prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — När del gäller egendomsnämndens ansvar för personal- ochbudgetfrågor inom den jord- och skogsförvaltande verksamhelen är detta oklart.JUSEK anser atl det skall anges vem som har ansvaret för dessa frågor. finner del anmärkningsvärtatt frågan om den skogliga personalens framfid inte berörs i utredningen ochfortsätter: ----- all personal vid dagens skogsförvallningar kommeralt, om förslaget genomförs, överföras från sina f.n. statliga anställningartill motsvarande kyrkokommunala sådana. Eftersom förslaget i denna del är såoklart i sina detaljer, kan förbundet av den anledningen inte tillstyrkaförslaget. Vi föreslår därför, all frågan om vem som skall vara huvudman förden anställda personalen får ytterligare övervägas med tanke pä hur den exaktaorganisationen i framliden ska se ut. Förslaget avstyrks av kammarkollegiet, iGollands län, domkapitlen i och , sliftsnämnderna i , ochVisby, jägmästares pch forstmäslares riksförbund. Svenska skogsarbelareförbundel,samt stiftsrådel i . Kammarkollegiet konstaterar att varken kommitténs förslageller övriga aktuella ändringar avser att sakligt ändra principerna för denkyrkliga egendomsförvallningen: Den lagstiftning som reglerar den kyrkliga jordensförvaltning är slallig, och slaten bär alltså det yttersta ansvaret för denna förvaltning. De myn digheter som hillills svarat för lagstiftningens tillämpning har ocksä varit stafiiga såväl på stiftsplanet som pä riksplanet med det särskilda ansvar och de särskilda konlrollmedd som finns för statliga myndigheter. betyderatt de närmast handläggande stiftsmyndigheterna i allt varit under- Prop.1987/88: 31 kastade statliga regler, atl deras avgöranden kunnat överprövasgenom förvaltningsbesvär och atl deras verksamhet varil underkastad slallig förvaltnings-och redovisningsrevision. Om ansvaret övertas av kyrkokommunala organ, gällervisserligen fortfarande de statliga reglerna för förvaltningen i materiellthänseende och besvär skall likaledes fortfarande prövas av statligamyndigheter, men den aktiva statliga kontrollen över verksamhelen kommer attupphöra. Besvärsprövning och prövning av köp- och försäljningsärenden hoskammarkollegiet har endasl marginell betydelse i delta hänseende. Manmåste räkna med all kontrollen över egendomsnämndernas förvaltning efter eltgenomförande av kyrkokommilléns förslag reellt kommer all lill slörsla delenligga hos det organ som utser nämnderna, alltså stiftsfullmäktige. Dengrundläggande kontrollen sker, som kommittén ocksä nämner, vid valet avnämndens ledamöler. Kommillén framhåller visserligen atl nämnden som enspecialreglerad nämnd har självständigt ansvar för sina statligaförvaltningsuppgifter men menar samlidigl att stiftsfullmäktige kan påverkainriktningen av verksamhelen genom valet av ledamöler. Delta är antagligen enrealistisk beskrivning av hur förhållandena kommer all gestalta sig men visarsamtidigt svagheten i förslaget all göra egendomsnämnderna till kyrkokommunalaorgan. Uttalandet är ocksä svåriigen förenligt med principerna för speciallagsregleradekommunala nämnder med statliga förvaltningsuppgifter. För dem gälleruteslutande vad kommittén uttalar om självständigt ansvar under den statligalagstiftningen. Kommunfullmäktige har inte rätl alt lämna några direktiv av byggnadslagen, lill socialnämnden förtillämpningen av socialQänstlagen eller lill miljö- och hälsoskyddsnämnden förhälsoskyddslagens tillämpning. Inle heller kan den kommunala revisionen uttalasig om sådan laglillämpning eller de speciallagsreglerade nämndernas verksamhetvid laglillämpningen bli föremål för fullmäktiges behandling. Detsamma måslegälla vid egendomsnämndernas tillämpning av den kyrkligaförvall-ningslagstiflningen såväl i princip som i enskilda fall. En diskussionom en egendomsnämnds förvaltningsbeslut - i förväg eller i efterhand - hosstiftsfullmäktige är alltså inle förenlig med nämndens självständiga ansvarunder lagstiftningen - långl mindre får fullmäktige meddela direktiv ellerfalla andra beslut i sädana frågor. Med hänsyn till den aktuella diskussionenpå delta område är det synnerligen angeläget all egendomsnämndens självständigaställning gentemot stiftsfullmäktige klargörs, om den tänkta ordningen mednämnden som elt kyrkokommunalt organ genomförs. Ävenom egendomsnämndens självständiga ställning blir klarlagd i prin cip, kommer det all bli synnerligen svårt all upprätthålla principen. Del måsle bli en i varje fall psykologiskt svår balansgång för nämndledamöter na mellan å ena sidan förfatlningskravet på en saklig och professionell egendomsförvaltning som skall ge så hög avkastning som möjligt och å andra sidan kravel pä lojalitet med den politiska gruppering från vilken ledamoten hämtats och dess på ideologiska motiv grundade uppfattning om hur förvaltningen skall skötas. Även om kravet på kunskap och erfa renhet inom ämnesområdet görs starkare genom lagregler, är det sannolikt så, all poUtiska meriter i praktiken kommer alt väga tyngst när stiftsfull mäktige utser ledamöterna i nämnden. I de fiesta sliflsnämnder finns l. ex. lanlmälerikunskap representerad i form av lantmätare - i flera fall över lantmätare. Detla är en viktig sakkunskap. Del är knappast troligt alt stiftsfullmäktige vid ett val, som antagligen sker efter partipolitiska linjer, kommer all finna plats för en lantmätare i egendomsnämnden annal än i undanlagsfall. Det lär också bli svårt atl hindra all egendomsnämndernas 90 verksamheldiskuteras i fullmäktige vid valen eller i varje fall i samband Prop. 1987/88:31 med atl nämndernas årsberätlelser behandlas i fullmäktige. Diskussionen kanfå inslag av starkt vägledande karaklär som de politiskt valda ledamölerna iegendomsnämnden känner sig förpliktade all följa. Del finns därigenom risk föratt egendomsnämnden inte får den starka och oberoende ställning som denkyrkliga förvallningslagsliflningen förutsätter. I egenskap av nämnd kommer egendomsnämndenvisserligen att bli föremål för revision men denna kan, som nämnts,inte befatta sig med egendomens laglillämpande verksamhel, d. v. s. nämndensuppgifter enligl den kyrkliga förvaltningslagstiftningen. Eftersom samtidigtden statliga revisionen upphör, kommer egendomsnämndernas för den kyrkligaekonomin betydelsefulla verksamhel alt i huvudsak lämnas utan revisionenkontroll. Delta kan inte vara godtagbart från allmän synpunkt. Mol denna bakgrund finner kammarkollegiet övervägande skältala mol att göra egendomsnämnden till cn nämnd. Kommittén har somskäl för en sådan ändring anfört att del genom kommitténs förslag i övrigtfinns förutsättningar för en sammanhållen förvaltningsorganisation i varjestift. Kommilléns förslag innebär emellertid inle all slifisorganen genomgåendeblir statliga. Enligl förslaget bibehålls sålunda som statligmyndighel. Ordförande i såväl domkapitel som stiftsstyrelse blir den statligttillsatte biskopen, innehavare av en statligt reglerad Qänsl. Eftersom någonändring inle är avsedd i fråga om förvaltningen av den kyrkliga jorden vare sigbelräffande den statliga regleringen eller principerna för denna, ter det sigsvårförståeligt att föra över organisationen för egendomsförvallningen påstiftsplanet från den statliga lill den kommunala sidan. Förslaget om kommunalisering av den kyrkligaegendomsförvaltningen på stiftsplanet innebär, som redan nämnts, atl denstatliga revisionen av denna förvaltning upphör. förutsätterförslaget att den kommunala egendomsnämnden skall överta förvaltningen även avkyrkofondens fastigheter. Kollegiet har i det föregående förordat altkyrkofondens fastighetsinnehav avvecklas. I den mån delta inle skett vid etlgenomförande av kyrkokommitléns organisalionsförslag, innebär detla attkyrkofondens företrädare inle skulle ha någon insyn i förvaltningen av fondensegendom ulan tvingas nöja sig med den redovisning som egendomsnämnden lämnar.En sådan ordning skulle naturligtvis inte vara acceptabel. Den skulle innebärabl. a. alt kyrkofondens företrädare saknade möjlighet all bedöma l.ex.fördelningen av kostnader och intäkter mellan kyrkofondens fasligheter ochövriga fasligheter under nämndernas förvaltning liksom skälighelen avkostnader för kulturminnesvärd och naturvård men också sakna underlag för atlpröva, lönsamheten hos enskilda fastigheter och därmed frågan om deras bibehållandei kyrkofondens ägo. En förvaltning av kyrkofondens egendom genomegendomsnämnderna skulle vara ell skäl för atl låta nämnderna få karaklär avstatlig myndighet. Om della inle skulle bli utgången, måste kyrkofondensintresse av revisionen insyn i förvaltningen av fondens egendom tillgodoses påannat sätt. Domkapdlet och stiftsnämnden i , sliftsnämnden iLund, stiftsrådet i , jägmästares och forsiniästaresriksförbund saml avstyrker liksom kammarkollegietmed hänvisning till all del statliga intresset enligl förslaget förbliroförändrat och bäst tillgodoses av en statlig förvaltningsmyndighet. i vill avvakta något med reformen: Detär en rad problem förknippade med den kyrkliga Prop. 1987/88:31egendomens förvaltning. Det föreligger inom hela kyrkan ingen gemensamuppfattning om hur de skall uppfattas och lösas. En kartläggning av situationenmåste ske och elt fortsatt reformarbete komma lill stånd i syfte atleffektivisera förvaltningen. Det är en ganska komplicerad och krävande uppgiftatt uppnå detta. Dennuvarande organisafionen är enhetlig och inriktad på alt arbetai denna riktning. En kyrkokommunal organisation kan inle påräknas meddetsammaha dessa förutsättningar. förutsattes visseriigen i förslagetha en självständig ställning och upprätthålla kontinuiteten medstiflsnämndernas arbete. I praktiken torde stiftssamfälligheten fä etlavgörande infiytande på verksamheten. I del fortsatta reformarbetet krävsdärvid en samordning inom och mellan stiften som kan bli svär. Sambandet medden centrala nivån inom kyrkan och förutsätt- . ningarna i övrigt där synesvara sådana alt därifrån inte blir någol avgörande inflytande pä frågan. Eneffektivisering av förvaltningen synes därför tills vidare bäst ske inomnuvarande organisation. Stiftsnämndenser del sålunda visseriigen naturligt och önskvärt att . egendomsförvallningenefter hand inordnas i den kyrkokommunala organisationen men föreslår atlnuvarande statliga organisation tills vidare bibehålles i avvaktan på atlmålen och medlen för den kyrkliga egendomsförvaltningen bättre klarlägges.Därvid bör kansli finnas gemensamt med sliflssamfälligheten och domkapitlet.Den personal som har anslällning inom skogsförvaltningen bör ges anställninghos stiflssamfällighelen men liksom nu inneha statligt reglerad Qänsl. Förvaltningenav församlingskyrkas fastighet (11.2.2) Förslagetalt församlingskyrkas faslighet skall förvallas av pastoratet ulom skogen somförvaltas av egendomsnämnden tillstyrks av samtliga remissinstanser, somyttrat sig, men avstyrks av några berörda församlingar i Karislads stift. Förslagetalt lägga skogsbruket pä församlingskyrkas fastighet under egendomsnämndensförvaltning får anses rationellt, men fråga är om inte räkenskaperna därvid börhållas isär eftersom denna egendom ju är destinerad för helt andra ändamål änvad som gäller för pastoratens fastigheter. Stiflsnämndeni är av annan uppfattning: Innebördeni lagrummet (21 § lagen om förvaltning av kyrklig jord) torde av stiftsnämnderna i allmänhet ha tolkals så alt del i den löpande förvalt ningen är nödvändigt all redovisa avkastningen särskilt för vaije prästlönefondsfastighet. Motsvarande skulle med kommitténs förslag gälla för envar av församlingskyrkornas fastigheter. I fråga om löneboställenas skog redovisas avkastningen inte faslighetsvis på detta säll ulan i stället totalt för alla stiftets fastigheter. Den samlade avkastningen fördelas på pastoraten efter deras anddslal, vilka är beräknade med hänsyn lill varje fastighets egna förutsällning för skogsproduktion. Genom detta fillväga- gångssält uppnås alt pastoraten får en jämnare årlig utdelning, eftersom den inle är beroende av den på respektive fastighet för tillfället rådande skogsfillgången. För stiftsförvallningen underlättas driften genom atl redo- 2 Av nämnda skäl borde pä samma sätt även präsfiöne- Prop.1987/88: 31 fondsfasfigheler och församlingskyrkornas fasligheter ingå i dentotala redovisningen och beräkningen. Nämnden föreslår atl en sädan tillämpninggöres möjlig. föreslår delsamma.Stiftsnämnden i anser del ocksä nödvändigt alt starkt förenkla reglerna omberäkning äv andelar i prästlönefondsfastighet och boslällsskog. Förslaget avstyrks i spontana yllranden av någraförsamlingar i sfift, med erfarenhet av förvaltning av fastigheter -inle minsl skog -som tillhör församlingskyrkan: Norra Ny, , Fiyksände,Lekvattnets och församlingar. För Fryksände församlings del rör det sig huvudsakligen omförvaltningen av den för församlingen i långliga lider så betydelsefullakyrkskogen i Lekvattnet (tillsammans 2.412 ha). I den förförsamlingsborna välkända Sirilegenden har man försökt förklara församlingensinnehav av detta betydelsefulla skogsområde. Så myckel är klart, atl Fryksändekyrkas ägorält lill skogen gär mycket långl tillbaka i fiden, öch alt denblivit fastställd genom dom den 13/1 1825 och Kungl. Maj:ls domden 10/9 1907. Del torde inle kunna påstås, att församlingen missköttförvaltningen, eller atl andra slora problem skulle vara förknippade med delförhållandet, all församlingen själv svarar för förvaltningen. Ännu så sent som1971 behövde församlingen inte uldebitera någon församlingsskatt. Även förnärvarande har denna kunnat hållas relativt låg. Del är med oro somförsamlingen tagit del av kyrkokommilléns förslag alt nu avhända församlingenförvaltningen av kyrkskogen. På liknande grunder och med hänvisning tillförsamlingskyrkans äganderätt till respektive fastigheter molsäller sig ocksåde övriga nämnda församlingarna kommitténs förslag. Regler för placering av förmögenhetstillgångar. Delegeringoch decentralisering av ärendehandläggning (11.2.3 och 11.2.4) Alla remissinstanser tillstyrker eller lämnar ulan erinrankommitténs förslag. Bilaga 3 Prop. 1987/88: 31 KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1987: 20 betänkande 1987:3 om nyorganisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. jämte motioner Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla attkyrkomötet beslutat atl vid mom. 16 med avslag på motionerna 1987:31, 53, 59yrkande 1 samt 41 som sin mening ge regeringen till känna att kyrkomötetgodkänner regeringens förslag samt i övrigt att bifalla vad ulskollel hemställt. 1987/88:31Bilaga 4 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. 1987:1 jämte motioner) Regeringenhar i skrivelsen 1987:1 till kyrkomötet för yttrande överlämnat förslag till domkapitelslag, kyrkofondslag, lag om förvaltningenav kyrklig jord och prästanställningslag samt för kännedom förslagtill församlingslag och kyrklig indelningslag. Regeringens skrivelse har vadgäller förslagen till församlingslag, kyrklig indelningslag ochkyrkofondslag hänvisats till organisationsutskottet. Vidarehar nedan angivna motioner, som väckts med anledning av regeringens skrivelse 1987:1,hänvisats till organisationsutskottet. 1987:7av (4.1) 1987:22av (4.2) 1987:25av (4.2) 1987:26av (4.2) 1987:30av (4.1) 1987:31av (4.7) 1987:34av (4.2) 1987:40av m.fl. (4.6) 1987:41av (4.7) 1987:43av m.fl. yrk. 1 (5.2. ), yrk. 2-3 (4.1), yrk. 4(6.2) och yrk. 5 (4.5) 1987:44av i (5.2) 1987:49av (4.1) 1987:50av (5.2) 1987:53av (4.7) 1 (4.7) 1987:75 av m.fl. yrk. A 1,3 och 7 (4.1), yrk.A 4 (4.2), yrk. A 5 (4.3), yrk. A 8-11 (4.6), yrk. A 6 :och A 19 (4.8), yrk. A17 (6.3), yrk. A 18 (6.5) 1987:84 av m.fl. (6.4) 1987:86 avSigvard Hovstadius m.fl. (4.5) 1987:89 avKarl-Erik yrk. 1 (4.7) 1987:91 avUrban m.fl. (6.3) 1987:92 avRobert Schött yrk. 3 b (6.3) 1987:95 avRobert Schött (6.6) 1987:96 av (4.2) 1987:97 av yrk. 1 (4.8) och yrk. 2 (4.2) 1987:99 avSune (4.4) Motionsyrkandena redovisas i anslutning till i betänkandet be-; rördadelar av regeringens skrivelse. Parenteserna efter respektive motion anger detavsnitt i betänkandet i vilken motionenbehandlas. Beträffande det närmare innehålleti motionerna hänvisas till dessa. har avgett yttrande 1987:6 (bil. 1) med anledning av regeringensskrivelse och därtill anslutande motioner 1987:20,1987:31, 1987:41, 1987:46, 1987:53, 1987:59, 1987:61, 1987:62 och 1987:89 samtyttrande 1987:14 (bil. 2) med anledning av motion 1987:30. kyrkokommitté (Kn 1982:05) tillkallades för att utreda fråganom struktur på lokalplanetm.m. (dir. 1982:95). Kommittén gavtillsammans med kyrkomusikerutredningen (Kn 1980:04) ut diskussionsbetänkandet (SOU 1983:55) Försam-.. lingen . Kommittén sände själv ut betänkandetpå en bred remiss till bl.a. församlingar och kyrkliga organ på olika plan. Remissvaren publicerades i betänkandet (SOU 1984:75) Församlingarna och framtiden. I en lägesrapport (SOU 1985:1) Församlingar i samverkan redovisade kommittén'därefter sinaställningstaganden. Regeringen överlämnaderapporten till kyrkomöte som behandlade rapporten och ett antal motioner ianslutande ämnen (RegSkr. 1985:1, KO 10, kskr.34). avlämnade kyrkokommittén sitt slutförslagtill lokal och regional organisation i i betänkandet (SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan.Regeringen överlämnade ett förslag om nyorganisation på lokal- och stiftsplanet i m.m. till kyrkomötet. SAMMANFATTNING AV REGERINGENS SKRIVELSE Regeringens förslag(RegSkr. 1987:1) Ny organisation pålokal-och stiftsplanet i , m.m. berör - såvitt avser innehållet i detta betänkande- i korthet följande. Kompetensfördelningenmellan församlingar och pastorat föreslås bli ändrad såatt ansvaret för alla mera kostnadskrävande för-samlingsaingelägenheter - underhållav fast egendom, skötsel av begravningsplatser,personal - läggs på pastoraten. Obligatoriska stiftssamfälligheter bildas med kompetens att sköta vissa för stiftets församlingar gemensamma angelägenheter. Stiftsfullmäktige väljer en stiftsstyrelse. Den får överta förvaltningsuppgifter från bl.a. . Biskopen är självskrivenordförande. Domkapitlen behålls för ärenden rörandekyrkans lära och prästernas ämbetsförvaltning. En obligatorisk nämnd hos stiftssamfälligheten - egendomsnämnden - övertar de nuvarande stifts- och boställsnämndernasuppgifter. Stiftssamfälligheten skall hålla stiftsorganen med ett gemensamt kansli. Beslut om ändrad församlingsindelning och pastoratsindelning m.m.delegeras till kammarkollegiet resp. de nya stiftsstyrelserna. De senare fåir ocksåbesluta om samfällighetsbildning och ändringar i kontraktsindelningen. Statens kostnader fördomkapitel och stiftsnämnder upphör. Kyrkofonden lämnarallmänt utjämningsbidrag till pastorat och samfälligheter men inte längre till församlingarna i flerförsamlingspastorat. Stiftsbidrag ur kyrkofondenskall utgå till stiftskansliernas verksamhetm.m. (liksom bidrag som stiftsstyrelsen kan dela ut till pastorat och kyrkligasamfälligheter med särskilda behov av stöd för sin verksamhet). kan bevilja bidrag till underhåll av kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnader. Skrivelsen utmynnar i förslagtill sex nya eller ändrade lagar. Dessa är domkapitelslag, kyrkofondslag, lag om förvaltningen av kyrklig jord, prästanställningslag,församlingslag och kyrkligindelningslag. Reformen avses trädai kraft . Förslagen i regeringens skrivelse överensstämmeri huvudsak med kyrkokommitténs förslag och 1985 årskyrkomötes bedömningar vid behandlingen av lägesrapporten samverkan (RegSkr 1985:1, KO 10, kskr 34). De principiella övervägandena i regeringens förslag bygger på attförsamlingen är den grundläggandeenheten i svensla kyrkan samt den s.k. dubbla ansvarslinjen dvs. 7 1987/88. terligämbetsförvaltningoch folkligt förankrad självstyrelse. Denna linje innebär att endemokratiskt uppbyggd församlingsorganisation kombineras med prästerligt ämbetsansvarsom inte är underställt de demokratiskt valda organen. I förslagetunderstryks att de reformer som föreslås inte avser att förändrasvenska kyrkans grundläggande karaktär av episkopal kyrka därbiskopen och prästen har ett självständigtansvar för kyrkans lära, förkunnelse och sakramentsförvaltning.Utskottet konstaterar vidare att läronämnden i sitt yttrande framhållit attdet nu framlagda förslaget som helhet borde kunna resultera i en godsamverkan mellan vigda och icke vigda i vår kyrka. Dereformer som föreslås angående överflyttning av uppgifter frånstatliga myndigheter till kyrkokommunala organ i stiften innebär endecentralisering och en ökad inomkyrklig frihet. Utskottetkan i huvudsak tillstyrka de till utskottet hänskjutna delarna av förslaget.Vad gäller vissa frågor, där utskottet har en avvikande mening, redovisasdessa i samband med behandlingen av de till utskottet hänskjutnamotionerna. 4.1 Församling och obligatorisk pastoratssamfällighet(RegSkr 3.1.1) Regeringenföreslår att kompetensen när det gäller församlingsangelägenheternafördelas i ett flerförsamlingspastorat på följande sätt. Församlingensvarar för främjande av kyrkans gudstjänstliv,undervisning, diakoni och evangelisation. Församlingen får också ha handom den lösa egendom som inte är byggnadstillbehör i församlingenskyrka och i övriga lokaler för församlingsverksamheten. Församlingenskall godkänna ändringar av kyrkorummets utseende. Pastoratssamfällighetenskall ha hand om anskaffning och underhåll av församlingskyrkan och dess fasta inredning och annatbyggnadstillbehör, liksom anskaffning och underhåll av övrigalokaler för församlingsverksamhet samt dess fasta inredning ochbyggnadstillbehör. På samfälligheten faller också kompetensen när det gäller anläggandeoch underhåll av kyrkogårdar och andra begravningsplatser samt personalenoch personaladministrationen. sköter församlingen samtliga församlings- ochpastoratsangelägenheter. Ifrågor som äger samband med den kyrkokonununala kompetensen harväckts motioner angående diakonin (1987:30 och 1987:49) förvaltningenav församlingens kyrkogårdar och andra fastigheter (1987:43 yrk. 2 och 3),pastoratens ansvar för prästgårdar och löneboställen (1987:75. yrk. A 1) äganderätten tillden fasta egendomen (1987:75 yrk. A 7) samt kyrkokommunens rätt att lämna Stöd tillinternationell kyrklig verksamhet (1987:75 yrk. A 3). I motion 1987:30 framhållsbl.a. Av regeringens skrivelse 1987:1 framgår att lagtexten inte innebär någon förändring i saki fråga om församlingarnas kompetens (s. 150). Detta innebär att rådandeoklarhet i kompetensfrågor permanentas med de konsekvenserdetta kan få för bl.a. samprojekt med motsvarande verksamhet på den kommunala och landstingskommunala sidan. "Diakoni - omvårdnaden om medmänniskan i hennes olika livssituationer - är en omistlig del av en församlings verksamhet, en konsekvens av evangelietsbudskap om den gränslösa kärleken. Den prövar ständigtnya former och verksamhetsområden".Det är därför angeläget att kommentarerna till $ 3 p. 1 ges en positivutformning, som understryker församlingens/-samfällighetens kompetens att själv avgöravad som i församlingslagens mening är en diakonal verksamhet. Under hänvisningtill vad sålunda anförts föreslås i motionen att kyrkomötet beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som häranförts om utformningen avkommentarerna till kap. 1 3 S p. 1 i förslagettill församlingslag. I motion 1987:49 hemställsatt kyrkomötet beslutar om sådan ändring i församlingslagen kap. 1 3 S p. 1 får följandelydelse: Främjande av kyrkans gudstjänstliv och undervisning, diakoni och evangelisationsamt verksamhet bland barn och ungdom. I fråga om församlingens kompeteins att bedriva diakonal verksamhetinnebär förslaget ingen ändring i sak av vad som gäller. har i sitt yttrande 1987:14 framhållit att när förslaget till ny församlingslagger församlingen kompetens att själv utforma och ansvara för diakonin handlar detta om just denna diakoni somverkar i både samhälle och kyrka och vars omfattning ochverksamhetsformer ständigt skiftar. Utskottet kan inte finna att det i kommentarerna tilllagtexten finns behov av att närmareutveckla innebörden av begreppet diakoni.