prop · GB0313 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:13 om ändring i lagen (1976:661) om immunitet p och privilegier i vissa fall, m. m. Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden . Sverigehar undertecknat elt avlal om den rättsliga ställningen för sekretariat och presidiesekrelariat. Ipropositionen föreslås alt godkänner avtalet. Föralt skall kunna tillträda avtalet mäste en ändring göras i bilagan lilllagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Förslag till ensådan ändring läggs fram i denna proposition. 1 1987/88. Lag omändring i lagen (1976: 661) om immunitet och Prop.1987/88: 13 Härigenom föreskrivs alt bilagan till lagen (1976: 661) omimmunitet och privilegier i vissa fall' skall ha följande lydelse. Immunitetoch/eller privilegier gäller för följande 20 Nordiska ministerrådets sekretariat och pre-sidiesekretarial Personermed anställning vid angivna sekretariat jämte deras familjemedlemmar Avlalden om den rättsliga ställningen för Nordiska ministerrådetssekretariat och presidiesekrelariat Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1987:341. ''p-'I ' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , jon, , , S. , , , Gra- ' . din, , R. Carisson, , , , , , G. , Lönnqvist Proposition om ändring i lagen (1976: 661) om immunitetoch privilegier i vissa fall, m. m. Sverigeär bundet av etl antal stadgor och avlal rörande internationella organisationeroch organ. Flertalet av dessa handlingar innehåller bestämmelser om immunitetoch privilegier för den ifrågavarande organisationen liksom för personer medanknytning lill denna. Dessa bestämmelser avser ofta immunitet förorganisationen mol rättsligt förfarande, okränkbarhet för organisationenslokaler och arkiv saml immunitet för organisationens Qänslemän och experter.Ofta fillförsäkras de anställda förmåner även av annat slag, såsom skalle- ochtullfrihet. Bland dessa avlal och stadgor märks främst konventionen den 13februari 1946 rörande privilegier och immunitet samlkonventionen om privilegier och immunitet för Förentanationernas fackorgan. Vidare skall nämnas Wienkonvenlionerna och år1963 rörande diplomatiska resp. konsulära förbindelser. De bestämmelser omförmåner som finns i överenskommelser som tilllrätt har införlivats medsvensk rätl genom lagen (1976:661) om immuniteler och privilegier i vissa fall. 2 Föredraganden 2.1 Bakgrund Den12 slöts ett avlal mellan , , , ochSverige om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning.Avtalet innehöll bestämmelser om immunitet och privilegier för sekretariat i , som inrättades , och sekretariatetför nordiskt kulturellt samarbete i . Del innehöll ocksä bestämmelserom sekretarialspersonalens rättsliga ställning. Genom elt tilläggsprotokoll den15 lill avtalet sattes della i kraft även för Nordiska rådetspresidiesekretariat i . Underår 1984 gjordes en justering i avtalets artikel 11, som innehöll ti /88. bestämmelserom Qänstledighet för statsanställd personal som Qänstgör Prop. 1987/88: 13 vidsekretariaten, och i tilläggsprotokollet. Innebörden härav var att mangenomförde principen om tidsbegränsad anställning för personalen vid ministerrådssekreiarialeni syfte att tillgodose önskemålet om en allsidig nationell bemanning. En överenskommelseom ändring av avtalet och filläggsprotokollet undertecknades i november 1985.Överenskommelsen anmäldes för i propositionen 1984/85: 198 omNordiska ministerrådets allmänna budget för är 1986, m. m. Underår 1986 genomfördes vissa organisationsförändringar i syfte atl effektiviseraarbetsformerna i det nordiska samarbetet. Detta innebar bl. a. attsekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i och sekretariat i slogs ihop fill ett nyll gemensamt ministerrädssekrelariali . Dessa frågor medförde ändringar i de nordiska samarbetsavtalen(del s. k. Hdsingforsavlalet och avtalet om nordiskt kulturellt samarbete).Sedan godkänt ändringarna (prop. 1985/86:64, UU 14, rskr. 69), träddede i kraft . beslutade om en översyn av avtal omNordiska ministerrådets sekrelarial m.m. Syftet med översynen var alt granskaavtalet i dess helhet, bl. a. mol bakgrund av de beslutade organisatoriskaförändringarna och att särskilt granska artikel 7 angående vissa skattemässigaförhållanden och artikel 14 angående skiljenämnd. Översynen genomfördes avsakkunniga från de nordiska länderna i samråd med de berörda sekretariatenunder är 1986. beslutade att ettnytt avtal om Nordiska ministerrådels sekretariat och presidiesekrelariatjämte till-läggsprolokoll skulle ersätta tidigare avtal. Tilläggsprotokolletupptar i huvudsak regler om meritvärdering av Qänslgöring vid sekretariaten ochom Qänstledighet. Vid möte mellan och Nordiska rådetspresidium nyssnämnda dag enades man om avtalsutformningen. Delnya avtalet jämte tilläggsprotokollet undertecknades av parterna den 13 maj1987 i etl exemplar på danska, finska, isländska, norska och svenska. Avtaletpå svenska bör fogas som bilaga 1 lill regeringsprotokollet i detta ärende. Ettgodkännande av avtalet kräver en ändring i lagen om immunitet och privilegier ivissa fall. Efter samråd med statsrådet tar jag nu upp frågornaom godkännande av avtalet och om den lagstiftning som behövs. 2.2 Avtalets materiella innehåll m. m. 1987års.avtal om den rättsliga ställningen för Nordiska ministerrådets sekrelarial och Nordiska rådels presidiesekrelariat reglerar bl. a. omfatt ningen av den immunitet och de privilegier som tillkommer organisationen och dess Qänslemän jämte deras familjemedlemmar. Reglerna i det nya avtalet med tilläggsprotokoll överensstämmer i stora delar med vad som gäller enligt del tidigare avlal i samma ämne jämte tilläggsproto koll. Avtalet träder i kraft efter den dag då samtliga avtalsslulan- 4 departer har meddelat det norska att de har godkänt Prop.1987/88: 13 avtalet. Denunder genomförda översynen av avlalen om Nordiska ministerrådetssekretariat och presidiesekretariat jämte till-läggsprolokollethar gjorts bl. a. mot bakgrund av organisationsförändringarna inom delnordiska samarbetet. Syftet har varil atl få fram ett aktuellt avtal. Iförhällande till avlal innebär det nya avtalet, förutom en anpassningtill den nya organisationen och en allmän modernisering, endast vissapreciseringar och justeringar. I artikel 7 preciseras skatt- och uppbördsskyldighelenför anställda vid sekretariaten. Ändringen i artikel 11 medger en anpassning fillde förhållanden som gäller för skiljeförfarandel i arbetstvister.Dessutom är avtalet gemensamt för Nordiska ministerrådets sekretariat ochNordiska rådels presidiesekrelariat. Jag anser atl bör tillträdaavtalet. Det sker enligt artikel 15 genom godkännande. Ändringarnaär sakligt av mindre vikt. Den omständigheten alt avtalet träder i stället för etltidigare nödvändiggör dock en ändring lag om immunitet ochprivilegier. I och med atl lagändring fordras kan avtalet inte tillträdas utanriksdagens godkännande. Delnya avtalet medför all punkt 20 i bilagan lill lag bör ändras på säsätt att hänvisningen till avlal samt tilläggsprotokoll ändras lillall avse avlal. anges i punkten alt till kretsen av förmånsberättigadeockså räknas de sekrelariatsanslälldas familj. Jag föreslår alt personkretsen istället anges atl avse familjemedlemmar för att markera alt personerna i frägaskall ingå i de anställdas hushåll. Denföreslagna lagändringen bör träda i kraft möjligt. Jag förordar den 1januari 1988 med hänsyn till lagstiftningsproceduren. Överenskommelsens bestämmelserom privilegier och immunitet blir dock tillämpliga som svensk lag först frånden dag då överenskommelsen träder i kraft i förhållande lill Qfr prop.1975/76:205 s. 18-20). Det åligger rege- ringen all kungöra lidpunkten däavtal eller stadga har trätt i kraft i förhållande lill . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats etlförslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall. Den föreslagna lagändringen är av sådan beskaffenhet all lagrådelshörande skulle sakna betydelse. 4 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen all delsgodkänna avtalet om den rättsliga ställningen för sekrelarial och presidiesekrelariat, delsanta förslaget fill lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa fall. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att anla de förslag som föredraganden har lagtfram. 1987/88: 13 Avtal om den rättsliga ställningen för sekretariat och presidiesekretariat , , , och Sverigesregeringar, vilka är ense om alt främja del nordiska samarbetet, vilka i detta syfte har upprättat etl sekretariat förNordiska rninisterrådet i , vilka konstaterar atl Nordiska rådels presidium enligtartikel 54 i den nordiska samarbetsöverenskommelsen av (Hdsingforsävtalel)har upprättat ett sekretariat i , vilka anser del önskvärt alt fastslå den rättsligaställningen för dessa sekrelarial saml förhållanden som hänför sig till dessa, har kommit överens om följande. Avtalet gäller Nordiska ministerrådets sekrelarial ochNordiska rådets presidiesekrelariat. Varje sekretariat är etl självständigt rättssubjekt medsamma rättsliga handlingsförmåga som andra juridiska personer i del land, därsekretariatet har sitt säle. Således kan del förvärva och avhända sig fästegendom och lösöre saml vara part i en rättssak. Nordiska ministerrådets sekrelarial företräds av generalsekreleraréiieller av den eller dem som denne bemyndigar. presidiesekrelariatföreträds av presidiesekreleraren eller av den eller dem som denne bemyndigar. Sekretariatens egendom och andra tillgångar kan icke görastill föremål för någon åtgärd från administrativ eller judiciell myndighetssida annat än efter uttryckligt medgivande av ellerNordiska rådets presidium i varje särskill fall. Sekretariatens lokaler och arkiv saml övriga handlingarsom tillhör eller innehas av sekretariaten skall vara okränkbara oberoende avvar de befinner sig. I fräga om sådana handlingars offentlighet skall gälla deregler som respekfive Nordiska rådels presidium beslutar. 1987/88: 13 Sekretariatens korrespondens och andra Qänslemedddandenkan icke underkastas censur och skall i fråga om befordran likställas meddiplomatisk representations korrespondens. Sekretariatens inkomster och egendom som används för Qänstebrukskall vara fritagna från all direkl beskattning. Beträffande gods som införs eller utförs för Qänstebrukskall sekretariaten vidare vara befriade från alla tullar och andra avgiftermed samma verkan. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller icke ifråga om skatter eller avgifter, vilka endast avser betalning för utförda Qänster. I övrigt gäller för varje sekretariat samma skatte- ochavgiftsregler som för diplomatisk representation i del land, där sekretariatethar sitt säle. Skatt kan icke påföras lön och annan ersättning somsekretariaten utbetalar till personal anställd i en Qänsl som är uppförd ipersonalförteckningen för något av sekretariaten. Detta gäller även uppbördmed motsvarande verkan som direkta skaller. Sekretariaten är skyldiga alt tillställaberörda myndigheter i de avtalsslutande staterna en förteckning över denpersonal som tillhör denna kategori. Regler om skyldigheten för den personal som avses i förstastycket atl betala avgift lill sekretariaten i slället för skalt fastställs avNordiska ministerrådet respektive presidium. Avgiftens slorlek fastställs av Nordiska ministerrådetrespektive presidium. Avdrag som medgetts vid fastställande av underlag förberäkning av avgifl enligl reglerna i detta avlal kan icke därutöver utnylQassom avdrag vid nationell beskattning. Myndigheterna i avialsslutande stater har räll all lagahänsyn till den i första stycket avsedda personalens lön och annan ersättningvid beräkning av skall som enligl landets lag med beaktande av del nordiskadubbelbeskattningsavtalet påförs intäkter från en annan inkomstkälla änsekretaria-len. De anställda i sekretariaten och de familjemedlemmar somingår i deras hushåll skall i Qänstgöringslandel vara fritagna frän tull ochandra avgifter för egendom, inbegripet motorfordon, avsedd för deras personligabruk, som de medför i anledning av all de tillträder Qänsl i elt avsekretariaten. Artikd9 , Prop. 1987/88: 13 Egendomsom har införts tull- och avgiftsfritt enligt artikel 6 eller 8 får i det landdär tull- och avgiflsfriheten åtnjöts överlåtas endasl på villkor som dellalands regering här godkänt. Arbetsordningsamt anställnings- och arbetsvillkor för de anställda i sekretariatenfastställs av respektive Nordiska rådels presidium. Envarav de avtalsslutande parterna förbinder sig all bevilja statsanställd personal,som fär tidsbegränsad anställning i ell av sekretariaten, Qänstledighet underden tid som anställningen varar öch att låta sädan personal tillgodoräkna sig Qänstgöringslidendär som Qänsl utövad i hemlandet. Medtidsbegränsad anställning avses sådan anställning som inte överstiger . VarjeQänstgöringsland förbinder sig att laga in anställda i sekretariaten sommedlemmar i statliga pensionsordning på samma villkor somgäller för motsvarande statliga Qäiister i detta land såvida icke annatfastställts genom avlal med den anställde. Överenskommelse,som ingåtts eller som kan komma atl ingås mellan de nordiska länderna omsamordning av rättigheter inQänade i statliga eller motsvarandepensionsordningar, skall även gälla för de anställda i sekretariaten som harpensionsrättigheter i de nordiska länder, vilka tillträtt överenskommelsen. Deanställdas rätt lill sociala förmåner regleras genom den nordiska konventionenden om social trygghet. 1 frägaom de anställdas rättsliga ställning gäller i övrigt vad som framgär avanställningsavtal eller beslutas av respektive presidium. Tvistom tolkning eller tillämpning av ett anställningsavtarskall hänskjutas tillavgörande av en skiljenämnd. inrättas på begäran av någon av de tvistande parterna. Skiljenämndenskall ha tre ledamöter av vilka envar av de tvistande parterna utser en och dessa gemensamt utser den tredje,som skall vara Prop. 1987/88: 13 skiljenämndens ordförande. Om parterna icke kan enas om vem som skall vara den tredjeledamoten, skall chefen för arbetsdomstolen i anmodas attutse denne. Skiljedom skall avfattas skriftligen och undertecknas avskiljenämndens ledamöter. fastställer i övrigt själv sin arbetsordning. Arvode fill skiljenämnden fastställs av respekti- . ve presidium efter förslag frånnämnden. beslutar hur kostnaderna för skiljemannaförfarandetskall fördelas mdlan parterna. Detta avlal träder i kraft efter den dag då samfiigaavialsslutande parter har meddelat del norska , att de hargodkänt avtalet. Det norska ulrikesdepartementel underrättar de övriga avialsslutandeparterna om mottagandet av dessa meddelanden och om tidpunkten för avtaletsikraftträdande. Vid avtalets ikraftträdande upphör avlalen den 12 april1973 om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning medändring samt tilläggsprotokollet omNordiska rådets pi-.esidiesekrelarial och dess rättsliga släljning ochtilläggsprotokoll lill avtalen om ändring i avlalen omNordiska ministerrådssekreiarialen och deras rättsliga ställning och omavtalens . gillighel för Nordiska rådels presidiesekretariat och om deanställdas ställning i samband med återgång i Qänsl i hemlandet. En avialsslutande part kan säga upp avtalet genom ellskriftligt rnedddan-de lill del norska , som underrättar deövriga avtals-slutande parterna om mottagandet av sådant meddelande och dessinnehåll. En uppsägning gäller endasl den part, som har gjort den,och får verkan sex mänader efter den dag då det norska ulrikesdepartementelmottagit meddelandet om uppsägningen. Originaltexten lill detta avlal deponeras hos del norskautrikesdepartemen tet, som tillställer de övriga avialsslutande parterna bestyrkta kopior där av. Till bekräftelse härav har.underlecknade befullmäkligadeombud under tecknat della avlal. Utfärdat i den 13.maj 1987 i ett exemplar på danska, finska, Prop. 1987/88:13 isländska,norska och svenska språken, vilka samtliga texter har samma gilfighet. Tryckeri, 1987 11