prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Byggnadsforskning samt alt ettreservationsanslag på 150 milj, kr, anvisas. Därutöver begär rådet bemyndigande atl fallabeslul som innebär ekonomiskaåtaganden efter /89. Besluten bör enligt rådet få fattas inom ärsvisa ramar av 100, 52, 25,25 resp, 25 milj, kr, BFR har tillregeringen överlämnat två kunskapsöversikterom energihushållning och ny energiteknik i den byggda miljön. Skrifternaheter "Energi i byggd miljö - 90-talets möjligheter" resp "Energisvar 87 Frågor och svar omenergihushållning i byggnader". Översikternager en samlad bild av kunskaperna om energihushållning och ny energiteknik ibebyggelsen men också av kunskapsluckor och behov av fortsatta FoU-insatser.Vidare behandlas resultaten av hushållningsåtgärder, möjligheterna atl ytterligare begränsa energibehoven liksom vissa krav och förutsältningar för fortsattaeffektiva insatser för energihushållning i bebyggelsen. Imitt anförande till 1987 årsforskningspolitiska proposition (1986/87:80, bil 9.) angav jag de tendenser isamhällsutvecklingen som enligt min upp fattning borde påverka inriktningenav byggforskningsverksamheten. Mot bakgrund av atl såvälsamhällsförändringar som kunskapsutveckling är relativt långsamma processer betonade jag även att de förändringsfaktorer som lyftes fram i 1984 årsforskningspolitiska proposition (1983/84:107, bil 9.) fortfarande skall vara vägledande för byggnadsforskningen. Mina resonemang resulterade i att vissa prioriterade områden lyftes 59 fram för treårsperioden1987/88-89/90, nämligen stads- och bostadsför- Prop. 1987/88:100 nyelse,och regional infrastruktur, kvalitet i planerings- och Bil. 13byggprocessen, byggnadsdelars beständighet och livslängd, klimat och miljö ibebyggelsen saml s. k. el-effekUva byggnader. Dessa områden hade även prioriterats i denverksamhetsplan för treårsperioden som BFR redovisade i anslutning tillanslagsframställningen för /88. Inledningsvis kan jag konstatera att BFR:sanslagsframställning för budgetåret1988/89 ligger helt i linje med intentionerna i de forskningspolitiska besluten. Rådet anger att en viss förskjutning avverksamheten har skett i förhållandeUll verksamhetsplanen. De förändringar som rådet anger inom de olika programmen ligger emellertid enligt minmening helt inom ramen för de intentioner som angivits i de forskningspoliliskadokumenten. Jag väljer här alt lyfta fram två områden där jag finner attförändringarna är av principiellt intresse,eftersom de belyser hur förändrade bostadspolitiska intenUoner avspeglar sig i FoU-verksamhetensinriktning. Rådetanger att den socialt inriktade planeringsforskningen under flera årfått stå tillbaka för en mer teknisk- ekonomisk FoU inom detta område. Rådet vill därför öka FoU- insatserna kringsociala förhållanden i kommunernas bostadsförsörjnings- ochomirådesplanering. Samarbetet mellan BFR ochSvenska skall bl, a, riktas in pä dessa frågor, BFR hade i sin verksamhetsplan för perioden1987/88-1989/90 angivit en neddragning av forskningsvolymen inomområdena bostadsmarknad och bostadspolitik.Den ökade aktualiteten av dessa frågor innebär emellertid all FoU-volymenkommer att hiillas på oförändrad nivå. BFR har tillregeringen överiämnal kunskapsöversikternaEnergi i byggd miljö - 90-talets möjligheter samt Energisvar 87 -Frågor och svar om energihushållning i byggnader.Rapporterna utgör en uppföljning av den utvärdering av resultaten avFoU-verksamheten angåendeenergihushållning i byggnader vilka publicerades är 1985, Jag ser det som ett mycketvärdefullt initiativ att rådet på detlasätt följt upp de stora FoU-salsningarna på energihushållningsområdelsedan 1984, forskningspolitiska propositionrefererade jag vissa slutsatser och förslag som framförts i ett betänkande fränstatens industriverk (SIND 1986:3). Betänkandet som har remissbehandlats innehåller bl.a.uppgifter om FoU- volymen inombyggmaterial- och byggnadsindustrin och förslag om en kraftig ökning av denna. Enligt förslaget börstaten ökasina FoU-insatser med 45 milj, kr, , förutsatt atl branschen ökar sinainsatser i motsvarande grad. I dagens statsfinansiella situation finnsinte förutsättningar för en ökning av insatserna i den utsträckning som föreslås. Som jag nämnde i denforskningspolitiska propositionen förutsätter jag dock att BFR genomsamfinansiering med branschen skall kunna bidra till att öka den samladeFoU-volymen inom området. Regeringen gav ett uppdrag tillstatens strålskyddsinstitut att i samråd med , statens planverk samt statens mät- och 60 provråd utarbeta en lägesrapport om arbetet med att minskariskerna med Prop. 1987/88:100 radon i bostäder. En sådan rapport(87-17) har utarbetats. 13 har tidigare i miltanförande under anslaget B8. Viss bostadsförbättringsverksamhet m, m, redovisat mitt förslag beträffande finansiering avätgärder för att komma till rätta med radonproblemet. 1 det följandeberör jag därför rapporten endast i den del den avser forskningsverksamheten. I rapporten konstateras att - trots att storainsatser gjorts på FoU-områ-del fortsatt utvecklingsarbete behövs, främst avseende beständighet och underhåll för de åtgärder som vidtas i byggnadernaför att minska radonhalten, BFR hartidigare angivit att den massiva satsningen på FoU om radon lett till resultat som innebär att BFR:s engagemang på radonområdet kan tonas ner. Jag delar rådets uppfattning altden kraftfulla statliga satsningengivit goda resultat. Givetvis innebär inte detta att rådet skall känna sigförhindrat att, om t ex nya problem uppstår, återigen göra mera punktvisa insatser på radonområdet. Jag villframhålla vikten av att radonfrågorna fortlöpande bevakas av rådet inom detprioriterade området klimat och miljö i bebyggelsen. Även frågan ombeständigheten för de åtgärder som vidtas för att minska radonhalten fallerinom ett prioriterat område avseende byggnadsdelars beständighet och livslängd. forskningspolitiska beslut innebär attden reala nivån för de statliga medelsom BFR disponerar under /89 skall minskas med 5 milj. kr. iförhållande till nivån förinnevarande budgetår. Rådet förutsattesi sin anslagsframställning för /89 föreslå hur denna neddragning bör fördelas på de olikaanslagen samt konsekvenserna för inriktningen av verksamheten. Rådet anger att dess ambitioner - trotsneddragningen - är atl både öka stödettill högskolorna och vidmakthålladen tillämpade forskningen och utvecklingsverksamheten på nuvarandenivå. Avgörande för om dessa båda ambitioner skallkunna förenas blir enligt rådet ivilken utsträckning samfinansiering med andra intressenter kan åstadkommas och i vilken grad denna kan styras tilleller ge fömtsättningar för en ökning av medlen tillhögskoleforskningen. BFR anför i anslutning till vissa uttalanden i de forskningspolitiska dokumenten att det inle är självklarl att en ökadsatsning på grundforskning ochlångsiktig kunskapsuppbyggnad alltid är mest angelägen. I vissa fall kan det vara viktigare att utnyttja en sedanlänge uppbyggd kunskapsbas genom riktade insatser i form av tillämpadforskning och utvecklingsverksamhet.Detta gäller t.ex. inom en stor del av energiforskningen, handikappforskningen och FoU rörande tekniskinfrastruktur. Jag ser inte någon direkt motsättning mellan deforskningspolitiska uttalandena ochBFR:s ståndpunkt. Jag delar rådets uppfattning att man för varje forskningsområde måste bedöma vilken typ avFoU-insatser som är viktigast. Sektorsforskningsorganens planeringsansvar måstegivetvis innefatta en sådan nyanserad bedömning av vilka FoU-insatser som ärmest angelägna för all såväl kortsiktigt som i ett längre tidsperspektivutnyttja forskningsmedlen på bästa säll, BFR framhåller också att ett problem i anslutningUll satsningarna pä den långsiktiga kunskapsuppbyggnadenoch på ramprogram med högsko- 61 lornaär att rådet enbart har bemyndigande atl göra ekonomiska åtaganden Prop.1987/88:100 för en treårsperiod. Jag delar rådels uppfattning. Omstatsmakternas inten- Bil. 13 tioner i det avseendet skall kunna fullföljas,måste BFR få bemyndigande att fatta ekonomiska beslut för . Detta gäller särskilt finansieringen av tjänsier som BFR i ökadutsträckning avser att medverka till. Jag förordar därför att BFR ges möjlighetatt fatta ekonomiskt bindande beslul för en period av fem är. Den internationella verksamheten skall enligtintenUonerna i rådels treårsplan vara en integrerad del av FoU-verksamheten.Rådet framhåller emellertid att en del av den inlernationella verksamhet somBFR deltar i inte främst är forskningspoliliskt motiverad. Med krympandeekonomiska resurser kan rådet inte stödja sådan samverkan med olika länder somhar en mer exportfrämjande inriktning eller där samarbetet utgör inledandemoment i nya bilalerala samarbelskonlakter. Rådet hemställer därför om 1,5milj. för att även fortsättningsvis kunna della i sådan verksamhet. Jag delar rådets uppfattning även i denna fråga. Jagvill framhålla alt det tveklöst är så, att forskningssamarbetet kanfungera som en plattform för vidgade bilaterala kontakter med olika länder. Jaghar beräknat medel för denna verksamhet under anslagel B18, Information ochutbildning. För den mer direkt exporlinriklade verksamheten torde ett ökatengagemang från SWEBEX kunna leda till en avlastning av BFR:s insatser. För det aktuella budgetåret föreslår rådet altbidragsanslaget minskar med 4 milj, kr, och experimentbyggnadsanslaget med 1milj, kr. Som motiv för denna fördelning anger rådet :itt förutsättningarnaför samfinansiering av bidragsmedlen är gynnsammare än för lånemedlen. Därförkan dén samlade bidragsvolymen trots neddragningen förväntas förbli oförändrad. Jag har samma bedömning som rådet i denna fråga ochförordar således en ram om 166,4 milj, kr, för beslut om stöd till den allmänna byggforskningen,exklusive experimenlbyggnadsverksamheten, under /89, Av ramen disponeras 4 milj. kr. enligt beslul avhumanistisk-sam-hällsvelenskapliga forskningsrådet (). skall vidfördelningen av dessa medel samråda med BFR. För åtaganden som avser de fyra budgetåren efter budgetåret1988/89 förordar jag ramar om 90, 50, 20 samt 20 milj, kr. I dessa beloppinkluderas inte kanslikostnaderna hos BFR. Anslagsbehovetför budgelårel 1988/89 beräknar jag till 170 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd tillexperimenlbyggande, får meddelas inom en ram om . under budgelårel1988/89, 2. medge atl beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl, stödexperimentbyggande, under budgetåren 1989/90, 1990/91, 1991/92 samt 1992/93 preliminärt får meddelas inom en ram om Prop.1987/88:100 90000000 kr,, 50000000,, 20000000 resp, ,. 3. till Byggnadsforskning för /89 anvisaett reservaUonsanslag oml70000000 kr. 1986/87Utgift 20341500 Reservation 52744599 1987/88Anslag 33000000 1988/89Förslag 1000000 Från anslaget betalas utgifter för lån fördyradebyggnadskostnader i samband med forskningsinriktat experimentbyggande inombostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lån experimentbyggande inom bostadsförsörjningenkan lämnas för alla typer av hus och anläggningar. Lånen är avsedda att göradet möjligt att genomföra byggnadstekniska experiment- och utvecklingsprojektsom syftar lill lösningar som har god möjlighet att få en mer allmäntillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Lån till experimentbyggande inom energiområdet användsför närvarande för att systematiskt pröva ny byggnads- ochinstallationsteknik, ny energihushållningsteknik samt nya energisystem i fullskala. Experimentbyggande kommer således att användas till att utveckla ochdemonstrera metoder för genomförande av energi- och bostadsförbättringsprojektmed såväl ny som känd och beprövad teknik. Experimentbyggnadsprojekten avsesdessutom kunna utnyttjas som demonstraUonsanläggningar då ny teknik skallintroduceras för mer allmän tillämpning. Kostnader för uppföljning och utvärdering m, m. isamband med experimentbyggandet betalas från bidragsanslaget. Lånen kan vara ränte- och amorteringsfria under enulvärderingslid upp till . Lånen skall omprövas individuellt eflergenomförd utvärdering. Därvid skall också villkoren för en eventuellåterbetalning fastställas. för byggnadsforskning (BFR) beslutar omlånen, disponerar anslagelför sådant experimentbyggande som ingår som ett led i det humanistiskt och samhällsvetenskapligtinriktade FoU-arbelel på byggforskningens område. Rådethemställer att under /89 få bemyndigande att fatta beslut om lånlill experimentbyggande inom en ram av 32 milj. kr. samt att ettreservaUonsanslag av 32 milj. kr. Därutöver vill rådet ha bemyndigandeatt för budgetåren 1989/90 saml 1990/91 fatta beslut inom en ram av 20 resp. 10milj. Föredragandensöverväganden: Prop. : 1987/88:100 Deutgångspunkter för och den inriktning av byggforskningsverksamheten som jag harangivit i det föregående gäller även för experimentbyggnadsverksamheten. För beslut om lån lill experimentbyggande under /89 förordar jag en ram om sammanlagt 33,3 milj, kr.Jag har därvid beräknat atl ca 22milj. kr, skall avse experiment inom rådets program 4. Energianvändning förbebyggelse - Nya energikällor. Av ramen bör 1 milj. kr, disponeras efter beslul avhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Vad gäller åtaganden för /90 och1990/91 förordar jag en ram om 20 milj, kr. resp. 10 milj, kr. Med hänsyn till den stora reservationen beräknarjag att anslaget behöver föras upp med ett belopp om I milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. medge atl beslul om lån tillexperimentbyggande får meddelas intill ettbelopp om . under /89 och att outnyttjad del av denna ram får utnyttjas ävenunder /90, 2. medge att beslut om lån tillexperimentbyggande under budgetåren 1989/90 och 1990/91 preliminärt fårmeddelas intill ett belopp om20000000 kr. resp, ,, 3. lill Lån tillexperimentbyggande för /89 anvisa ett reservationsanslagom I OOOOOO kr. 1987/88Anslag 1000 1988/89Förslag I 000 Under förevarande anslag skall redovisas samtligain- och utbetalningar förverksamheten vid (), Anslaget tas upp med ett formellt belopp och skallnormalt inte få belastas. För atltäcka svängningar i likvidilelen under verksamhetsåret disponerar instituteten rörlig kredit, SIB är ett sektorsforskningsinstilut inomsamhällsbyggnadsomrädet. Institutet svarar för långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad inom ell anlal olika områden, Inslilutels nuvarande forskningsorganisationinfördes den Ijuli 1982. Forskningsenheten ornfaltar åttaforskningsavdelningar och en avdelning förmät- och datateknisk service. Institutet har också ett kansli och en informationsavdelning. Till varje avdelning är knuten en rådgivandesakkunniggrupp, vars leda möter antingen är praktiskt verksamma inom sektorn eller forskare från 64 universitetoch högskolor, I sakkunniggrupperna prövas löpande avdelningarnas verksamhet och planer, framför allt med avseendepå relevansen för olika intressenter. Verksamhetenvid SIB finansieras fr.o.m, /85 med basanslag underbostadsdepartementets huvudtitel saml med projektanslag och uppdragsmedel. Basanslaget skall användas för slöd lill sådan forskning som bidrar till enlångsiktig kunskapsuppbyggnad för sektorns behov samt för forskning inom områden som statsmakterna har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas.Övrig verksamhet inom institutetfinansieras via uppdragsmedel eller projektanslag. I enlighel med detforskningspolitiska beslutet (prop.1984/87:80 bil 9, BoU 19, rskr 294) skäll SIB budgetmässigt behandlaspå likartat sätt som forskningsinstitutionerna vid högskolorna. SIB:s basanslag, utom den del som avser kostnaderför institutets administration,skall således undantas från huvudalternativets 2 %-iga nedskärning. Verksamhetens omfattning och utveckling framgår avföljande sammanställning. Prop, 1987/88:100 Bil. Ekonomisk plan (1 000-tal kr,) Beräknad ändring 1988/89 (1 000-tal kr.) 4- 356 + 367 4-1968 + 553 + 590 Forskning och utveckling på uppdrag 4- 741 -Hl 950 - boende, bostadsförsörjning och bostadspolitik - planering och styrning av markanvändning, byggandeoch förvaltning - byggnaders och byggnadsmaterials tekniskaegenskaper - klimat- och installalionsfrågor samlenergihushållning Forskningsområdena har valls pä ett sådant sätt alt deligger centralt inombostads- och byggnadssektorn, all de förväntas ha en över liden bestående aktualitet och angelägenhel och all dekan bli föremål för en sammanhållen bearbetning inom inslitulet, I1987 års forskningspoliliska beslul uppmanades SIB atl verka för att skapafinansiellt utrymme sä atl professurer kan inrättas vid inslitulet, I den verksamhetsplan som låg lill grund för beslutet angav SIB att åtta professurerborde inrättas. Institutet bedömer det möjligt all under budgetåret1988/89 skapa löneut- Prop. 1987/88:100 ryrrime för tvä professurer. För dedärpå följande åren bedöms det möjligt Bil, 13 att finansiera ytlerligare tre.Medel för yllerligera tre professurer erfordras därför. Inslitulet hemslällerall särskilda medel under senare delen av planeringsperioden avsätts förinrättande av dessa tre professurer samt all ytterligare medel reserveras föratl på sikl säkerställa att inrättade professurer kan bibehållas. Vad beträffar planeringen för inrättande avprofessurerna informerar institutet om atl två interna utredningar tillsalls, ena ulredningen skall professurernas åmnesinriklningar ochämnesavgränsningar ytterligare preciseras och prövas. I den andra ulredningenskall den organisatoriska inplaceringen vid institutet klarläggas. Erfarenheterfrän andra liknande organisationer med professurer skall inhämtas. Institutet redovisar i sin anslagsframställning attsamråd i frågan om professurerna inletts med den samhällsvetenskapligafakultelelen vid i . Institulel och fakullelen arbelardärvid gemensamt på att fastställa de principer som bör vara vägledande förprofessurernas ställning och uppgifter. Institutet och fakulteten är ense otn atlhögskoleförordningens anda och innehåll bör i tillämpliga delar gälla i frågorom inrättande och omprövning av tjänsterna, tillsättningsförfarande,meritvärdering m, m. Samrådet som skall resultera i ell avlal mellaninslilutel och fakulteten avser professurer med samhällsvetenskapliginriktning. sådant avtal bör kunna föreligga . Institulelavser alt med teknisk fakultet diskutera ett motsvarande avlal för professurermed lekniskl-na-turvelenskaplig inriktning. Sammanfattningsvis utgår institutet i planeringen frånatt åtta professurer inrättas, fyra fr. o. m. budgelårel 1988/89 och fyra fr,o. m. /90, Professurerna kan sedan utlysas och tillsättas i dentakt och den turordning som följer av tillgången på medel och andraförutsättningar. Planeringen utgår dock från att tvä tre professurer per årskall kunna tillsättas med början /89, De åtta profesorerna avser ämnena nationalekonomi medsärskild inriktning på bygg- och bostadsmarknadsfrågor, sociologi med särskiltinriktning pä stads- och bostadssociologi, strömningsmekanik med särskild inriktningpå installationsteknik, statistik, statsvetenskap med särskild inriktning påbostadspolitik, företagsekonomi med särskild inriktning påfastighetsförvaltningens ekonomi och organisation, samhällsplanering medsärskild inriktning på kommunala planeringsfrågor saml materialteknik medsärskild inriktning på byggnadsmaterials långtidsegenskaper. Institutet föreslår vidare att ett antaldoklorandtjänsler inrättas vid institutet fiån och med /89,Möjligheten atl inrätta sådana tjänster, som kan tas i anspråk för aktuella forskningsuppgifterinom ramen för verksamhetsplanen, skulle utgöra ett värdefullt komplement lillinrättandet av-professurerna och förstärka institutets roll i utbildningeninom sektorn. Institutet hemsläller däiför om atl särskilda medelanvisas med , för inrättande av två doklorandtjänsler vid inslitulet från och 66 /89 samt med ytteriigare . för inrättande av. Prop.1987/88:100 två doktorandtjänster från och /90. På uppdrag avfinansdepartementet har institutet svarat för sektorstudien långtidsutredning(Bilaga 8 till LU 87). InsUtutel serprognosverksamheten som en mycket värdefull tillämpning av sina forskningsresultat och arbetet som ett utmärktexempel på det värdefulla iinsUtutets tvärvetenskapliga organisation och arbetssätt. Arbetet har ocksåenligt SIB väckt stort intresse inom sektorn. Institutetföreslår därför att arbetet med motsvarande sektorstudie i framtida långtidsutredningar också förläggs tillinstitutet, I avvaktan därpå föreslårinstitutet att . motsvarande en forskartjänst anvisas för ett projekt avseende bl. a. vidareutveckling ochåjourhållning av metoder och modeller för prognosticering. /89 utgör andra åreti SIB:s treåriga verksamhetsplan, vilkenanmäldes för i samband med forskningspolitiska proposition(prop. 1987/88:80, bil 9, BoU 19, rskr 294). Av myndighetens anslagsframställning kan jag konstatera atlplanerna för verksamheten vid de olika avdelningarna överensstämmer medden inriktning jag därvid angav förverksamheten vid SIB, Även BFR anser att ligger ilinje med rådets planering, forskningspolitiska proposition innebärett stöd för SIB:s förslag atl inrätta professurer vid underlätta rekryteringen av kvalificerade forskare och bidra till altsäkerställa den vetenskapliga kvaliteten i institutets forskning. Jag framhöllemellertid att professurerna i dagens statsfinansiella situation inte kanfinansieras över statsbudgeten. Institulel uppmanades alt noga överväga omprofessurerna genom omprioriteringar kunde finansieras inom den befintligabudgeten samt atl pröva möjligheten all helt eller delvis finansieraprofessurerna med externa medel. Institutet bedömer alt löneutrymme kan skapas förivå professurer /89 samt för ytterligare tre under denärmaste åren därefter. Institutet föreslår alt fyra professurer inrättas frånoch med /89 och fyra från och med /90,Professurerna kan sedan Ullsållas i en taktoch i en lurordning som anpassas efter tillgången pä medel och andraförutsättningar. Jag ser mycket positivt pä SIB:s insatser när delgäller all skapa förul-sättningar för att inrätta professurer vid institutetsamt pä del samarbete angåendeprofessurer som institutet inlett med samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i , De principer för professurernas fakul-tetsanknylning och det föreslagnalillsällningsförfarandel, som bl, a. innebär att högskoleförordningens anda och innehåll bör gälla, finner jagockså vara i linje med intentionernai forskningspoliliska proposition. Jag avser all i annat sammanhang återkomma lillregeringen i frågan om inrättande och tillsättning av dessa professurer. Institutethar även föreslagit atl ett antal doktorandtjänster skall inrättas 67 vid institutet frän och medbudgelårel 1988/89, Dessa skulle enligt SIB Prop. 1987/88:100 utgöra ettvärdefullt komplement till deplanerade professurerna och för- Bil. 13 stärkainstitutets roll i utbildningen inom sektorn. Jag delar SIB:s uppfattningoch föreslår därför att medel för tvä doktorandtjänster anvisas överstatsbudgeten. InsUtutel har en röriig kredit på1 milj, kr. Med hänsyn till denökande andelen uppdragsintäkter har institutet hemställt att få fördubbla denna rörliga kredit. Jag harförståelse för institutets behov av ökad flexibilitet i det avseendetoch förordar således en ökning av den rörliga krediten till 2 milj. kr. Mot denna bakgrund beräknar jag statens bidrag /89 till institutet till , I detta belopp ingår medel för tvädoktorandtjänster samt medel för altläcka den hyreshöjning som föranleds av en ny förrådsbyggnad. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /89 anvisa ettförslagsanslag om I . 1987/88Anslag 36850000 1988/89Förslag 39690000 Med hänvisninglill vad jag har anfört under anslagel B 14. Slaténs institul för byggnadsforskning hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl tillBidrag till för /89 anvisa ett reservationsanslag om39690000 kr. 1987/88Förslag 1000000 1988/89Förslag 1000000 Under delta anslag redovisas medel för utrustningtill . Detla anslag avser särskilda lånemedel som ställs lill institutets förfogande för anskaffning av utrustning. De medel somtas i anspråk skall vara ränte- och amorteringsfria under entreårsperiod.