prop · GB0315 · 1987-12-31 00:00:00 — med redogörelse för verksamheten inom Regeringenöverlämnar lill enligl bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den22 oklober 1987 redogörelse för verksamhelen inom . 1 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22oktober 1987 Närvarande: statsministern , ordförande,statsråden , , , , , S. ,, , , R. , , , G. , , Föredragande: statsrädet S. Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom I resolution 319 (1966) om förbindelserna med denationella parlamenten uppmanar regeringarnaatl åriigen lägga fram en rapport om verksamheten i minislerkommilttéinför sina parlament. Regeringen har lämnat sådana redogörelser föråren 1967-85, senast med skr. 1986/87:59. En redogörelse för verksamhelen inomEuroparådets ministerkommitté har utarbetats inomutrikesdepartementet efter samräd med cheferna för justitie-, social-,utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri-, civil- ochmiljö- och energidepartementen samt det statsråd som har lill uppgift atlföredra ärenden om kultur och vissa skolfrågor och det statsråd som har tilluppgift att föredra ärenden om flyktingar och invandrare. Redogörelsen börfogas till regeringsprotokollet i della ärende som bilaga. Jag hemställer attregeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder Ministerkommitténhöll i likhet med tidigare är tvä ordinarie möten , medanställföreträdarna samlades 11 gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäldelegerats rätlen att behandla och falla beslul i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade. Sexordinarie fackminislerkonferenser arrangerades inom under ärel.Sålunda avhölls en arbelsmarknadsminislerkonferens i ,en ministerkonferens om jämställdhet mellan kvinnor och män iStrasbourg, en justifieministerkonferens den 17 i , en idrotlsminislerkonferensden - 2 oklober i , en civilminislerkonferens den 8-10 okloberi saml en ministerkonferens om massmediafrågor iWien. Härtillkom ell extraordinarie minislermöle om den intemafionella terrorismen den 4-5november i . Europarådelsbudget uppgick lill ca . Europarådets78:e minislerkommillémöle ägde rum i underordförandeskap av utrikesminister . Den svenska delegationenleddes, i utrikesminister frånvaro, av ambassadör ,chef för politiska avdelning. Dagordningenför mötet omfattade bl. a. följande ämnen: den inlernaliondla terrorisnien, öst-väsl-rdalionerna,saml europeiskt kulturellt samarbete. Undermötet löstes slutligen frågan om ordförandeskap i minis-terkornmiltéii.Tiirkiet inträdde vid detta möte som vice ordförande i minislerkprnmiltén föratt överta ordförandeposten efter det 79:e mötet. Frågans lösning krävde elt extraordinarieinformellt möte och en formell omröstning. Fräganorn terrorismen ägnades stor uppmärksamhet. Man enades om alt sarnmankalla en fackminislerkonferenssnarast möjligl. Denna extra fackministerkonferens ägde rum iStrasbourg. Ifråga om den nya byggnaden för kommissionen för de mänskliga rättigheternarådde enighet om alt en ny byggnad behövdes. I del nuvarande läget kundeendast ett principbeslut härom fattas, eftersom kostnader 11 1987/88. etc.icke diskuterats tillräckligt ingående. Ministrarna uppdrog därför åt Skr.1987/88:15 slällföreträdarkommillén atl fortsälla arbetet. Enresolution om europeiskt kulturellt samarbete antogs under mötet. såg bl.a.etl utvidgat kultursamarbete som en motvikt mot elt vidgat gap mellan EG- och icke-EG-ländernai . Ministrarnauttryckte en stark förhoppning att de avslutande mötena underStockholms-konferensen skulle leda lill en substantiell överenskommelse. Närdet gällde situationen i redogjorde och Nederländernaför EG:s kontakter med Contadora-gmppen och med länderna i området. Schweizredogjorde för ulvecklingen under Bern-mölel (ESK), medan Turkiel, liksom vidtidigare möten, log upp frågan om den turkiska minoritetens ställning iBulgarien. möte hölls i den parlamentariska församlingen en debatt om "EuropeanConstruction", vari även ministerkommitténs medlemmar dellog. Denna nyaprocedur hade föreslagils i Colombo-kom-mitténs rapport i syfte atl ökakontakterna mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen ochdenna typ av åsiktsutbyte ägde nu rum . Ministerkommitténs79:e"möte hölls i under ordförandeskap avden italienske utrikesministern . Den svenska delegafionen leddesav statssekreterare , sedan utrikesminister ,liksom sin österrikiske kollega, valt all stanna hemma i reaktion mot denfranska regeringens beslut all införa visumivång mot bl. Blandde viktigaste dagordningspunkterna fanns bl. a. samarbetet mellan Europarådetoch EG, kampen mot den internationella terrorismen, ösl-väsl-rdationerna samlEuroparådets nya . del av den inledande sessionen ägnades ål relationerna mellan Europarådetoch EG. Bland del tiotal delegationer som yttrade sig, däribland den svenska,förelåg den allmänna uppfattningen atl samarbetet utvecklades i en positivriktning, men att del var nödvändigt all undvika dubbelarbete mellan de bådaorganisationerna. Ministrarna gav slällföreträdarkommillén i uppdrag all bl.a. studera ell förslag om en ny brevväxling mellan och EG,syftande till all fastställa EG-kommissio-nens roll i samarbetet. Ministerkommitténoch generalsekreterare uttryckte sin tillfredsställelse medresultatet av den fackministerkonferens om kampen mol terrorismen som hållitstidigare , där från svensk sida bl. a. justitieminister . Beslul togs att som en uppföljning av denna konferens snarastsammankalla ett möte med de närmaste rådgivarna lill ministrarna med ansvar förterroristbekämpning i respektive länder. Vadbeträffade relationerna mellan.öst och väst ultalade ministerkommitténsedvanligt slöd för en fullständig tillämpning av Helsingfors-avlalel. Devälkomnade som ell viktigt steg på vägen i Skr.1987/88:15 arbetet med företroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Vissabeslut fattades även om den nya byggnaden för kommissionen för de mänskligarättigheterna. a. fastställdes en kostnadsram på högst 240 miljoner FF samtalt MR-direktoratet inom Europarådels sekretariat ocksä skall få inrymmas iden nya byggnaden. Vidmötet genomfördes också del numera sedvanliga kollokviel mellan ministerkommitténoch den parlamentariska församlingen. Vid mötet framfördes bl. a. kritik motdet franska visumlvängel. Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer Ministerkommitténhar i enlighet med vad som åvilar den enligt övervakatverkstältandel av domar och granskat och överprövat derapporter som avgivit över enskilda klagomål.Ministerkommittén har avgelt elva resolutioner i sådana ärenden. TheEuropean Human , en utmärkelse som instiftades är 1980 och utdelasvart tredje år lill personer eller organisationer som på olika sätt främjatarbetet för mänskliga rättigheter, har utdelats . Priset deladesmellan den argentinske presidenten och den förre österrikiske jusfitieministernChristian Broda. Det var första gången som priset utdelades till enskildapersoner och ej lill organisationer. Detlöpande arbetet har i övrigt bedrivits i styrkommitténför mänskliga rättigheter (CDDH) och i dess tre expertkommittéer. Efterdirektiv frän den europeiska ministerkonferensen i om mänskligarättigheter har styrkommittén särskilt uppmärksammat dels utvärdering ochkonsolidering av Europarådels hittillsvarande verksamhel inom området förmänskliga rättigheter, särskilt kontrollorganens (domstolens ochkommissionens) funktion, dels Europarådels roll i det fortsatta arbetet med atlfrämja mänskliga rättigheter och dels den inverkan de nya forskningsrönen inomområdena medicin, biologi och biokemi kan ha på mänskliga rättigheter. Ianslutning lill del sislnämnda kan nämnas atl styrkommittén under årel avgelt etlremissvar till expertkommittén för biomedicinska frågor rörande etl av dennakommitté utarbetat förslag till principer för hantering av embryos samtför nyttjande av artificiell inseminationsleknik och andra metoder för att lösabarnlöshelsproblem. Kommittén har däri sökt belysa de problem som den nyaforskningstekniken rymmer utifrån mänskliga rätlighelsaspekter. Styrkommitténhar antagit och lill ministerkommittén överlämnat ett förslag tillrekommendation om gemensamma riktlinjer rörande vapenfri tjänstgöring för demsom av samvetsskäl vägrar fullgöra militär- Ett remissyttrandehar avgivits av den parlamentariska församling- Skr. 1987/88:15 en. Ärendetbehandlas i ministerkommittén. Enav de styrkommittén underställda expertkommittéerna, expertkommittén förutvidgning av de i den europeiska konventionen upptagna rätfigheterna (DH-EX),har färdigställt och lill styrkommittén överlämnat ell förslag europeisk konvention lill förebyggande av tortyr. Förslaget innebär alt ensärskild kommission inrättas med uppgift att granska förhållandena päfängelser, polisstationer, häkten, mentalsjukhus och andra platser därmänniskor hälls frihetsberövade. Konventionsförsla-gel har granskals ochbearbetats av styrkommittén som överiämnat det lill ministerkommittén.Konventionen torde kunna bli antagen . , kommittén för förbättrande av proceduren enligt konventionenom de mänskliga rättigheterna (DH-PR), har under årel fortsatluppföljningsarbetet av de förslag som framlagts om förändringar i procedureninför domstolen och kommissionen. Av störst allmän betydelse är de diskussionersom förts om rätl för enskild klagande att själv föra sin sak lill domstolenoch om möjligheterna för ministerkommittén all behandla frågor om skälig gottgörelsetill den klagande i mål där den konstaterat brott mol konventionen. Den merlångsikliga frågan om en eventuell sammanslagning av kommissionen och domstolenhar ocksä diskuterats. Medan kommittén ställt sig klart positiv till atlministerkommittén i förekommande fall prövar ocksä frågan om skälig gottgörelsefill den klagande, förekommer olika meningar när det gäller frågorna om rätt förden enskilde alt föra sin sak till domstolen och om en eventuell sammanslagningav kommissionen och domstolen. I samtliga tre frägor kommer rapporter att avgestill styrkommittén . , kommittén för information och undervisning ommänskliga rättigheter (DH-ED), har arbetat med att ta fram undervisningsmaterialför olika yrkeskategorier. En handbok om mänskliga rättigheter, avsedd förpersonal inom kriminalvärden, har färdigställts. Etl journalistseminarium har avhållitsoch ett liknande seminarium planeras för socialarbetare. En avEuroparådet antagen rekommendation om undervisning i frågor rörande mänskligarättigheter har publicerats pä svenska och handledningar för lärare somunderlag för undervisning i sådana frågor är under utarbetande. Slutligenkan nämnas alt det sjätte tilläggsprotokollet till , somförbjuder användning av dödsstraff i fredstid, tillträtts av sammanlagt ältastater, inräknat, varav tre stater, nämligen , Nederländernaoch lillträll protokollet . Protokollet trädde i kraftden . De sjunde och åttonde tilläggsprotokollen har ännu inte trätti kraft. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet , Ministerkommitténantog tre rekommendationer som berör det sociala trygghetsomrädel,nämligen R(86)l om skydd av persondata som används inom socialförsäkringen,R(86)4 om användande av etl standard- Skr. 1987/88:15 formulär för atllämna sjukvårdsförmåner till personer som tillfälligt vistas utomlands samt R(86)5om atl utsträcka rätten lill sjukvårdsförmåner lill hela befolkningen. Styrkommitténför social trygghet avslutade under är 1986 sitt mångåriga arbete medrevisionen av den europeiska socialförsäkringsbalken för senare delgivning medden pariamentariska församlingen. Den reviderade socialförsäkringsbalken äravsedd all ulgöra ell modernare och mer iflexibdt minimistandardinstrumenl päsocialförsäkringens område än den gamla balken. Samlidiglställs på flera områden kraven på ratificerande stater högre i den reviderade balken.Etl exempel på mer moderna bestämmelser gäller efterlevandepensioneringen somenligt den reviderade balken i princip skall vara könsneulral. Styrkommitténavslutade även för sin del arbetet med en rekommendation om attgradvis utsträcka rätten till invalid- och ålderspensioner lill ländernas helabefolkning. Genom det svenska folkpensionssy-slemels utformning uppfyllerSverige redan den föreslagna rekommendationens syfte. Underårel beslöt styrkommittén all inrätta tvä underkommitléer. Den ena skall sysslamed frägor om flexibel pensionsålder och den andra skall ägna sig ål frågan om atlanpassa socialförsäkringen lill de socioekonomi-ska och demografiskaförändringarna i samhället. har vidare tillsatts för atl förbereda den fjärde europeiskaministerkonferensen med ministrar med ansvar för social trygghet, vilken kommeratt äga rum i under är 1989. b)Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor Styrkommitténför sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor (CDSO) har hållit tvä ordinariemöten . Vad gäller arbetsmarknadsfrågor behandlades under ärel bl.a. tillfälliga arbetsförmedlingar, lönegaranti vid konkurs och arbetstagaresoch deras representanters mötesrätt i förelag. På del socialpolifiska områdethar en studie om synpunkter pä fattigdomen i slutförts som resultatet aven konferens i ämnet som hölls . I samarbete med styrkommitténför hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har ell förslag om inrättandet av ell kommunikalionscentmmför äldre diskuterats, och en rapport om förutsättningarna för elt sådant centrumpresenterats. har styrkommittén för sociala frågor ocharbetsmarknadsfrågor vidare beslutat anordna en konferens om våld i familjenunder . Ijanuari1986 hölls Europarådels tredje arbelsminislermöle i . De ämnen som särskilldiskuterades var "Employment Trends between 1983-86 and Fulure Prospecls","Measures to Combat Youlh Unemploy-ment" och "Scientific and TechnologicalDevelopment and their Effect on Employment and Working Condilions". Fleraländer ställde en rad frågor till om framför allt åtgärder motungdomsarbetslöshet. beslutades att näsla arbelsminislermöleskall äga rum i Köpen- Skr. 1987/88:15 hamn. Regeringskommilténför sociala stadgan sammanträdde . Vid mötena genomgicksrapporter om olika medlemsstaters tillämpning av stadgan. lämnade ijuli1986 en rapport rörande . dokument skall granskas avkommittén . Övergripande diskussioner fördes också beträffandevissa av stadgans bestämmelser, bl.a. om strejkrätten. Styrkommitténför migrationsfrågor (CDMG) fortsatte planeringen av den tredjeeuropeiska migrationsminislerkonferensen, som ägde rum i i maj 1987.Huvudrapporten skrevs av statssekreteraren i . Enutgångspunkt för huvudrapporten är en uppföljning av de slutsatser som antogsvid migra-lionsminislerkonferenserna i och i år 1983.Sverige bidrog bl.a. med en nationell rapport på temat .Rapporten beskriver ulvecklingen på migrationsområdet i under 1980-talet.Dessutom diskuteras olika scenarios . Kommitténhar under årel slutfört en kartläggning av invandrarnas organisationer iEuropa. som, under svenskt ordförandeskap, arbetar med det integreradeprojektet vad gäller insatser för all åstadkomma goda relationer mellaninvandrare och majoritetsbefolkningen (Communiiy relations) har initierat enrad aktiviteter. initiativ har det andra av två möten om s. k. illegal invandring ägtrum. Mötet var en uppföljning av migrationsminislerkonferensen i . Pågrundval av en konsultrapporl om invandrarnas boende har arbetet fortsatt meden revision av den europarådsresolulion (69)8 som behandlar invandrarnas boendeförhållanden. Kommitténhar tillsammans med Kullurstyrdsen (CDCC) tillsatt en gemensam ledninggrupp medfyra ledamöter för programmet .Sverige ingär som en av CDMG:s företrädare i ledningsgruppen. Sverigeingår är 1986-1987 i kommitténs arbetsulskotl. Enviktig förändring i CDMG:s arbete framöver är att kommitténs mandat ändrats såatt ansvarsområdet även omfattar sociala förhällanden förflyktingar. Det förtjänar att nämnas atl kommitténs namn ändrats till European Committeeon Migralion, vilkel innebär all den tidigare begränsningen till inom-europeiskmigralion upphävts. disktintresse är atl fr.o.m. är 1987 deltar som observatör i Skr.1987/88:15 CDMG. Päinbjudan av hölls Europarådels första jämslälld-helsminislerkonferensi . Konferensen behandlade kvinnors dellagande i delpolitiska livet saml strategier för all uppnå jämställdhet i beslutsprocessen.Sverige var ell av fyra länder som utarbetat underlag för diskussionen.Ministerkommittén antog en resolution om politik och strategier för all uppnåjämställdhet i det polifiska livet och i beslutsprocesser saml en deklarationom jämställdhet mellan kvinnor och män i politiskt och offentligt liv. Kommillénför jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt femte möte i maj1986. Mötet ägnades främsl ät diskussionen om hur jämställdhetsfrågorna skullekunna genomsyra den tredje meddfristiga planen . Del kankonstaleras att jämställdhetsfrågorna fått en betydligt större tyngd i dentredje planen jämfört med tidigare. Kommitténvar vidare medarrangör av en konferens i Athén med tematkvinnors dellagande i lokala och regionala politiska församlingar. Konferensenantog rekommendationer som betonar viklen av att kvinnor deltar på sammavillkor som män i beslutsprocessen samt redogör för hur kvinnors representationi beslutande organ kan ökas. Europeiskabefolkningskommillén (CDDE) höll sitt åriiga möte . En avhuvuduppgifterna för kommittén är all utbyta synpunkter pä den demografiskautvecklingen i medlemsländerna. Länderrapporterna (alltid de mest aktuellabefolkningsuppgifterna av sill slag) och en sammanfattande kommentar finnspublicerade under namnet "Recent demogra-phic devdopmenls in the member slalesof " (CDDE(86)1). utbyts även informationoch synpunkter på någol speciellt demografiskt område, vilkel förbereds av nägonmedlem i kommittén. var detta speciella område "Åsikter ochattityder fill demografiska problem" (CDDE(86)2). Man beslöt all 1987 årsspecialarbete skall behandla "Trends and consequences of male and female lifeexpeclancy". Arbetehar påbörjats, med svenskt deltagande, inom expertkommittén "Parental responsibilitiesand other life-slyle options" på alt göra en översikt av nyligentillkommen och möjlig framlida politik inom omrädet. "Household slructures" har genomfört en studie av tillgången lilldala för alt belysa hushållsstrukluren, en uppgift som har blivit allt svårarei och med del ökande informella samboendet, fler skilsmässor etc. Kommillénbeslöt atl under är 1987 starta två nya studier: - Ökningen av världsbefolkningenoch dess konsekvenser för I den senare av dessaexpertkommittéer, som alltså studerar föddseta- Skr. 1987/88:15 len förkvinnor födda etl visst år, ingär en expert från . 1september 1986 arrangerade CDDE etl seminarium om demografiska problemområden iEuroparådets medlemsländer. Olika statistiska och demografiska data samladesin på regional nivå. Med dessa uppgifter som utgångspunkt definierades olikaregionala problemområden. De demografiska ämnesområden som behandlades gällde fmklsamheloch aborter, spädbarnsdödlighet, befolkningstäthet, ålderslmklur saml in- och uiflyii-ningsområdenvid irilerrialiondl flyttning. Uppsatser,kartmaterial och en sammanfattande rapport kommer all publiceras. Utbildning, kultur och idrott a)Utbildning och kultur Kullurstyrdsen(CDCC) är det samordnande organet för frågor inom kultur- ochutbildningsområdet. Genom att ansluta sig lill kanländer som inte är medlemmar i delta i kultursamarbetet. Dettagäller f. n. , och . Arbeteti kullurstyrdsen bedrivs i projekt, konferenser och s. k. service-aktiviteter.Till kommittén hör också atl förbereda utbildnings- och kulturministerkonferenser.Della sker i särskilda kommittéer. Underår 1986 har CDCC behandlat frågor om den långsiktiga inriktningen av sittarbete, dels som ett resultat av all antagit en ny långtidsplan försin verksamhet, dels som konsekvens av särskill EG:s växande insatser inomutbildnings-, forsknings- och i någon mån också kultursamarbetet. För atl särskillbelysa och roll och uppgifter i det europeiskakultursamarbetet har en särskild arbetsgrupp inom minislerkommitlén utarbetaten rapport med olika förslag fill framlida inriktning av arbetet. Vissaallmänna riktlinjer för della antogs i form av en rekommendation ijuni. Utöverfrågor om långsiktig inriktning av arbetet har CDCC ägnat särskilduppmärksamhet åt dels behovet av bättre uppföljning av de projekt m.m. mansatsat på, dels behovet av effektivare informationsspridning om och kring deverksamheter man bedriver. Underårel har projekten om vuxenutbildning, utbildning för invandrare och etlprojekt rörande kulturindustrier avslutats och förslag har presenterats föruppföljning av dessa aktiviteter. Etlprojekt om moderna språk pågår liksom ell om vissa frågor rörande grundskolanslåg- och mellanstadium. Inomhögskolans område pågår arbete med all främja samarbetet mellan de europeiskauniversiteten. Påkulturområdet pågår elt projekt om regional kulturpolitik. Vidare har arbetetmed översyner av olika länders nationella kulturpolitik - från början ellsvenskt förslag - påbörjats. Underåret har förberedelsearbete pågått såväl för en kullurminislerkon- 10 (i ) som en utbildningsministerkonferens (i ), vilka Skr.1987/88:15 båda hölls över teman rörande kullurens roll isamhällsekonomin och finansieringen av kulturen respektive vissa lärarulbildningsfrägor. Kurserför lärare arrangeras i skilda medlemsstater. Svenska lärare har deltagit ikurser utomlands och man har också arrangerat en kurs i . Underår 1986 avhölls den femte europeiska idrollsministerkonferensen i Dublin.Konferensens dominerande tema blev pä svenskt initiativ apartheid i idrotten.Trots en viss oenighet antog idrottsministrarna en resolution som avsevärtflyttade fram positioner i ämnet. Ministrarna beslöt bl.a. attvidta alla tänkbara åtgärder för all uppmuntra de idrotlsorganisationer somännu inle gjort det att avbryta sina idrotlskon-takler med samtregelbundet utbyta informafion om de framsteg som görs i delta hänseende.Vidare beslöt ministrarna atl inte bidra med ekonomiskt eller annat stöd somkan möjliggöra för idrotlsorganisationer, lag eller individer atl della i idrollsakliviteleri . Idrollskommil-tén skall lill näsla konferens lägga fram förslag lillytterligare åtgärder som kan vidlas för all främja syftet all avskaffa apartheidi idrotten. En särskild konvention om läktarvåld har antagits och tillträtts avbl. a)() Ensärskild arbetsgrupp har arbetat med frägan om hur ungdomsfrågorna framgentskall hanteras inom . Elt förslag vänlas bli färdigt vid årsskiftet1987/88, i god lid före den andra ungdomsminis-terkonferensen, som äger rum iNorge . b)Europeiska ungdomsfonden och Europeiska ungdomscentret Sverigebidrar liksom tidigare är med etl frivilligt bidrag fill fonden utöver dereguljära medel som anslås. Fonden ger bidrag till skilda verksamheler arrangeradeav europeiska ungdomsorganisationer. innehar f.n. ordförandeskapet ifondens styrelse. Ungdomscenlret har arrangerat ett anlal kurseroch seminarier om aktuella ungdomsfrågor samt språkkurser. Styrkommitténför hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har hållit två möten och därvid slutbehandlat rapporter om "långsiktiga hälsoeffek ter av arbetslöshet", "psykologens roll ihälsoupplysningsarbetet" och "vidareutbildning av allmänpraktiker och geriatriker i insatser för allfräm ja hälsan hos de äldre" samt rekommendationer om "samarbete med 11 massmedia kringdrogberoendefrågor" och "lärarnas roll och utbildning i Skr.1987/88:15 förebyggande insatser och hälsoupplysning". Förår 1987 planerades arbete dels inom de mera permanenta områdena, d.v.s. blodomrädelsamt stipendieverksamhelen och viss kursverksamhet. Dessutom planerassärskilda aktiviteter rörande hälsoupplysning, epidemiologiska data iprimärvärden, organisation av mullidisciplinär värd av cancerpatienter,betydelsen av ny teknologi för hälso- och sjukvården särskilt på primärvärdsnivä.Andra aktiviteter gäller AIDS - främsl frågor och lagstiftningsfrågor - samllämpligheten av elt formaliserat utbyte av information om insatser för altförbättra de äldres situation.