prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den gamla ordningen skall dock tillämpas till utgången avjuni månad 1988 då verksamheten vid MKSR upphör. De mål som då fortfarandefinns kvar vid MKSR skall prövas vid denlänsrätt som är behörig enligt de nya reglerna (punkt 4 iövergångsbestämmelserna). Man kan räknamed att de fiesta målen i den nuvarande mellankommunala målgruppen ifortsättningen kommer alt handläggas vid de tre största länsrätterna. Ävenandra länsrätter kommer dock att få sådana mål. Närmare hälften av målen tordekomma att prövas vid länsrätten i . Många av målen rörkoncernbolagstaxeringar och innehåller kompli- oq cerade frågor omföretagsbeskattning. Även om länsrätterna redan nu Prop. 1987/88:100 handläggerskattemål med invecklade problemställningar har de natur- Bil. 4 ligt nog inlegenerellt den särskilda kompetens för och erfarenhet av målområdet som genomåren har byggts upp inom MKSR. Reformen kan därför under en övergångsperiodmedföra vissa påfrestningar på länsrätterna. För att få en smidig övergång ärdet enligt min mening angeläget att denkunskap som finns vid MKSR kan tas tillvara och vidmakthållasinom länsrättsorganisationen. Detta kan ske t.ex. genom att föredragande vidMKSR efter reformen bereds möjlighet atl arbeta med målgruppen vidföreträdesvis de större länsrätterna. Jag utgår också från att de mellankommunalamålen kommer att på ett begränsat antal domare. Detta är nödvändigtredan med hänsyn till de särskilda utbildningsinsatser för domarpersonal,framför allt när det gäller företagsbeskattning och internationellbeskattning, som bör komma till stånd. Genom de nuförordade åtgärderna bör möjligheterna vara goda för de största länsrätternaatt relativt snart bygga upp en egen kompetens på området. De bör också kunnastödja de mindre länsrätterna vid handläggningen av omfattande mål som rörföretagsbeskattning genom att ställa kvalificerade föredragande till förfogande. Sådan hjälp bör naturligtvisockså i viss utsträckning kunna påräknas från kammarrätterna, som redan nuprövar de mellankommunala mål som överklagas från MKSR. Jag avser att senare återkomma tillregeringen med de förslag till författningsändringarsom reformen medför. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna förvaltningsdomstolarna för /89 anvisa ettförslagsanslag om . Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. 1986/87 Utgift . 41 375 811 1987/88 Anslag 39 296000 1988/89 Förslag 43 528 000 Hyresnämnderna har till uppgift bl.a. att medla och vara skiljenämnd i hyrestvistersamt att avgöra vissa typer av sådana tvister. Arrendenämnderna harmotsvarande uppgift i arrendetvister.Flertalet av nämnderna har två eller trelän som verksamhetsområde. Hyresnämnderna har gemensamt kansli medarrendenämnderna. Sådana kanslier finns på tolv orter. Chef för kansliet är det hyresråd som har utnämnts ellerförordnats till det. Bostadsdomstolen är över- och slutinstans i deärenden som avgörs av hyresnämnderna. Beräknad ändring 1988/89 + 2 673 000 (därav lönekostnader) (26 903 000) (+ 2 208 000) . + 1 516 000 + 4 232 000 Prop.1987/88:100 Bil. I. Huvudförslag /89 38 979 000 kr.Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag som lades fastinför / 87 och uppgår för /8? Jag godtar förslagom en planenlig real minskning av utgifterna för /89 enligt dettreåriga huvudförslag som lades fast inför /87. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillBostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. för /89 anvisaeU förslagsanslag om . Försäkringsdomstolarna(l) 1986/87 Utgift(2) 57 638 111 1987/88 Anslag(2) 52 995 000 1988/89 Förslag 54874 000 (1) anslaget D 5. (2) Anslagen B 1. Försäkringsöverdomstolenoch B 2. Försäkringsrätter under femte huvudtiteln Försäkringsdomstolarnaär försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen. Försäkringsrätternaprövar främst överklagade ärenden från försäkringskassorna som gällersocialförsäkringen. Försäkringsrätternaär tre, en för (fem avdelningar), en för (fem avdelningar) och en för (två avdel ningar). Försäkringsöverdomstolenprövar mål som överklagas från försäk- Prop. 1987/88:100 ringsrätterna ocharbetsmarknadsstyrelsen eller som styrelsen understäl- Bil. 4 lerdomstolens prövning. Domstolen har tiolagfarna och nio andra ledamöter. Beräknad ändring 1988/89 47 243 000(1)(2) (därav lönekostnader) (40 823 000)(2) (+ 3 593 000) 5 752 000(2) och andra icke lagfarna + 1 500 000 52 995 000(2) + 1 879 000 (1) I anslagsposten ingår kostnader som försdels till anslagsposterna reseersättningaroch ersättning till nämndemän och andra icke lagfarna ledamöter och dels till anslaget F 5. (2) Anslagen B 1. Försäkringsöverdomstolenoch B 2. Försäkringsrätter under femte huvudtiteln Försäkringsöverdomstolenhar under en följd av år fått in fier mål än domstolen kunnat avverka.Under /87 minskade dock tillströmningen vilket medfört attantalet oavgjorda mål har minskat /80.Balansläget och handlägg-ningsliderna är dock enligt domstolen alltjämt klartotillfredsställande. Försäkringsrätternahar under /87 minskat sina målbalanser frän 12 300 till 10 600 mål. Balanserna ligger dock fortfarande påen för hög nivå. Domstolarna föreslår i sinaanslagsframställningar bl.a. följande. För att undvika en försämradbalanssituation begär försäkringsöverdomstolen och försäkringsrätterna förMellansverige och undantag från tillämpning av huvudförslaget. Försäkringsöverdomstolenbegär medel (.) för tillfälligförstärkning för balansavarbetning. Den utbyttes ett antal assessorstjänster mottjänster som försäkringsrättsråd vid försäkringsrätterna. antal ordinarie domare bör fortsätta.Därför begärs, inom tillgängliga 93 medel, att ytterligare en eller tvåassessorstjänster på varje avdelning Prop. 1987/88:100 skall bytas mot tjänster som försäkringsrättsråd. Domstolarna yrkar ytterligare medel för ersättning lill sakkunniga (.) och ersäUning lill nämndemän (. Domstolarna har i en gemensamADB-plan redovisat behov av bättre teknikstöd. För investeringen begärssom engångsanvisning . och för drift . Jag har under detallmänna avsnittet angett att försäkringsdomstolarna nu bör föras över tilljustitiedepartementets ansvarsområde (andra huvudtiteln) frånsocialdepartementet (femte huvudtiteln) och att bör få uppgiftenatt vara central förvaltningsmyndighet för försäkringsdomslolarna. Försäkringsdomstolarnaingår i den särskilda försöksverksamheten medtreåriga budgetramar. 1 enlighet med de direktiv domstolarna erhöll hösten1986 har de förutom anslagsframställningar redovisat en särskild rapport jämteen ADB-plan. Med hänsyn till attövriga domstolar inom område inte skall ingå iförsöksverksamheten förrän /90 är jag inte bereddatt föreslå en treårsbudget för försäkringsdomstolarna. Jag avser i stället attåterkomma i frågan i nästa års budgetproposition och då samordna ett försöksom skall omfatta samtliga domstolar. Trots attantalet inkomna mål har fortsatt att sjunka är arbetsläget vidförsäkringsdomstolarna alltjämt ansträngt. Antalet oavgjorda mål inger oro ochde genomsnittliga omloppstiderna, , är med hänsyn till målensbetydelse för de försäkrade inte acceptabla. Jag räknar visserligen med atlförsäkringsdomstolarna kan avlastas många administrativa uppgifter somfortsättningsvis i stället kan skötas av . Det är emellertid inte redan nu möjligt att säkert bedöma näroch i vilken utsträckning som dessa rationaliserings- ocheffektivitetsvinster kan realiseras. Med hänsyn till vadjag anfört om arbetsläget kan endasten begränsad tillämpningav huvudförslaget komma i fråga för näsla budgetår. Jag beräknarmedel för ADB-utveckling i försäkringsdomstolarna med . Med hänsyn till vad jag tidigare anfört om vikten av efterutbildning beräknarjag under anslaget . för sådant ändamål. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillFörsäkringsdomslolarna för /89 anvisa ett förslagsanslagom . D 6.Utrustning till domstolar m.m.(l) Prop. 1986/87 Utgift(2) 29 335 689 Reservation(2) 7 948 198 ' ' 1987/88 Anslag(2) 14 910 000 1988/89 Förslag 14 910 000 (1)Anslagetvar tidigare benämnt O 5. (2)AnslagetD 5. Utrustning till domstolar m.m. Från anslagetbetalas kostnader för inköp av utrustning och inventarier för myndigheternainom förvaltningsområde med undantag av de allmännaadvokatbyråerna , konsultkostnader i samband därmed samt kostnader förfiyttnihg. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för /89 till . Utrustning till domstolar m.m. hartidigare redovisats under anslaget D 5. Jagföreslår att reservationen under det anslaget fiyttas tilldetta anslag. Jag beräknar anslagsbehovet till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtrustning lill domstolar m.m. för /89 anvisa ettreservationsanslag om . E.KRIMINALVÅRDEN pop- i987/88:ioo är lokalhällareför de allmänna häktena samt för , regionkanslierna ochskyddskonsulentorganisalio-nen. Förinnevarande år beräknas hyreskostnaderna till 36,7 milj. kr. för häktenaoch 35,7 milj.kr. för övriga lokaler. Den totala lokalytan för sistnämndalokaler uppgår lill 73 600 m". Kriminalvårdsstyrelsenhar lokalhållningsansvaret för kriminalvårdensanstalter, med några få undantag, sarnt för ca 600 bostäder på eller i anslutningtill anstaltsfastigheterna. Styrelsen förvaltar anläggningstillgångar tillettvid utgången av /87 bokfört bruttovärde av 999 milj. kr. /88 beräknas hyreskostnaderna för anstalterna till 49,1 milj.kr. Kriminalvårdsstyrelsenhar av regeringen fått i uppdrag att i samråd med utredafrågan öm ett överförande av kriminalvårdens lokalhållningsansvar tillbyggnadsstyrelsen. Kriminalvårdsstyrelsenhar i sin redovisning av utredningsuppdraget hänvisat till de speciellaförhållanden som gäller för kriminalvårdens anstalter. Styrelsen anser attunderhållet och driften av dessa även i fortsättningen bör skötas avkriminalvården samt att gällande regler för ny-och ombyggnad av anstalterna börbibehållas. Nuvarande praxis i fråga om beloppsgränsen för fördelning avbyggnadsuppgifter mellan och börenligt mening tillämpas även i fortsättningen.Kriminalvårdsstyrelsen godtar att skötsel och förvaltning av kriminalvårdensövriga lokalbestånd överförs till . För egen delanser jag atl en strävan bör vara att erhålla en likformig prövning vad gälleromfattningen och kostnaderna för det statliga lokalbeståndet.Lokalhållningsansvaret för kriminalvårdens fastighetsbestånd bör därför liggapå . Överförandet bör genomföras fr.o.m. nästa budgetår.Chefen för redovisar undersjunde huvudtiteln vissa riktlinjer för den statliga lokalförsörjningen. Avsiktenär bl.a. att lokalbrukande myndigheter skall kunna la kostnadsansvar för delarav sin lokalförsörjning. Jag delar uppfattning attdrift och löpande underhåll av kriminalvårdsanstalterna med hänsyn lill derasspeciella karaktär bör ligga kvar hos även efterdet att har övertagit lokalhållningsansvaret. Sammaförhållande kan gälla mindre byggnadsobjekt.Chefen för avser att återkomma tillregeringen med ett uppdrag till ochkriminalvårdsstyrelsen att utarbeta ett förslag till arbetsfördelning mellanmyndigheterna i dessa frågor. Avsikten äralt förslaget skall kunna behandlas budgetproposition.Chefen för kommer att för nästa budgetår beräkna 47 milj.kr. för drift och underhåll under anslaget Bygg- nadsstyrelsen samt 20milj. för ombyggnader av kriminalvårdens fas- Prop. 1987/88:100 tigheter under anslaget Investeringar m.m. Bil. Jag hartidigare nämnt att chefen för föreslår alt investeringar m.m. skall redovisas i form av entreårsplan. Vidare föreslås en ny anslagskonstruktion där medel förinvesteringar i byggnader för bl.a. kriminalvården förs upp under sjundehuvudtiteln, anslaget Investeringar m.m. I gällandeinvesteringsplan för kriminalvården har kostnadsramar om 462 milj. kr. förtsupp för pågående och redan beslutade objekt. En nylokalanstalt i kommun kommer att tas i bruk . Kriminalvårdsstyrelsenföreslår att en ny lokalanstalt byggs i för 44 milj. kr., att dennuvarande lokalanstallen i ersättsmed en ny milj. kr. samt alt lokalansialter projekteras iHalmstad, och . För en ny huvudbyggnad vid lokalanstallenHaparanda beräknas 24,1 milj. kr. och för en ny verkstad vid lokalanstaltenMäshult 9,1 milj. kr. Sammanlagt 23 milj. kr. begärs för mindre byggnadsobjektvid vissa anstalter. Ikriminalvårdsstyrelsens fortsatta planering av förändringar inom lo-kalanstaltsorganisationeningår utbyten av anstalterna , , , ochVästerås. Anstalterna uppfördes under den senare delen av och harsedan dess förändrats endast obetydligt. Vidde öppna lokalanstalterna Torhult och Studiegården krävs omfattandeombyggnadsarbeten. För alla dessa anstalter gäller enligt styrelsen att det inom blir nödvändigt med nedläggning om inte åtgärdervidtas. I styrelsens planför lokalförsörjningen under ingår större byggnadsföretagvid anstalterna Hällby, , , , Roxtuna, Skenas, ,, , Viskan och förtotalt ca 97 milj. kr. För mindre byggnadsarbeten vid olika anstalterberäknas ca 18 milj. kr. Anstaltsbeståndeli Stockholms- och Malmöområdena har förbättrats betydligt genom tillkomsten av nya lokalanstalter. Däremot har inga anstalter byggts iGöteborgsområdet. Lokalanstalternai och uppfördes . Båda är hårt nedslitna och genom byggnadssättet även iövrigt olämpliga för sina nuvarande ändamål. Projekteringenär avslutad för nya lokalansialter i och . Regeringenbeslöt om projektering av en ny lokalanstalt i Halmstad.Projekteringen beräknas vara avslutad . Mot bakgrundav det anförda föreslår jag all en ny lokalanstalt uppförs i samt attde nuvarande anstalterna i och Vänersborgbyts ut. Byggstart för anstalterna i och bör kunna skeunder /89 och för Vänersborgsanslalten . När de nya lokalanstallerna i och stårfärdiga bör den slutna lokalanstalten Härianda kunna 7 1987/88. Denna anstalt, somtogs i bruk är 1907, är omodern och Prop. 1987/88:100 mycketpersonalkrävande. Medel för dessa nybyggnadsarbeten beräk- Bil. 4 nas undersjunde huvudtiteln, anslaget Investeringar m.m. Jag hemställeratt regeringenbereder tillfälle att ta del ay vad jag har anfört omlokalförsörjningen för kriminalvården. 1986/87 Utgift 84 898 422 ' 1987/88 Anslag 80 840 000 1988/89 Förslag 84 256 000 Kriminalvårdsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om kriminalvård. Styrelsen ärchefsmyndighet för regionkanslierna, kriminalvårdsanstalterna, de allmännahäktena och skyddskonsulentorganisationen. Styrelsen är huvudman förkriminalvårdsnämnden och övervakningsnämnderna. Kriminalvårdsstyrelsenleds av en styrelse. Inom finns två avdelningar, en förklientfrågor och en för administration. Dessutom finns en planerings- ochsamordningsenhet. 1987/88 Beräknadändring 1988/89 + 3 449 000 (därav lönekostnader) (62 292 000) (+ 3 172 000) + 3 416 000 Pris- och löneomräkning m.m. . Lönekostnaderna för att undvika och förebygga sjuk- och förtidspensionergenom partiella tjänstebefrielser inom kriminalvården beräknas för /89 till totalt 22,7 milj. kr. På grund av förändrade förutsättningarför bidrag från beräknas kriminalvårdsverkets egnakostnader för sådana åtgärder till 11,7 milj. kr., varav . begärsunder detta anslag. För ADB-verksamhet beräknas . Regeringen har i oktober 1987uppdragit åt generaldirektören i kriminal- "" 4 vårdsstyrelsen attskyndsamt lägga fram förslag öm de organisatoriska och andra åtgärder som kanbehövas för att säkerställa att beslutsfattandet inom kriminalvården präglasav omdöme och ansvar när det gäller sådana frågor rörande de intagnasbehandling där intresset av fasthet och konsekvens gör sig särskilt starktgällande från allmän synpunkt. Regeringen har utvidgat detta uppdrag till atlomfatta en generell översyn av organisation och arbetssätt i fråga omchefsfunktionerna vid samt av regler och administrativarutiner för handläggningen av klientärenden. Regeringen har uppdragit åtkriminalvårdstyrelsen att undersöka möjligheterna att genomföra endecentralisering inom kriminalvården (jfr prop. 1985/86:147, JuU 31, rskr 276). En real minskning av utgifterna börgenomföras enligt del femåriga huvudförslag som fastlades /86. Av den sammanlagda besparing som tillämpningen avhuvudförslaget kommer att ge avses högst fåanvändas för att förstärka linjeorganisationen i samband meddecentraliseringen. Med hänvisninglill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenförslär atl tillKriminalvårdsstyrelsen för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 1 627 180 937 1987/88 Anslag 1 549946 000 1988/89 Förslag 1 660 718 000 Den förstaoktober fanns inom kriminalvården 19 riksanstalter med 1 217 slutna och472 öppna platser, 57 lokalanstalter med 1 215 slutna och 1 003 öppna platser samt 25 häkten med 1 236 platser. Riksanstalternaär direkt underställda medan häktena, lokalanstalternaoch skyddskonsulentdistrikten är organiserade i 12 regioner. I ledningen förvarje region finns en kriminalvårdsdirektör. Beräknad ändring 1988/89 1987/88:100 Bil. Förråds- och ekonomipersonal 346,5 1 077 352 000 + 76 642 000 (därav lönekostnader) ( 1 021 562 000) (+ 70 329 000) + 12 342 000 -f 12 834 000 h 4 245 000 - 4 580 000 1 549 946 000 Intäkter inom arbetsdriftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida under Försäljningsinkomster, Inkomstervid kriminalvården. /89 1 . Pris- och löneomräkning m.m. . Styrelsen föreslår alt en ny lokalanstalt byggs i samtalt den nuvarande Vänersborgsanstalten byts ut mot en ny lokalanstalt. Medel yrkas för sammanlagt 35,5 tjänster (-1-3 376 000 kr. Enplanerad utbyggnad vid kriminalvårdsanstalten kommer att ge anstalten ett platstillskott. Medel beräknas för ytterligare 4,5 tjänster som vårdare (-I- . För åtgärder med anledning avHIV/yrkas medel för 20 tjänster som översköterska. Tjänsternaskall användas för att utöka 40 halvtidstjänster vid lokalanstalterna till heltidstjänster (-f . Ett försök med s.k. missionärsverksamhetbedrivs av f.d. narkotikamissbrukare i samarbete med personal vidanstalterna. Verksamheten bör fortsätta och samordnas med HIV/projektet beräknas I milj. kr. För alt förstärka linjeorganisationen i samband med decentraliseringsarbetet yrkas medel för en tjänst somhandläggare vid vart och ett av regionkanslierna i och (-f461 . Styrelsen föreslår atl medelöverförs till anslaget från anslagetE 3. Frivårdenför au biträdespersonalen vid vissa lokalanstalter och häkten' Prop.1987/88:100 skall-kunna förstärkas (-h ). För drift och utveckling av befintliga ADB-system yrkas . I enlighet med styrelsens yrkandeunder anslaget E 1. beräknas medel för partiellatjänstebefrielser (-{-. Den utbildning som erhålls genomAMU för rehabilitering av personal är avgiftsbelagd. Kostnaderna /89 beräknas till I milj. kr. För de fastigheter som förvaltas avkriminalvårdsstyrelsen yrkar styrelsen 27,2 milj. kr. för åtgärder som avserunderhåll och 20,8 milj. kr. för ombyggnad och kompleUering. Kriminalvårdenbeviljades under föregående budgetår sammanlagt 12,5 milj. kr. frånsocialdepartementets anslag för åtgärder mot AIDS. Medlen har använts för attbl.a. starta särskilda projekt på de allmänna häktena i , Göteborgoch . Avsikten med projekten är alt söka upp narkotikamissbrukare ochmotivera dem till vård och behandling.I projekten deltar representanter från kriminalvården, ocholika ideella organisationer som arbetar med missbrukare. I verksamheten ingåren omfattande blodprovslagning för att spåra HIV-positiva personer. 1projektarbetet ingår också planering av placering av missbrukare på olikabehandlingshem. Arten av åtgärder blirberoende av huruvida den häktade överförs tillanstalt eller inte. Huvudsyftet ärdessutom att etablera en varaktig kontakt inom den kommunala missbruksvården. Behovet av en ökad provtagningsverksamhel har medförtall 13 halvtidstjänster för översköterskor tillfälligtutökats till heltidstjänster. För att effektivisera molivationsarbetet har extrainsatser gjorts pä lokalanstallerna i storstadsområdena saml på vissa slutnariksanslalter som har en hög andel narkotikamissbrukare. Chefen för har efter samrådmed mig beslutat att tilldelakriminalvårdsstyrelsen medel för att dessa projekt skall kunna pågå ytterligareett år. För egen del anser jag att det är viktigt att denblodprovstagning med efterföljande motivationsarbete som pågårvid vissa häkten och anstalter får fortsätta och vidareutvecklas. Chefen försocialdepartementet kommer att föreslå regeringen att hosriksdagen begära en höjning av totalramen för insatser mot AIDS. Detta innebärockså ökade resurser för olika åtgärder på häkten och anstalter samt inomfrivården med syfte atl försöka minska narkotikamissbruket och på så sätt ävenförsöka förhindra den fortsatta spridningen av HlV-smitlan. Mot bakgrund av HIV-AIDS-problemet inom kriminalvårdenanförde min företrädare i förra årets budgetproposition (prop. 4, s. 83) att det kunde varanödvändigt aU i ökad utsträckning ta i Prop. 1987/88:100 anspråk intagnasarbetstid för att påverka och motivera särskilt injek- Bil. 4tionsmissbrukare till behandling. Även jag anser att en sådan utveckling ärnödvändig. Enligt min mening bör samma synsätt somligger tillgrund för behand lingen av narkotikamissbrukare, nämligen att orsakerna till brottslighe ten skall bearbetas, också gälla i arbetetmed andra kategorier av intagna. Som ett exempel på en sådan inriktning villjag hänvisa till de olika försök som gjorts med behandling av män som dömts för övergrepp mot kvinnor. Det är dock som jag ser detnödvändigt att verksamheten läggs upp på ett sådant sätt att samhälletsreguljära vårdorgan kan ta vid efter frigiv- Rehabilitering av anställda inom kriminalvården En undersökning som genomförts avStatshälsan i samarbete med att de anställda vid kriminalvårdens anstalter och häkten är en utsattgrupp med avseende på hälsotillstånd ochstressnivå. Sjukfrånvaron är mycket hög, framför allt bland dem som äröver . Det framstår därför som en angelägen uppgift förkriminalvårdsstyrelsen att nu försöka förbättra de anställdas arbetsmiljö samtatt intensifiera de rehabiliterande insatserna för den personal som dethär är fråga om. När det gäller sådana insatser är ett aktivt engagemang i detenskilda fallet en viktig förutsättning. Inom båda områdena bör såvälorganisatoriska som tekniska och personaladministrativa åtgärder prövas. Kriminalvårdsstyrelsenbör därför inleda ett samarbete med AMU-styrelsen, ,statens arbetsmarknadsnämnd saml Statshälsansom syftar till att ta fram ettålgärdsprogram i de hänseenden som jag nuhar anfört. Jag avser att återkomma med ett förslag tillregeringsuppdrag i detta hänseende. Jag har mot denna bakgrund förnästa budgetår beräknat 2 milj. kr. förinsatser för rehabilitering och en bättre arbetsmiljö. Regeringen har i maj 1987uppdragit åt att i samarbete med ett konsultföretaggenomföra rationaliseringar och decentraliseringar inom kriminalvårdensarbetsdrift i linje med ett utvecklings-. program, som har lagts fram avkonsultföretaget. Utvecklingsarbetet skall bedrivas inom ramen för denövergripande målsättningen, som kommer till uttryck i 4 § lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt, nämligen att kriminalvården i anstalt skall utformas så att denintagnes anpassning i samhället främjas.Utvecklingsprogrammet fortskrider i allt väsentligt enligt de uppgjordaplanerna. Utnyttjandet av anstalts- och häktesorganisationen Ienlighet med vad jag har redovisat i den allmänna delen under avsnittet jq2 Kriminalvården genomförs förnärvarande inom anstaltsorganisationen ettsystem med aktiv styrning av tiderna för inställelse för alt jämna ut Prop.1987/88:100 beläggningen. Med hänsyn bl.a. lilldetta system har anslaget under inne- Bil. 4 varande budgetår räknats nedmed 10 milj. kr. pågår ett rationaliseringsarbete vidkriminalvårdens anstalter och häkten. Under /87 har en begränsadöversyn av personaldimensioneringen genomförts vid kriminalvårdsanstal-lernaHall och . En genomgripande översyn av personaldimensionering ochorganisation har påbörjats vid kriminalvårdsanstalten.Österåker.Kriminalvårdsstyrelsen har tillregeringen redovi- , sal en utredning med förslag till omorganisation avKronobergshäktet. Utredningen har ägnat särskild uppmärksamhet åtledningsfunktionen på olika nivåer, både med avseende på ansvarsfördelning ocharbetsledning.