende som bilaga 1:1. En samman fattning av förslagen och en sammanställning av remissyttrandena har publicerats av (Ds 1988:7). Statskontoret har vidare i PM "STATNÄT - ett för statsförvaltningen gemensamt nät för 19 datakommunikation"redovisat en förstudie i frågan om ett gemensamt kommunikationsnät förstatsförvaltningen. Promemorian har av statskontoret remitterats till 74 olikamyndigheter och organisationer. Dessutom har statskontoret i 1987-11-05Standardisering på"dataområdet i statsförvaltningen samt i PM 1988-02-10Synpunkter på statskontorets föreskrifter om statsförvaltningens IT-standarderredovisat insatser för att öka den tekniska normeringen i statsförvaltningen. Jag tar nu också uppfrågor som behandlats av samrådsgruppen för samhällets säkerhet inomdataområdet. SAMS har utarbetat både enarbetsplan för sin verksamhet till och med /89 samt enredogörelse för hittillsvarande verksamhet, vilka har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna bör fogas tUl protokollet i detta ärende sombilaga 1:2. En sammanfattning av förslagen och en sammanställning avremissyttrandena har publicerats av civUdepartemenlet (Ds 1988:7). Jag tar också uppforskning och utveckling som gäller användning av informationsteknologi inomoffentlig verksamhet. Som bakgrund för detta avsnitt har upprättats enpromemoria inom industridepartementet om det nationella informationsteknologiprogrammel.Promemorian bör fogas tiU protokollet som bilaga 1:3. 1987/88:95 Bilaga1 2 De anställda och ADB-tekniken 2.1 Kompetensutveckling Min bedömning:Ökad kompetens i utvecklings- och ADB-frågor är av avgörande betydelse förförnyelsearbetet. Kompetensutveckling bör bedrivas i direkt anslutning tillmyndigheternas verksamhet och inom befintliga ekonomiska ramar.Kompetensutveckling inom prioriterade områden bör stödjas genom bl. a. framtagningav utbildningsmaterial och utbildning av handledare. Skälen för min bedömning:Arbetet med att förnya den offentliga sektorn förutsätter alt myndigheternafortlöpande rationaliserar och effekUviserar sin verksamhet. Detta kräver en myndighelsanpassadkompetensutveckling i fråga om användning av ADB och administrativ utveckling.Det kräver också alt myndigheterna kan använda bra ulvecklingshjälpme-del och Ullämpningssystemför att snabbt och UU låga kostnader kunna uppnå fördelar med ny teknik. Den allmännakompetenshöjning som krävs i ett långsiktigt perspektiv är i första hand enuppgift för det allmänna utbildningsväsendet. Åven den statliga personalutbildningenmåste emellertid beakta långsiktiga och stmklurella förändringar ikompetensbehoven. Staten har som arbetsgivare ett ansvar för att stödja enutveckling av kompelens och arbetsinnehåll för de gmpper som berörs av denökade datoriseringen i statsförvaltning- en.Särskilt viktigt all beakta är de grupper som utsätts för de största Prop.1987/88:95 Dithör självklart de kortUdsutbildade. Men succés- Bilaga I sivlkommer också arbetsinnehållet för andra grupper att behöva förändras för all man fullt ut skallkunna utnyttja datorstödet. Detta gör atl utbUd- ningsbehoveninle är generella och enkla. I flertalet fall krävs en noggrann analys av utbildningsbehovenhos varje enskild myndighel. Enligtmin mening bör kompetensutveckling på ADB-området särskilt stimuleras för tre personalgmppernämligen verkschefer och ledningsgmp-per, anställda som kommer atl leda ellermedverka i utvecklingsarbete och använda ADB-syslem saml personal varsarbetssituation radikalt förändras som en följd av datorisering, t. ex.biträdes- och assislentpersonal. Enutgångspunkt bör vara alt lärande så långt möjligt skall ingå som en naturligdel i arbetet och alt kompetensutvecklande insatser bedrivs i direkt anslutningtill myndigheternas verksamhet. Genomförandet bör bekostas av berördamyndigheter inom befintliga ekonomiska ramar. Medelfrån trettonde huvudtitelns anslag C 8. Bidrag till vissa utvecklingsåtgärderbör tas i anspråk för utveckling av hjälpmedel för myndighelsorienteradkompetensutveckling riktad mot de prioriterade personalgrupperna. Jagåterkommer i följande avsnitt till innehåll och form. Deförnyelsefonder som inrättats inom den staUiga sektorn har en viktig roll förutbildning och annat slöd vid datorisering. Det gäller främst då all stödjaprojekt som kan ge erfarenheter av införandet av datorer på ett sådant sätt attsåväl verksamheten som de anställdas arbetstillfredsställelse främjas. Nämndenför statliga förnyelsefonder har inrättat ett särskilt programområde med syfte atlstödja olika modellprojekl bl. a. för att pröva metoder för en bred användarmedverkani det förberedande arbetet vid datorisering saml praktiska försök med s. k. handläggarsystem.Med stöd av nämnden bedrivs inom polisdistrikt ett projekt som rör användarmedverkanoch vid datainspektionen ett projekt som rör handläggarsystem. En vikUg del inämndens arbete är också all medverka till finansieringen av projekt som tidigtsöker förebygga hotande övertalighet för grupper vilkas arbetsuppgifterautomatiseras. Sådana projekt finns bl. a. vid postverket ochlantmäteriverket.