prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Häri ingår ersättningar för obekväm arbetstid, viss arbetstidsförkortning för schemabunden vårdpersonal, m. m. 1987/88: 150 Enslutlig utvärdering av avtalsrörelse och dess effekter på ° lönebildningoch lönenivå kan ännu inle göras. Likväl är del uppenbart alt den totalalönekostnadsstegringen i är överskrider vad som är samhålls-ekonomisktförsvarbart på längre sikl, liksom att det skapats överhäng, som kommer allförsvåra avtalsrörelsen . Lönebildningenär ell avgörande problem i den svenska ekonomin. Full sysselsättning innebärmed nödvändighet all inflytandet över pris- och koslnadsbildningen i hög gradkommer alt utövas av parterna pä arbetsmarknaden. I dagslägel betyder detansvaret konkret atl kostnadsökningarna års avlal i denutststräckning de inle täcks av ökad produktivitet - måste tas av företagens vinstmarginaler.Men konsekvenserna är likväl sädana atl det måste ifrågasättas huruvidalönebildningssys-temel förmår åsladkomma en löneutveckling som är förenlig medlångsiktig samhällsekonomisk balans. Påstatens område är erfarenheterna i etl väsentligt avseende goda av utgiftsramenför lönekostnadsökningar, nämligen genom den ökade självständighet förparternas förhandlingar som den givit. Ansvarsfördelningen mellan regeringenoch de förhandlande parterna har blivit tydligare. Även 1989 bör därför en utgiftsramgälla för lönerna i den statliga sektorn. Denna bör utformas som en ram förNivåhöjningar. Regeringen kommer atl ange ramens storlek. Enorsak lill de snabba lönestegringarna i den privala sektorn de senaste årentorde vara det goda vinst- och likvidilelsläget i de stora företagen. Denindragning av likviditet som föresläs torde därför dämpakostnads-stegringarna. Vidarebör de aviserade sänkningarna av inkomslskaltesalserna möjliggörareallöneökningar efter skatt även vid mycket låga nominella lönepåslag. Ensådan skattesänkning måste emellertid baseras pä ett grundläggande samförståndmellan parterna pä arbetsmarknaden om alt skattesänkningen skall resultera ilägre nominella lönehöjningar. Strävanefter en rättvis fördelning, såväl av den ekonomiska tillväxten som avkrisbekämpningens bördor, är etl centralt inslag i den tredje vägens politik.En fördelning som ses som rättvis av den stora folkmajoriteten är både etl målför denna ekonomisk-politiska strategi och elt nödvändigt medel i densamma. Denväsentligaste enskilda insatsen för ökad rättvisa är alt hävda den fullasysselsättningen. Arbete ål alla ger en jämnare inkomstfördelning ochförbättrar jämställdheten mellan kvinnor och män. Full sysselsättning ger ocksåen högre produktionsnivå och därmed elt större materiellt välstånd atl fördela. Pädenna punkt har den ekonomiska politiken varil framgångsrik. De arbetslösa var 31 000 färre 1987 än de var 1982. De sysselsatta blev samti digt 164000 fler. Därmed harfler människor kunnat försörja sig genom eget 29 arbete,medan färre drabbats av arbetslöshet. Detta är en viktig framgång i Prop.1987/88: 150 strävan efter en rättvis fördelning. Ocksåen låg inflation är nödvändig om en rättvis fördelning skall kunna åstadkommas.Inflationen omfördelar välståndet i stor skala och på elt godtyckligt ochsvårgenomskådligt sätt. Ofta är del småsparare och låginkomsttagare somdrabbas hårdast. Ävenpå denna punkt har den ekonomiska politiken nätt betydande framgångar, om äninte lika stora som när det gäller sysselsättningen. Inflationstakten harhalverats sedan början av 1980-lalel, vilkel verksamt bidragit till atl minskaorättvisorna i samhället. Föralt fördelningen av lillväxlen skall kunna upplevas som rimlig och rällvis avfolkflertalet, måste ocksä del egna arbetet ge resultat. Även på delta områdehar ulvecklingen varil positiv . Medan reallönen för engenomsnittlig löntagare sjönk kraftigt , har reallönernadärefter återhämtat sig påtagligt och en stor dd av standardförsämringenkunnat . Särskilt snabb har reallönestegringen varit . Delta har medfört all fler människor har förutsättningar atl kunnaleva ett gott liv på sin egen lön. Detär dessa tre områden - sysselsättningen, inflationen och reallönerna - somutgör grunden för en rättvis fördelning. I en situation med hög arbetslöshet,snabb inflation och sjunkande reallöner blir det utomordentligt svårt alt fördelainkomster och förmögenheler på elt rimligt och rättvist sätt. Därför är detockså särskilt lillfredsslållande, inte minsl ur fördelningspolitisksynvinkel, all den tredje vägens politik inneburit sjunkande arbetslöshet,lägre inflation och stigande reallöner. Därutöverhar del också, trots det kärva budgetlägel, varit möjligt alt vidta en radandra åtgärder i direkt fördelningspolitiskt syfte. Defyra vallöftena om alt trygga centrala inslag i det socialavälfärdssystemet har infriats. Karensdagarna har försvunnit ur sjukförsäkringen.Ersättningen till de arbetslösa har höjts. Slödel lill barnomsorgen harförbättrats. Värdesäkringen av pensionerna har återinförts. Landetspensionärer bidrog på ett påtagligt sätt fill saneringen av ekonomigenom all 1984 avslå från kompensation för en del av den prishöjning somdevalveringen medförde. Regeringen gav dä löftet att den uteblivnakompensationen skulle ålerslällas när de ekonomiska resurserna pä nytt fanns. Ienlighet med det löftet återställdes i flol av den utlovade summan tillpensionärerna genom en höjning av basbeloppet. Regeringen har föreslagit atl deresterande skäll återställas genom en extra höjning av basbeloppet med 600kr. Det betyder att utöver den uppräkning av basbeloppetsom skall ske för all upprätthålla pensionernas realvärde höjs folkpensionennästa är med ca . För en genomsnittlig ATP-pensionär höjs pensionen mednästan . utöver vad som följer av den automatiska värdesäkringen.Åtgärden finansieras genom en höjning av ATP-avgifien samt genom atlomsättningsskallen på värdepappershandeln utvidgas. Tilldella bör ocksä läggas de förbättringar som genomförs av de kommunala bostadstilläggen och som framför allt går lill de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Ocksä för medborgarna iövrigt har viktiga reformer genomförts. 1987/88: 150 bidragen och isynnerhet flerbarnstilläggen har höjts myckel kraftigt. Bety- Bilaga 1 dandeförbättringar har ocksä genomförts för de handikappade. Sjukförsäkringen har reformerats. I och med all karens-dagen slopades1987 höjdes ersättningsnivån för privatanställda arbetare och klasskillnader isjukförsäkringen kunde elimineras. Införandet av den s.k timsjukpenningengynnar dellids- och säsongsanställda. Regeringen har föreslagit en reformeringav arbetslöshetsförsäkringen, vilken bl. a. innebär alt karensdagarna tas bort.Ett förslag om nya studiemedel har lagts fram, som innebär att bidragetkraftigt ökar. Därigenom bidrar man lill atl skuldbördan minskar ochrekryteringen till högre studier kan breddas. Densociala välfärden har således värnats. har emellertid den ekonomiskapolitiken skapat andra fördelningspolifiska spänningar. Del var nödvändigt altlåta förelagens vinster stiga kraftigt för atl stimulera fill nya investeringaroch nya arbetstillfällen i industrin. I det kortare perspektivet har dettaskapat fördelningsproblem, bl. a. eftersom politiken först med viss fördröjningkunnat resultera i höjda reallöner. Fördelningspolifiska spänningar har i sintur bidragit lill den snabba nominella lönestegringen . För attmotverka dessa inflationsdrivande effekter av vinsluppgången, och för att setill att vinsterna används på ett sätt som gagnar folkflertalet, har en radåtgärder satts in. Ensärskild omsältningsskatl har införts på handeln med aktier och har nyligenföreslagits att gälla även handeln med värdepapper pä penning- ochobligationsmarknaderna. Realisalionsvinslbeskallningen för aktier har skärpts.En engångsskatt på livförsäkringsbolagens förmögenheter har tagits ut.Inkomstskatterna har sänkts, som underskollsavdra-gens värdebegränsats för höginkomsttagarna. Detta har försvårat noll-taxering ochskatteplanering: k. generalklausulen mot skatteflykt har haft en återhållande verkan pävissa slag av skatteflyklsåtgärder. Den har också visat sig svara mol högtställda krav på rättssäkerhet. kan del konstateras alt desstillämpningsområde är förhållandevis snävt. Mot denna bakgrund kommerregeringen alt tillkalla en utredare som skall se över generalklausulen. Iavvaktan på resultaten av denna utredning föreslår regeringen att generalklausulenfär gälla även 1989. Resultatetav den förda politiken har blivit en mycket kraftig ökning av industrinsinvesteringar - . Investeringarna har under de senaste årenökat snabbare än vinsterna. En allt större del av produktionsresultatet hardärmed avsatts lill kapacitetsökningar, som ger arbetslillfällen och framtidaproduktion. Genom de likviditetsindragningar som föreslås, reducerasytterligare den spekulativa användningen av storföretagens vinster. Regeringenhar vidare i årets budgetproposifion saml genom särskilda propositioner genomomprioritering satsat på angelägna områden. Dessa ärden sociala välfärden,utbildningen, miljön samt regional- och Irafikpoli-fiken. Sammantagethar dessa åtgärder bidragit till att tillväxten fördelas jäm- 31 nare och att krispolitikensbördor bärs mer efter bärkraft än vad som Prop. 1987/88: 150 annars skulle haskett. Därigenom bidrar fördelningspolitiken till atl hålla Bilaga 1 sammannationen. som förestår, med de hot mol den svenska ekonominsstyrka som kan urskiljas, och med fortsatta krav på god konkurrenskraft ochen stark investeringsulveckling, kommer en kraftfull fördelningspolitik altvara av central belydelse för den ekonomiska politikens möjligheter. Denekonomiska politiken har varil inriktad på att stärkakonkurrenskraften, skapa tillväxt och återställa den finansiella balansen i densvenska ekonomin. Inriktningen syftar fill aft uppnå den ekonomiska politikensviktigaste mål, full sysselsättning. Efterfråganpä arbetskraft har fortsatl all öka. ökadeantalet sysselsatta med 36000 personer och arbetslösheten sjönk fill 1,,vilket var den lägsta nivån pä sju är. förutses en ökning av antaletsysselsatta med över 50000 personer och en ytteriigare sänkning avarbetslösheten. beräknas antalet sysselsatta öka medöver 200000 personer. Näringslivet svarar för av ökningen. Desenaste åren har sysselsättningsökningen varil särskilt stark, och atl antaletsysselsatta i arbetsmarknadspoliliska åtgärder har successivt minskats. antalet sysselsatta i beredskapsarbeten, ungdomslag eller medrekryteringsstöd från ca 92000 personer 1984 fill ca 40000 personer 1987.Arbetslösheten har minskat generellt i samtliga län. Däremot kvarstårobalanser vid en jämförelse mellan regioner. Regeringenlog i budgetpropositionen ställning för en fortsalt prioritering avutbudsstimulerande åtgärder, säsom insatser för all förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och höja de arbetssökandes kunskapsnivå. Detta är särskiltviktigt i elt läge som dagens, då ell flertal sektorer pä arbetsmarknadenrapporterar brist på kvalificerad arbetskraft. En fortsatt överhettning medåtföljande löneglidning föreligger t. ex. på byggarbetsmarknaden. Även inomtillverkningsindustrin och delar av hälso- och sjukvårdssektorn finns liknandeproblem. I detta läge blir en av politikens viktigaste uppgifter all minskaöverhettningen och fortsätta med åtgärder för att vidga flaskhalsar ochavhjälpa brist på arbetskraft. Sådana åtgärder stämmer väl överens medregeringens prioritering av arbetsmarknadens utbudssida och förbättrarsamtidigt möjligheterna atl nä en god ekonomisk tillväxt. Regeringenföreslår en hög nivå på utbildningsåtgärder för all höja de arbetslösas kompetens och stärka deras arbetslivserfarenhet. a. har särskilda insatser gjorts för all ge arbetsmarknadsutbildning i åldersgrup pen . förutsätts behovet av direkta sysselsättningsska pande åtgärder fortsälla minska. Del goda arbetsmarknadsläget bör också utnyttjas för all så långt möjligt ge arbete åt dem med svagast ställning pä arbetsmarknaden. Regeringenhar tidigare i vår lämnat förslag till om jämställd- Prop.1987/88: 150 hetspolitiken. Bland annat framhålls där alt del är en viktiguppgift atl Bilaga 1 bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Kvinnornasdeltagande i arbetslivet inom fler branscher och totalt måste öka ytterligare.Della mäste vara ell naturligt inslag i den fortsatta arbetsmarknadspolitiken. Flyktingarna saknar ofta arbete. De är i stället i höggrad beroende av socialbidrag för sill uppehälle. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet föreslår därför senare denna dag atl särskildaåtgärder riktas mol denna grupp, bl. a förstärkta rekryteringsstöd och ökademöjligheter lill utbildning i förelag m.m. 5.6 Tillväxt och förnyelse Pä är uppgiften atl åsladkomma en ny period avindustriell expansion och ekonomisk tillväxt. En hög ekonomisk tillväxt ärnödvändig för all förbättra medborgarnas standard i form av såväl höjdareallöner som utbyggd social välfärd. Ekonomisk tillväxt krävs ocksä för allkraven på rällvis fördelning, social trygghet och förbättrad livsmiljö skallkunna tillgodoses. Delta är dock inte liktydigt med alt man till varje prisalltid skall eftersträva högsta möjliga tillväxt, så som den mäts i ekonomiskatermer. De åtgärder som en sådan inriktning av den ekonomiska politiken skullekräva skulle nämligen komma all delvis slå i konflikt med de mål som uppställtsför rättvisa, trygghet och god miljö. Därför måste den ekonomiska politikenutformas sä all stor hänsyn las lill medborgarnas krav på god livskvalitet. Grundläggande för atl nä en god tillväxt är en tillfredsställandekonkurrenskraft och en god efterfrågan på svenska varor och tjänster. Dettakan inle åstadkommas genom ökade offentliga utgifter eller stora ofinansieradeskattesänkningar. Som centrala element i en politik för ekonomisk tillväxtmåste därför ingå andra åtgärder, vilka syftar till all stärka konkurrenskraftenoch förbättra ekonomins anpassningsförmåga lill ändrade betingelser och ökadess effektivitet. Den fasta finanspolitiken mäste drivas vidare även pålängre sikl, i syfte all vidmakthålla sunda statsfinanser, som inlelikvidiserar marknaderna eller pressar upp räntor och höjer avkastningskravet.Även för atl hålla tillbaka inflationen och öka sparandet i ekonomin krävs enslram finanspolitik. Vidare är det nödvändigt alt finanspolitiken häller uppeberedskapen för all vid behov kunna kyla ned en överhellad ekonomi med alltförstark inhemsk efterfrågan. Lönekoslnadsstegringen måste dämpas, inle bara ochnästa år, ulan beslående. kräver all lönebildningssystemel reformeras, säall den "löne-löne-spiral" som utgör etl så centraltinslag i avtalsrörelserna kan brytas. 1987/88. En merfie.xibd ekonomi Prop. 1987/88: 150 Enbarten lägre lönestegringstakl räcker emellerfid inle. För all nå en ° långsiktigtgod konkurrenskraft krävs ocksä atl näringslivel ständigt förnyas ochomvandlas, atl resurserna flyttas från lillbakagäende verksamheler till nya ochframfidsinriktade. För detta krävs i sin tur en god lönsamhet, liksom allinvesteringar i realkapital, forskning och marknadsföring premieras föreimproduktiv verksamhel. Föratl åsladkomma en mer flexibel ekonomi är skattepolitiken av stor belydelse.Under de allra senaste åren har en uppgång av skatlelryckel skett. I grunden ärdella en följd av den myckel snabba uppgången av de offentliga utgifternasandel av BNP, framför allt då ulgiflsandelen steg frånca 50 lill . Delvis är del också en automatisk följd av en alllför snabbpris- och lönestegring. Vid en lugnare utveckling av priser och löner tordedenna ökning av skattetrycket upphöra. 1 en långsiktigt stabil ekonomi kan ensänkning av skattetrycket endast åstadkommas genom en återhållsamulgiflsprövning samt genom förbättrad produktivitet i den offentliga sektorn.Atl i dagens konjunkturiäge sänka skaltetryckel genom ofinansieradeskattesänkningar är emellertid olämpligt- Däremotär del både möjligl och önskvärt all också på kort sikt sänka vissa skaller ochomfördela skattetrycket för all göra skallesystemel mer effektivt och rätlvisl.För såväl fysiska som juridiska personer bör skalle-salserna sänkas ochskallebaserna breddas. Skattesystemet bör bli mera likformigt i behandlingen avolika lyper av inkomster. Genom sädana förändringar minskar utrymmet förskatteplanering, som ökad rättvisa skapas. Den kommande reformeringenav kapitalbeskattningen bör dessutom syfta till alt uppmuntra sparande ochmotverka skuldsäUning. Skallesystemelmåste också bli enklare. Ett krångligt skattesystem leder lill orättvisor.Krångliga regler kan dessutom tolkas olika, och leda lill alt skattskyldigautsätts för olika behandling. Det leder till etl minskal förtroende förskallesystemel som helhet och sannolikt ocksä lill alt skattemoralenförsämras. Komplicerade regler inbjuder fill skattefusk och skatteplanering.Del är viktigt för respekten för skallesystemel och för strävandena altästadkomma en rällvis fördelning all komma lill rätta med dessa problem. Definansiella marknaderna spelar en viktig roll för tillväxten. Kapital måstekunna flyttas dit där det gör störst nytta. har deinhemska finansiella marknaderna avreglerals. är del enviktig uppgift all ge de finansiella marknaderna etl nytt regelsystem, anpassatlill kraven på såväl rättvisa som effektivitet. I della sammanhang måste ocksåSveriges stigande inlernaliondla beroende beaktas. Ielt program för ekonomisk tillväxt spelar även kommunikationerna en På detta område genomförs f.n. en del viktiga avregleringar, bl.a när del gäller taxi och busstrafik. vidareell omfattande program för utbyggnad av infrastrukturen all genom- föras,vilkel ocksä möjliggör etl effeklivare utnyttjande av trafikapparaten. 1987/88: 150 kommer all rustas upp och förnyas. Dettabör ge ell Bilaga 1 väsentligt bidrag till den ekonomiska tillväxten. Engod tillväxt förulsälter också tillgång till skicklig och väl utbildadarbetskraft. På arbetsmarknaden har under senare lid bristsituationer uppställpå allt fler områden. Del kommer all vara en huvuduppgift för arbetsmarknads-och ulbildningspoliliken atl avhjälpa dessa och allkomma lillrälla med flaskhalsar på arbelsmarkna-den. Förall produkfionen skall kunna växa på lång sikl, likaväl som bristsituationernaavhjälpas på kort sikl, krävs etl väl fungerande utbildningssystem, inklusiveen flexibel arbetsmarknadsutbildning, som tar hänsyn lill arbetsmarknadenskrav. Arbetsmarknadspolitiken och ulbildningspoliliken måste samordnas för allnä della syfte. Utbildnings- och kunskapsnivån måste vara hög ochutbildningssystemet måste smidigt kunna förutse och ställa om sig lillförändrade krav. För alt skall kunna behålla sin ställning som enförsta rangens industrination krävs en forskning av hög klass. Del är mol dennabakgrund regeringen -trots den i övrigt stramabudgetpolitiken - kraftigt prioriterat forskningen. Genom tväforskningspoliliska propositioner har forskningen fillförls mer resurser ochdess organisation . I är höjs studiemedlen kraftigt. Förnyelsefondernastödjer utbildning av de anställda i näringslivet i ny teknik. Denekonomiska lillväxlen måste fördelas sä all den kommer hela landet lill godo.En väl utbyggd infrastruktur, etl geografiskt spritt utbildningsväsende ochväl utbyggda kommunikationer är i della sammanhang helt centrala. Denekonomiska tillväxten har ofta ställts i motsats till en god miljö. Dennamotsalsslällning är emellertid inte nödvändig. Tvärtom förutsätter en aktiv ocheffektiv miljöpolitik ekonomisk tillväxt. Tillväxten är ocksä beroende av enansvarsfull hushållning med våra naturresurser. Del är därför regeringensföresals all arbeta för såväl en god miljö som en högekonomisk lillväxl. Denna inriktning kommer lill ullryck i den nyligenpresenterade miljöpolitiska propositionen. Möjligheterna all nä de högtställda målen ökar bl. a. genom ett ökat användande av ekonomiska styrmedelinom miljöpolitiken. Delär också regeringens fasta ambition all bevara och värna del socialaIrygghetssyslemel. väl fungerande trygghetssystem understödjer denekonomiska lillväxlen genom all del hjälper medborgarna all klara av deoundvikliga anpassningskrav som den industriella omvandlingen och ulvecklingenställer. Ambitionen all bevara del sociala irygghetssyslemel fär emellertidinte lolkas som all reglerna skall vara oförändrade. För allutveckla och effektivisera välfärdssystemen krävs tvärtom alt olika inslag isystemen löpande anpassas lill nya förutsättningar. Förnyelsenav den offentliga sektorn Prop. 1987/88: 150 Del är väsenlligl all arbeta för en mer effektivresurshushållning inom ' den offentliga sektorn. Om resurserna kanutnyttjas mer effektivt blir del lällare all nå centrala välfärdsmål. Skallskaltetryckel dessutom kunna sänkas ulan all den offentliga verksamhetenskvalitet försämras eller dess volym minskas, måste produktiviteten i denoffentliga sektorn ökas. För alla som vill värna och bygga ul den offentligaverksamheten är därför en god effektivitets- och produktivitetsutveckling idenna sektor en uppgift av första rang. Del finns stora och otillfredsställdabehov, som bara den offentliga sektorn kan tillgodose. fär della ejske så snabbi all dess andel av brutlonalionalproduklen ökar. Om ulgiflsandelenfortsätter all minska, blir det på sikl möjligl alt också sänka skaltetryckel. Samhällsutvecklingen kommer all ställa successivt nya kravpå den offenfiiga sektorn. En del redan exislerande program och verksamhelerkan då fömlsällas få lägre angdägenhelsgrad och bli mer umbäriiga. Vidarekommer kvalitetsfrågor som flexibilitet, valfrihet samt anpassning över lidenoch lill individuella behov all bli allt viktigare. För atl den offentligasektorn skall kunna möta dessa krav från medborgarna måste den förnyas. Kravel ställs därmed på all den statliga verksamhetenbedrivs effektivt, rationellt och ändamålsenligt. Jag kommer senare all redovisadet arbete som pågår för all i den statliga budgetprocessen skapa bättreförutsättningar för en utvärdering och analys av den offentliga verksamhetensresultat och därmed förbättra stalsmaklernas möjligheter alt styra denoffentliga verksamhelen. Genom detta arbete möjliggörs en prövning av exislerandeoffentliga verksamheler, så all de bättre svarar mot medborgarnas behov ochönskemål utan all åtgärderna går ul över de svagaste grupperna i samhället.Målet är en väl fungerande offentlig sektor, som ger god service med valfrihetoch mångfald åt alla medborgare. 6 Det reviderade budgetförslaget Prop. De principer för de senaste årens budgetpolitik som fleragånger slagils fast av är alltjämt giltiga: Endast de allramest angelägna reformerna bör genomföras. Omfattningen av sådanaulgifisökningar måste hällas nere. som de finansieras genom allandra utgifter minskas. Uigiflsbegränsningarmåste åstadkommas pä vissa områden. Arbetet med allbegränsa ulgiflsaulomatiken måste fortsälla. Ätgärder måslevidlas för all effektivisera den offentliga verksamhelen och i vissa fallförändra dess organisations- och finansieringsformer. En fortgåendeomprövning av exislerande utgiftsprogram måsle göras. Denna politik har haft enavgörande betydelse för förbättringen av har budgetunderskottet minskat från86,. /83 till beräknade 5,8 miljarder kr.innevarande budgetår, se tabell 8. Uttryckt som andel av BNP motsvarar della ennedgång frän 13,lill 0,. Även det underliggande saldols ulveckling harvarit myckel positiv. Det har kontinuerligt minskat lill 7,6 miljarder kr.innevarande budgetår. Budgetpolitiken har emellertid inle varil den enda orsakenlill denna nedgång. En annan viktig faktor bakom de båda senaste årens minskadeunderskoll har varil den snabba nominella inkomstökningen i samhället. Dennafär på kort sikl en positiv effekt på budgetsaldol, eftersom skaltein-läklernaökar snabbi. På längre sikl riskerar emellertid effekten på budgelunderskotlelav så snabba inkomstökningar att bli negaliv, via försämrad konkurrenskraft ochlångsammare lillväxl. Man kan därför inle la den snabba nedgången avbudgelunderskotlel lill intäkt för all den strama budgetpolitiken skulle kunnaupphöra. Detta framgår ocksä av långtidsbudgeten.