prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — har gett en möjlighet atl överskrida dessaramar i samband med anvisande avanslaget Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. under elfte huvudtiteln. I fortsättningenbör alla dessa ändamål - i likhetmed den utbildningsvolym som anvisat för arbetsmarknadsutbildningen och för arbetsmarknadspolitiskainsatser föranledda av handelsblockadenmot och - få tillgodoses inom ramen för finansfullmaklen om det behövs avsysselsätlningsskäl. Regeringen disponerar för beslul innevarandebudgetår, som jag nämnt, enfinansfullmakt om 2500 milj. kr. För /89 förordar jagatt en fullmakt begärs med samma belopp. () härden redovisat verksamhe ten med statliga garantier. I tabell12 sammanfattas uppgifterna. Redovis ningen är kassamässig och avser tidpunkten utom för garantiramarna som avser tidpunkten . 1987/88: 100 Bil. e a3)E 2 H-* ra ,I Cd Cd Cd _> ON (N r| o O o \D c o o r r- oo aCin'r/""o t~- r rj r~- " - *o < ww- t:}- i/) S-S--« 2 - :n > T td o o o"o o Ov wn O On > " ON r r Tf' oo 00* Ö o' O Ö un" r r- 0\ \0 *rirn O r-- r* Ti- Tt v-, o « 4/ c/1 j3 00 c "cd u 2 cd .ti "a ,5 « " i - »n sO o >/n O O - 0_ r- \C CA ~ o\ m "j- (N \0 "C ä fe = 00 _Ä .E, cd (u o o i2 1= O 3 T) «1- irj Os \D o O r 't o - O fh "rnocToof"rior- wn vnooo -roOTj-o*N oo >o r 0\Tj-rtO»0*OT}-r*-i r*-i*0 OO 00 ( TTtN -« r-f E (u cd r-- a.bc» r4>/»oooof*oooo CT\ o os l:70noo 0\ v~i TT rn 00 ON SO »« «!>=: t; T3 > > cd J ra cd cd"*; h :rt u u c 1) 00 cd Cd u > _2 >, >,Si -J t/21 - h "i !,g E ' ('J /T. 3 cd o > Gällande, av regeringen garantiramar per Prop. 1987/88: 100 uppgår till . Bland deramar som ökat under del gångna Bil. 1 året dominerar ramarna förexportgarantier, slalshypotekskassan och . En kraftig minskninghar skett i fråga om ramarna för industrigarantier. Gjorda garantiutfästelser uppgår till . Enligt gällanderegler kan utfästelser för exportkreditgarantier lämnas till belopp som överstiger de fastställda garantiramarna eftersomendast en del av det ulfäsla beloppet normall resulterar i garanteradkapitalskuld. Större ökningar av utfästelserna kan noteras förslalshypotekskassan och . Minskningar i utfästelser förekommer bl.a. beträffande slöd till varvsförelag, exporlkredilgarantier, ochindustrigaranlier. Den garanterade kapitalskulden var 98,3miljarder kr. Skillnaden mellanden garanterade kapitalskulden och gjorda garantiutfästelser beror tillstörsta delen på det faktiska utnyttjandet av exportkreditgarantierna. Den garanterade kapitalskulden har ökat med 5,5miljarder kr. Härav svarar valulakursförändringarna förca +1,. Beträffande valutakursförändringarna iexportkredilgaranti-erna föreligger inga uppgifter. , slalshypotekskassan ochexportkreditnämndens garantier svarar för de största ökningarna avkapitalskulden: Även minskningar av den garanterade kapitalskuldenförekommer. De mest betydelsefulla gäller slöd till varvsförelag, garantierfrån och statens industriverks garantier. Ökningen av garantier har särskilt berört garantier till export, kommunikationssektorn ochbostadssektorn. Utgifter till följd av infriade garantier - 1,6miljarder kr - härrör som framgår av tabell 18 främst från stödet till varvsföretagen och exportkreditgarantierna.Av de senare svarar garantier tillBrasilien, och för en stor del. Även industrigaranlier svarar förstora utgifter. Inkomster från garantiavgifter uppgår till ca 560 milj. kr. Inkomsterna genererasfrämst av exportkredilgaranlierna. Garantiavgifterna har därutöver jämfört medföregående budgetär ökat med ca 30 milj. kr. Även om dessa garantiavgifter nulas ut på nya garantier får del således fortfarande inle någol störregenomslag. Inkomster till följd av återbetalning av infriadegarantier uppgår till ca 1 070 milj. kr. Av detta belopp avser ca 460 milj.kren engångsvis återbetalning av tidigare infriade varvsgarantier. Övrigainkomster härrör främst från exportkredilgaranlierna. Statens neltoutgift uppgår således endast ca 4,5milj. Inga förslag om förändringar av statliga garantiramarsom träder i kraft senare än den har förelagts efterkompletteringspropositionen 1987. 8Utgiftsramen för löneökningar , Prop- 1987/88: lOO Riksdagengodkände vissa riktlinjer för budgetpolitiken (prop. 1986/87: 100 och 150, FiU 30, rskr 363). a. atl regeringen införvarje avtalsrörelse skall klargöra vilket totalt utrymme för lönekostnadsökningar som den anser föreligga för denstatliga sektorn. Varje kostnadsökningsom går utöver denna ram skall mötas med effektivitets- och produklivitetshöjandeåtgärder eller besparingar. 1987/88:60 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. angavs alt regeringen i ett uppdrag till angivit en ram som utgångspunkt för medelsberäkningarna med hänsyn till1988 års avtal. Vidare angavs altföreskrifter meddelats om beräkning av vissa statliga avgifter för . Regeringen avsäg atlåterkomma till i frågan om utgiftsramen för löneökningar. Uppdraget till innebär bl. a. alt förhandlingar skall föras med utgångspunkt i allmedelsberäkningar med hänsyn avtalet för det statligt reglerade områdetkommer atl ske inom en ram av perår. Ramen avser de total nivåförändringarna av löner och andra anställningsvillkor som avtalas i 1988 årsavtalsrörelse resp. eventuelltytteriigare år i avtalsperioden. Om avtalsperioden kommer atl omfatta mer änett år avser ramen endast det totala utrymmet och inte fördelningenmellan åren. Enligt ramavtalet för löner 1986-87 förstatstjänstemän m.fl. skall iför-handlingarlas upp avtalsrörelse om i vilken utsträckning lönerna inom denoffentliga sektorn skall påverkas om det visar sig att löneutvecklingen inomden offentliga sektorn har varit sämre än inom SAF/LO- och SAF/PTK-områdena. Därvid skall ävenproduktivitetsutvecklingen inom olika sektorer av arbetsmarknaden bedömas. Ipropositionen 1987/88:60 redovisaderegeringen sin uppfattning i fråganhuruvida resultatet av sådana överläggningar skall kunna påverkamedelsberäkningarna inom det statligaområdet. Den innebär att fördelningen av löneutrymmet bör ske så atl statens personalförsörjningsintressentillgodoses inom den fastlagda ramen.Om det emellertid visar sig atl löneutvecklingen medförtförvärrade personalförsörjningsproblem inom vissa områden, kan särskildaåtgärder bli nödvändiga. De av fastlagda riktlinjerna för den statliga personalpolitiken (prop.1984/85:219, AU 1985/86:6, rskr 48)bör vara utgångspunkt för huruvida sädana åtgärder bör läggas till grund för medelsberäkningarna. deladeregeringens uppfattning (FiU 1987/88: 10, rskr 104). Regeringen bör därförinhämta bemyndigande att lägga även sådana särskilda åtgärder tillgrund för medelsberäkningarna. Utgiftsramen bör omfatta förvaltningsanslag ochstatsbidrag i de delar medelsberäkningarnagrundas på avtal inom det statligt reglerade området. Medelsberäkningarna i dessa delar kan därutöverpåverkas av krav på effektivitets-och produktivitetsförbättringar, besparingar, reformer eller omprioriteringar.På motsvarande sätt bör den av regeringen angivna ramen läggas till grund för beräkningen av statliga avgifter. Förvaltningsanslag Prop.1987/88:100 Myndigheternaanvisas medel för ökade lönekostnader under förvaltningsanslag dels vid beräkningen av anslagsbeloppen,dels under löpande budgetår föravtal som inte kunnal beaktas vid beräkningen av anslagen. statliga avtal kan komma alt påverkamyndigheternas löneutgifter redanfr. o. m. innevarande budgetär. Med hänsyn till all myndigheternakan behöva viss lid för all anpassa sin verksamhet till en realt sett förändrad resursnivå bör dock utgiftsramentillämpas först fr. o. m. /89. Utgiftsramen om är beräknad som ettgenomsnitt för del statliga området. De statliga avtalen kan dock medföra olikakostnader för myndigheterna beroende på hur parterna fördelar löneökningsutrymmet.Detta bör beaktas genom atl medelsberäkningarna liksom tidigare görs med utgångspunkt i avtalens effekter för olikamyndigheter. Om statligaavtal träffas på en annan nivå än utgiftsramen bör i princip avtals-effekterna för resp. myndighet justeras medskillnaden mellan genomsnittskostnadenför avtalen och utgiftsramen. För nästa budgetår bör detta enligt min mening ske genom atl regeringenbeslutar om justering av de beloppsom får disponeras under anslagen. Med utgångspunkt i dessa justerade beloppbör kompensationen för de träffade löneavtalen under löpande budgetår ske på motsvarande sätt somtidigare. Fr. o. m. budgetåret1989/90 bör sedermera medelsberäkningar ske med utgångspunkt i de justerade beloppen. En tillämpning av utgtftsramenenligt denna modell innebär atl justeringen som andel av lönemedlen blirlikartad för olika myndigheteroberoende av hur parterna fördelar löneökningsutrymmel. Under andrahuvudtitelns anslag Lokala polisorganisationen anvisas medel för löner under en förslagsvis betecknad post. Utgifterna bestämsgenom alt regeringen inrättar tjänster i polisorganisationen efter beslut av . På motsvarande sätt bestämmerregeringen intagningen till polisutbildningen.För all likställa delta område med övrig myndighetsverksamhet bör regeringen anpassa antalet tjänster iden ordinarie polisorganisationenUll ev. differens mellan utgiftsramen för löneökningar och träffade avtal. För verksamheten inom de civila och militäraförsvarsramarna gäller de särskiltfattade försvarsbesluten. Myndigheter inom försvarsdepartementets område bör därför enligt min mening undantasfrån tillämpningen av utgiftsramen för löneökningar. Destatsbidrag som beräknas med de statliga löneavtalen som grund bör, i enlighet med vad jag ovan anfört, omfattas av utgiftsramen för löneökning ar. Eftersom bidragen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder huvudsakligen beräknas med utgångspunkt i andra än statliga avtalsvillkor bör dock dessa bidrag undantas från tillämpningen avutgiftsramen. Vidare kommer stats rådet senare denna dag attsärskilt behandla frågan om utgifts ramen och bidragen till driften avgrundskolan. Påmotsvarande sätt som för förvaltningsanslag bör regeringen fr. o. m. Prop.1987/88: 100 /89 innehålla medel under de aktuellabidragsanslagen om Bil. 1 löneavlalskulle Iräffas på en högre nivå än vad som följer av utgiftsramen. Anslagsberäkningarnaför senare budgetär bör utgå från anslagna belopp justerade med ev. differensmellan träffade löneavtal och utgiftsramen. Myndigheternasverksamhet kan finansieras över statsbudgeten eller med avgifter. För atl ge de olika myndigheterna sammaförutsättningar oberoende av finansieringsformer bör även avgifter som avses iförordningen (1975: 586) om registeröver statliga avgifter omfattas av utgiftsramen för löneökningar. I enlighetmed vad jag tidigare anfört bör dock avgifter som fastställs av myndigheter inomförsvarsdepartementets område inle omfattas. Regeringen har i enlighet med angivnautgångspunkter den 5 november 1987beslutat förordning (1987:994) om beräkning av vissa statliga avgifter för . Den innebär att när en myndighelbeslutar föreskrifter om avgifterfår lönekoslnadsökningen för beräknas till högst . Den sålunda beräknade lönekoslnadsökningen skallminskas med myndighetens produktivitelsförbällring. Därmed avses detkrav på produktivitets-och effektivitetsförbättring som statsmakterna genomtillämpning av det s. k. huvudförslageteller på annat sätt ställt på myndigheternas verksamhet för budgetåret1987/88. Delta innebär atl beräkningen av de olikamyndigheternas avgifter skall ske med utgångspunkt i samma lönekostnadsökning.Fördelningen av löneökningsutrymmelkan dock komma alt variera mellan myndigheterna. Regeringen får därför efter att avtal träffats ta ställning till ivilken utsträckning hänsyn tillsådana myndighetsvisa skillnader bör beaktas i kommande omprövningar avavgiftsnivåerna. Utgiftsrameninnebär alt verksamheterna måste anpassas förhållandet mellan ramen och löneavtalen. Den tillämpning avutgiftsramen som ovan angivils byggerpä atl dessa anpassningar skall kunna ske inom ramen för befintliga medel. Jag vill därför understrykaverksledningarnas ansvar och skyldighet all vidta de åtgärder som behövs föratt genom omorganisation, omstruktureringoch rationalisering hälla lönekostnaderna inom budgeterade ramar. Detförutsätter att tillgängliga medel fördelas och utnyttjas på ett flexibelt sätt med utgångspunkt iverksamhetens krav. Jag utgår från att ev. personalkonsekvenser avutgiftsramen skall kunna mötas inom ramen för en normalpersonalomsättning. Det kan dock inle uteslutas reala begränsningar av resurserna i sådan omfattning alt de statliga trygghetsavtalen måste tillämpas. Avtalen ålägger arbetsgivaren att för övertalig personal vidta åtgärderunder utöver uppsäg ningstiden. Om myndigheterna därigenom drabbas av övergångsvisa kost nader som inle kan rymmas inomtillgängliga medel bör det ankomma pä 54 regeringen alt, efter prövning ivarje enskilt fall, kunna anvisa Ullfälliga Prop. 1987/88:100resurstillskott i form av överskridanden eller genom anvisning av medel Bil.1 över anslaget för täckning av löner och pensioner m. m. Iförra årets budgetproposiUon (bil. 1 s. 49 ff) redovisade jag målen för den del av förnyelsearbetet som utgörs avutvecklingsarbete inom områdena ramstyrning och förbättradresursanvändning, förbättrad kassahållning samt utbildning och information. Utvecklingsprogrammet innehåller flera olikaprojekt varav vissa är mycketomfattande. Del gäUer bl. a. försöksverksamheten med fördjupade anslagsframställningar och treåriga budgetramar.Insamling och sammanställning av erfarenheter av den hittUlsvarandeförsöksverksamheten pågår.Riksrevisionsverkel och statskontoret har fåll i uppdrag atl medverka idetta arbete. Jag vill i delta sammanhang understryka atlförsöksverksamhetens första myndighetsgrupp nu är inne i sitt förstaverksamhetsår i treårsperioden ochatt de erfarenheter som är Ullgängliga inte möjliggör en fullständig utvärdering. Enligt min uppfattning bör trotsdetta en samlad bedömning göras och stäUning las hur arbetet skalldrivas vidare. I avvaktan på denna bedömning bör enligt minmening gruppen av försöksmyndigheter inte utvidgas utöver de myndigheter somges direktiv för perioden1989/90-1991/92. Särskilda direktiv för fördjupad anslagsframställning bör därför under innevarande år inleges nya försöksmyn-digheler för senare treårsperioder. Den förslå gruppen försöksmyndigheler,som enligtvad jag har redovisat nu ärinne i sill första verksamhetsår, är emeUertid under innevarande år aktuella för direktiv för sin andratreårsperiod. Del är enligt min meningvärdefullt att också få erfarenheter frän en situation då nya direktiv utarbetas för en myndighet som redan deltar iförsöket. Detta skulle inle helleröka antalet myndigheter i försöksverksamheten. Även inom andra budgellekniska områden finns detanledning alt precisera inriktningenav del fortsalla utvecklingsarbetet. pågår därför inom ett arbete medatt utforma rikUinjer för ett samlat förändringsarbete inom det budgellekniskaområdet. Åtgärder inom detta områdeär en del av och måste samordnas med en mängd andra utvecklingsinsatser.Arbete bedrivs därför i nära samverkan med andra delar av regeringskansliel,främst civUdepartemenlet, och med de s. k.stabsmyndigheterna. Dessa riktlinjer avses kunna tjäna sompolicydokument inom området, utgöra underlag för arbetet med att föra ut syftet med utvecklings- och förändringsarbetet samt inte minststyra och ligga liU grund för en samord ning av del fortsallautvecklingsarbetet. Den samlade bedömning av för söksverksamheten med treåriga budgetramar och fördjupade anslagsfram ställningar som jag har redovisat utgör ett viktigt underlag härför. Jag avser återkomma till regeringenmed förslag med anledning av detta Prop. 1987/88: 100 arbete. I den mån skälhärUll föreligger kan vissa förslag komma att Bil. 1 redovisas redan i åretskomplelleringsproposition. I dessa frågor har jag samrålt med chefen förcivildepartementet. Statligamyndigheter har s. k. tjänstebrevsrätl. Tjänslebrevsrällen innebär att myndigheterna kan skicka försändelser utanegen kostnad. ersätts försina tjänster genom ett särskilt anslag under huvudtitel. För /88uppgår anslaget till . I budgetpropositionen (prop. 1986/87: 100 bil.8)berördes frågan om en översyn avtjänstebrevsrätlssyslemet. KommunikaUonsminislern pekade på flera skäl för att systemet med tjänstebrev ärolämpligt. I dagslägel kan Ijänstebrevsrätien uppfattas som en fri nyttighet avmyndigheterna. Myndigheterna möts av en faktisk kostnad när andra medier,exempelvis teletekniken, används i informationshanteringen. Om myndighetenskall kunna göra en riktig prioritering mellan alternativa kommunikationsvägarmåste också den enskilda myndigheten kunna påverka kostnaderna. För myndighetersom är avgiflsfinansierade är del naturligt att portokostnaderna, som andraproduktionsfaktorer, finansieras genom den avgiflsbelagda. En avveckling av tjänslebrevsrällen behöverföregås av mätningar av de olika myndigheternas postmängder. Som ettförsta steg i delta arbete uppdrogregeringen åt postverket att tillsammans med berördamyndigheter mäta postmängder. Detta arbete har pågått under /87.Den 17 september 1987 har postverket fått i uppdrag att mäta postmängder för ytterligare ca 170 m>ndigheler. För all kompensera de anslagsfinansierademyndigheterna för de utgifter en utebliventjänstebrevsrätl innebär kommer varje myndighet få ökade förvaltningsmedel.Kompensationen har beräknats genom alt de konstaterade portokoslnadernaför berörd myndighet räknats upp på samma sätt som andra förvaltningskostnader i budgetförslaget. För myndigheter med verksamhet som finansieras med avgifter skallportokostnaden täckas av inkomsterna från avgifterna. Avvecklingen av ijänstebrevsrätien bör genomförasför samtliga myndigheter och i den takt som det är praktiskt möjligt. Jagföreslår att tjänslebrevsrällen fr. o. m. nästa budgetår upphör för de 36myndigheter, vars poslmängder uppmättes under /87. Underrespektive departementsområde redovisas vilka myndigheter som berörs av avvecklingav tjänslebrevsrällen i detta första steg. Till regeringsprotokoliet i dettaärende bör fogas som bilagor: Preliminär nationalbudgel1988 (Bilaga 1.1), Utdragur inkomstberäkning (Bilaga 1.2), Vissatabeller rörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. (Bilaga 1.3). Hemställan Prop.1987/88: 100 Jag hemställer, molbakgrund av vad som anförts, att regeringen 1. godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i del föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som förordats i det föregående, 3. för /89, iavvaktan på slutliga förslag i komplet-teringsproposilionenoch i enlighet med vad som förordats i del föregående, a) beräkna statsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar i anslagsbehållningiirna, c) beräkna förändringar idispositionen av röriiga krediter, d) beräkna Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto, 4. godkänna förslaget tillförändrade bokföringsprinciper för statsskuldväxlar, 5. bemyndiga regeringen att /89, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta omutgifter i enlighet med vad som förordalsintill ett sammanlagt belopp , 6. bemyndiga regeringen atlbesluta om medelstilldelning för särskildapersonalförsörjningsätgärder i enlighet med vad som förordals i delföregående, 7. godkänna förslaget omavveckling av tjänstebrevsrätten i enlighet med vad som förordats i detföregående, delsbereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört om 8. beräkningen av statensavkastningsranta och statens utlåningsränla, 9. utnyttjandet avfinansfullmaklen, 10. statliga garantier, 11. utgiftsramen för löneökningar, 12. budgettekniska utvecklingsfrågor. Innehåll Pop 1987/88: 100 1. Inledning ................................................................................................. I Den ekonomisk-politiska strategin ......................................................... ........ 3 2.1 Den tredje vägens politik................................................................... ........ 3 2.2 En fast politik i en orolig värid........................................................... ........ 4 2.3 Rättvisa och välfärd........................................................................... ........ 7 Den internationella ekonomin ................................................................. ........ 8 3.1 Börsnedgången och dess effekter....................................................... ........ 8 3.2 Tillväxten i ........................................................................... 9 3.3 Den ekonomiska politiken ................................................................. 10 3.4 Utvecklingsländerna........................................................................... 11 Den svenska ekonomin ............................................................................ 12 4.1 Utvecklingen ............. ........................................ 12 4.2 Effekterna av börsfallel...................................................................... 15 4.3 Utvecklingen är 1988 ...................................................................... 16 4.4 Utblick mol 1989............................................................................... 17 Den ekonomiska poliUkens inriktning...................................................... 18 5.1 Finanspolitiken ................................................................................ ...... 18 5.2 Lönebildningen ................................................................................ 19 5.3 Penning- och kredilpoliliken .............................................................. ...... 21 5.4 Fördelningspolitiken................................................... .................... ...... 22 5.5 Sysselsättningspolitiken....................................................... .......... ...... 24 5.6 Regionalpolitiken ............................................................................. ...... 25 Budgetpolitiken...................................................... ................................ ...... 27 6.1 BudgeipoliUkens inriktning .............................................................. ...... 27 6.2 Statsbudgeten .................................................................................. ...... 30 6.3 Den konsoliderade offentligasektorn .............................................. ...... 31 6.4 Statens lånebehov .............................................................................. ...... 33 6.5 Kommunernas ekonomi..................................................................... ...... 34 6.6 Budgetarbete för ökad effektivitet ..................................................... 35 1 Statsbudgetenbudgetåren 1987/88 och 1988/89......................................... 37 1.1 Beräkningsförutsättningar................................................................... ...... 37 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende /88 37 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende /89 40 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren1987/88 och 1988/89 .... 43 2 Extraordinära budgeteffekter .................................................................... ...... 45 3 Statens lånebehov och statsskuldensförändring ....................................... ...... 45 4 Stålens avkastningsranta ochstatens utlåningsränta................................... ..... 47 5 Principer för bokföring av räntorpå statsskuldväxlar och valutaförändringar 47 6 Finansfullmakten ....................................................................................... ..... 48 7 Statliga garantier ....................................................................................... ..... 49 8 Utgiftsramen för löneökningar ................................................................. ...... 52 9 Budgetleknisk utveckling, m.m................................................................... 55 10 Avveckling avtjänslebrevsrätten ............................................................ 56 Tryckeri, 1988 58 Denpreliminära nationalbudget, som härmed läggs fram, beskriver deninternationella och den svenska ekonomins utveckling . I förhållande till tidigare års preliminära nationalbudgeler harprognosper-spektivet förlängts frånett till .