prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — I stället bör uppgiftenfullgöras såsom elt uppdrag avseende elt stift eller delar därav (jfrkyrkobokföringsinspektören och konfirmandkonsulenter). För en sådan lösningtalar även ekonomiska skäl, liksom del förhållande all kompelens förhandläggning av kyrkomusikerärenden redan finns inom de nuvarandedomkapildskanslierna och sålunda kommer alt överföras till de nyastiftskanslierna. förutsätter all valet av stiftsmusiker ej kommeratl omgärdas med många inskränkningar - förslaget atl högre kyrkomusikaliskutbildning skall vara etl absolut krav avstyrkes. Domkyrkoorganisternasjörening anser all nuvarande ordning bör bibehål las med en kraftig nedsättning av domkyrkoorganistens tjänstgöring i egen församling. Vifinner det svårt att realisera tanken på inrättandet av s. k. stiftsmusiker,Prop. 1987/88:144 bl. a. på grund av svårigheterna att finna lämpligatjänsteinnehavare. Bilaga 3 Tjänsten ställer mycket höga kompetenskrav med eltalltför brett verksamhetsområde. Vidare bör en stiftsmusiker vara aktivkyrkomusiker med en egen konstnärlig tjänst av större omfattning än vad somföreslås. Det är emellertid mycket positivt att utredaren uppmärksammat behovetav resurstimmar för verksamheten på stiftsplanet. Med hänsyn till ovanståendeanser vi alt nuvarande förhållanden bibehålles. Domkyrkoorganistens tjänst iegen församling föreslås reducerad med 1/3. Denna tid anslås till funktionensom musiksakkunnig i.Domkapitlet och som producent för de resurstimmar somställs till förfogande för verksamheten på stiftsplanet. Mångainstanser anser atl stiftsstyrelsen () bäst själv kan avgöra hurden vill administrera kyrkomusiken inom stiftet. Bland de instanser som uttalatsig i den riktningen finns kammarrätten i , domkapitlen i ,och , . kyrkomusik,Rikskommillén för stiflslingen, stifts kyrkomusikerförening, , demokratisk samlings kyrkopolitiska rådoch församlings pastorat. Kammartättenvill kraftigt ifrågasätta behovet av en särskild tjänst som stiftsmusiker. Dåförfarandet vid fastställande av minimikompelens och miminiomfattning måstegöras så enkelt som möjligt, bör dessa uppgifter inte bli mer omfattande än attde kan ingå i domkyrkoorganistens arbetsuppgifter. Stiftsstyrelsens övrigaåligganden inom kyrkomusikverksamheten bör inte knytas till en särskildtjänst, ulan det bör stå stiftsstyrelsen fritt alt bestämma hur fullgörandet avdessa uppgifter skall ske. Domkaphleti anser att sliftsmusikertjänsterna bör vara mindre arvodestjänster. Domkapitleti avstyrker ocksä förslaget och föreslår för dessa frågor enkonsulenlverksamhel, som kan bestå av flera personer. Domkyrkoorganistensbefattning med kyrkomusikaliska frågor betingar två till tre veckolimmaroch är klart otillräcklig. Del är värdefullt att stiftet har enkonsulentverksamhet men del behöver inte vara en person utan uppgifterna kanläggas på två eller flera. menar att det är svårt alt finna enperson till sfiftsmusiker med den lilla del egen kyrkomusikalisk verksamhetsom blir fallet med en 75%-tjänst. avstyrker utredningens förslagtill stiftsmusiker men är positiv till en uppdelning av arbetsuppgifterna. Stockholmsdomkapitel har intet alt invända mot att domkyrkoorganisten fortsättningsvis skall koncentrera sig på den kyrkomusikaliska verksamhe ten i . Det är emellertid osäkert om del är möjligt att hitta en musiker med kompetens på alla de områden som en stiftsmusiker skall behärska. föreslär atl det finns en möjlighet att anställa flera deltidsanställda stiftsmusiker inom ramen för en heltidstjänst. Musikaliska akademientillstyrker förslaget med inrättande av stiftsmu- Prop. 1987/88:144 siker men anser också att tjänsten kan delas. Akademienhälsar för sin del med tillfredsställelse alt en helt ny tjänst inrättas,nämligen stiftsmusikern. Denne skulle, med rätl kompelens och inordning isystemet, medverka till att förbättra den kyrkomusikaliska situafionen i eltstift och fill att motverka en del nackdelar som blir följden av enkommunalisering, om denna mot förmodan skulle införas. Emellertidär det enligt nödvändigt alt tillförsäkra stiftsledningen en klarareansvarsfördelning betr. den konstnärliga "ledningen" avkyrkomusikalisk verksamhet i stiftet. anser det därför nödvändigt a« delsbibehålla domkyrkoorganisten som musiksakkunnig ål delsbibehålla beslutanderätten inom , där konstnärlig och juridisk (samtteologisk) kompetens bäst förenas. Akademienhar också synpunkter på sfiftsmusikertjänstens utformning. Föratt stiftsmusikern skall kunna bibehålla kontakten med det levandekyrkomusiklivel, måste i hans tjänst inrymmas en rimlig del av aktiv tjänst.Att beräkna "minst en 3/4-tjänst" förefaller väl mycket; en risk bliratt den återstående 1/4-delen fylls med mindre kvalificeradfyllnadstjänstgöring, varför 1/2 tjänst och krav på mindre kvalificerad tjänstbör ställas. Ettannat och kanske lämpligare, flexiblare alternativ vore att ett motsvarandeantal resursfimmar ställs till domkapillets/domkyrkoorganislens förfogande förolika specialuppdrag, fördelade (i någon mån som betr.sfiftsadjunktsverksamheten) på olika kyrkomusiker efter fallenhet, kompetensoch intresse. Dessaresurstimmar kunde disponeras på mycket olika sätt, t. ex. sä altdomkyrkoorganisten avlastas genom etl antal timmar utlagda på en kyrkomusikersom av olika skäl (närhet, personlig överensstämmelse och konstnärliginriktning) vore lämplig atl knytas lill och annan verksamhet,medan ett par grupper timmar används för uppdrag som orgelvård/rådgivning,körverksamhet, ungdomsverksamhet m.m. De kunde också fördelas regionaltsärskilt inom vidsträckta stift, där det är av vikt att etl visst samordnandeansvar ligger nära de lokalt verksamma kyrkomusikerna. Detär uppenbart att fortbildningen är ett viktigt och aktuellt behov som delviskunde främjas genom vissa resurslimmar. /tillstyrker förslaget men anser också atttjänsten kan disponeras på flera olika sätt. Enligl1982 års kyrkokommitls förslag blir domkapifiens uppgifter "atl även ifortsättningen övervaka alt gällande ordning i fråga om kyrkans lära,sakrament, gudstjänst, kyrkliga handlingar och böcker efterlevs i församlingarna".Det är dä vikfigt, att domkapitlen för sin verksamhet även harfillgång till en högutbildad kyrkomusiker, som kan benämnas sfiftsmusiker. Detkan i mänga fall vara lämpligt atl utse just domkyrkoorganisten lill dennauppgift, då domkyrkoorganislerna ofta har lång, välme-riierad tjänstgöringbakom sig, vilket kan göra dem sårskilt lämpade att vara domkapitlenssakkunniga i musikfrågor. Enstiftsmusiker av dét slag utredningen föreslår har länge önskats av "' KMR/SL,men arbetsuppgifterna behöver nödvändigtvis inte samordas med sakkunniguppdragi domkapifien. Sfiftsmusikeruppgifterna bör istället ses som en samlad resursnär det gäller konsulentuppgifter och fortbildningsuppgifter av olika slag iförsamlingarna och för sfiftets kyrkomusiker. Den samlade resursen kanlämpligen utgöras av olika musiker, som beroende av kunnighet och intresseutför del av stiflsmusikeruppgifterna som en del av sin anställning somkyrkomusiker någonstans i stiftet. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 RISK är inte berett att utan invändning accepterautredningens förslag om inrättandet av stiftsmusikertjänster. RISK anservisserligen att sakkunnig musiker bör knytas till stiftsslyrelserna. Dock börden kompetens som finns hos landets domkyrkoorganister även fortsättningsvisutnyttjas av domkapitlen/stiftsstyrelserna. RISK instämmer däremot iutredningsförslaget så tillvida at domkyrkoorganislerna bör avlastas ansvaretför olika typer av administrativa uppgifter som åvilar dem. RISK instämmerockså i förslaget att det bör finnas utrymme för någon form av konsulentverksamhetinom stiftsstyrelsernas ram "i syfte alt bibehålla och utveckla den högakyrkomusikaliska standarden i landet". RISK föreslår att domkyrkoorganisterna skall varasakkkunniga i stiftsstyrelserna, bl. a. avseende orgelfrågor, men att enkonsulenttjänst, med kompetenskrav, knyts till stiftsstyrelsen förfortbildningsfrågor, körkonsu-lentverksamhel och liknande. fillstyrker att domkyrkoorganisten befriasfrån en administrativ tillsyn av stiftets kyrkomusikahska verksamhet och atten tjänst som stiftsmusiker knytes till den framlida stiftsstyrelsen.Rikskommittén anser att omfattningen av denna tjänst måste fä avgöras från falltill fall av stiftsstyrelsen, som även bör kunna anlita konsulttjänster istället för att inrätta en fast tjänst. Flertaletremissinstanser som har yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget. a. , länsskolnämnden i , länsskolnämnden iVästerbottens län, i , centralstyrelse.Svenska kyrkans . nämnd förförsamlings- och pastoratsförvaltning, och Månsarpsförsamling Domkapitlen i och tillstyrker förslagetmen beklagar utvecklingen. tillstyrker förslaget men föreslårförändringar av de befintliga tjänsterna. m.fl. församlingars pastorat( stift),stifts kyrkomusikerförening och tillstyrker Prop.1987/88:144 alt skolkantorsljänsterna avskaffas i sin nuvarande utformning menföre- Bilaga 3 slår förändringar av tjänstetypen. Länsskolnämndernabör upprätta en plan för avveckling. SÖ delar utredningens uppfattning attskolkantorsljänsterna är otidsenliga, främst av den anledningen att mångamindre skolenheter, däribland mänga "kyrkskolor", lagts ner under desenaste decennierna. Därmed har det naturliga underlaget förskolkantorstjänster i många fall försvunnit. Svårigheterna att rekryterainnehavare av sädana tjänster har också ökat. SÖ fillstyrker därför förslagetom avveckling av skolkantorsljänsterna. En viktig fråga i detta sammanhang är i vilkenutsträckning de nuvarande skolkantorerna (av vilka de flesta är elleräldre) kommer att åberopa konstitutorialet och kvarstå i sina nuvarandetjänster (i skolan och kyrkan) fram till pensioneringen. Utredningen ger hårskolkantorerna två valmöjligheler:a/jfi«ge« hel lärartjänst med avveckling avde kyrkomusikaliska uppgifterna eller (om pastoratet så beslutar) ettbegränsat antal lärarveckolimmar och fyllnadstjänstgöring som kyrkomusiker. SÖ föreslår atl länsskolnämnderna får i uppdrag att efterhörande av berörda skolkantorer och i samråd med pastoralen upprätta en planför avveckling av skolkantorsljänsterna i respekfive län. Av ålder har del funnits en samverkan mellan skolan ochkyrkan i fråga om musikalisk verksamhet. De nuvarande skolkantorsljänsterna,som enbart kan innehas av låg- och mellanstadielärare och där denkyrkomusikaliska delen alltid ligger utöver hdlidsljänslgöringen som lärare ärdock numera föråldrade. Vakanta skolkantorsljänsler i harsedan lång tid inte kunnat tillsättas med nya innehavare. I förslaget ligger också ett slopande avskolkantorsljänsterna i sin nuvarande konstruktion, vilket centralstyrelsentillstyrker. Av de totalt 888 skolkantorsljänsterna är endast 331 besatta medordinarie och extra ordinarie skolkantorer. Resten innehas av orgelspelare. Viden överföring föreslår utredaren att skolkantorerna skall kunna välja mellanall få förordnande som lärare eller stå kvar i sin nuvarande tjänst. Nämndenanser alt de regler som finns för tjänstledigheter och parfidlatjänstledigheter är fillfyllest för de skolkantorer som vill minska sinsysssdsättningsgrad. För dem som önskar ha kvar sin nuvarandetjänslekonstrukfion kommer övergångsbestämmelser att gälla. liksomSvenska kyrkans tillstyrkerförslaget av samma skäl som . i delar med beklagande utredningensuppfattning. i tillstyrker två tjänstetyper,organist och kan tor. framhåller att skolkantorstjänsten som tjänstetyp är idea- 103 lisk i små församlingar.Med de avstånd som råder blir det svårt alt inrätta Prop. 1987/88:144 fungerande kanlorstjänsler. Falköpingskommun anser också all skolkantorsljänsterna omgående bör avskaffas menföreslär att skolkantorernas arbetsförhållanden bör ses över. Skolkantorsljänsternabör omgående avskaffas. Så har i stor utsträckning redan skett i praktiken,eftersom del inte längre går atl rekrytera innehavare av dem. Detta beroende istor utsträckning på deras konstruktion, nämligen att vid sidan av fulllärartjänst även utöva en kyrkomusikertjänst. I de få fall, där innehavare avtjänster finns, bör som utredningen föreslagit ett övergångsförfarande kommalill stånd så att åven dessa tjänstemän kan beredas mer rimligatjänstgöringsförhållanden och arbetstiden. Viär posifiva till att de nuvarande skolkantorsljänsterna struktureras om tillkantor 2-tjänster enligl Bjureks förslag. Vi anser att anknytningen till skolanär värdefull. förordar den tjänstetyp som föreslagits avsakkunnige som kantor 2. Förslagetatt avskaffa skolkantorsljänsterna i sin nuvarande form tillslyrkes. Den högaarbetsbelastningen har varit ett av huvudskälen till alt så få tjänster kunnatbesättas. Dessutom har den fididgare anknytningen till lärarutbildningenförsvunnit. Nuvarande form bör ersättas med den typ av lärar- ochkyrkomusikertjänst, som den sakkunnige föreslagit som kantor 2.Detta ger en möjlighet till samverkan mellan skola och kyrka, som vi börbibehålla inte minst av historiskt-traditiondla skäl. Utredningsförslagetavstyrks av som anvisar en annan lösning. Enallvarlig miss i utredningen är, alt skolkantor försvinner som tjänstetyp. Dethar hävdats från KMR, också direkt till enmansutredaren, atlskolkantorstjänsten är den enda möjligheten till säker försörjning i småförsamlingar. Def enda man behövt göra är att omstrukturera den så, atl deninnehållit full tjänst på skola/kyrka tillsammans i stället som upp tilldryga 40 vt. De konstruktioner som utredningen presenterar, bygger alla på ettfrivilligt åtagande från en ev. arbetsgivare om kombinations-tjänst, något somi tider av åtstramning inte ter sig särskilt realisfiskt. Förslagetavstyrks vidare av bl. a. i , ,och Domkaphleti anser att frågan bör prövas ytterligare (U=ut-redningen). Umenar, att skolkantorsljänsterna bör försvinna, eftersom de enligt U är "otidsenliga". Det är dock lätt att konstatera, aft skickligaskolkantorer har utgjort en mycket viktig förbindelselänk mellan skola och kyrka. Skolkantorer har också vittnat om åven just nu - att de trivs med sin 104 situation,även om man naturiigtvis skulle önska sig vissa ändringar i konslrukftonen avtjänsterna. Med hänvisning till redanlämnade kommentarer påstår vi, att det före ett ev. beslut om atl avskaffaskolkantorsljänsterna måste föras en grundlig diskussion, om det vore möjligtalt göra dessa tjänster rent äv attrakfiva genom ändringar i de nuvarandebestämmelserna. Det är ju f. ö. alt konstatera, att U visserligen villavskaffa skolkantorsljänsterna men vill införa kombinafionermusikerverksamhet/lärarverksamhet av annat slag -kombinationer som dessutomskulle vara betydligt mer komplicerade än kombinationen i en skolkanlorstjänsl. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Ingesundsmusikhögskola (IMH) avstyrker förslaget och föreslår atl skolkantorsljänsternaomorganiseras. Dessaicke så sällan förvånansvärt kvalificerade "lärarorganister", stundtalsbetecknade som en orts "enmanskonservalorium", gör ofta en ovärderliginsats speciellt inom de mindre kommunernas kullurliv - och då inte endast inommusikomrädet - just genom sin yrkeskombination. Iegenskap av grundskollärare träffar de på nästan samtliga skolpliktigabarn i hemkommunen och kommer därigenom atl inom etl brett kulturområde - oftamed musiken i centrum - positivt kunna påverka de flesta av kommunens ungdomarunder flera generationer. Deras insatser är också ett utmärkt komplement tillortens kommunala musikundervisning, som ju i första hand är inriktad mot detinstrumentala och vokala. IHMhar full förståelse för att dessa tjänster kan vara mycket arbelskrä-vande ochatt semestern för många skolkantorer kan komma i kläm, bl. a. på grundav svårigheten att skaffa sommarvikarier. Värdetav att ha kvar möjligheten fill denna yrkeskombinalion är emellertid så stort,enligt IMH:s sätt alt se, aft man i stället för alt helt ta bort den, bör sökaomkonstruera tjänsterna på lämpligt sätt, sä att de i framfiden inte onödigtöverbelastas. Detta kunde kanske ske genom aft lärarde-len i tjänsten reducerasi proportion fill den kyrkomusikaliska, vilket totalt sett skulle kunnainnebära en mer rimlig arbetsbelastning och därmed förhoppningsvis äter göraskolkantorsljänsterna aftraktiva. Endeltidsanställning som grundskollärare är ingen ovanlighet med denövertalighet som råder inom yrket och som troligen i än högre grad kommer atlråda det närmaste decenniet. En sådan töjbarhet i tjänsleupp-ddningen kundekanske för många kommuner rent av vara tilltalande och underiättaplaneringsarbetet i skolstyrelserna. IMHanser m. a. o. att skolkantorstjänsterna även i framfiden bör finnas kvar. Domkapitleti framför liknande synpunkter. Samtliga remissyftranden idenna del ansluter sig till tanken på kombinationsljänster, men många ställersig tveksamma lill utredningens förslag. Förslagethar fillsiyrkls av bl. a. , Svens- Prop.1987/88:144 ka kyrkans , Svenska kyrkansnämnd Bilaga 3 för församlings- och pastoralsförvaltning, länsskolnämnden , domkapitlen i , , , och ,komtnun och Stiftelsen . Positiva svar har även avgivils av kyrkligasamfällighet, saml , , ,, , och Veta församlingar. Några remissinstanser har tillstyrkt förslaget men anförtnågon invändning i viss del. De är bl. a. länsskolnämnden i ,domkapitlen i , , och , , ,, och Synnerby församlingar, , , samt . /hartillstyrkt tillskapandet av kombinafionstjänster men lar avstånd frånutredningens förslag i övrigt. En närliggande grupp utgörs av Lenhovda-Herråkra kyrkligasamfällighet, , . , Torslunda pastoral, ,och . har anfört allvarligainvändningar. anför i denna delföljande: Utredningen föreslår atl kyrkomusikertjänsterna framdelesskall kunna kombineras med andra typer av arbetsuppgifier t. ex.församlingsvårdande sådana. Även arbetskombinationer utanför kyrkan, som t. ex.tjänstgöring vid kommunala och vanliga lärartjänster oberoende avvilket stadium det är frågan om, skall vara möjliga. Centralstyrelsen tillstyrker förslagen omkombinationstjänster. Genom centrala överenskommelser och rekommendationer,vilka kan förväntas komma lill stånd mellan församlings- ochpastoratsförbund och , kommer utvecklingen att underlättas. ochSvenska kyrkans lillstyrkerförslaget av samma skäl som anförts av . tillstyrker också atl tjänsten somkyrkomusiker skall kunna kombineras med annan församlingstjänst. Främst tordedetta kunna bli aktuellt beträffande den församlingsvårdande verksamheten. Påså sätt kan kyrkomusikern få ett breddal arbetsfält inom församlingen tillfördel för helheten. Dessutom kan den totalt tillgängliga arbetstiden utnyttjaseffektivare. Inom kyrkliga samfällighet har i enstaka fall kombinationskett av församlingsmusikertjänst och uppgifter som församlingsassistent. i Malmöhuslän hälsar med tillfredsställelse att läns- Prop. 1987/88:144 skolnämndeninte längre skall behöva ta befattning med frågor om fyll- Bilaga 3nadsljänslgöring i skolan för organister. Nämnden anför emellertid vissabetänkligheter mot utredningens förslag. Nämndenvill något uppehålla sig vid del föreslagna systemet med kombinationstjänstergenom fullnadsljänstgöring av kyrkomusiker i skolan eller av lärare iförsamlingen. Nämnden delar i denna fråga inledningsvis utredningensuppfattning om att av staten fastställda detaljregler för sådan verksamhet intebehöv. Nämnden har emellertid gjort erfarenheten att de möjligheter tillfyllnadstjänstgöring på lärartjänster i skolan som föreligger i alltmindre grad utnyttjas. Samverkan över skolformsgränser och kommungränser blirallt ovanligare. Det är också ganska naturligt, att i ett läge då underlagetför lärartjänster är i starkt minskande, kommunerna inte gärna binder sig föralt avdela tjänsleunderlag för lärare som är anställda i andra kommuner. S. k.kombinationsljänster för lärare förekommer i både ochgymnasieskolan. Del är fräga om kombination av två ämnen som normalt inte harsamband med varandra. Det finns elva sådana tjänsteslag förlärare i grundskola och gymnasieskola. I sitt lämnade betänkandeEnklare skolförfattningar (SOU 1986:11) föreslår skolförfatlningsutredningenatt nio av dessa ijänsteslag utmönstras. Skälet härtill är obenägenheten hosskolstyrelserna att inrätta tjänster med sådant blandat innehåll. Motbakgrunden av det redovisade, dels den minskande frekvensen avfyllnadstjänstgöring i skolorna dels obenägenheten alt inrätta kombinationstjänster,ifrågasätter nämnden om inte kyrkomusikerulredningen är för optimistisk i sinaantaganden atl samarbetet mellan skolan och kyrkan skall lösa en del problemmed Ijänstgöringsunderlag för kyrkomusiker. Om länsskolnämndens uppfattning altskolan och även kommunala musikskolor kommer att sträva efter "egnatjänster" visar sig riklig rubbas som nämnts en del av förutsättningarnaför kyrkomusikerutredningens förslag. Det gäller bland annal förslagen tillutbildning för tjänster som kantor med kombinationsljänsl (sid. 199 i utredningen).En förutsättning för etl påbörjande av en ny, speciell utbildning förmusiklärare/kantor eller instru-mentallärare/kanlor bör vara säkra prognoser omatl tjänster av dessa slag verkligen kommer att inrättas i fortsättningen.Länsskolnämnden har ovan gett uttryck för sin tveksamhet till atl så verkligenblir förhållandet. Domkapitleti tillstyrker förslaget men ifrågasätter pastoratet som initiativtagaretill kombinationsljänster. Domkapitletifrågasätter förslaget att pastoratet skall vara initiativtagare, när detgäller alt få till stånd kombinationstjänster. Större inflytande bör därvidläggas på . I övrigt tillslyrkes livligt idén med kombinationstjänsterav olika slag. I första hand menar dock att det är rimligt atl sökainrätta tjänster som enbart har kyrklig inriktning. Endast i undanlagsfall börman tänka sig kombinationstjänst över pasloralsgränser- Domkapitleti har också vissa invändningar mot förslaget beträffande behörighet attsöka sädana tjänster. Domkapitletvill fästa uppmärksamheten på att kombinationstjänster där Prop. 1987/88:144bäde lärar- och kyrkomusikertjänst ingår kräver två utbildningar vilket avBilaga 3 främst ekonomiska skäl torde bli allt svårare för tilltänktatjänsteinnehavare att skaffa sig. En väsentlig ökning av sådana tjänstetyperter sig därföi* svår att kunna besätta med behörig innehavare.Kombinationstjänster föreslås vidare bygga pä avlal mellan de huvudmän sombidrar till tjänsten. En viss risk föreligger här atl, om annan än kyrkan ärhuvudarbetsgivare, den kyrkomusikaliska delen i tjänsten kan komma alt fåsvårigheter av praktisk natur. hyser samma farhågor. Vikan konstatera all utredningen breddal möjligheterna att tillskapa kombinalionsljänster.Sädana tjänster bör kunna inrättas och ändå ha kvar den stafiiga regleringen. Vivill dock erinra om de svårigheter som kan föreligga, när det gäller atlrekrytera personal lill kombinationstjänsterna, eftersom det krävs två heltskilda behörigheler. Vi vill understryka vikten av att behörighetskrav påkyrkomusikerdelen och den andra delen inte sänks i en kombinationstjänst. Mankan dock inte räkna med att den som både skall uppehålla en kyrkomusikertjänstoch en församlingsvärdande tjänst är lika kvalificerad, som den som enbartsöker en kyrkomusikerljänsl. Vi ser därför kombina-lionstjänsterna enbart somen lösning, där det är omöjligt atl lösa kyrko-musikerfrågan på elt annal sätt. Domkapitleti tillstyrker förslaget under förutsättning att de kyrkomusikaliskauppgifterna kommer atl utgöra huvuddelen av tjänsterna. Synnerby församlinghar samma instållning. Dekombinationstjänster, som utredningen föreslår skall inrättas, bör i inget fallkonstrueras så, att den kyrkomusikaliska delen blir mindre än halva tjänsten. Iinget fall skall någon kyrkomusiker ha annan arbetsgivare än en kyrklig. Domkapitleti frågar sig om inte utredningen varil alltför optimistisk i dennafråga. Fråganom "sammanslagningar av kyrkomusikerdistrikt" och frågan om"kombinationsljänster" i allmänhet finner vi - liksom frägan omskolkantorstjänster - vara allt för flyktigt diskuterade. Hur många musikerorkar alt i längden helt engagera sig i två församlingar med t.ex. livligkörverksamhet? Vilka blir egentligen konsekvenserna av duplikationer av gudstjänster?