prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Avsikten är atldärigenom täcka in hela den period, som förslaget till statsbudgetavser. Nationalbudgetenbygger pä material från fackdepartenient och olika verk och institutioner. För bedömning av den internationellautvecklingen har material erhållits från bl. Beskrivningen av densvenska ekonomin baseras främst på material från ochden prognos som konjunkturinstilulel publicerade . Bedömningarna av utvecklingen under 1989har gjorts inom . Det nyinrättade och en gruppkonjunkturexperter har hörts, men berörda personer bär inte något ansvarför de bedömningar, som görs i nationalbudgeten. Arbetetmed den preliminära nationalbudgetenhar letts av statssekreteraren och departementsrådetSvante . 1987/88: 100 Bil. 1 1987/88. 1987/88: lOO Sedanfinansdepartementet senast () beskrev utsikterna för den ekonomiska utvecklingen t. o. m. 1989 harfrämst de internationella förutsättningarnaför den svenska ekonomin förändrats väsentligt. Det stora underskottet i Förenta staternasfederala budget och de stora betalningsobalansernamellan de största industriländerna har utlöst en förtroendekris på väridensaktiemarknader. Mellan mitten av oktober och föllaktiekurserna pä de stora akUebörsernamed i slorieksordningen . Frän började den amerikanska dollarn falla. Den utvecklingsom därmed har inletts kommersannolikt atl leda till en lägreekonomisk tillväxt i världsekonomin . Det är ännu oklart hur stor dämpningen avtillväxten blir. Del kommer bl. a.alt bero på den ekonomiska politikens utformning i de stora industriländerna. Här har förutsatts all BNP-tillväxten iOECD-områdel dämpas förhållandevismåttligt eller med ca 1/1988 och ca 1/1989jämfört med de bedömningar som gjordes . Förskjutningar av den ekonomiska politiken i mindre restriktivriktning i och och fortsatta ansträngningaratt reducera budgetunderskottet i talar för en sådanbedömning. Vidare förutses utvecklingen de närmaste åreninnebära en fortsatt låg inflaUonstakloch en tendens till stigandearbetslöshet i OECD-områdel, se tabell1:1. Till grund för prognoserna ligger också beräkningslekniska antaganden om oförändrade valutakurser,räntesatser och oljepriser i förhållande nivåerna i början avdecember 1987. BNP i , % 2 3/4 2 1/4 (KPl årsgenomsnitt), % 3 1/2 3 3/4 3 3/4 Arbetslöshet i , % 8 1/4 Råoljepris, dollar per fat Dollarkurs i kr. Det böremellertid understrykas att riskerna för en betydligt sämre utveckling är stora. Del är fullt möjligt attsvårigheterna att komma tillrätta medbetalningsobalanserna mellan de stora industriländerna leder till ett merogynnsamt konjunklurföriopp. Svårigheter atl finansiera de amerikanskaunderskotten kan medföra en förnyad press nedåt pä dollarn och driva uppräntenivån i . Obalanserna kan också leda till nya börsfall och recessionstendenser ivärldsekonomin. Konsekvenserna för den svenska ekonomin kan blibesvärande. Efterfrågeutvecklingeni den svenska ekonomin har varit stark 1987. Den privata konsumtionen har ökat med och bruttoinvesteringarna mednärmare . Den starka konsumtionsökningen är främst en följd av förbättraderealinkomster i hushållssektorn. Även stigande förmögenheter, optimistiskaframtidsförväntningar och goda möjligheter att låna pengar torde ha bidragit till konsumlionsökningen. Den stigande investeringsnivån har sin grund i högt kapacitetsutnyttjande,god lönsamhet och optimistiska framtidsförväntningar. Den offentliga konsumtionen har emellertid ökatlångsamt och utrikeshandeln harbidragit negativt tillBNP-tillväxten, vilkel har medfört all BNPökat långsammare än privat konsumtion och investeringar eller med 2,5%1987, selabeU 1:2. 1987/88: 100 Bil. -0,3 -1,0 -1,7 -0,3 -0,7 -0,6 -0,3 -1,0 -0,8 'Förändring anges i procent av föregående års BNP. Källor:Statistiska centralbyrån, och finansdepartemenlet. Export av varor Import av varor Korrigeringsposl Handelsbalans -1,7 -1,7 Tjänslebalans Transfereringsnetto Bytesbalans (alt. 1) 4.7 -30.4 -11,0 -27,4 -1,7 -24,9 -4,8 -3.0 -29.3 -12,2 -4.1 -30,6 -15,6 Bytesbalans (alt, 2) -14,2 Källor:Statistiska centralbyrån, , konjunkturinslitulet och . Handelsbalansenhar utvecklats sämre än tidigare Prop. 1987/88: 100 förutsett. Bytesbalansen beräknas därigenom ha gett ett underskott pä ca 5 Bil. 1987, se tabell 1:3. Del innebär en kraftig försämring av bytesbalansen med ca . från föregående år. Försämringen beror i första hand pä all den inhemska efterfrågan ökat betydligt mer än vad exportmarknaderna gjort. Däreipot tycks inle någon påtaglig försäm ring av de svenska förelagenskonkurrenskraft ha inträffat. Marknadsande larna på exportmarknaden beräknas ha varit i stort sett oförändrade1987. Den genomförda omläggningen avstatistiken över tjänsteexporten har i ett övergångsskede medfört en betydande oklarhet om tjänslehan- ' delns utveckhng . Försämringen av bytesbalansen 1987 kan ha varit något mindre än vad som har angivits här. Timlönernaberäknas ha ökat med 61/och konsumentpriserna med 1987. Reallönen före skatt har således ökat med ca 2 1/1987. Inflationstakten, mätt somkonsumentprisindex ökning de senaste12 månaderna, har stigit frän UU beräknadedrygt . ' Efterfrågan på arbetskraft harstigit under del gångna året. Antalet sysselsattaberäknas ha ökat med 37 000 personer och arbetslösheten beräknas hareducerats frän 2,1986 UU 1,1987. Den offentliga sektorns finansiella sparande harstärkts från ett underskott på ca 7miljarder kr. 1986 till ett överskott på ca . 1987, enförbättring på ca . Det offentliga sparandet har därigenom tillstörre delen, men inle helt, kompenserat för en försämring av den privata sektorns finansiella sparande. Till följdav atl konsumtion och investeringar har ökat betydligt mer än den privatasektorns inkomster har nämligen den privata sektorns finansiella sparandeslagit om från ett överskoll på ca . 1986 ett underskott påca . 1987, en försvagning med ca . Svårigheternaär betydande all bedöma konsekvenserna för den svenska ekonomin av börsfallel och de ändradeinternaUonella förutsättningarna. Någramer säkra slutsatser om dessa konsekvenser torde inte kunna dras förtån om till , när det finnsmer statisUk som belyser utvecklingen. De kvantifierade analyser som hittiUs hargenomförts inom bl. a. OECD-sekrelarialelhar främst avsett vilken effekt minskningen av hushållens aktieförmögenhelerhar pä den privata konsumtionen. Man har därvid räknat med att konsumlionsnivån reduceras med i storleksordningen av förmögenhetsbortfallel, vilket beräknas få enpåtagligt dämpande effekt på denprivata konsumtionen i , men mindre uttalad effekt i t.ex.de västeuropeiska länderna. Vidare har man beräknat konsekvenserna av detta eflerfrågebortfall på deninternationella handeln och på BNP-tillväxteni OECD-områdel. Man har vidare konstaterat atl investeringarna påverkasnegativt av sänkta aktiekurser, men all denna effekt motverkasav all räntenivån har sjunkit efter börsfallel. 1987/88: 100 Den statistik som finns över utvecklingen iSverige visar att Bil. 1.1 börsfallet inle har fått någolomedelbart genomslag på faktorer som detaljhandelns omsättning,bilinköp, handelsbalans, konsumentpriser, sysselsättning och arbetslöshet. De enkäter som genomförts rörande de svenskahushållens och förelagensframtidsförväntningar efter börsfallet visar dock en kraftig omsvängning inegaliv riktning. Både hushåll och företag är betydligt mindre optimistiska omframliden än Udigare, vilket torde dämpa både den privata konsumtionens ochbruttoinvesteringarnas utveckling den närmaste Uden. Det finnsemellertid även några för den svenska ekonomin positiva inslag i utvecklingen. Dollarkursen har fallit, den tidigare tendensentill stigande internationella räntorhar brutits och oljepriset har sjunkit den senaste liden. Dessa faktorerstärker bytesbalansen. Den sammantagna effekten av de förändradeförutsättningarna torde dock vara en försvagningav tillväxten i den svenska ekonomin och en försämring av bytesbalansen. Prognoserna för den svenska ekonomin har sålunda iflera avseenden reviderats ned sedani oktober. Den privata konsumtionen bedöms öka 1/långsammare både 1988 och 1989 äntidigare förutsett. Investeringarnabedöms nu öka 1/långsammare 1988 och 2-2 1/långsammare 1989. Exporten bedömsbara påverkas marginellt 1988, menökningstakten 1989 förutses dras ned med 1-1 1/. BNP-tillväxten skulle därmed reduceras med knappt1/1988 och 1/1989. Osäkerheten i dessa bedömningar bör dockunderstrykas. I särskilt hög grad gäller det utvecklingen . Bytesbalansenberäknas nu ge ett underskott på . 1988 i stället förtidigare beräknade : I dessa nedrevideringar ingår ocksåkonsekvenserna av nya förutsättningaroch bedömningar, som inle har direkt med börsfallel att göra, men den huvudsakliga skillnaden mellanoktoberprognosen och den som här redovisas har att göra med börsfalletoch dess följdverkningar. När det gäUerbytesbalansen spelar dock det sämre utgångsläget en väsentlig rollför nedrevideringen av prognosen . Utvecklingen 1988 och 1989 Bedömningarnarörande den svenska ekonomin är baserade på tvä alternativ för timlönensutveckling. 1 det ena (alternativ 1) antas timlönerna stiga 1988 och 1989, vUkel är ungefarsamma ökningslakt som i omvärlden. Idet andra (alternativ 2) antas de öka , dvs. i ungefärsamma takt som . De bådaalternaUven rörande timlönerna skiljer sig ät främst när del gäller effekterna på inflationens ochkonkurtenskraftens utveckling. Alternativ1 beräknas leda till en inflation på under loppet av 1988 och 1989.1 allernaUv 2 beräknasprisökningarna bli 1988 och 1989. Närdel gäller utvecklingen i flera andra avseenden är skillnaden inle så 5 Den privata konsumtionens ökningstakt har avtagit något under Prop.1987/88: 100 loppet av 1987. beräknaskonsumtionstillväxten ha varit ca Bil. 1.1 och ca 3 %jämfört med tidigare.En viss dämpning av ökningstakten för de realt disponibla inkomsterna , kursförlusterna på hushållensaktieinnehav och hushällens mindre optimistiska framtidsförväntningar talarför en fortsatt dämpning av konsumtionstillväxten. Den privata konsumtionenberäknas öka med 2-2 1/) 1988. Investeringskonjunkturenhar varit myckel stark 1987 och i delar av landetfinns klara tendenser till överhettning i byggsektorn. De investeringsenkätersom genomförts tyder på en fortsatt höjning av investeringsnivån 1988. Vid översättningav enkälresuUalen till investeringsprognoser har hänsyn tagits till börsfallet.Bruttoinvesteringarna förutses öka med ca 2 1/1988. Den offentliga konsumtionen har ökat med bara ca1 % . Kommunernas planer tyder emellertid på en vissuppdragning av utbyggnadstakten framöver och en något högre ökningstakt för denoffentliga konsumUonen förutses . Exportmarknadenstillväxt bedöms bli måttlig även . Den lägre tillväxten i OECD-områdel medför alt marknaden för export av bearbetade varor beräknas öka med bara 3 1/2%1988. Svensk industri bedöms i stortsett kunna behålla sina marknadsandelar 1988. En förväntat relativt svag utveckling av råvaruexporten gördock atl exporten av varor och tjänster beräknas öka med bara 2-2 1/2%1988. Importen harökat starkt 1987, särskilt importen av bearbetade varor. Den lägre eflerfrågelillväxten del närmaste åretmedför emellertid att även importtillväxten dämpas när det gäller bearbetadevaror. Den neddragning av importen som föranleddes av att oljelagren drogs ned1987 kommer atl ha en motsatt effekt på importUllväxten 1988. Importenav varor och tjänster beräknas därmed öka med ca 4 1/1988. Med dessaförutsättningar förutses en BNP-tillväxt på 1,1988 i alternativ 1 med den lägre löneökningstakten. I alternativ 2 timlöneökningarberäknas BNP-tillväxten bli något lägre, 1,1988. I båda alternativen förutses således en dämpning av tillväxten jämfört med1987. När det gäller utvecklingen beräknasskillnaderna i liUväxllakt mellan debåda alternativen bli större. I alternativ 1 med den lägre löneökningslaklen förutses en fortsall måttligBNP-tillväxt på 1,1989.1 alternaUv 2 beräknas BNP-tillväxten bli endast0,1989. Orsaken är alt den högreökningstakten för Umlönerna i alternativ 2 urholkar konkurrenskraften och försämrar lönsamheten, vilkel leder svagare investerings-utveckling och sämre exporttillväxl. Arbetslösheten beräknas, som redan nämnts,preliminärt ha blivit 1,1987. Den tidigare förutsedda tendensen till fortsall sjunkande arbetslöshet vid alternativet med lägre löneökningstal har fåll omprövas. En i stort ett oförändrad arbetslöshet jämfört med läget under senare delen av1987 förefaller nu mest sannolik i detta alternativ. Det kan ändå innebära en marginell sänkning mellan 6 årsgenomsnitten1987 och 1988. I alternativ 2 med högrelöneökningstal och sämre tillväxt beräknas Prop. 1987/88: 100 arbetslöshetenstiga något under loppet av 1988 och 1989. Osäkerheten i Bil. 1.1 dennabedömning bör dock understrykas. Bytesbalansen har försvagats påtagligt mellan1986 och 1987, frän ett överskott påca . 1986 till ett underskott på ca . 1987.En fortsatt försvagning förutses nu tillett underskott pä . Bakom denna försvagning liggerfrämst en fortsatt relativt kraftigimportökning och en försvagning av tjänste- och transfere-ringsneltot. Ialternativ 1 bromsas försvagningen 1989, medan den fortsätter i relativt snabb takt i alternaUv 2. Med denhögre löneökningslaklen skullebytesbalansens underskott bli . Den offentliga sektorns finansiella sparandeuppgick till ca . En minskning av överskottet till . 1988förutses, främst till följd av att engångsskatten 1987 pälivförsäkringsbolagens förmögenheter bortfaller. Överskottet 1989beräknas till 21-23 miljarder kr.Skattekvoten, som 1987 beräknas ha varit ca 55 1/, förutses bli både 1988 och 1989 i alternativ 1. Den högrelöneökningslaklen i alternaUv 2beräknas föra upp skaltekvoten mol 1989. Tillväxteni OECD-områdel 1987 blev ca 2 3/. I de europeiska bedöms tillväxten ha uppgått till igenomsnitt 2 1/. Framförallt ekonomiernai , och utvecklades bättre än vad som förutsågs i den revideradenationalbudgeten, medan tillväxten ifrämst men även och flera andra central- och nordeuropeiska länderblev lägre än förutsett. Av denordiska länderna har framför allt men också uppvisat enmycket svag utveckling . Världshandelns volym ökade med ca 31/. Denna måttliga ökning varföljden av en neddragning av den amerikanska importen, fortsatt anpassning i de oljeexporterande ländernaoch en minskning av oljeimporten till industriländerna. Externbalansens bidrag till eflerfrågelillväxten var svagt eller negativt i flertalet ,med som främsta undanlag. Även invesleringsulvecklingen vargenomgående mycket svag inomOECD-områdel . I flertalel länder har tillväxten hållits uppe av en stark utveckling av denprivata konsumtionen. Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa De sju slora länderna 2 3/4 2 1/4 1 3/4 3 1/2 3 1/4 1 1/2 1 1/2 1 1/2 1 1/4 1 1/4 1 1/2 3 3/4 2 1/2 1 3/4 2 3/4 - 1 3/4 1 3/4 3 1/2 2 3/4 -3/4 3 1/2 2 1/2 1 1/4 1 1/2 2 1/2 1 3/4 1 1/2 1 1/4 1 3/4 1 1/4 1 1/2 1 1/4 1 3/4 1 1/4 2 1/4 1 3/4 1 3/4 2 3/4 2 1/4 1987/88: 100 Bil. 'BNP, löpande priser och växelkurser Källor: och InflaUonen iOECD-områdel beräknas ha stannat vid ca Prop. 1987/88: 100 3 1/. Oljepriserna har under 19871 stort settlegat stilla i ett intervall runt Bil. 1.1 18 dollar per fal samUdigt som dollarn fallit.Löneutvecklingen har också varit återhållsam i flera stora länder.Arbetslösheten i OECD-områdel har reducerats till 1987. Den s.k.Louvre-överenskommelsen syftade till en stabiliseringav valutakurserna vid då rådande nivåer samt samordnade finans- och penningpoliliska åtgärder mellan destörre . De relativtstabila kursrelalioner som rått kunde dock tlppnås endastgenom mycket omfattande interventioner från centralbankernas sida, däåtagandena i överenskommelsen ej fullföljdes i andra viktiga hänseenden. och i ännu högre grad efter sommarendrevs det internationella räntelägel upp markant. I mitten av oktober 1987utlöstes en betydande oro pä aktiebörserna världen över. drabbades också valutamarknaderna.Från mitten av oktober föll aktiekurserna på världens aktiemarknader med . Frånslutet av oktober och utsattes framför allt den amerikanskadollarn för en betydande nedåtriklad press och hade utgången av åretfallit med mol yen och D-mark. Det förefaller klart att en viktig bakomliggandeorsak till denna utveckling var de stora obalanser som byggdes upp i världsekonomin, inte minst på delfinansiella områdel. En anpassningmot bättre balans hade visserligen inletts 1985, först på valutaområdet och när det gäller den ekonomiskapolitikens inriktning i Förentastaterna och även i , men anpassningen hade gått långsamt. Oron blandmarknadens aktörer över otillräckliga ekonomisk-politiska åtgärder i de stora länderna övergick ien regelrätt förtroendekris. En omedelbar effekt av börsfallet var atlmarknadsräntorna föll världen över. Denna effekt förstärktes ytterligare genomcentralbankernas agerande för att säkerställa en tillfredsställande likviditeti det finansiella systemet. Beslul fattades också i flera länder attsänka administrerade räntor. Efter börskrisens inledning har flera andraekonomisk-politiska åtgärder vidtagits.I har en överenskommelse om nedskärning av budgetunderskottetnåtts. I har beslut fattats om vissa investeringsstimulanser som diskontot sänkts ien samordnad aktion med andra europeiska länder. De sju stora länderna, den s.k. Sju-gruppen, har i ett gemensamt uttalande försökt bidra till att dämpa den fortsatta oron på valutamarknaderna och på de finansiellamarknaderna. Trots detta har dollarn fallit ytteriigare under senare delen avdecember. Den förmögenhelsminskning som börsfallet medförttorde få en märkbar negativ effektpå hushällens konsumtion och därmed på tillväxtutsikterna, framför allt i där aklieägandel iförhållandevis stor utsträckning ärspritt bland allmänheten. Näringslivet påverkas av att riskkapital genom börsfallet blivit dyrare, men dennaeffekt motverkas av de fallande räntorna, varför tolaleffekten inte bedöms blibetydande. attbedöma i sammanhanget är effekterna på framtidsförväntningarna, hos såvälkonsumenter som investerare. För prognosperioden antas oförändradevalutakurser. Ett avgörande elementvid bedömningen av den ekonomiska utvecklingen är utformningen av den ekonomiska politikeni framför allt de större ekonomierna. På det finanspolitiska området förefallerutsikterna till ytterligare åtgärder små i såväl Förentastaterna som och . För penningpolitiken ärdilemmat atl balansera mellan behoven att hålla likviditeten i systemetuppe och alt motverka alt penningmängdslillväxten permanent etableras på dehöga nivåer som rått ,med risk bl. a. för tilltagande inflation. torde stabilitet iväxelkurserna kräva en ränledifferens mellanå ena sidan och å andra sidan och FörbundsrepublikenTyskland. Mol denna bakgrund bedöms den inhemska efterfrågani utvecklas påtagligt svagare än tidigare förutsett såväl1988 som 1989. Effekten avbörskrisen på den japanska ekonomin bedöms bli mer begränsad, medandäremot en mer märkbar nedrevidering av prognoserna görs för de västeuropeiska ekonomierna. Denhuvudsakliga effekten av börskrisen och åtföljande rörelser ivalulakursrelationerna torde dock bli att andra länder indirekt drabbasav den svagare aktiviteten i , framför allt genom minskade avsättningsmöjligheter för exporten. Detta gäller icke minst åtskilliga utvecklingsländer.OECD-länderna sammantagna bedöms nå en genomsnittlig tillväxt 1988 påca 2 1/. Tillväxten väntas mattas avunder året till en nivå på ca 2 %1989. 1987/88: 100 Bil. Tabell2:2 Konsumentprisernas utveckling i vissa De sju stora länderna 2,0 0,4 -0,2 2,7 3,4 6,1 4,2 4 3/4 1/2 3 1/4 3 4 1/4 2 1/2 1 3/4 3 4 1/2 5 1/4 4 1 1/2 4 1/2 3 1/2 8 1/2 4 1/4 3 1/2 4 4 1/2 3 1/2 4 5 3 1/4 2 1/4 -1 1 1/2 2 1/4 2 2 1/2 2 1/4 1 2 1/2 4 1/4 3 1/2 3 3/4 3 3/4 Tabell 2; 3 Arbetslöshet i några Procent av arbetskraften, årsgenomsnitt, standardiseradedefinitioner 6 1/4 6 1/2 8 1/4 10 3/4 11 1/4 10 3/4 10 1/4 10 1/2 9 1/2 5 1/4 5 1/4 5 1/4 2 1/4 2 1/2 2 3/4 1 3/4 1 3/4 10 3/4 11 1/4 8 1/4 1987/88: 100 Bil. Risken för tilltagande inflation, som ännu för någramånader sedan ansågs föreligga, har efter höstens utveckling minskalväsentligt. Räolje-priserna har visat en sjunkande tendens ochantas ligga kvar på nivån per fat. Någonfortsatt kraftig prisstegring på andra råvaror har icke skett. Det ökade tryck påstörte löneökningar som började byggas upp i den amerikanska ekonomin haravtagit. För OECD-områdel i dess helhet bedöms inflationen stabiliseras iintervallet 3 1/. Däremot förväntas den dämpadeaktiviteten i världsekonomin innebära fortsatt höga och dessutom ökandearbetslöshetstal i flertalet . Arbetslöshetsprocen-len iOECD-områdel kan befaras öka frän 1987 till åtminstone 8 1/1989.Världshandeln, som sköt fart , bedöms nu åter dämpas ochförväntas öka med endast mellan 3 och 3 1/. Betalningsobalanserna mellan de största ekonomiernaförblir stora. Det amerikanska bylesbalansunderskottel väntas visseriigenminska men bedöms förbli större än 1989. Samtidigtförväntas de japanska och västtyska bytesbalansöverskotten minska endastmarginellt. Tabell 2:4 Bytesbalanssaido i några Källor:OECD, IMF och Olika riskfaktorer kan framkalla en betydligt sämreutveckling för väridsekonomin än den som skisserats ovan. Stora krav ställs påden ekonomiska poUtiken i de storaländerna för att inle ny turbulens på aktie- Prop. 1987/88: 100 och valutamarknaderna skall uUösas. De amerikanskabudget- och bytes- Bil. 1.1 balansunderskollentorde därvid även fortsättningsvis stå i fokus. För atl finansiera dessa kan räntehöjningar i Förentastaterna visa sig nödvändiga, vilkel skulle dämpa tillväxten i och i andra delar av världen.Bristande förtroende för den amerikanska ekonomin och för den internaUonellaekonomisk-politiska samordningen kan också innebära förnyad stark presspå dollarkursen och därmed medföra fortsatt osäkerhet och instabilitet i delinternationella finansiella systemet och spänningar inom t. ex. del europeiska monetära systemet (EMS). Del är också möjligtatl tiUväxten i OECD-områdel kankomma atl dämpas av en alltför restriktiv inriktning av den ekonomiskapoliUken i och . Proteklionismen utgör mot bakgrund av såväl destora externa obalanserna som den höga arbetslösheten ett påtagligt hot motvärldshandelns utveckling och därmed mot tillväxten i världsekonomin. Samtidigtknyts stora förhoppningar till s.k. Uruguay-rundan inom skall kunna användas inle bara för all motverka delprotektionistiska hotet utan även för alt förstärka frihandeln på ettflertal områden. BNP-tillväxten i staternaberäknas preliminärt ha uppgått till 23/4%under 1987. Den tidigare negativa trenden för industrin har vänt.InduslriprodukUonen samt sysselsättningen i industrin har ökat. Arbetslösheten har sjunkit och uppgick igenomsnitt till . InvesleringsakUvileten har dock utvecklats myckel svagt, delvis som en följd av all den genomförda skallereformen letttill högre kostnader för byggande. Privatkonsumtionen ökade långsamtunder årets första hälft men expanderadesnabbi då också konsumenternas tillförsikt (consumer confidence) enligt olikamätningar var hög historiskt sett.Exportvolymen ökade i årstakt medan importvolymen föll något. Exlernbalansen har underåret givit ett posiUvt bidrag lUI BNP-tillväxten. Budgetunderskottet för stannadevid ca , vilket är lägre änunder 1986. Eftersom en del avförbättringen var av engångskaraktär skulle emellertid underskottet 1988 öka omkring 180 miljarder dollari avsaknad av ytterligare åtgärder.Under november och december 1987 nåddes överenskommelser om en begränsning av budgetunderskottet med drygt30 miljarder dollar budgetåret 1988och med ca . Trots dessa åtgärder förväntas budgetunderskottet inteminska 1988 jämfört med . Kapaciletsutnytljandet är högt. Deprivata investeringarna kan väntasåterhämta sig från i stort sett stagnation . Dettagäller i synnerhet den konkurrensutsatta sektorn som har gynnats av doUardeprecieringen. Utrikeshandeln kan väntas ge ettrelativt kraftigt bidrag efterfråge- 12 kan dock effekten från Prop.1987/88: 100 nettoexporten komma alt dämpas. Även om bytesbalansen förbättrasi Bil. 1.1 reala termer förblir underskottet stort.