prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Åtgärderna avser delssärskilda insatser inom utbildningsområdet, dels insatser för att på annat sättunderiätta utvecklingen av de näringar som har stor betydelse i regionen.Sammantaget beräknas åtgärderna för Bergslagen och norra inland kostaca 675 milj. kr. och ge över 2000 nya jobb. Regeringen tillsatte enregionalpolitisk utredning. a lämna förslag om på vilka grunder och till vilka regioner deregionalpolitiska insatserna bör riktas för alt uppnå långsiktigt positiva effekter. Kommittén skall redovisa sinaöverväganden och förslag . Chefen för industridepartementet kommer senaredenna dag atl föreslå atl anslagenför regionalpolitiska bidrag skall ligga kvar på den höga nivå somuppnåtts under innevarande budgetår. Regeringen kommer vidare atl lägga fram förslag tillsärskilda insatser för län.Vidare pågår ett utredningsarbete, som syftar till atl främja utvecklingeni . Chefen för kommer senaredenna dag all föreslå att den särskildasatsningen på jordbruket i som beslutades nu utökas med80 milj. kr. Transport- ochkommunikationssystemet är av stor betydelse för en rättvis regional fördelning. Det övergripandemålet för trafikpolitiken är atl erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kost- 26 Förslag till åtgärder för attnå dessa mål redovisas i en särskild Sammantaget kommer den trafikpolitik som Prop. 1987/88: 100 föreslåsall innebära alt infrastrukturen byggs ut för 1990-talels behov, Bil. 1samtidigt som ett effektivare utnyttjande av trafikapparaten möjliggörs.Åtgärderna bidrar därmed till den ekonomiska tillväxten. Vägledandeför utformningen av budgetförslaget för /89 har varit atl statsfinanserna inte får försämrasi nominella termer och alt en vissreal förstärkning skall uppnås. Syftet har varit att åstadkomma ett budgetförslag som uppfyller de krav del ekonomiskaläget ställer på stramhet ochsamtidigt skapar utrymme för en förbättrad välfärd. För att finansiera vissa angelägna reformer harolika besparingar och en rad omprioriteringar genomförts. Bland besparingarnamärks bl. a. avskaffandet avregionslyrelserna i högskolan saml sänkta livsmedelssubven-lioner. De prioriterade reformerna ibudgetförslaget är inriktade på tre huvudområden. Insatser för en bättre utbildning En hög kunskaps- och kompetensnivåi alla delar av samhället är av avgörande betydelse såväl för den sociala ochkulturella utvecklingen i vårt land som förden långsiktiga tillväxten i svensk ekonomi. För delta spelar ett väl fungerande utbildningsväsende enstrategisk roll. Vid en internationelljämförelse är den andel av resurserna vi använder för utbildning hög i . Det är angeläget atlvidmakthålla denna höga nivå, I årets budgetförslag tillhör därför utbildningende prioriterade områdena. Syftet äratl möjliggöra en hög standard inom alla delar av utbildningssystemet. Utbildningen av lärare för förstärksgenom att förkunskapskraven förtillträde höjs som utbildningen föriängs. Ett tioårigt forlbildningsprogram för i grundskolanverksamma lärare föreslås. Ca 50 milj. kr. avsätts för programmetsgenomförande. I budgetpropositionen redovisas också en plan för utvecklingenav dataundervisningen i skolan.Särskilda medel anslås för att förstärka undervisningen på mellanstadiet. I en skolpolitisk proposition tillvårtiksdagen kommer förslag att läggasfram om hur eleverna skall kunna få bättre tillgång tillläroböcker av god kvalitet. Denskolpolitiska propositionen kommer också alt behandla styrnings- ochinflylandefrågor saml frågor om pedagogiska utveckling. Syftet äratl se till alt resurserna i skolanmobiliseras på ett sätt som gynnar de för undervisningen och utbildningen mestcentrala verksamheterna. minskar antalet16-åringar med 2000 personer till ca 111 000 per årskull.Regeringen föreslår dock att antalet intagnings- platser skall vara oförändrat 127000för de elever som söker direkt från till gymnasieskolan. Ettutvecklingsarbete och en treårig för- 27 söksperiod rörande gymnasieskolans yrkeslinjer påbörjas fr.o.m. läsåret Prop. 1987/88: 100 1988/89.Syftet är bl. a. atl undersöka fömtsättningarna för en arbetsplats- Bil. 1 förlagd utbildning som en del i en reformerad ochförlängd yrkesutbildning på gymnasial nivå. För atl förbättra Ullgångenpå yrkeslärare kommer utbildningsbidrag allutgå till samtliga som genomgår utbildning yrkeslärare. Utbyggnaden av de små och medelstora högskolornafortsätter. En försöksverksamhet medingenjörsutbildning på mellannivå inleds på sammanlagt 28 orter i landet. För utvecklandet av nya linjer och kurser vidde små och medelstora högskolornaavsätts yltterligare 15 milj. kr. I regeringens proposition omregionalpolitiska insatser för Bergslagen och inre föreslås insatser inom gymnasieskola,högskola och vuxenutbildning försammanlagt 123 milj. kr. I det forskningspolitiska beslul som fattade 1987 fastställdes ett treårsprogram förforskning och forskarutbildning.Inom ramen för detta program föreslås under /89 ettresurstillskott till forskningen på 60 milj. kr. För atl underiätla dekorlulbil-dades möjligheter till studier föreslås antalet särskildavuxensludieslöd öka med 3 000 till ca 26000. Enaktiv miljövård har stor betydelse för välfärden, ekonomin och sysselsättningen. Många miljöproblem måste lösas genomintemationellt samarbete. a. föroreningar av luft och hav, nedbrytningen av det ozonskikt som skyddar jorden samt risken förklimatförändringar och radioakUv nedsmutsning. Miljön har utsatts förallvariiga skador. Produktionen föribland med sig negativa miljöeffekter som upptäcks först i efterhand. Oftauppdagas miljöproblem genom forsknings- och undersökningsverksamhet. Dettagäller t.ex. sambandet mellan freoneroch uttunningen av ozonskiktet samt hur olika ämnen påverkar tillståndeti hav och andra . Våra kunskaper om miljöns samband medproduktionsprocesser och människorshälsa är otillräckliga. Det är viktigt alt förbättra kunskaperna för attbättre kunna bekämpa den miljöförstöring som redan finns, men också för all förebygga att nya skador uppstår påmiljö och människors hälsa. Miljöarbetet måste bedrivas systematiskt ochlångsiktigt. Beslutsamma insatser nukan leda till alt vi kan undvikastora framtida ekonomiska uppoffringar. Miljöpolitiken måste därför utvecklas ochförstärkas. Miljöhänsyn måste i ökad utsträckning tas inom olikasamhällssektorer och i den tekniska utvecklingen.Som exempel på detta kan nämnas atl en stor del av trafikens miljöproblem behandlas i den trafikpolitiskapropositionen. Miljöfrågor kommerockså atl behandlas i en jordbmkspolilisk proposition . Regeringen avser att i ensamlad miljöpolitisk proposition redovisa pågående och planeradeåtgärder. Redan i budgetpropositionen föreslås vissaresursökningar, bl. a. för tillsynen enligt miljöskyddslagen,för arbetet med alt halvera användning- 28 en av bekämpningsmedel,för internationellt samarbete samt gemen- Prop. 1987/88: 100 saml forskningsprogram mellan industrin ochstaten. Vidare föreslås åtgår- Bil. 1 der mot radon i bostäder ochökade insatser inom barnomsorg, skola och annan utbildning för att ökakunskaperna om miljöfrågorna. Idetta sammanhang bör också nämnas all investeringsfonderna utanför stödområdenafr. o. m. slår öppna endast för investeringar i bättre miljö: Detta ger en kraftfull stimulansför näringslivet all nu salsa påinvesteringar som resulterar i minskade föroreningar av luft och vatten. I miljöpropositionen kommer regeringen bl. a. allföreslå en förnyelse av miljöskyddslagen och en förstärkning avmiljövårdens organisation. Den löpandeaktionsplanen mot luftföroreningar och försurning omsätts i en ny plan fr. o. m. /89. a. hur användningen och utsläppen, av freoner skall kunnaminskas kraftigt. Ökade resurser ges för atl öka kunskaperna om föroreningarnai haven och om hur dessa bör bekämpas.Betydande belopp avdelas för att återställa och sanera miljöskador. En särskildsatsning skall göras för att rena , En annan utsatt region som föreslåsbli föremål för särskilda åtgärder är Göteborgmed , Del internationella samarbetet förstärks genom att ett internationelltmiljötekniskl institut inrättas i . Dengenerella välfärdspolitiken har byggts upp under årUonden av re formverksamhet. Den ekonomiska krisen i slutet av1970-talel och början av 1980-lalelhotade emellertid välfärden. Förslag som skulle ha urholkat den generellavälfärdspolitiken lades fram. En stark och stabil social välfärd har underkrisåren återigen visat sig vara enomistlig tillgång och har inneburit ett gott skydd för människors levnadsförhållanden. Den svenska välfärdspolitikenutgår från att social trygghet och jämlikhet, utöver all ge de enskildaindividerna ett bättre liv, ocksåhar en positiv effekt på samhällets ekonomiska utveckling. Åtgärder för attstrukturera om och anpassa offentlig sektor och näringsliv nya ekonomiska förutsättningar underlättas genom attmänniskor känner en social trygghet. Den tredje vägens ekonomiska politik har inneburitatt samhällsekonomin förstärkts. Ökat ekonomiskt utrymme för välfärdspolitikenskapas av bättre resursutnyttjande och ökad tillväxt. Angelägna behovinom den sociala sektorn kan återtillfredsställas. Inom socialpolitiken prioriteras nu insatser för atlutveckla och förbättra vården och omsorgen. Inom hälso- och sjukvården inriktas arbetet mot alt bättre tillgodose patienternasönskemål om service, valfrihet och tillgänglighet i vården. Den förändring av ersättningarna från den allmänna sjukförsäkringen som genomfördes1985 innebar en övergång från presta- lionsbundna ersättningar till ensamlad ersättning per invånare. Reformen innebar en bättre kontroll avkostnadsutvecklingen och ger bätt re förutsättningar för en vård pålika villkor för hela befolkningen. Dessa förutsättningar ökar ytterligare fr.o. 1988, då en behovsbaserad fördel ning av den allmänna sjukvårdsersättningen införs. Hälso- ochsjukvårdspolitikens utgångspunkter är Pröp. 1987/88:100 atl vårdorganisationen måste anpassas tillpatienternas krav på trygghet Bil. I och service. Insatserna måste öka föralt sätta patienten i centrum när det gäller information, telefon- ochöppettider, kortare väntetider etc. Till kraven på god service hör att köerna förvissa operationer måste minska ytterligare.En särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen om 70 milj. kr. har avsatts under andra halvåret1987 för atl minska väntetiderna.Fr. 1988 ingår delta bidrag i den s. k. . Den angelägna utbyggnaden av primärvårdenfortsätter. Därmed förbättras medborgarnas möjlighet all snabbt fåtillgång till vård av hög kvalitet nära hemmet. Samverkan mellanprimärvården och den sociala skall förbättras. Patienternabör ges ökade möjligheter atl välja läkare,vårdcentral och sjukhus. De äldre patienterna bör också ges större möjligheter all välja sjuk- ellerålderdomshem eller vård i hemmel. Valfrihelenblir ett viktigt inslag i den framlida politiken på detta område. De äldre skall garanteras en trygg och värdigålderdom. En proposition omriktlinjer för den framlida äldreomsorgen kommer att presenteras . Äldre människor måste få ökademöjligheter all välja var och hur devill bo och vårdas när de behöversamhällets hjälp. De äldre som så önskar skall i högre utsträckning kunna fåden vård och den hjälp de behöver föratl kunna bo kvar hemma. Ett varierat utbud av servicebostäder skallfinnas för dem som behöver och vill ha hjälp och tillsyn. skall standarden på institutionernaförbättras. Primärkommunernas åtaganden inom äldreomsorgenvidgas efter hand. Statens bidrag till den sociala ökar med 490 milj. kr. Rättvisa och delaktighet för handikappade ochderas familjer är ett vikigt område.Ett nytt och kraftigt förbättrat bilstöd kommer att föreslås . Förslag kommer också all presenterasom att verksamheten medtidningsutgivning för synskadade permanentas och utvecklas. Ändra reformergäller förbättrat stöd till familjer med handikappade barn och ökat stöd till handikapporganisationer ochrikstolkljänsl. Slutligen måste bekämpningen av AIDSintensifieras. I en särskild proposition kommer ett samlat åtgärdsprogram molAIDS att presenteras. Det omfattar information och stöd till berörda riskgiupper, insatser för atl begränsasmittspridningen saml insatser för vård och behandling av narkotikamissbrukare. Ibudgetpropositionen beräknade regeringen budgetunder skottet för /87 till och för innevarande budgetår . Utfallet för förra budgetåret blev . I den av fastställdastatsbudgeten för /88 bedömdes budgetunderskottetuppgå till . Jag beräknar nu budgetunderskottet förinnevarande budgetår till 14,7 miljar der kr. Tabell 3Budgelsaldot 1987/. 1987/88: 100 Bil. Utgifter exkl, statsskuldränlor -36,9 -29,1 -14,7 Som framgår av tabell 3 är det främststatsbudgetens inkomsler som kraftigtreviderats i förhållande tilltidigare beräkningar. Orsaken är snabbareökningar än beräknat av intäkterna från såväl inkomstskatt och mervärdeskattsom bolagsskatt. Tabell4 Budgetsaido för budgetåren 1982/83, 1986/87-1988/, löpandepriser Andelav BNP(%) Andelav BNP(%) -86,6 -15,2 -14,7 -11,9 Andelav BNP(%) -13,4 -13,8 -20,1 Andelav BNP(%) Arbetet med budgetförslaget för /89har bedrivits med stramhet. Allautgifter har prövals noga, vilkel innebär att endast de mest angelägna reformerna har kunnat las med.Utgiftsökningen exklusive statsskuldränlori förhållande innevarande budgetår stannar vid 3,. Ränteutgifterna för statsskulden minskar mellanbudgetåren med 5,1 miljarder kr.Nedgången hänför sig framför allt tillatt bokföringsprinciperna förslatsskuldväxlar förändras. Detta gör redovisningen av upplåningsportfölj mer korrekt. Dennaminskning av räntekostnaderna äremellertid enbart en engångseffekt och kommer inte att kvarstå under de därpå följande budgetår. Förändringen påverkarsåledes inle del underliggande budgelsaldot. Detotala statsutgifterna beräknas därmed öka med 1,. Inkomsterna beräknas, vid den antagna löneökningen, öka med 2,mellan budgetåren. Sammanlaget innebär detta att budgetunderskottet 1988/89 beräknastill . 6.3Den konsoliderade offentliga sektorn Denkonsoliderande offentliga sektorn inkluderar förutom staten ävensocialförsäkringssektorn och kommunerna. Summan av det finansiella sparandel i den konsoliderade offentliga sektornoch del finansiella sparandel i den privata sektorn är identiskt likamed landets bylesbalanssaldo. För alt nåett stabilt överskott i bytesbalansen och åstadkomma det sparande som erfordras för attnå en tillfredsställande investerings- Prop. 1987/88: 100 utveckling i den privata sektorn krävs ettpositivt finansiellt sparande i den Bil. 1 offentliga sektorn. Dethar därför varit ett väsentligt mål för den tredje vägens ekonomiska politikatl återupprätta del kollekliva sparandet. För budgetåret1986/87 uppgick det finansiella sparandet i staten . Innevarande budgetår beräknas statens finansiellasparande ligga i stort settoförändrat i förhållande till föregående budgetår. En beräkning av det finansiella sparandet i statenför /89 ger vidhanden alt del finansiella sparandel försämras -3,. Försämringen förklaras främst av att inkomsternafrån den tillfälliga förmögenhetsskattenpå livförsäkringsbolagen m.fl. försvinner /89. Del finansiella sparandet inom socialförsäkringssektornrepresenteras nästan helt av sparandet i AP-fonden, eftersom sparandel iövriga delar inom sektorn i stort settligger nära noll. Del finansiella sparandel inom sektorn bedöms förbli i stort sett oförändrat . budgetåren1986/87-1988/89. Det finansiella sparandel inom den kommunalasektorn beräknas nästa budgetårförbättras med . och därmed uppgå -5,7 miljarderkr. Den konsoliderade offentliga sektorns finansiellasparande erhålls om man summerar deolika delsektorernas sparande. I tabell 5 presenteras en samlad beräkning av del finansiella sparandet iden konsoliderade offentliga sektorn. Tabell 5 Den konsoliderade ofTentliga sektorns flnansiella sparande 1986/87 1987/88 20,2 21,6 Andel av BNP 2, förbättrades det offentliga sparandetkraftigt. försvagades emellertid det privata sparandet ännu mer,vilket avspeglas i den försämring avbytesbalansen som ägde rum. Under nästa budgetår väntas det offentliga sparandel sammantaget fallatillbaka något, med 5,1 miljarderkr, vilket bl. a hänger samman med bortfallet av engångsskatten. Nedgången av del offentliga sparandet äger rumsamtidigt som nationens samladefinansiella sparande försämras; delta avspeglas i att underskottet i bytesbalansen för stiger. Detta,tillsammans med det faktum att del underiiggandebudgetunderskottet visar en smärre ökning under nästa budgetår, innebäratl en stram finanspolitik måste föras även framgent. Det faktum att statsfinanserna och de offentliga finanserna förstärktskraftigt kan således ej motivera en mer expansiv finanspolitikunder . 6.4Statens lånebehov Prop. 1 Finansieringen av statens lånebehov har förändrats påett genomgripande Sedan placeringspliklen för försäkringsbolagen ochAP-fonden avskaffades sker inle längre någon statsupplåningmed stöd av regleringar. minskade statens budgetunderskott kraftigt,som den tillfälliga förmögenhetsskatten på livförsäkringsbolag m. fl.inbringade . Sammanlaget innebar detta all staten under 1987kunde minska sin skuldsättning med . Det var första gången sedan1965 som statsskulden minskade. förutses statens netlolånebehov uppgå till , vilket skulleinnebära en ökning av den inhemska upplåningen med . Normenatt staten inle skall låna i utlandet ligger fast. Tabell 6 Finansiering av statens lånebehov 19861988fördelat på sektorer Statens kassamässiga saldo' ./. valutaföriuster på statens utlandslån ./. Finansiering: 1. på olika investeringskonton kassakravsmedel Inhemsk marknad därav: allemanssparande premie- och sparobligationer övrigt 12 10 15 12 -17 -6 18 9 0 9 0 ' Saldot anges här enligt kassamässiga principer, vilketinnebär att det är något lägre än det budgetunderskott somriksrevisionsverkel redovisar och som redovisas pä annat håll i budgetförslaget. a. pä ändrade regler för statens förskottering av kommunernas kostnader för kommunalabostadstillägg. Den ökade upplåningen på den inhemska marknadenförväntas till störte delen ske i form av riksobligationer ochslatsskuldväxlar. Upplåningen från hushållssektorn blir någol lägre änför 1987. Även om den statliga nettoupplåningen blir begränsad kommer statensstora bruttolånebehov att kvarstå, genom alt en betydande del av statsskuldenförfaller till betalning . Brutlolånebehovet beräknas komma atl uppgåtill ca . Detta innebär atl slatsupplåningen även 1988 kommeratt ha ett avgörande inflytande på kreditmarknadens utveckling. 3 1987/88. 6.5Kommunernas ekonomi Prop. 1 Den kommunalaverksamheten är av central betydelse för välfärden. viktigutgångspunkt för regeringens ekonomiska politik är att skapa de förutsättningar som krävs för atl kommunernaskall kunna fullgöra sina uppgifter ulan skaltehöjningar. Inom desamhällsekonomiska ramar som står till buds - vilka bl. a. innebär att de statligatransfereringarna till kommunsektorninte kan ökas - krävs ett medvetet omprövnings- och effekliviseringsarbelei kommunerna. har kommunalskatterna kunnathållas på en i stort oförändradnivå. När det gäller den reala utvecklingen däremot, har den kommunalakonsumtionens tillväxt varit betydligt högre än den årliga ökning på högst I % som har uttalat sigför. Tyngdpunkten i utbyggnaden har legal på områden som statsmakternahar prioriterat, nämligen barnomsorg, vårdoch omsorg av de äldre samt primärvård. På områden där en neddragning av resurser är möjlig, bl. a. med hänsyn tillbefolkningsutveckling och omstrukturering,har detta inte åstadkommits i någonnämnvärd utsträckning. finns indikationer på all underhåll avfastigheter m. m. sätts efter. Om pris- och löneökningarna stannar vid ensamhällsekonomiskt accep tabel nivå och konsumtionstillväxten blir bör det ekonomiska lägel i kommunsektorn sammantaget bli balanserat. En för hög pris- . ' ochlönekostnadsökning skulle däremot leda till snabbi stigande underskott i de kommunala finanserna med ökande riskerför höjning av den kommunalautdebiteringen. Det understryker viklen av att få en lugn utveckling avpriser och löner. Däremot har skälen för alt nu kraftigt utjämnaskillnaderna i utdebitering förstärkts.Klyftan mellan högsta och lägsta utdebitering ökar från . Delta är en oacceptabel utveckling. Jag kommerdärför atl föreslå en skärpning av den s.k. progressiva avgiften fr. o.m. 1989 både vad avser effekten förde allra rikaste kommunerna och genom all låta avgiften komma att omfattaytterligare kommuner. Denna åtgärd är dock inte tillräcklig för atlåstadkomma ett mer rättvist skatteutjämningssystem med mindre utdebiteringsskillnader.Medelutde-bileringen var 1987 iskogslänen , i storstadslänen . och i övriga län . MeUan skogslänen och övrigalän uppgick skillnaden således till 1:40. Den regionala obalans som delta är uttryckför visar att skatieuljämningssyslemel inte är tillräckligt effektivt. Jag kommer därför all föreslå en omfördelning avbidragsmedlen, så atl skiUnaden mellan norr och söder kankrympas. I princip sänks garantinivå erna i söder med 2 procentenheterutom för ca 35 kommuner och fyra landsting. I norr sker en motsvarandehöjning av garantinivån . Detta sker framför allt i inland. SamUdigt införs ett tak för den skattesals på vilken beräkning av skatteutjämningsbidrag får grundas. Det bör ytterligare minska uldebiteringsskillnaden. Förutom all utjämningseffekten väsentligt förstärks innebär förslaget att skalteutjäm- ningsavgiflen inte behöver höjas för1989 för all finansiera den automatiska a ökningenav bidragen i systemet. Jag kommer senare denna dag att mer i detaljredovisa mina förslag till Prop.1987/88: 100 ändrat skalteutjämningssystem. kompletteringsproposition utlovadeskompensation för borttagandet avgaranUbeskattningen m. m., som kan beräknas till sammantaget omkring 900 milj. kr. Jagkommer atl föreslå alt regeringenbemyndigas alt dels utge en generell kompensation, dels övergångsvis stödja särskilt utsatta kommuner med extraskatteutjämningsbidrag. I avvaktan på en mer permanent lösning avkostnadsfördelningen mellan stat,landsUng och kommuner bör statsbidraget UU hemhjälp ökas, med totalt ca 275 milj. kr. 1989, genom en ökning avper capita-bidraget till totalt 400kr. Statsrådet kommer senare alt återkomma till denna fråga. 6.6Budgetarbete för ökad effektivitet Detär väsentligt att arbeta för en mer effektiv resurshushåUning inom den offentligasektorn. Om resurserna kan utnyttjas mer effektivt blir del lättare atl nå centrala välfärdsmål; ökarockså möjligheterna atl successivtsänka skattetrycket utan atl försämra den offentliga verksamhetenskvalitet eller minska dess volym. En hög effekUvitet i meningen en hög grad avmåluppfyllelse förutsätter en god produktivitet. För all förbättraproduktiviteten i den offentliga sektorn krävs åtgärder inom ett brett fält. Sålunda har åtgärder vidtagits för all sUmulerade statliga myndigheterna all höja effektiviteten i den egna verksamheten.Genom det s. k. huvudförslaget har myndigheterna ålagts alt redovisakonsekvenserna av en realt lägremedelsförbmkning för sina förvaltningsresurser. Huvudförslaget är ett verksamt medel för alt stimulera tillförbättrad produktivitet. Det har drivitpå myndigheternas rationaliserings- och översynsarbete. Myndigheterna bör därför även i fortsättningen ställasinför motsvarande krav. Inriktningen när det gäller utvecklingen avbudgetarbetet är genomgående atl öka den politiska målstyrningen ochsamtidigt stärka myndigheternas självständighet när det gäller all välja medelför sin verksamhet. Ett vikUgt led idelta arbete är försöksverksamheten med treåriga budgetramar. Ett annat uttryckför detta är strävan mot ekonomisk ramstyrning i budgeten och alt avskaffaonödig detaljreglering. Till följd av den utgiftsram för löneökningar somriksdagen ställt sig bakom förstärks denna ramstyrning ytterligare. Eftersom deekonomiska utgångspunkterna för ökadelöneutgifter klargörs, bör myndigheterna tillsammans med kunna ta ett mer självständigt ansvar för lönebildningen och den staUigaarbetsgivarfunktionen.