prop · GB0322 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m. m. 1987/88: 22 Regeringenföreslår alt anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollel den 8 oklober 1987. Ipropositionen läggs fram förslag på grundval av folkstyrelsekommillénsbelänkande (SOU 1987: 6) Folksiyrelsens villkor. Propositionen behandlar ettfierlal frågor som rör främsl de allmänna valen och arbete. Tidenför genomförande av extra val föreslås förkortad från nuvarande till35 dagar mellan beslutet om extra val och valdagen. Partier som önskar della iell allmänl val skall anmäla sill dellagande före valet. Partier som intehar anmält sig får inle della i mandatfördelningen. Den nuvarande ordningen medregistrering av partibeteckningar avskaffas, men skyddet för partibeteckningarupprätthålls i samma omfattning som hiuills. Möjlighetöppnas till offentliga utskottssammanträden i för inhämtande avupplysningar. Ljud- eller bildupplagningar skall få göras efter överenskommelsemed utskottet. Den minsla lid som enhgt huvudregeln skall förfiyla mellan dentidpunkt då etl förslag lill grundlagsändring första gången anmäls i riksdagenskammare och valet förkortas från tio lill . Däremotföreslås på grund av bristande politisk enighet - inle några förändringar avmandatperiodens längd. Den gemensamma valdagen behålls. Inle heller skalltidpunkten för kyrkofullmäktigval ändras. Vikten framhålls av atl parfierna isitt uppträdande inför valen slår vakt om de grundläggande fömlsällningarna förvårt valsystem med riksproportionali-lel och s. k. småpartispärt. Folkstyrelsekommitténlade också fram etl anlal andra förslag i fråga om arbetsformer, bl.a. att finansutskottet och skatteutskottet skall I 1987/88. slås samman lill ellutskott. Flertalet av dessa förslag lar regeringen inle Prop. 1987/88: 22ställning lill ulan de överlämnas endast lill för övervägande där.Avsiklen är all offentliga ulskoUssammanträden skall kunna hållas efter den 1januari 1988. Övriga förslag föreslås träda i kraft den . Lag omändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs atl 3 kap. 7 §, 4 kap. 3 § saml 8kap. 6 öch 15 regeringsformen' skall ha följande lydelse. Mandalen fördelas mellan de partier som inom den tid och på det sätt som angives i lag anmält sitt deltagande i valet. Mandaten fördelas mellan partier. Med parti avses varjesammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. Endast parti som har fåll minsl av rösterna ihela rikel är berättigat atl deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som harfåll färre röster dellager dock i fördelningen av de fasla valkrelsmandalen ivalkrets, där partiet har fåll av rösterna. 3§Regeringen och varje riksdagsledamot får i enlighet med vad som närmareangives i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma underriksdagens prövning, om ej annal är bestämt i denna regeringsform. Riksdagenväljer inom sig utskott, däribland ell konstitulionsutskoll, ellfinansutskott och etl skatteutskott, enligl bestämmelser i riksdagsordningen.Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandetav utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. Riksdagenväljer inom sig utskott, däribland etl konslitulionsul-skotl och etlfinansutskott, enligl bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes avregeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ejannal är bestämt i denna regeringsform. Undertid då ej pågår kan finans- och skatteutskotten, efter bemyndigande ilag om annan skall än skalt på inkomst, förmögenhet, arv eller gåva, påförslag av regeringen bestämma om skattesatsen eller besluta all skalt somavses i lagen skall börja eller upphöra atl ulgå. Bemyndigande kan innefattarätt atl göra skillnad mellan olika slag av verksamhel och olika delar avrikel. Finans- och skatteutskotten utövar sin beslu- Under tiddå ej pågår kan finansutskottet, efter bemyndigande i lag om annanskall än skalt på inkomst, förmögenhet, arv eller gåva, på förslag avregeringen bestämma om skallesatsen eller besluta alt skall som avses i lagenskall börja eller upphöra alt utgå. Bemyndigande kan innefatta räll att göraskillnad mellan olika slag av verksamhel och olika delar av rikel. Beslutfallas på vägnar genom lag. Regeringsformen omtryckt 1985:866. Nuvarande lydelse landerält vid gemensamt sammanträde.Beslul fallas på vägnar genom lag. Lag som finans- och skatteutskotten har beslutat med stödav första stycket skall av regeringen underställas inom en månadfrån början av närmast följande . prövar lagen inom en månadhärefter. Handläggsärende om skall som avses med förslag enligt första stycket av annat utskott änfinansutskottet, skall bemyndigandet avse både finansutskottet och deltautskott. Utskotten utövar i så fall sin beslutanderätt vid gemensamtsammanträde. Lag som har beslutats med stöd av denna paragraf skall avregeringen underställas inom en månad från början av närmastföljande . prövar lagen inom en månad härefter. Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Det andra beslutet får ej fattas, förrän del efter del första beslutet har hållits val lill i hela rikel och den nyvalda har samlats. Vidare skall minsl förflyta mellan den fidpunkt då ärendet första gången anmäldes i kammare och valet, såvida icke genom beslul, som fallas senast vid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelar av ledamöterna förenar sig, medgiver undanlag härifrån. Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Del andrabeslutet får ej fattas, förrän det efter det första beslutet har hållits vallill i hela rikel och den nyvalda har samlats. Vidareskall förflyta mellan den tidpunkt då ärendet första gångenanmäldes i kammare och valet, såvida icke konstitutionsutskotlelgenom beslut, som fattas senast vid ärendets beredning och varom minsl femsjättedelar av ledamöterna förenar sig. medgiver undanlag härifrån . får icke såsom vilande antaga ell förslag omstiftande av grundlag, som är oförenligt med annal vilande grundlagsförslag,utan atl förkasta det först antagna förslaget. Folkomröstning om vilande grundlagsförslag skall anordnas,om yrkande därom framställes av minst en tiondel av ledamöter ochminsl en tredjedel av ledamöterna röstar för bifall till yrkandet. Sådantyrkande skall framställas från del all antoggrundlagsförslaget som vilande. Yrkandet skall ej beredas i utskott. Folkomröstningen skall hållas med det val lillriksdagen som avses i första stycket. Vid omröstningen får de som har rösträttvid valet förklara huruvida de godtar del vilande grundlagsförslaget eller ej.Förslaget är förkastat, om de flesta av dem sorn dellager i omröstningen röstarmot förslaget och de till antalet är fler än hälflen av dem som har avgivitgodkända röster vid riksdagsvalet. I annal fall upptager förslagettill slutlig prövning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen' delsall lilläggsbestämmdserna 3.11.2 och 3.13.1 skall upphöra all gälla, dels att 3kap. 11 och 13 §§,4 kap. 1,5, 8 och 10-12 §§ samt tilläggsbestämmelserna4.2.1, 4.8.1, 4.11.3, 7.2.3 och 8.12.2 skall ha följande lydelse, dels alt i riksdagsordningen skall införas två nyaparagrafer, 4 kap. 3 a och 3 b §§, saml tre nya lilläggsbeslämmdser, 1.7.4,4.8.2 och 4.12.1, av följande lydelse. 1987/88: 22 Ärenden i talmanskonferensen bereds av en delegationbestående av talmannen och de av partigrupperna utsedda ledaniölerna i talmanskonferensen. 3 kap. 11§ Ulöver vad som följer av 10 § får motion medanledning av proposition avlämnas från den dag dåpropositionen anmäldes i kammaren. I ärende som måste avgöras skyndsamt kanriksdagen, om den finner synnerliga skäl föreligga, på förslag av regeringenbesluta om kortare motionstid. kan besluta all med högst tio dagarförlänga tiden för avlämnande av motion med anledning av proposition i vilkenredovisas plan som avses i 2 § tredje slyckel. Motion får väckas även med anledning av skrivelse från regeringen. Därvid tillämpas bestämmelserna i första slyckel, om inte annat följer av 19 §. Motion får / de fall som föreskriver väckas medanledning av skrivelse från regeringen med redogörelse för viss verksamhet.Därvid äger bestämmelserna i första stycket motsvarande tillämpning. Vid beräkning av motionslid enligt denna paragraf kanbortses från dag som infaller under uppehåll i riksdagsarbelel ellerlängre fid under . Bestämmelsernai IIoch 12 §§ ägermotsvarande tillämpning på motion med anledning av förslag av sådant riksdagensorgan som avses i 8 §. kan föreskriva att motion får väckas också medanledning av redogörelse till från sådant organ. Bestämmelsernai 11 och 12 §§ tillämpas också på motion med anledning av förslag ellerredogörelse av sådant organ som avses i 8 §. Riksdagsordningen omtryckt 1985: 1068. Proposition, motion saml förslag och redogörelse från riksdagsorgan som sägs i 3 kap. 8 § skall för beredning hänvisas lill utskott. Delsamma skall gälla ansökan som åsyftas i 3 kap. 18 § och som talmannen har anmält i kammaren samt skrivelse från regeringen med redogörelse för viss verksamhet. Proposition, annan skrivelse än som avses i 2 kap. 10 §andra stycket regeringsformen eller som innebär återkallelse av proposition,motion saml förslag och redogörelse från riksdagsorgan som avses i 3 kap. 8 §skall för beredning hänvisas till utskott. Delsamma skall gälla ansökan somåsyftas i 3 kap. 18 § och som talmannen har anmält i kammaren. Innan ärende hänvisas lill utskott skall det bordläggasvid sammanträde med kammaren, om kammaren icke beslutar omedelbar hänvisning. 4.2.1 skall senast på åttonde dagen efter dagenför första sammanträdel med kammaren under valperiod tillsättaföljande sexton utskott: 1. ell konstitutionsutskott (KU), 2. ell finansulskoU (FiU), 3. ell skalleulskotl (SkU), 4. ell juslilieutskott (JuU), 5. elt lagutskoU (LU), 6. ell utrikesutskott (UU), 7. ell försvarsutskott (FöU), 8. ett socialförsäkringsulskoll (SfU), 9. ett socialutskott (SoU), 10. ell kulturutskott (KrU), 11. eU utbildningsutskott (UbU), 12. eU IrafikulskoU (TU), 13. eU jordbruksulskoU (JoU), 14. etl näringsulskoll (NU), 15. elt arbetsmarknadsutskoU (AU) och 16. etl bostadsutskott (BoU). Utskotten väljs i den ordning de har tagils upp ovan. Vid tillsättning av utskott som avses i 2 § första stycketskall det. sammanlagda antalet utskottsplatser fördelas mellan de partigruppersom motsvarar partier med av rösterna i hela riket vidsenaste val till . Platserna fördelas mellan partierna genom atl deen efter en tilldelas det parti som för varje gång visar del Prop.1987/88: 22 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 22 Jämförelsetalet är lika medpartiets mandal-antal i , så länge ingen plats har tilldelats partiet,och erhålls därefter genom alt partiels mandatantal delas med del tal sommotsvarar antalet platser som redan har tilldelats partiet, ökat med elt. Vidlika jämförelsetal skiljs genom lottning. På valberedningens förslag beslutar hurplatserna skall fördelas mellan utskotten. Därvid får parti i någotutskott ges en sådan representation att den med mer än en plats avviker frånrepresentationen i övriga utskott. Inom från öppnande anmälerpartigrupperna till talmannen vilka ledamöter som skall inneha partietsplatser. Görs ej sådan anmälan utser talmannen ledamöterna. Talmannen meddelardärefter kammaren vilka som blivit utsedda till ledamöter i utskotten. Bestämmelserna i 7 kap. 7 14 §§ med tilläggsbestämmelsertillämpas också på utskotten. 5§ skall, utöver sina uppgifter enligt 8kap. 6 § samt 9 kap. 4 och 11 §§ regeringsformen, bereda ärenden om allmännariktlinjer för den ekonomiska polifiken och för budgelregleringen samt ärendensom rör verksamhet. Skalleulskottel skall, utöver sin Skalteutskollel skallbereda uppgift enligt 8 kap. 6 § regering. ':- ärenden om statliga och kommuna- formen, bereda ärenden om statliga la skaller och har till följd härav och kommunala skaller. dessutom den uppgift som angives i 8 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Utskott skall avgiva belänkande i ärende som har hänvisatstill ulskollel och som ej har återkallats. Utskott kan dock överfiytla ärendefill annal utskott, om detta samtycker därfill, eller överenskomma med etleller flera utskott att de skall bereda ärendet gemensamt genom deputerade isammansatt utskott. Sådant utskott avgiver betänkande till . Betänkande i ärende vars behandling har uppskjulils frånen valperiod för lill nästa skall avgivas av utskott som hartillsatts av den nyvalda . Betänkande i ärende vars behandling har uppskjutils frånett till nästa inom samma valperiod skall avgivas före den I november.Riksdagen kan dock besluta alt betänkande i sådant ärende får avgivas ävenefter denna tidpunkt. Utskott skall lill anmälan lill kammaren av vilande beslulsom sägs i 3 kap. 16 § foga yttrande i ärendet. Harlagförslag vilat enligl 2 kap. 12 § tredje slyckel regeringsformen, skallutskottet avgiva nytt betänkande i ärendet. Beslut avfinans- och skatteutskotten i fråga som avses i 8 kap. 6 § regeringsformen ochav finansutskottet i fråga om godkännande enligt 9 kap. 11 § regeringsformenmeddelas regeringen genom skrivelse. Beslut avutskott i fråga som avses i 8 kap. 6 § regeringsformen medddas regeringengenom skrivelse. Detsamma gäller finansutskottets godkännande enligl 9 kap.11 § regeringsformen. Beslul om alt belänkande får avgivas efter utgången avoktober i ärende, vars behandling har uppskjutils från ett tdl nästainom samma valperiod, fattas på framställning av det utskott till varshandläggning ärendet hör. Utskottet skall inhämta yttrande från talmanskonferensen. skall lämna upplysningar och avgiva yltrande, då utskott begär del.Sådan skyldighet åligger dock ej regeringen. Myndighet som ej lyder under riksdagenkan hänskjuta begäran från utskott till regeringens avgörande. Begär minsl en tredjedel av ledamöterna i elt utskott vidbehandlingen av ell ärende att upplysningar eller yttrande skall inhämtasfrån myndighet som avses i första slyckel, skall utskottet föranstalta omdetta, såvida del icke finner alt därmed förenat dröjsmål med ärendetsbehandling skulle leda lill avsevärt men. skall lämna upplysningar och avgiva yltrande, då utskott begär del,om ej annat följer av 12 § andra slyckel. Sådan skyldighet åligger dock ejregering- en. Myndighet som ej lyder under kan hänskjuta begäranfrån utskott till regeringens avgörande. Begär minst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vidbehand lingen av elt ärende alt upplysningar eller yttrande skall inhämtasfrån myndighet som avses i första stycket, skall utskottet föranstalta omdetta, såvida det icke finner att därmed förenat dröjsmål med ärendetsbehandling skulle leda till avsevärt men. Utskottet skall i sitt belänkande iärendet redovisa skälen tdl att Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse en sådan begäran om upplysningar eller yttrande haravslagus. Konslilulionsulskottet får icke avgiva förklaring, all 2kap. 12 § tredje stycket regeringsformen icke är tillämpligt i fråga om visstlagförslag, ulan atl lagrådet har yttrat sig i saken. Utskottfår sammanträda också under lid då icke pågår, om dess uppgifterkräver det. Utskottskall sammanträda också under tid då icke pågår, om riksdagsarbetetkräver del. 4.11.3Innan ordförande har valls, föres ordet av den av de närvarande ledamöternasom har varil ledamot av längst tid. Om två eller fiera har tillhörtriksdagen , har den äldste av dem företräde. Vidgemensamt sammanträde med finans- och skalleulskollen enligt 8 kap. 6 §regeringsformen föres ordet av den av ulskollsordfö-randena som har varilledamot av längst fid. Om de har tillhört , äldste av dem företräde. Vidgemensamt sammanträde med finans- och skalleulskollen/ör behandling av ärendesom avses i 8 kap. 6 § regeringsformen föres ordet av den avutskoUsordföran-dena som har varit ledamot av längst lid. Om de hartillhört , har den äldste av dem företräde. Utskottskall sammanträda inom slängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, kanutskottet medgiva all även annan än ledamot, suppleant och tjänsteman iutskottet är närvarande. Utskott skall sammanträda inom slängda dörrar. Det kandock besluta att sammanträde för inhämtande av upplysningar helt eller delvisskall vara offentligt. Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva atläven annan än ledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande vidsammanträde inom stängda dörrar. Vid offentligt utskottssammanträde är företrädare förstatlig myndighet ej skyldig att lämna uppgift för vilken sekretess gäller hosmyndigheten. Ljud- eller bildupptagning vid offentligt utskottssammanträdefår äga rum efter överenskommelse med utskottet. 7 kap. 7.2.3 Valberedningen håller på kallelse avtalmannen sitt första sammanträde som den ulses. Däreftersammanträder beredningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § saml lilläggsbestämmdserna4.11.1 andra slyckel och 4.11.2-4 äger motsvarande tillämpning på valberedningen. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § första stycket första ochtredje meningarna saml tilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och4.11.24 tillämpas också på valberedningen. 1987/88: 22 Bestämmelsernai 4 kap. 12 § saml tilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11.2 och 4äger motsvarande tillämpning på krigsdelegalionen under lid då delegationenej är i ställe. Bestämmelsernai 4 kap. 12 § första stycket första och tredje meningarna samttilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11.2 och 4 tillämpas ocksåpå krigsdelegationen under lid då delegationen ej är i ställe. Denna lag träder i kraft, i fråga om 4 kap. 12 § samlfilläggsbestämmd-serna4.12.1, 7.2.3 och 8.12.2 , och iövrigiden . Lag om ändring i vallagen (1972: 620) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1972: 620)' dels au 5 kap. 1-9 §§, 6 kap. 3, 5 och 9 §§, 7 kap. 2 §, 9kap. 6 §, 10 kap. 1, 7 och 13 §§, 11 kap. 6 a §, 14 kap. 4, 5, 9 och 15 b §§saml rubriken lill 5 kap. skall ha följande lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 6 kap. 7 a §, av följande lydelse. Registrering av partibeteckning och anmälan avkandidater Anmälan om dellagande i val och av kandidater Partikan efter ansökan och på de villkor som anges i 24 §§ få sin partibeteckningregistrerad hos centrala valmyndigheten samt anmäla kandidater i valet enligt8 §. Om valsedel med registrerad partibeteckning finnsbestämmelser i 6 kap. 3 § tredje stycket och 14 kap. 5 §. ' Lagen omtryckt 1985: 203. Partier som skall delta i elt val skall anmäla sittdellagande till den centrala valmyndigheten. De kan också anmäla kandidater ivalet. Av 14 kap. 4 § följer att valsedlar för sådana partier sominte har anmält sitt deltagande är ogiltiga. I 6 kap. 3 § tredje stycket och 14 kap. 5 finnsbestämmelser om valsedlar för de partier som har an-tnält kandidater. Ansökan om registrering av partibeteckning görsskriftligen. / ansökningshandlingen skall anges för vilkel slag av valregistrering söks och, om ansökningen avser registrering för val avlandstingsledamöter eller kommunfullmäktige, för vilken landstingskommun ellerkommun som registrering begärs. Till handlingen skall fogas förklaringarenligt 3 § tredje stycket eller intyg av publicus atl sådanaförklaringar har visats upp för honom. För altpartibeteckning skall ål-njuta skydd vid val skall ansökan om registrering avbeteckningen ha kommit in till centrala valmyndigheten, vid ordinarie val tillriksdagen och val i hela riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktigeföre utgången av februari valåret och vid annat val inom efter det altbeslut om valdagen meddelades. En anmälan om ett partis deltagande i ett val skall görasskriftligen. Av anmälningen skall framgå vilket slag av val den avser och, omden avser val av landstingsledamöter eller kommunfullmäktige, vilkenlandstingskommun eller kommun det gäller. En anmälan skall vid ordinarie val lill och vali hela landet av landstingsledamöter och kommunfullmäktige göras senast enmånad före det val den avser. Vid ett annat val skall anmälan göras inom tvåveckor efter det att beslutet om valdagen meddelades. För attell parti skall kunna anmäla kandidater enligt 6 § skall dock dess anmälan omdeltagande i valet ha kommil in till den centrala valmyndigheten före utgångenav februari månad valåret i fråga om elt ordinarie val till och eltval i hela landet av landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Vid ett annatval skall en anmälan om deltagande ha kommil in till den centralavalmyndigheten inom efter det alt beslutet om valdagen meddelades, ompartiet skall anmäla kandidater. 1987/88: 22 Partibeteckning får registreras, om 1. partibeteckningenbestår av el ler innehåller ord, 2. partiet icke utgör underavdelningav politisk sammanslutning, 3. ansökan biträds, vid registreringför val till av minst 1500 röstberättigade medlemmar i hela riket ochvid registrering för val av landstingsledamöter och för val avkommunfullmäktige av minst Av enanmälan skall framgå under vilken beteckning partiet går lill val(partibeteckning). Nuvarande lydelse 100 respektive minst 50 röstberättigademedlemmar i den landstingskommun eller kommun för vilken registrering söks, 4. partibeteckningen kan antas ej ledalill förväxling med beteckning som redan är registrerad eller som, medanledning av tidigare gjord ansökan, kan komma alt registreras med giltighetför det valet ellerför annat val för vilket den nya registreringen enligl 4 §första stycket kommer alt gälla, 5. partibeteckningen kan antas ej ledatdl förväxling med beteckning som för högst har avförts urregistret efter namnbyte och vars registrering hade sådan gdlighel som avses ipunkt 4. Ifråga om parti som är representerat i gällerinle första stycket 3. Demedlemmar som enligl första stycket 3 biträder en ansökan skall lämnaegenhändigt undertecknade förklaringar om detta och därvid uppge personnummeroch kyrkobokföringsort. 4 § första stycket Registreras partibeteckning för val lill , gällerregistreringen även för val av landstingsledamöter och kommunfullmäktige ihela riket. Registreras partibeteckning för val av landstingsledamöter,gäller registreringen val i den landstingskommun som anges i registreringsbeslutsaml val av kommunfullmäktige i de kommuner som är belägna inom landstingskommunen.Registreras partibeteckning för val av kommunfullmäktige, gäller registreringenval i den kommun som anges i registreringsbeslulet. När partibeteckning registrerats eder avförts urregistret, skall centrala valmyndigheten kungöra della i Post- och InrikesTidningar. Anmäls ett parti för val lill , gäller antnälanäven för val av landstingsledamöter och kommunfullmäktige i hela rikel, om sådanaval äger rum med riksdagsvalet. Anmäls etl parti för val avlandstingsledamöter, gäller anmälan valet i den landstingskommun som anmälanavser samt val av kommunfullmäktige i de kommuner som är belägna inom landstingskommunen.Anmäls ett parti för val av kommunfullmäkfige, gäller anmälan valet i denkommun anmälan avser. När en anmälan otn deltagande i val har gjorts, skall dencentrala valmyndigheten kungöra della i Post- och . 1987/88: 22 För attregistrerad partibeteckning skall åtnjuta skydd vid val skah partiet somkandidater anmäla för val lill i viss valkrets minst fyra ochhögst femton personer och för val av landstingsledamöter eller kommunfullmäktigeminst fyra och högst tjugo personer i lands tingskommunen eller kommunen. Centrala valmyndigheten bestämmer inför varje val näranmälan av kandidater senast skall göras. Kungörelse härom skall föras in iPost- och . Underrättelse om beslutet skall vidaretillställas varje registrerat parti. Anmälan av kandidater skall göras hos centralavalmyndigheten eller, i den mån regeringen eller myndighet som bestäms avregeringen föreskriver del, . Anmälan skall göras skriftligen avpartiets ombud eller av person som ombudet utsett. Till anmälningshandlingenskall fogas skriftlig förklaring från varje kandidat all han givit partietlillslånd atl anmäla honom. Ett parti, som har anmält sdt deltagande i etl val inomden tid som anges i 2 § tredje stycket, uppnår skydd för sin partibeteckning,om partiet som kandidater anmäler