prop · GB03117 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:117 om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna pä fisk under budgetåret1988/89. I 1987/88. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , R. , , , , ,, G. , , Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringen uppdrog åt statensjordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fiskför /89. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i de avriksdagen beslutade riktlinjerna för prisregleringen pä fisk. 1 uppdrageterinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget bör beakta attprisregleringen för fisk skall utvärderas och ses över inför budgetåret1989/90. Förslagens utformning skulle i huvudsak innebära en förlängning avinnevarande års reglering med de justeringar som följer av en utvärdering av deför innevarande år nya inslagen i regleringen. I uppdraget erinrades om att förslag skulle lämnas tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att täcka kostnadernaför för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket.Kostnaderna för denna försäkring skulle räknas av från normpriserna och/ellerfrån andra stödformer. Dessutom skulle avräkning göras för kostnaderna förtrygghetsförsäkringen under budgetåren 1986/87 och 1987/88. skulle vidare avge förslag tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för att täcka kostnader förutsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsramberäknas för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Dessatvå rambelopp skulle bestämmas efter samråd med . har i skrivelse den 18 februari 1988avgett sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga. 1987/88:100 (bil. 11 s. 54) har regeringenföreslagit att för /89 anvisa ett förslagsanslag av I000 kr. till prisregle-rande åtgärder på fiskets område. 2 Prisregleringens utfall /87 m. m. Prop. Grundernaför prisreglering på fisk beslutades av (prop. 1977/78:112, JoU23, rskr. Syftet med regleringen är att den skall styra fisket motlönsamhet som den skall medverka till att utjämna variationer ifiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisregleringens utformningfinns i prop. 1984/85:143 (s. 19-21). Inkomstnivåninom heltidsfisket för varierar enligt jordbruksnämnden kraftigt beroende på var fisket bedrivs. Nivån mäts som : sammanräknad inkomstoch innefattar samtliga förvärvskällor. Inkomsten är högst på , någotlägre för sydkustfiskare medan ostkustens fiskare har markant lägre inkomster. Detotala kostnaderna för pristillägg /87 var för normprissattafiskslag 34 milj. kr. jämfört med 46,4 milj. kr. Minskningen berorfrämst på minskade fångster av sill. Av det totala pristilläggsbeloppet för1986/87 gick till sill. Behållningen i Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond var 89,8 milj. kr. den Ijuli 1987, en ökning med 14milj. Motsvarande belopp för jordbruksnämndensprisregleringskassa var 77,9 milj. kr., en ökning med 8,9 milj. kr. StiftelsenSvensk fisks konjunkturutjämningsfond har fr. o. m. utgången av kalenderåret1987 upphört som självständig juridisk person varvid fondens medel överförts tillSvensk fisk, ekonomisk förening. Prisregleringsavgiftensamt import- och exportavgifterna beräknas innevarande regleringsär tillförakassan ca 76,5 milj. kr. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hosSvensk fisk resp. i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 14milj. De sammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevarande regleringsäruppgår således till ca 260 milj. kr. Desammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsårberäknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca 120 milj. kr. Kostnadernaberäknas nu till ca 115 milj. kr. Detta skulle innebära att behållningen iprisregleringskassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgå till sammanlagtca 145 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 90,5 milj. kr. iintäkter inkl. ränteintäkter under innevarande regleringsår. Sammanlagt innebärdetta att ca 235 milj. kr. skulle finnas tillgängliga under regleringsåret1988/89. Jordbruksnämndengör följande bedömningar i fråga om fångster, avsättning m. m. /89. Dentotala svenska fångsten av fisk har minskat och uppgick år 1987till ca . Drygt en tredjedel utgjordes av sill/ strömming förkonsumtion och knappt en Qärdedel av torsk. Av den totala fångsten avsill/strömming avsattes ca på den inhemska marknaden. Exporten av obereddoch filéad sill/strömming var ca , varav huvuddelen avsattes iDanmark. Den europeiska sillmarknaden do- mineras avdet stora utbudet av noirdsjösill som ökat . Detta Prop,1987/88:117 har lett till att priserna på sill fallit. Efterfrågan påkonsumtionssill kommer troligen inte att öka nämnvärt, varför priserna väntasförbli hårt pressade. Torskfångsten uppgick till ca . Denövervägande delen fångas i . Ca torsk avsattes i Sverigemedan ca exporterades i oberedd form. Importen av torsk, somdomineras av frysta filéer, uppgick till ca . Torskmarknaden har desenaste åren kännetecknats av brist på råvara. Även under de närmaste årenbedöms avsättningssituationen sorn gynnsam. utesluter inte att andra fiskarter kankomma att överta en del av torskmarknaden vilket på lite kan få en prisdämpandeeffekt. Enligt jordbruksnämnden är torskbeståndet i kraftigt nedfiskat.Fångstutrymmet bedöms dock medge ett oförändrat uttag förSveriges del. Vad gäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelenöver . Marknadsbilden för dessa fiskslag väntEis enligt jordbruksnämndeninte förändras nämnvärt. Ett visst ökat fångstutrymme finns för svenskafiskare eftersom fångstkvoterna inte utnyttjas fullt ut. 4 förslag till prisreglering /89 förslag om reglering av priserna på fiskm. m. under /89 har biträtts av Fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. och delegationerna enades vid förra åretsöverläggningar om att man vid fastställande av normpriserna för /89skulle beakta kostnadsutvecklingen inom fisket december 1985-december1987 samt inkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtal för såvälår 1986 som . Även frågan om produktivitetsavdrag skulle behandlas.Vidare skulle , förutom kostnaderna /89, de förbudgetåren 1986/87 och 1987/88 ej tidigare avräknade kostnadsökningarna för denkollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket avräknas frän normpriserna.Jordbruksnämnden och delegationerna har vid överläggningarna konstaterat atten sammanvägning av dessa faktorer ger oförändrade normpriser vilket föresläsför sill/strömming och övriggrupperna för /89. Någon avräkningför trygghetsförsäkringens kostnadsökning 1988/89 har emellertid inte gjorts.Inte heller har justering gjorts för den kostnadsökning som skulle ha räknatsav /87. Prisgränserna för torsk för /89 skulleenligt förra årets överenskommelse justeras pä samma sätt som för sill/strömming.Kostnads- och inkomstutvecklingen m. m. motiverar således oförändrade prisgränser.Jordbruksnämnden föreslår dock att den övre prisgränsen höjs med /kg.Höjningen motiveras av den minskade tillgången på torsk som har lett till sämrefångster i förhållande till insatta fångstansträngningar. Förslagen om normpriser framgår i detalj av nämndensskrivelse. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen inom yrkesfisketberäknas för /89 till ca 9 milj. kr., men kostnadsökningen harsom nämnts inte avräknats från normpriserna. Den definitiva nivån för1987/88 (.) har räknats av från normpriserna. För innevarande och tidigare budgetär har normkvantitetfastställts endast för sill/strömming. Den uppgår till . /89 föreslår jordbruksnämnden att normkvantiteten försill/strömming sänks till . Normkvantiteten skall enligt förslagetkunna ökas till högst beroende på hur de föreslagna stöden tillexport till statshandels-länder och foderfisk utnyttjas. Under innevarande budgetår utgår rörliga pristillägg med75 % av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, med80 % för övriga normprissatta fiskslag och för torsk av skillnadenmellan normpris resp. nedre prisgräns och jämförelsepris. Jordbruksnämndenföreslår för /89 att pristillägg utgår med oförändrade procenttal. Under innevarande regleringsår får överskottspriset för torskutgöra högst av lägstapriset och för övriggrupperna högst . Överskottsprisetför sill/strömming får utgöra högst av lägstapriset. För storlekarna 2och 3 får dock överskottspriserna inte underskrida /kg. För nästa budgetårföreslår nämnden att överskottspriset för samtliga lägsta-prissatta fiskslag,dvs. även makrill och räkor, får uppgå till högst av lägstapriset. Desärskilda reglerna för överskottspriser pä sill föreslås upphöra. För innevarande budgetår anslogs ursprungligen 7 milj. kr.för överskottshanteringen. Överskottskostnaderna har ökat kraftigt på grund avdels större överskottskvantiteter än väntat, dels lägre försäljningspriser.Efter framställningar från Svensk fisk har jordbruksnämnden därför, i enlighetmed sitt bemyndigande, medgett föreningen att ta i anspråk sammanlagthögst 14 milj. kr. För /89 föreslårnämnden att högst 12 milj. kr. anslås för överskottshanteringen. Vidareföreslås att jordbruksnämnden bemyndigas medge ätt Svensk fisk tar i anspråkytterligare medel till överskottshantering om nämnda belopp inte räcker till. Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt stöd iform av regionalt pristillägg för sill/strömming till fiskare bosatta vid syd-och ostkusten samt för torsk till fiskare bosatta på . Stödetutgår inom ramen för gällande normkvantitet och för fisk som avsätts till humankonsumtion. För /89 föreslår jordbruksnämnden att stödet förtorsk slopas och att stödet i övrigt utgår oförändrat. Under innevarande budgetår utgår pristillägg för export avsill/ström ming till statshandelsländer med lägst /kg och högst /kg inom en ram av sammanlagt högst 10 milj. kr., varav 3 milj. kr får avse sill från , och . har endast ca 1,8 milj. kr. förbrukats, varav huvuddelen har avsett sill från , och . föreslår för nästa budgetår att pristillägget utgår med högst /kg inom ett oförändrat 5 ti /88. Pristillägg för foderfisk utgår under innevarande budgetårmed lägst 25 Prop, 1987//kg och högst /kg inom en ram avsammanlagt högst 5 milj. kr. T.o.m. har ca 4,5 milj. kr.förbrukats. har med anledning härav hos regeringen begärt attej utnyttjade medel för stöd till statshandelsexport får användas för stöd tillfoderfisk. Med hänsyn till rådande avsättningssvårigheter för sill/strömming tillhuman konsumtion föreslår budgetår att pristilläggför foderfisk får lämnas med högst /kg. Nämnden föreslår därutöver ettregionalt stöd i form av ett pristillägg med högst /kg till fiskarebosatta på . Sammanlagt föreslås ett belopp av 12 milj. kr.härför. gällande fraktstöd för foderfisk på föreslås därmedupphöra. föreslår vidare att pristillägg får lämnas tillfoderfisk från insjöar inom samma belopp. gällande fraktstöd för foderfiskfrån insjöar föresläs därmed upphöra. Vidare föreslås att nämnden får beslutaom jämkning mellan fördelningen av beloppen för foderfiskstödet och exportstödetsamt om minskning av stödbeloppet i utbyte mot en ökning av normkvantiteten. Särskilda fasta pristillägg lämnas för de viktigasteslagen av söt vattens-fisk, nämligen med /kg för gädda, gös, sik ochrensad och flådd lake samt med /kg för abborre, annan lake och siklöja.Nämnden föreslår oförändrade pristillägg för nästa budgetår. I fråga om annanlake önskar jordbruksnämnden pröva frågan om pristillägg över huvud skall utgå. Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av ett fastpristillägg. För nästa budgetår föreslår jordbruksnämnden oförändradepristillägg. För övrig makrill föreslås dock sänkt pristillägg till 0,50kr,/kg. har haft i uppdrag att efter samråd med fiskeristyrelsenlämna förslag till disposition av medel för att bestrida kostnader förutsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsatt försöksverksamhet medfördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår att högst 5 milj. kr. betalas urprisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning av lax och annanfisk under /89. Däremot har nämnden inte lämnat förslag omsärskilda medel till fördröjd utsättning av lax, men redovisar att fiskeristyrelsenhar förordat att 5,5 milj. kr. anvisas för utsättning av fisk, varav 0,6 milj.kr. för fördröjd utsättning av lax och 0,6 milj. kr. för utplantering av lax iÖstersjön. Fiskets förhandlingsdelegation har föreslagit att 0,2 milj. kr.avsätts för avveckling av försöken med fördröjd utsättning av lax och att 0,4milj. används för utsättning av laxsmolt. Till Swefisk ekonomisk förening har för innevarandebudgetår anslagits 3 milj. kr. ur prisregleringskassan förmarknadsföringsåtgärder. Föreningen har påbörjat en marknadskampanj.Jordbruksnämnden har överfört 1,5 milj. kr. av de anslagna medlentill föreningen. För nästa budgetår föreslår jordbruksnämnden att Swefisktilldelas högst 2 milj. kr. Som kompensation till konsumenterna för de höga torskprisernahar för innevarande budgetår avsatts 15 milj. kr. för konsumentfrämjande åtgär der. föreslår att ytterligare 15 milj. kr. av prisregle ringsmedel avsätts för konsumentfrämjande åtgärder. beloppetavses användas för prisnedsättningar på torskfilé under regie- Prop,1987/88:117 /89. föreslår att ett engångsbelopp av 0,5milj. tillförs för täckning avförhandlingskostnader. beräknar prisregleringens kostnader /89 till sammanlagt 117 milj. kr., varav 62 milj. kr.hänför sig till kostnader för olika former av prisstöd. Kostnaderna förtrygghetsförsäkringen beräknas till 9 milj. kr. och kostnaderna föröverskottshanteringen till 12 milj. kr. Härtill kommer 5 milj. kr. förutsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax. Jordbruksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll beräknas till 1,1 milj. kr. och kostnadernaför Svensk fisks administration och upplysningsverksamhet till 10,4 milj. kr.Kostnaderna för Swefisks marknadsåtgärder beräknas till 2 milj. kr. ochSveriges fiskares riksförbunds förhandlingskostnader till 0,5 milj. kr.Kompensationsåtgärderna till konsumenterna beräknas kosta 15 milj. kr. 1 fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämndenföljande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna förtrygghetsförsäkringen, utplantering av fisk, Swefisks marknadsåtgärder,jordbruksnämndens uppbörd och de konsumentfrämjande åtgärderna. Vidareföreslås Svensk fisk tillföras 48 milj. kr. ur prisregleringskassan för atttäcka kostnader för rörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för statshandelsexportoch foderfisk, överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m.Utöver från prisregleringskassan tillförda medel bör Svensk fisk för dennaverksamhet få disponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk samt vidbehov även hos föreningen behållna medel. Med nämnda förslag behövs för /89ca 80 milj, kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa. Nämnden beräknar attdet något understiger kassans intäkter inkl. ränteintäkter under samma period.Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 85 milj, kr, den Ijuli 1989. Av behållna medel hos Svensk fisk skulle utöver ränteintäkterbehöva tas i anspråk 30 milj. kr. Behållningen skulle därmed komma att uppgåtill ca 30 milj. kr. Disponibla tillgångar skulle vid sammatidpunkt komma att uppgå till ca 115 milj. kr. För egen del kan jag i huvudsak biträda jordbruksnämndensförslag till prisreglering på fisk under /89. Förslaget utgår ihuvudsak från den i uppdraget angivna principen om förlängning i avvaktan påöversynen av regleringen. Jag föreslår således att prisregleringen utformas pädet sätt jag har redogjort för i det föregående och att de av nämndenföreslagna normpriserna, prisgränserna och den föreslagna normkvantitetenfastställs. Inför riksdagsbeslutet om innevarande års regleringförordade jag att kostnadsökningen för fiskets trygghetsförsäkring tillskillnad från tidigare skulle avräknas från normpriserna först i efterhand dåde är kända. avslog emellertid regeringens förslag i bl. a. dendelen. nämnden, fick därför inför årets, reglering i uppdrag attfölja den gamla Prop. 1987/88:117 principen. I nämndens förslag har detta emellertidinte gjorts. Med hänsyn härtill och med samma motiv som förordar jagdärför att kostnadsökningen för trygghetsförsäkringen i fortsättningenavräknas först sedan det verkliga beloppet är känt. 1 samband med attprisregleringen /90 beslutas bör alltså hänsyn tas till de avräkningarsom nu inte har gjorts och som jag har redovisat i det föregående. föreslår att 12 milj. kr. Det är 5 milj. kr. Motbakgrund av de ökade kostnaderna för överskottshanteringen och de lägreförsäljningspriserna finner jag förslaget motiverat. Mot bakgrund av svårigheterna att avsätta sillen som ärden fisk vi har störst tillgång på beslutades om bl. a. insatser förexport till statshandelsländer. Regeringens förslag som även i fråga om andraåtgärder var inriktade mot stimulans av östersjöfisket avslogs av iväsentliga delar. I fråga om den nämnda exporten .visar det sig nu att det nyastödet i huvudsak har använts för export av fisk från västerhavet somnormalt inte har några avsättningsproblem. Under perioden juli-december 1987har sålunda endast 1,8 milj. kr. förbrukats av rambeloppet om 10 milj. kr.Härav har 1,5 milj. kr. disponerats för export av västerhavsfångster.Jordbruksnämnden har föreslagit ett oförändrat rambelopp om 10 milj. kr. förnästa är, varav högst 3 milj. kr. för sill från västerhavet. att stödet skall höjas till högst /kg samt att oförbrukade medelskall kunna disponeras för stöd till foderfisk. I övrigt föreslås oförändraderegler. föreslår vidare att det sammanlagdastödet till foderfisk höjs med 7 milj. kr. till högst 12 milj. kr. Enligt fiskeristyrelsensbeslut är det åter tillåtet att bedriva industrifiske .efter silloch skarpsill i . Vidare föreslår nämnden att fraktstödet tillfoderfisk från och fraktstödet för foderfisk från insjöaromvandlas till ett pristillägg för foderfisk. Nämnden föreslår även att detregionala stödet för torsk slopas med hänsyn till den gynnsammaprisutvecklingen. För egen del vill jag betona nödvändigheten av att sökanya avsättningsmöjligheter för den svenskfångade sillen. Större ansträngningarmåste göras för att få till stånd en ökad, lönsam export. Det resultat som harnåtts under innevarande budgetår är inte tillfredsställande. Helanäringen måste medverka till en bättre utveckling. Berörda myndigheter kandelta i detta arbete inom givna resursrarnar. Vidare är det angeläget att allamöjligheter utnyttjas för avsättning, inom landet. Ansträngningar måste ocksågöras för utveckling av produkter baserade på sill. Särskilt statligt stöd kanutnyttjas för detta ändamål. Jag vill i sammanhanget erinra om att regeringendenna dag har beslutat att återbetalning av prisregleringsavgift tillberedningsindustrin skall kunna ske för de fiskprodukter som exporteras.Därmed skapas konkurrensneutralitet på exportmarknaden. Möjligheterna att avsätta sill som foderfisk begränsas bl.a. av den åter hållsamhet mot användning av fiskmjöl som foder somhar deklarerats från animalieproducenternas sida till följd av kritik mot fisksmak i kött och minskad hållbarhet hos köttet. Hänsyn till detta måste sålunda tas då 8 stödets omfattning bestäms. Jag kan ioch för sig godta jordbruksnämndens förslag till exportstöd och Prop:.1987/88:117 pristillägg för foderfisk. Den jämkningsmöjlighet mellan stödformerna som nämnden önskar besluta om för egen del bör emellertid ankomma på regeringen. Jag vill i sammanhanget för information anmäla att regeringen tidigare denna dag på mitt förslagoch efter framställning av jordbruksnämnden och beslutat om en sådan jämkning för innevarande regleringsår. I princip är nämligen medelstilldel- ' ningen för dessa båda ändamål maximerade av riksdagengenom att regeringens förslag i dessa delar inte godtogs. Även jordbruksnämndens förslag till förändring av stödetför foderfisk från insjöar bör godtas. bör av regeringen kunna bemyndigas attbetala ut 48 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg,överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m. För dessa ändamålbör Svensk fisk få disponera även ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behoväven hos föreningen behållna medel. Det är angeläget att Svensk fisk i sinupplysningsverksamhet särskilt beaktar behovet av insatser för bättreskolmåltider. Av medlen i prisregleringskassan bör de 15 milj. kr. somhar reserverats för konsumentfrämjande åtgärder under innevarande budgetårtillsammans med ytterligare 15 milj. kr. för /89 användas för deåtgärder som jordbruksnämnden föreslär. Beslut i denna fråga bör i likhet medvad som gäller fattas av regeringen. Överskottspriserna bör fastställas på det sätt som nämndenhar föreslagit. Svensk fisk bör fä besluta om avsättningen av överskotten isamma utsträckning som . Medel som har anslagits ur prisregleringskassan för fisk tillprisregleringen och som inte tas i anspråk bör tillföras Svenskfisk, ekonomisk förening. Till prisregleringskassan för fisk bör liksom underinnevarande år föras högst I milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdningav sillolja och inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas bli återbetalatvid export. Av medlen i prisregleringskassan bör högst 2 milj. kr. avsättas förSwefisks marknadsföring. Till bör utbetalas ettengångsbelopp av 0,5 milj. kr. för täckande av förbundets förhandlingskostnader.Vidare bör medel avsättas för att täcka kostnaderna för trygghetsförsäkringenför fisket, preliminärt ca 9 milj. kr. För utsättning av lax, annan laxfisk ochål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax bör anslås högst 5,5 milj. kr.,vars närmare användning liksom bör beslutas av fiskeristyrelsen.Jordbruksnämnden har beräknat sina kostnader för uppbörd och kontroll till 1,1milj. Dessa kostnader bör täckas med medel ur prisregleringskassan. Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även undernästa budgetår fä användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallatvid akuta svårigheter inom fisket. 6 Hemställan Prop, 1987/88:117 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen attmedge att för tiden den 30 juni 1989 reglering av priserna påfisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får skeenligt de grunder som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredrfigandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta. det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1987/88:117 Bilaga STATENS JORDBRUKSNÄMND (PF4-01-JS) PRISREGLERINGEN PÅ FISK M H UNDER BUDGETÅRET 1988/89 (3 bilagor) Regeringen uppdrog i beslut åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under /89. I uppdraget angavs följande. Förslagetskall utformas med utgångspunkt i de av beslutade riktlinjerna för prisregleringen. Förslagen bor utformas med beaktandeav att prisregleringen för fisk skall utvärderas och ses övervarför förslagen i huvudsak bör innebära en förlängning av innevarande års reglering med de justeringar som följer av en utvärdering av de för innevarande årnya inslagen. bör avge förslagtill disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk föratt bestrida kostnader för för den kollektiva trygghetsförsäkringen inomyrkesfisket. Kostnaderna för försäkringen skall räknas av frånnorrapriserna och/eller från andra stödformer. Vidare skall avräknas kostnaderna för trygghetsförsäkringen under budgetåren 1986/87och 1987/88 enligt den överenskommelse som nämnden redovisade i sin skrivelse angående prisregleringen under innevarande budgetår. Förslaget bör även omfattadisposition av medel ur prisregleringskassan för att täcka kostnader för utsättning av lax,annan laxfisk och ål.