prop · GB0369 · 1987-12-31 00:00:00 — Den bristande överensstäramelsenmed den norm sora är aktuell behöver inte vara uppenbar men det skall finnas grund för ettkonstaterande att beslutet är lagstridig-t. tillspetsatskulle man kunna uttrycka saken så att det Prop. 1987/88:69 primärt gäller för denklagande att påvisa att beslutet Bilaga 1 varit författningsstridigtoch inte för besluts-n)Tidigheten att påvisamotsatsen. Somhar anförts i den allmänna motiveringen torde man vid tillämpningen kunnasöka ledning i de principer sora har utbildatsig för motsvarande prövning när det gäller kommunalbesvär (se t.ex. SOU 1982:41 s.148 ff med hänvisningar). Ett norragivningsbeslut torde normaltinte kunna bli föremål för prövning; i ett sådant ärende kan visserligen finnas parter (jfr t.ex.prop. 1985/85:80 s. 56) raen knappast i fall av det slag sora förevarandebestämmelse tar sikte på. Fråga ora att undanröja ett beslut på dengrunden att det strider mot någon annan författning än lag kai naturligtvis korama upp bara om författningenbinder den myndighet som har meddelat beslutet. Avslutningsvisskall än en gång betonas att det ligger i sakens natur att enteoretiskt klar gräns mellan laglighets- och lämpliglietsprövningaldrig kan dras. Klart är dock att i den mån en lagbestämmelsekan ge upphov till olika tolkningar, det måste fordras en betydande brist på överensstämmelsemellan beslutet ä ena sidan och förarbeten eller praxis å denandra för att det skall kunna sägas att beslutet strider mot lag. Stycketinnebär att bl.a. psykiatriska nämnden och kriminalvårdsnämndenskall likställas med domstol i det hänseendesom här är aktuellt. Detsamma ller exempelvis hyresnämnderna,vilket dock har begränsad betydelse eftersom närandernasavgöranden i vissa fall kan bringas under domstolsprövning. 1987/88: 69 Uppenbarligenmåste en tidsfrist fastställas inom vilken ansökan om prövningskall göras hos regeringsrätten. Fristen har i förslaget på samma sätt somller för resning i tvistemål pä legalitetsgrunden bestämts , jfr 58 kap. 4 § andra stycket RB. Med hänsyn tillde svårigheter som ibland kan föreligga när det gäller att avgöra om ett förvaltningsbeslut har vunnit laga kraft, har därvid dockbeslutets dag och inte, säsom i RB, den dag avgörandet vann laga krafttagits som utgångspunkt för tidsfristens beräkning. Idetta stycke har tagits in en föreskrift sora gör det möjligt förregeringsrätten att meddela beslut om s.k. inhibition av detavgörande som skall omprövas. Föreskriften har utformats efter förebild av29 § i förslaget i prop. 1985/85:80 till ny förvaltningslag.Motsättningsvis framgår av stycket att beslut som kan omprövas avregeringsrätten enligt de nya reglerna i princip är verkställbara ivanlig ordning oberoende av ora de dras under domstolens prövning för detfall att inhibition inte meddelas. Påavdelning dömer fem regeringsråd. Avdelningen är dockdomför med fyra regeringsråd, om tre av dessa är ense om slutet. Vidprövning av ansökningar om resning eller återställande avförsutten tid samt vid prövning av frågor som avses i 2 a § denna lag och 28 § förvaltningsprocesslagen(1971:291) är avdelningen domför med tre regeringsråd, om prövningen är av Vid beslut ora awisaide av för Prop, 1987/88:69 sent inkomna besvär ochavskrivning av mål efter ' återkallelse äravdelningen domför med tre regeringsråd. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skalltre regeringsråd delta. Ändringen innebär att prövning av frågor som avses i den nya 2 a § får ske avtre regeringsråd, om prövningen är av enkel beskaffenhet. Detsamma ller f.n, bl,a,vid prövning av resningsärenden, 5,2 Förslaget till lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Expropriationstillstånd förfaller,om saken inte har fullföljts genom ansökan om stämning till domstol från det atttillståndet beviljades. Harexpropriationstillständet förfallit enligt första stycket eller enligt 5kap. 15 § andra stycket eller 18 § tredjestycket eller har expropriationstillständet upphävts enligt 10 § och begäres därefter nytt expropriationstillstånd tillegendomen av samme sökande och på samma expropriationsgrund som tidigare, kan sådanttillstånd beviljas endast om särskilda skäl föreligger. Iförsta stycket har tagits in den i avsnitt 4-1.4 förutsattanya regeln om att expropriationssaken skall fullföljas genom ansökan orastämiing till domstol från det att expropriationstillständetmeddelades. Tillståndsmyndiglietenskall alltså inte längre i Prop. tillståndsbeslutetbestämma någon för talans Bilaga 1 Tiden framgår direkt av lagbestämmelsen.En annan sak är att det kan vara befogat att i tillståndsbesluteterinra ora den lagstadgade Genomden nya ordningen upphävs inte bara tillståndsmyndighetens nuvarande möjligrieteratt bestämma den tid inora vilken talan skall väckas iexpropriationsmålet. Även möjligheterna att utsträcka eller förkortaden bestämda tiden faller bort. Härigenomblir de nuvarande andra och tredje styckena i förevarande paragraf obehövliga. Detanförda leder till att förevarande paragrafs nuvarande fjärdestycke i fortsättningen blir andra stycke i paragrafen. Dettastycke har i sin tu" ändrats redaktionellt med anledning dels av den nyaregeln i första stycket dels av den nya regeln i 10 §. Regeringenskall upphäva ett expropriationstillstånd helteller delvis, om förhållandena sedan tillståndet meddelades har ändrats så att förutsättningarnaför tillståndet inte längre föreligger. Frågor omupphävande av expropriationstillstårid prövas på anmälan av den domstol som handläggerexpropriationsmålet. Sådan anmälan får göras endast om fastighetsägaren harvisat sannolika skäl för att tillståndet skall upphävas. 1987/88: 69 Förstastycket innehåller den nya regeln om upphävande avexpropriationstillstånd. Ett meddelat expropriationstillstånd skallsålunda upphävas om förhållandena sedan tillståndet meddelades har ändrats så att förutsättningarnaför tillståndet inte längre föreligger. Den prövning som här skallske skall givetvis göras mot bakgrund av reglerna om expropriationsändamålen i 2kap. Avbestämmelsens avfattning framgår att tillståndet skall upphävas ora de förutsättningarsom låg till grund för tillståndet har fallit bort. Det är såledesutan betydelse ora förhållandena har ändrats så att ett ntt expropriationsändamålsl-oille kunna åberopas. Om den exproprieraide raenar attexpropriation bör ske på annan grund, får han ansöka omexpropriation på den grunden i vanlig ordning. Det närmasttill hands liggande exeraplet på att förutsättningarna får anses ha brustit är att expropriationsändaialethar fallit bort: Den tilltänkta industrisatsningen skall inte genomföras. DenIroltur-historiskt märkliga bebyggelsen har brunnit upp och kan därför inte längrebevaras. Den vanvårdade fastigheten har rustats upp och försatts 1ett tillfredsställaide skick. Givetvis kan frågan också kommaupp om förhållandena har ändrats så att intresseavvägningen enligt 2 kap. 12 §expropriationslagen utfaller så annorlunda att expropriationen inte längre bör tillåtas. Avnaturliga skäl skall det dock mycket till för att manskall kunna anta att regeringens intresseavvägning kommer att utfalla på ettannat sätt. Ett skäl för en förändrad intresseavvägning kan vara attexprop"iationen till följd av ändrade förhållanden på ett oförutsett sätt skadar motstående samliällsintressen. Frågan omupphävande av ett expropriationstillstånd skall Prop, 1987/88:69 alltid prövas avregeringen. Detta ller även för det Bilaga 1 fallatt tillståndet har meddelats av en annan Det bör anmärkas attfastighetsägaren har möjlighetatt påkalla prövning av regeringens beslut hos regeringsrätten medstöd av de föreslagna nya reglerna i lagenom allmänna förvaltningsdomstolar. Regeringenfår ta upp frågan om upphävaide endast påanmälan av den domstol som prövarexpropriationsmålet. Såsom fraxaliällits i den allmänna motiveringen har dorastolarnafått denna ensamrätt- att råda över anmälningsfrågan därför att det ger garantier mot missbruk av omprövningsinstitutet.I första hand blir det fastighetsdomstolen som koramer att få ta ställningtill sådana frågor. Även hovrätten och högsta doiastolen kan emellertid begära omprövning iett där anhängigt mål. En förutsättning härför är dock att underinstansen skilt sig från målet. Detförhållandet att särskild talan förs mot visst beslut i expropriationsmålet -t.ex. i fråga om förnands-tillträde - medför inte att den högre domstolen får ta uppfrågan ora anmälan till regeringen. Det torde f.ö. ligga isakens natur att frågan om upphävande knappast kan bli aktuell om förhållandena är sådana attdomstolen har funnit att den bör medge förhandstillträde. Domstolensbeslut i en fråga som här avses är att se sora ett beslut under rättegången.Eftersom någon föreskrift inte har getts om möjligiiet tillsärskilt överklagande följer av reglerna om expropriationsprocessen att ettbeslut att begära omprövning får överklagas särskilt endast på den grunden att målet tillföljd av beslutet uppehålls i onödan. Beslutar domstolen att inte begära omprövning,kan beslutet överklagas endast i samband med Prop. ett överklagandeav dom eller slutligt beslut i målet (se Bilaga 1 2§lagen 1969:245 om domstolar i fastighetsmål samt 49 kap. 5 och 8 §§ ).Regeringen torde inte ha anledning att meddelabeslut i saken, om frågan angåendegiltiglieten av .domstolens begäran är beroende på prövning i högreinstans. Domstolenfår anmäla frågan om upphävande av ett expropriationstillstånd endastom fastighetsägaren har visat sannolika skäl för atttillståndet skall upphävas. Det är alltså en grundläggande förutsättning att fastighetsägaren gör gällandeatt förutsättningarna för expropriationstillständet harbr'ustit i sådan omfattning att tillståndetskall upphävas. Do;astolen får således intesjälvmant ta upp en sådan fråga. Vidare krävs att domstolen finner att de anförda omständigheternaärsådana att det är sannolikt att regeringen koramer att upphäva tillståndet viden prö/ning enligt första stycket. Någon anmälan tillregeringen bör alltså inte göras, om doiastolen visserligen finner att förriållandenaförändrats men bedömer det som mindre sannolikt att de ändrade förhållandenaskulle komma att föranleda ett upphävande avexpropriationstillständet. Någonvidlyftig utredning i anmälningsfrägan bör inte förekomma. Det ligger i sakens natur att sådana omständighetersom kan utgöra sannolika skäl för attregeringen skall upphäva expropriationstillståndet bör vara påtagligaoch alltså inte fordra en omfattande utredning. Omdomstolen finner att den bör anmäla frågan om upphävande av ett expropriationstillstånd, bör den somregel förklara expropriationsmålet i motsvarande del vilande i avbidan påregeringens beslut. Domstolen skallgivetvis i sitt beslut om att göra Prop, 1987/88:69 anmälan tillregeringen redogöra för de oraständiglieter Bilaga soa ligger till grund för att frågan oraupphävande airaäls. Denna redogörelse i föreningmed vad som framgår ora parternas ståndpunkter bör kunnabilda underlaget för regeringens prövning. Det ligger alltså vikt vidatt domstolen klart utvecklar varför den har funnit att det föreligger'sannolika skäl för att tillståndet skall upphävas. Regeringen ärgivetvis oförhindrad att införskaffa ytterligareutredning. I och med att frågan om upphävande har anmälts hos regeringen har också fastiglietsägaren ochden exproprierande möjlighet att förebringa ytterligare utredning hos regeringen. Upphävs ettexpropriationstillstånd skall domstolen skilja sig frånexpropriationsmålet på samma sätt som sker när ett expropriationstillstånd förfallitenligt 5 kap. 18 § tredje stycket. Har skada uppstått forsakägare på grund av expropriationsansprålcet,skall den exproprierande ersätta skadan (se vid 5 -kap. 16 §). Harskada uppstått för sakägare på grund av expropriationsanspråk som återkallatsoch avskrives målet i den delen, skall den exproprierande ersättaskadan. Förstastycket äger motsvarande tillämpning närdomstolen skiljer målet från sig med anledning av att tillstånd tillexpropriation vägrats eller upphävts eller tillstånd förfallitenligt 18 § tredje stycket. Innanavskrivning sker på grund av återkallelse av Prop, 1987/88:69 denexproprierande skall han, om hai liar fått Bilaga 1 tillstånd tillexpropriationen, hos ställa säkerhet för ersättning som avses i första stycket, såvida ickesamtliga sakägare förklarat sig avstå från attyrka sådan ersättning. Förevarandeparagraf innehåller bestämmelser om rätt till ersättning för sakägare för skada som uppstått på grund avatt expropriationsanspråk återkallats elle" på grund avatt tillstånd till expropriation vägratseller förfallit. Paragrafen har kompletterats med en motsvarande skadeståndsrätt för detfallet att ett expropriationstillstånd upphävts enligt den nya regeln i 3 kap. 10 §. Bestämmelsen är också tillämplig omett beslut om expropriationstillstånd undanröjts enligt den nya regeln i 2 a § lagen omallmänna förvaltnings-dorastolar och regeringen'vid förnyad prövning avsaken vägrat tillstånd till expropriation. 6.3Förslaget till lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Förslagethar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.1.4 (jfr den föreslagna ändringenav 3 kap. 6 § expropriationslagen). Europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättiglieterna och de grundläandefriheterna Dehöga fördragsslutande parterna skola garantera envar, sombefinner sig under deras jurisdiktion, de fri- och rättigheter,som angivas i avdelning I av denna konvention. Envarsrätt till livet skall skjddas genom lag. Ingen skall avsiktligen bliva berövad livet utom till verkställande av domstols dom i fall då han dömts för brott, som enligt lagen är belagt med sådant straff. Berövaide avlivet skall icke anses hava skett i strid mot denna artikel, när det är en följd av våld, som var absolut nödvändigt Översättning enligt prop. 1987/88:69 Bilaga 1 a) föratt försvara någon mot olaglig våldsgärning; Prop. b) för att verkställalaglig arrestering eller för att '"Sa hindra någon somlagligen är berövad sin frihet att undkomma; c) vid lagligen vidtagen åtrd tillstävjande av upplopp eller uppror. Ingenmå utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Ingenmå hållas i slaveri eller träldom, Ingen må nödgas attutföra tvångsarbete eller eljest påtvingatarbete. Med tvångsarbeteeller påtvunget arbete enligt denna artikel förstås icke: a) arbete som regelmässigtutkräves av den som är underkastad frinetsförlust ienlighet med bestämmel-serna i artikel 5 av denna konvention ellersora är villkorligt frigiven; b) tjänstgöring avmilitär art eller, i länder varest samvetsbetänklighetermot sådan beaktas, tjänstgöring som i hithörande fall utkräves i stället för militär värnpliktstjänstgöring; c) tjänstgöring sorautkräves, då nödläge eller olycka hotar samhälletsexistens eller välfärd; d) arbeteeller tjänstgöring sora ingår i de normala medborgerliga skyldigheterna. 9 1987/88. Artikel 5 Prop. Envarhar rätt till frihet och personlig säkerhet. Ingenmå berövas sin frihet utom i följandefall och i den ordning som lagen föreskriver: a) då någonlagligen är berövad sin frihet eller fällandedom av vederbörlig domstol; b) dä någonlagligen är arresterad eller eljest berövad sinfrihet antingen med anledning av att han underlåtit att uppfylla domstolslagligen givna föreläggande eller i ändamål attuppnå fullgörande av någon i lag föreskriven skyldigiiet; c) då någonlagligen är arresterad eller eljest berövad sinfrihet för att ställas inför vederbörlig rättslig myndighet såsom skäligenmisstänkt för att ha förövat brott, eller när det skäligenanses nödvändigt att förhindra honom att begå ett brott eller attundkomma efter att ha gjort detta; d) då en underårig ilaga ordning ä" berövad sin frihet för att under skyddsuppfostran eller för att inställas inför vederbörlig rättslig myndiglnet; e) då någonlagligen är berövad sin frihet till förhindrande av spridning av smittosam sjiA;dora eller emedan han är sinnessjuk, alkoholist, hemfallen åt missbruk av droger eller lösdrivare; f) då någonlagligen är arresterad eller eljest berövad sin frihet till förhindrande av att han obehörigen inkommer i landet eller som ett led i förfarande för hans utvisning eller utlämnande. ,som arresteras, skall möjligt och på ett språk, som han förstår, underrättas omskälen för åtgärden ochom varje anklagelse raot honom. ,som ar arresterad eller berövad sin frihet i Prop. 1987/88:69 enlighet med vad under 1. c) sagts, skall Bilagal ofördröjligen ställas inför domare eller annan ämbetsman, som enligt lag beklätts meddomsmäkt, och skall vara berättigad till rättegång inora skälig tid eller till frigivning i avvaktan på rättegång. Förfrigivning må krävas borgen för att vederbörande inställer sig till rättegången. , som berövas sinfrihet genom arrestering eller eljest, skall äga rätt attinför domstol påfordra, att lagligheten av frihetsberövandetsnabbt må prövas samt hans frigivning beslutas, om åtgärden ickeärlaglig. , som utsatts förarrestering eller annat frihetsberövande i strid mot bestämmelsernai denna artikel, skall äga rätt till skadestånd. skall, när det gäller a.tt pröva hans civila rättigheter och skyldighetereller anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till opartisk ochoffentlig rättegång inom skälig tid och inför g oavhängig ochopartisk domstol, som upprättats enligt lag. Domen skall avkunnas offentligt,men pressen och allmänheten må utestärgas från rättegången eller en del därav av hänsyn tillsedligheten, den allmänna ordningen eller den nationella säkerheteni ett demokratiskt samhälle, eller då hänsyn till minderåriga eller till parternasprivatlivs helgd så kräva eller, i den mån domstolen så finnersträngt nödvändigt, i fall då på grund avsärskilda omständigheter offentlighet skulle lända tillskada för rättvisans intresse. 2.Envar, som blivit anklagad för brottslig ring, skall betrai-itas som oskyldigintill dess hans saild lagligen fastställts. 3.Envar, som blivit anklagad för brottslig gärning, Prop. 1987/88:69 skall äga följande minimirättigheter: Bilaga 1 a) att ofördröjligen på ett språk, somhan förstår, och i detalj bliva underrättad ominnebörden av och orsaken till anklagelsen mot honom; b) att åtnjutatillräcklig tid och möjlighet att förbereda sitt försvar; c) att försvarasig personligen eller genom rättegångsbiträde, som han själv utsett, eller att, i fall då hansaknar erforderliga medel för betalning av rättegångsbiträde, erhålla sådant utankostnad, om rättvisans intresse så fordrar; d) attförhöra eller låta förhöra vittnen, som åberopasemot honom, samt att för egen rakning,få vittnen inkallade och förhörda undersamma förhållanden som vittnen åberopade mot ; e) attutan kostnad åtnjuta bistånd av tolk, om han icke förstår eller talar det språk, som begagnas i domstolen. 1 Ingen må fällas tillansvar för någon gärning eller "underlåtenliet,sora för dess begående icke utgjorde ett brott enligt inhemsk ellerinternationell rätt. Ej heller må högrestraff utaiätas än som var tillämpligt för denbrottsliga gärningens begående. 2.Förevarande artikel skall icke hindra rannsakning och bestraffning avden som gjort sig skyldig till en handling eller underlåtenhet,som för dess begående var brottslig enligt de allmänna rättsprinciper,som erkännas av civiliserade stater. Artikel 8 Prop. har rätt till skydd för sitt privat- ochfamiljeliv, sitt hem och sin korrespondens, 2,Offentlig myndighet må icke störa åtnjutandet av denna rättighet med undantag för vad somärstadgat i lag och i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till landets yttre säkerhet,den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd, förebyggandetav oordning eller brott, hälsovården, skyddandet av sedligheten eller av andrapersoners fri- och rättigheter. 1, Envarskall äga rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, aridaktsövningar och iakttagande av religiösa sed vänjor. Envarsfrihet att utöva sin religion eller tro må endast underkastas sådanainskränkningar, som äro angivna i lag och som äro nödvändiga i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till den allmänna säkerheten, upprätthållandet av allmän ordning, hälsovården, skyddandet av sedligheten eller av andra personers fri- och rättigheter. 1987/88: 69 1, Envarskall äga rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att mottaga och sprida uppgifter och tankar utan inblandning av offentlig myndighet och oberoende av territoriella gränser. Denna artikel förhindrar icke en stat att kräva tillstånd för radio-, televisions- eller biografföretag. Enär utövandet avde nämnda friheterna medför ansvar och skyldigheter, må det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar elle" straffpåföljder, som äro angivna i lag och i ett demokratiskt samhälle äro nödvändiga med hänsjm till statens säkerhet, den territoriella integriteten, den allmänna säkerheten, förebyggandet av oordning eller brott, hälsovården, skyddandet av sedligheten eller av annans goda naran och rykte eller rättigheter, förhindrandet av att förtroliga underrättelser spridas, eller upprätthållandet av domstolarnas auktoritet och opartiskhet. Envarskall äga rätt till frihet att deltaga i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, däri inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. Utövandet avdessa rättigheter må icke underkastas andra inskränkningar än sådana som äro angivna i lag och i ett demokratiskt samhälle äro nödvändiga med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, förebyggandet av oordning eller brott, hälsovården. skyddandetav sedligheten eller av annans fri- och Prop. 1987/88:69 rättigheter.Denna artikel förhindrar icke, att för Bilaga 1 medlemmar avde väpnade styrkorna, polisen eller den statliga förvaltningenlagliga inskränkningar må göras i de nämnda rättighieternas utövande. Giftasvuxnamän och kvinnor skola äga rätt att ingåäktenskap och bilda familj i enlighetmed de inhemska lagar, SQ2, reglera utövandet av denna rättighet. ,vars i denna konvention angivna fri- och rättigheter kränkts, skall äga effektiv möjlighet att tala härå inför inhemskmyndighet och detta även i det fall, att kränkningenförövats av ämbetsman i tjänsteutövning. Åtnjutandet av de fri- och rättigheter,som angivas i denna konvention, skall tryggas utan åtskillnadav något slag, såsom pä grund av kön, ras, hudfärg, spräl:, religion, politisk eller annan åskådning,nationell eller social härkomst, tillhörighet eller nationell minoritet, förmögenhet, börd ellerställning i övrigt. 1,Under krig eller i annat allmänt nödläge, som hotar nationens existens, må fördragsslutandepart vidtaga åtgärder, som innebära avvikelser från dessskyldigheter enligt denna konvention i den utsträckning, sora är ound@ingligen erforderligt med hänsyntill Prop. situationenskrav, under förutsättning att dessa Bilaga 1 åtgärder ickestrida mot landets övriga förpliktelser enligt den internationella rätten, Inga inskränkningari artikel 2, utom i fråga om dödsfall till följd av lagliga krigshandlingar, eller i artiklarna3, 4 (mom. 1) och 7 må göras med stöd av förevarande bestämmelse. Fördragsslutande part, sombegagnar sig av rätten till avvikelser frän dennakonvention, skall hålla generalsekreterare till fullo underrättad omde åtgärder som i sådant hänseende vidtagits och om skälen för dessa.Fördragsslutande part skall likaledes underrättaEuroparådets generalsekreterare om när dylika åtgärder hava trätt ur kraft och konventionens bestämmelser återblivit i allo tillämpliga. Inteti artiklarna 10, 11 och 14 må anses hindra de höga fördragsslutandeparterna från att stadga inskränkningar i utlänningarspolitiska verksamhet.