prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Avvägning mellan energihushållning och energitillförsel , , , , SERO m.fl.instämmer i delegationens uppfattning att åtgärder för en rationell elhushållningmåste ses tillsammans med andra åtgärder för vår energiförsörjning bl. a. påtillförselsidan. vill understryka behovet av all ny elproduktionbehöver planeras eftersom elanvändningen bedöms öka trots elhushållningsinsatser,STU betonar att del är vikUgt att effektiv elproduktion tas in i bilden,särskilt sådan som innebär en till lokala eller regionala behov väl anpassadoch balanserad samproduktion av el och värme. Liknande synpunkter framförs avLRF som även betonar alt inhemska biobränslen härvid bör utnyttjas i störstamöjliga omfattning, SERO anser det inte vara av väsentligt egenvärde att drivaner nuvarande omfattning av direktverkande elvärme och ersätta den med någontyp av fossila bränslen utan i stället bör det som inte kan sparas bort producerasmed altemativa metoder, mottryck från biobränslen, biogas samt utbyggd vatten-och vindkraft, framhåller atl det borde haklarlagts vilka 158 energiformer som, vid elersättning,el kommer att utbytas mot. 1987/88:90 och beslutsfattarnaskulle härigenom ha getts möjligheter atl bedöma. Bilaga 2 humvidaersättningsformerna är godtagbara ur bl, a, miljömässiga och samhällsekonomiskasynpunkter. EnligtLO:s uppfattning är det alltmer uppenbart alt kärnkraftavvecklingen till störstadelen måste lösas genom en ökad förbränning av importe- rade fossilabränslen. Elanvändningsdelegationens resultat pekar därför, enligt LO:s mening,klart på behovet av fortsatt utveckhng och introduktion av ny elproduklionsteknik,både baserad på inhemska förnybara energikällor och på förbränning avimporterade fossilbränslen. ,, Jemkontoret och Kemikontoret betonar atl planeringen av eltillförselmåste ske så att industrins tillgång på el inte blir en begränsande faktor förproduktionen. a. framhåller SCPF att elförsörjningsproblemet i huvudsakmåste lösas genom ulbyggnad av ny elproduktionskapacitet. Statsmakterna måsteredovisa alternativ till kärnkraften som ger tillräcklig och säker elUllförselUll industrin rimliga priser. Liknande synpunkter framförs avByggentreprenörerna. I likhet med delegationen betonar bl a BFR, . Byggentreprenörerna och lEB vikten av alt en kortektavvägning mellan energitillförsel och energianvändning görs. Naturgasens rolltas i detta sammanhang upp av ett flertal remissinstanser. anser att möjligheterna att ersätta el med gas. LRF, Vi i småhus, lEB och industrins byggmaterialgrupp är däremotmer skeptiska till gasen som ett alternativ till elvärme. REL betonarbetydelsen av att en plan fastläggs över vilka områden i landet som kan påräknanaturgas och vilket år detta beräknas ske. Enligt REL är del även angelägel attde lokala el- och energiverk, som så önskar, får möjlighet att distribueranaturgas inom sina områden då vi därmed kan optimera användningen av rättenergislag i rätt sammanhang. Denav elanvändningsdelegationen presenterade potentialen för eleffektiviseringinom olika användningssektorer kommenteras av ett antal remissinstanser. Underförutsättning av en framtida högre elprisnivå bedömer att det kanfinnas en ekonomiskt betingad potential av samma storleksordning som delegationenhar bedömt rimlig. Även om stimulansåtgärder sätts in tar det dock betydandetid innan en väsentlig del av potentialen förverkligas. Enligt börman också i sammanhanget beakta att ekonomisk tillväxt som tar sig uttryck iökande industriell produktion och ökad privat och offentlig konsumtion ävenmedför ökad elefterfrågan. ÄvenSydkraft poängterar atl det finns en allmän tendens till ökad elanvändning inomindustrin och fastighetsförvaltningen som helt eller delvis kan äta upp möjligabesparingar, DelegaUonen ochexpertgrupperna har analyserat möjligheterna att öka effektiviteten i elanvändningen bl, a, i industrin. delar expertgruppens för elintensiv industri beskrivning av berörda branscher. Det är riktigt, framhållerförbundet, att de tekniska potentialer för minskad Prop. 1987/88:90elanvändning som redovisas inte alltid är ekonomiskt möjliga. Icke sällan Bilaga 2 leder ett effektivt resursutnyttjande i industrin atlelanvändningen ökar. Detta innebär att resultaten av de beräkningar somElanvändningsdelegationen genomfört enligt är mycket osäkraoch får inte tas som intäkt för en motsvarande minskning av elUllförseln. SCPFdelar expertgmppens bedömning av den tekniska potentialen för eleffektiviseringoch elersätlning i massa- och pappersindustrin. Inte heller Kemikontoret harnågra invändningar mot de potentialbedömningar för den kemiska industrin somgörs av elanvändningsdelegationen. UHÄ genom , CTH ställer sig däremot tveksam att den ekonomiska elenergisparpotenUalen,som expert gmppen för elintensiv industri bedömer den, kommer att realiserasinom en , Statensprovningsanstalt framhåller den stora besparingspotential som finns inomindustrin. Exempel är ventilalionsområdet där provningsanstal-ten genom en radmätningar fått erfarenhet av dålig funktion och onödigt hög elförbmkning. Vissametoder har utarbetats för att åtgärda bristerna. EnligtSCB:s bedömning borde en analys av effekterna på olika industribranscher avhöjda elpriser även inkludera de indirekta elkostnadshöjningar som förorsakasav alt kostnaderna för inköpta råvaror, halvfabrikat och tjänster också ökar p.g, a, elprishöjningama. En sådan analys kan ske på basis av de input-outputtabeller som reguljärt utarbetas av SCB inom ramen förnationalräkenskaperna. Av dessa tabeller framgår att de indirekta elkostnadernai många branscher är störte än de direkta. Så är exempelvis fallet inom fleraav verkstadsindustrins branscher. Vadgäller elsparmöjlighelerna i bebyggelsen så gör flera remissinstanser enjämförelse med utvecklingen inom energihushållningsområdet under 1970- och1980-talet, fram håller exempelvis att elhushållningen kommer att arbetaunder väsentligt svårare förhållanden än det allmänna energisparandet. Dettahar till stor del skett genom just övergång till el och energisparandeapparater som drivs av el. Det bör också noteras, anför , att elhushållningenbedrivs under väsentligt annorlunda förhållanden än arbetet med oljeersättninggjorde. Oljeersättningsverksamhe-ten hade ett brett stöd från såväl politiskthåll som från industri och energi producenter. Elhushållningsarbelel har inteett lika uttalat stöd. Prisutvecklingen spelade naturligtvis också en roll. Liknandesynpunkter framförs av BFR, lEB och . I dettasammanhang pekar BFR också på risken för att problemen med de direktelvärmdahusen överbetonas i förhållande till annan elanvändning inom bebyggelsen. Energiförbmkningenför direktverkande el uppgick till ca /år, vilket kan ställas mot entotal elförbmkning inom bebyggelsen av drygt /år. Delegationensbedömning av sparpotenUalen i småhus kommenteras också av lEB som tror att detgår alt nå ännu längre, särskilt i fråga om effekt, eftersom man i det energisnåla huset kan reglera effektutnytljandet . anför alt värmepumptekniken utgör ett nöd- 160 vändigtinslag när del gäller atl avveckla kärnkraften och alt samUdigt ' Prop.1987/88:90 minska oljeberoendet. Värmepumpteknikens strategiska betydelse beto-Bilaga 2 nas även av BFR och lEB. i småhus anser att man bordebehandlat en så viktig punkt som ackumulering lite fullständigare. Genom sådanaåtgärder borde det enligt förbundet vara möjligt atl få avsmåhusens förbrukning under låglasttid. Detta torde underlätta möjligheternaatt behålla den miljövänliga och rena elvärmen. Förbundet tror atl småhusägarnaär villiga all installera ackumulering om man får bidrag till exempelvis halvakostnaden och förmånliga statliga lån till resten. Bristeri underlaget vad beträffar potenlialbedömningar för elhushållning påpekas avvissa remissinstanser. Exempelvis anför alt detunderlag, som ligger till grund för delegationens antaganden om framlidabesparingsmöjligheter och tänkbar utveckling, är speciellt för lokalhus osäkraoch bör enligt förbundets uppfattning analyseras ytteriigare. Mycket av dagensenergisparteknik baseras på ökad elanvändning och ger i moderna hus, särskiltmed lokaler, ett starkt elberoende. Detta är en fömtsättning för alt det förnärvarande skall gå alt upprätthålla en låg energiförbrukning och en hög inomhuskomfort. Socialstyrelsenpåpekar att hälso-, sjukvårdens- och behov av el inför1990-talet knappast har berörts i betänkandet. Styrelsen anför vidare att enmycket god luftomsättning från hygien- och smilt-skyddssynpunkt är nödvändig ibl. a. sjukhus. Detta kräver fläktanordning-ar som kan vara energikrävande. Enökad hemsjukvård och hemtjänst kommer atl medföra krav på högre inomhuslemperaturer,bra termiskt klimat och god belysning. framhåller alt man både med hänsyn till de stigandekvalitetskraven och p.g.a. den allmänna samhällsutvecklingen kan förvänta ett sUgandekylbehov inom handeln framöver. Delta torde leda till en stigande elförbmkningom inte särskilda åtgärder vidtas för all påverka utvecklingen. Ettantal remissinstanser anser all miljöfrågorna skulle ha behandlats mycket merautförligt. Utredningen har enligt SNV analyserat möjligheterna att ersättaeller minska elanvänding en inom en rad sektorer. De miljömässigakonsekvenserna av föreslagna åtgärder behandlas dock ej vare sig i ett längreeller kortare perspektiv. Detta betraktelsesätt medför att man inte allsvärderar miljökostnaderna oavsett vilket energisystem man väljer. Delta gällersärskilt frågan om hur elvärmen i framför allt småhusbeståndet skall ersättasmed andra uppvärmningsformer. Liknande synpunkterframförs av , och . konstaterar att utökad ved- och oljeeld ning i kombipannor ofta medför hälso- och miljöproblem. Denna utveck ling har därför stora begränsningar. framhåller också bety delsen av all en minskad elanvändning och energihushållning genomförs på ett sådant sätt att inomhusklimalel inte försämras. Liknande synpunk ter framförs också av , och . BFR å sin sida framhål ler atl rätt genomförda förbättringar av den byggda miljön från energihus- hållningssynpunkt går hand i hand med kvalitetsförbättringar vad gäller miljö och komfort. 11 1987/88. Ettantal remissinstanser bl. a. , Byggentreprenörerna, Hyresgäs- Prop.1987/88:90 temas , lEB och SERO framhåller att effektsparandeförtjänar Bilaga 2 störte uppmärksamhet. Behovet av lokala värmekällor tasi detta sammanhang upp av bl. a. Byggentreprenörerna. ÖCBframhåller betydelsen av all beredskapshänsyn -dvs våra möjligheter att klaraenergiförsörjningen under kriser och i krig - löpande tas i beaktande vid alla övei-vägandenom energifrågorna i samhället. Ilikhet med delegationen framhåller ett flertal remissinstanser, däribland SPK,BFR, SIND, TCO, och Svenska Gas-föréningen, altdet är viktigt att den omställning av energisystemet som förestår sker påsamhällsekonomiskt rationella grunder. En väl fungerande marknad är engrundläggande förutsättning för all omställningen av energisystemet ochkärnkraftsavvecklingen ska kunna genomföras utan onödiga kostnader församhälle, elproducenter och elanvändare, StockholmEnergi understryker vikten av alt elhushållningsprogrammel skapar stabilaförutsättningar för en rationell planering hos användare av el. Tydligasignaler till elsystemets aktörer att planera för effektiv elanvändning är avstörsta vikt, inte minst ur förtroendesynpunkt. ÄvenBFR, i . , lEB ochSveriges betonar detta. Både förändringen i energipolitikensinriktning och ryckighelen i medelsanvändningen pekar enligt BFR mot ett behovav ökad långsiktighel och kontinuitet, BFR vill särskilt framhålla betydelsenav en kontinuerlig förbättring av landets byggnadsbestånd som en grundläggande energipolitiskåtgärd - oavsett energipolitikens mera specifika inrikting från tid till annan. Oklarhetenom prissåttningsprincip och om avveckling och ersättning avelproduktionskapacitet är enligt statens energiverk de två faktorer somtillsammans ger den stora osäkerheten i planeringsfömtsättningarna för elanvändareoch elproducenter. understryker viklen av förväntningarnas,inte minst prisförväntningarnas, betydelse för incitamenten att hushålla rnedel och instämmer i ElanvändingsdelegaUonens bedömning "attplaneringsmöjligheterna för såväl elproducenter som elanvändare skulleförbättras.av en tydlig deklaration från statsmakternas sida om slarttidpunktoch takt för kämkraftsavvecklingen samt av en precise- . ring av fömtsättningarnaför ny elproduktion". Vidsidan av statens energiverk framhåller ett mycket stort antal remissinstanserbetydelsen av atl en tydlig deklaration med denna innebörd lämnas. Bl, a. anserRörfirmornas detta nödvändigt för att en anpassning som måste skehos husägare, byggherrrar, fabrikanter, konsulter, installatörer m. fl. skallkunna ske med så liten störning som möjligt. framhåller att förelagen i mycket god tid måste få kännedom omhur kärnkraftsavvecklingen ska genomföras. Avvecklingen påverkar industrinslångsiktiga investeringsbeslut varför del är nödvändigt med ett snabbiklarläggande. Detär enligt uppfattning angeläget att man inför kärn- 162 kraftsavvecklingen på ettmedvetet sätt stegvis bygger upp intresse och Prop. 1987/88:90handlingsberedskap hos allmänheten. För atl detta skall vara möjligt är det Bilaga 2 viktigt atl konsumenterna får klara signaler om utvecklingen inom energiområdet.Delta fömtsätter bl. a. att statsmakterna inte skjuter på för allmänhetensagerande viktiga beslut (t. ex. om vilka styrmedel som skall användas) mer ännödvändigt. Andraremissinstanser som framför liknande synpunkter är SPK, statens provningsanstalt, LRF, , och Föreningen Energirådgivare (). . FSEframhåller även viklen av atl besked ges om huruvida statliga bidrag kommer attlämnas till vissa elkonsumenter när elprishöjriingarna kommer. Ettantal remissinstanser har även andra synpunkter och krav vad gäller kårnkraftsavvecklingensgenomförande. SCPF understryker atl kärnkraften inte kan avvecklas förtånrealistiska alternativ presenteras. Regeringen måste lämna besked om vilkaenergislag statsmakterna är beredda atl tillåta för att ersätta kärnkraften. yrkar på alt del före beslut om avveckling av kärnkraftverkenbör genomföras en ny folkomröstning om kärnenergifrågan i hela dess vidd.Folkomröstningen bör föregås av en bred och objektiv information om samtligakonsekvenser av en avveckling. TCOanser det angelägel all kärnkraflsavvecklingen också utnyttjas som en offensivsatsning som kan medverka till atl de övergripande samhällsmålen beträffandesysselsättning, ekonomisk utveckling, regional balans, god miljö och rättvisfördelning uppfylls. framhåller all även de mänskliga resurserna måste utnyttjas omenergihushållning och effeklreducering skall göra kärnkraftsavvecklingen möjlig. Enövervägande majoritet av remissinstanserna instämmer i delegationens uttalande atlriksdag och regering inte heller framgent bör ingripa i laxesällningen.Folkkampanjen mot kärnkraft-kärnvapen har dock en avvikande uppfattning.Enligt Folkkampanjen.bör riksdag och regering överta det direktaansvaret för eltaxor på motsvarande sätt som man har ansvaret för SJ:soch Postverkets taxor. Principerna förelprissättning tas upp av ett flertal remissinstanser. Även om majoriteten av remissinstanserna ansluter sig principen om kosl- nadsriktiga taxor råder i viss ut sträckning delade meningar om vad detta begrepp innebär. Folkkampanjen mot kärnkraft kan tänka sig att begreppet är användbart om det innefattar även samhällets miljö- och riskkostnader i , samband med elproduktionen samt avsättningar till underhåll och utveck ling av elprodukUonssyslemel i enlighet med marginalkostnadsprinciper. Folkkampanjen anför vidare: Vad kan länka sig framgår av deras barocka prissättning av el till elvärmekunder. Trots att elvärme med nödvändighet ger upphov till ojämn belastning , som medför, höjda produktionskostnader, sätter taxan lägre till elvärmekon- . sumenler än till normalförbrukande hushållskonsumenter. dagar ger elvärmen t. o. m.risk för överbelastning, vilket är ett hot mot det Prop. 1987/88:90grundläggande kravet på säker energiförsörjning uttryckt i direkUven. Bilaga 2 Ändå föreslår utredningen att skall bemyndigas tillämpa sinförvrängda uppfattning om vad kostnadsanpassad taxa är! och ullalar sig för en prissättning som avspeglarde koslsiktiga marginalkostnaderna för elproduktionen. framhåller i denna fråga all en effektiv elanvänding främjas omsåväl tariffslrukluren som tariffnivån anpassas efter de kortsikUgamarginalkostnaderna. Statsmakterna bör genom sin styrning av Vattenfallmöjliggöra en sådan prissättning på el. Konsumentverketpåpekar alt en relativt kortsiktig marginalkostnads-princip i kombination medev. höjda avkastningskrav på måste kombineras med åtgärder så altföretagens övervinster kan disponeras av samhället på ett från allmän synpunktgodtagbart sätt. (Efn) betonar all en mera strikttillämpning av prissättning på elenergi enligt långsiktig marginalkostnadskulle förbättra de ekonomiska incitamenten för energihushållning. Vidare ärdet nödvändigt, framhåller Efn, att dessa incitament är verksamma för den somreellt beslutar om investeringar i elhushållning resp, elersättning, SABOframhåller att taxorna skall vara så konstruerade, att de sUmu-lerar tillenergisparande. De måste också vara lätta all förstå. Det kan vara svårtför ett bostadsföretag att se de ekonomiska konsekvenserna av alla besparingsinsalser,då el-, fjärtvärme- och valtenleverantörer har varierande och komplicerade taxekonslmktioner. Ävenstatens planverk och under stryker prisets inflytandeöver energihushållningverksamheten, vill i dettasammanhang kraftigt understryka vikten av en lugn och stabil elprisutvecklingutan plötsliga prisändringar som ej kunnat förutses. Enligt föreningensbedömning är detta en förutsättning för atl brukarna skall kunna göra denlångsikliga planering och de investeringar som erfordras för atl den önskadebegränsningen i elanvändningen skall kunna uppnås. Prisökningar,eller tidiga och trovärdiga beslut om succesiva prisökningar, kan enligtstatens planverk vara ett av medlen att stimulera energihushållningen och ökaalternativa uppvärmningssystems konkurtenskraft. blir övergångenskonsammare till den högre prisnivå som torde vara oundviklig , däremot avvisar prisökningar som drabbar villaägarna genom enkostnadsanpassning av taxorna. Även landstingsförbundet motsätter siglaxehöjningar som syftar till all stimulera till energihushållning. Industriförbundetå andra sidan anser alt en myckel stor del av anpass ningsbördan kommer all läggas på induslrin om anpassningen av elanvänd ningen skall ske enbart genom en prishöjning på el jämfört med omvärlden. Detta är enligt industri förbundet inte i överensstämmelse med regeringens energipolitiska målsättning, där det bl, a, sägs att industrins konkurrens kraft inte skall försämras. Kemikontoret delar utredningens mening att en ökad differentiering av energiavgiflen i tarifferna verksamt kan bidra till en 164 effektivareanvändning av el i induslrin. Likaledes är det motiverat att nu Prop.1987/88:90 återgå till ett annat förhållande mellan energiavgift och effeklavgiftfram- Bilaga 2 håller kemikontoret. För att hindra att landets elnät blir ialltför hög grad effeklbegränsal under 90- talet vore det som utredningenframhåller naturligt att låta effektavgiften få bära en störte del av del totalaelpriset. Länstyrelseni framhåller att det är rimligt all den elintensivaindustrin som utgör baslast i vårt elenergisystem får en taxe-stmklur som ihuvudsak svarar mot produktionskostnaden för denna baslast. Detta synsättinnebär således att elintensiva processindustrier med en nytljandelid under istort sett årets alla Ummar bör få en avsevårt lägre taxa än säsongberoende elanvändingför exempelvis bostads- och lokaluppvärmning, TCOhar i tidigare remissyttrande begärt all konsekvenserna av skildaprissättningar på elenergi skulle utredas och atl inverkan på produktionsresursernaborde kartläggas, TCO erinrar om detta då det i samband med behandlingen av Elanvändingsdelegationensmaterial kan vara aktuellt all t, ex, se hur en prissättning efter marginalkoslnadsprincipengår att kombinera med en koslnadsrelalerad prissättning. En differentieradprissättning kan vidare enligt TCO medföra fördelar för den elkraftsinlensivaproduktionen som har en jämn elförbrukning . är detviktigt alt löntagarna och hushållen inte ensidigt drabbas av en differenUeradprissättning. Även näringslivet måste ta sin andel. Denna fråga bör utredassamtidigt som den pågående energiskalleulredningen försöker klarlägga hur enövergång till energimoms ska kunna genomföras. Bl.a, SCPF, Kemikontoret och förespråkar all punktskatternapå energi ersätts med mervärdesskatt. förklarar sigockså positivt till en övergång till en värdeproportionen skatt i enlighet meddet förslag som framförts av utredningen om el och inhemska bränslen ibetänkandet Vägar till effektivare energianvändning (SOU 1986:16), StockholmEnergi förordar atl elskallen utformas så all den får en styreffekt som främjaren effektivisering av elanvändningen. Detta bör beaktas i den pågående mervärdesskalteulredningen. RiksförbundetVi i småhus, framhåller å sin sida att ellaxan inte genom skatter och avgifter får bringas upp en sådan nivå alt småhusägarna inte har råd atl hålla tillräcklig värme i sina hus, LRF betonar vikten av ett väl avvägt skallesystem där skatter inklusive eventuella miljöavgifter bör av spegla de totala samhällskostnaderna för bränslen både vid el- och värme produktion. Liknande synpunkter framförs av ett flertal remissinstanser. '' Behovetav statliga styrmedel för all säkra framför allt den elintensiva industrins framtida konkurrenskraft las upp av ett flertal remissinstanser. Exempelvis anför all delegaUonen mycket översiktligt 165 har behandlat effekter av stmkturomvandlingi industrin. Del är dock med Prop, 1987/88:90 tillfredsställelse förbundetkonstaterar att delegationen anser atl en fortlö- Bilaga 2 pandestrukturomvandling är en viktig förutsättning för den industriella och ekonomiskautvecklingen i landet. Förbundet instämmer också i delegationens påstående attstmkturomvandlingen bör ske så att det blir möjligt att rätta till regionalaobalanser och andra problem som kan uppstå. Liknandesynpunkter framförs av SCPF som man framhåller att den elintensivaindustrins anpassingsmöjligheter är begränsade. De kraftigt höjda elprisernaleder till en omfattande omstrukturering. Inom massa- och pappersindustrindrabbas mekanisk massa och tidningspapper särskilt hårt. Samma typ av farhågoruttrycker Jemkontoret, som betonar följande: Den elprishöjning, som skullefölja med en avveckling av kärnkraften, blir en isolerad svensk företeelse,som kommer att försämra den internationella konkurrenskraften för bl. a;stålindustrin, tvinga fram om-stmktureringar och nedläggningar samt minskasysselsättningen i redan drabbade orter och regioner. SINDframhåller all kärnkraflsavvecklingen oavsett när den genomförs, kommer att haomfattande industri- och regionalpolitiska könsekvenser. Som delegationen självpåpekar kommer takten i stmkturomvandlingen att öka och få en delvis annaninriktning. Del är därför verkels uppfattning att de energipolitiska styrmedelsom bl. a. föreslås av elanvändningsdelega-Uonen inte kommer all räcka till. Desysselsättningsmässiga konsekvenserna kommer i vissa regioner alt bli så storaalt de nödvändiggör insatser av både allmänekonomiskt och industripolitisktslag. framhåller atl ekonomisk-politiska styrmedel troligen behöver sällasin för att underlätta industrins stmkturomslällning i samband med kärnkraflsavvecklingenoch för all motverka de sysselsätt-ningspoliliska och regionalpolitiska problemsom kan uppkomma. Möjligheterna alt, utan avsteg från samhällsekonomisk effektivitet,med energipolitiska styrmedel underlätta omställningen inom induslrin tordevara begränsade. Verket avser emellertid all närmare undersöka denna fråga. Ävenarbetsmarknadsstyrelsen framhåller att det krävs betydande satsningar inomarbetsmarknads- och regionalpolitiken för atl en stmkturomvandling skall kunnaske i sociah accepterade former.