prop · GB03117 · 1987-12-31 00:00:00 — Därvid skall även beräknas en särskildmedelsram för fortsatt försöksverksamhetmed fördröjd utsättning av lax. Dessa två rambelopp börbestämmas efter samråd med . har nuöverlagt med fiskets förhandlings- Prop, 1987/88:117 delegation ochkonsumentdelegationen angående prisreg- Bilaga leringenpå fisk imder /89. Överläggningarna har lett till en överenskommmelse och i samförstånd med delegationernalägger nämnden fram följandeförslag. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ettinkomstmål, ett konsumentmål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämnden harberört dessa olika mål bl a i sin regleringsskrivelse till regeringen den8 . De beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk (prop 1980/81:198, JoU 37, rskr 423) innebar bl a att det sk normprissystemet'cog;5 i bruk. Normprissystemet innebäri huvudsak att normpriser och normkvantiteter för de viktigare slagen av fisk fastställs av statsmakterna efter förslagav jordbruksniimnden. Normpriserna skall i princip sättas såatt fisket når avsedd lönsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk tillrimliga priser. Normkvantitet anger den kvantitet för vilken pristillägghögst kan utgå. I bilaga 1 redovisas uppgif-cer rörande normprissystemet samt regleringsekonorain fr om /84. 3 FÅNGSTER OCH AVSÄTTNING Den totala svenska fångstenav fisk har minskat och uppgick till ca 190 000.ton. Drygt en tredjedel eller70 utgjordes av sill/strömming för konsumtion och ca en fjärdedel eller ca av torsk. Sill och torsk är således dehelt dominerande fiskslagen i det svenska fisket. Avsättningen av svenskfångad sill/strömmingpå den inhemska marknaden uppgår tillca . Exporten av oberedd och filéadsill/strömming uppgick till ca , varav huvuddelen avsattesi . Den europeiska sillmarknaden domineras av det storautbudet av nordsjösill, som ökat de senaste åren.Det ökade utbudet har fört med sig att priserna på sill fallit. Eftersom konsumtionen troligen intekommer att öka i nämnvärd grad är det sannolikt att priserna på sill kommer att förbli hårt pressade. Torskfångsterna iSverige uppgick till ca 43 000 Prop.1987/88:117 Den övervägande delen av de svenska torskfångstérna Bilaga Ar 1987 avsattes ca 30 000 tontorsk i medan ca exporterades i oberedd form. Importen av torsk, som domineras av frysta filéer, beräknas 1987 ha uppgåtttill ca , omräknad till landad Torskmarknaden har varit fast med brist på råvara. Även under de närmasteåren bedöms avsättningssituationensom gynnsam. Det kan dock inte uteslutas att andra fiskarter övertar en del av torskmarknaden vilket i sin tur åtminstone pålitet kan få en dämpande effektpå priserna. Torskbeständet i har blivit kraftigt nerfiskat. Fångstutrymmet de närmasteåren torde ändå medge ettuttag för del på 40 000 - (levande vikt), dvs en i stortsett oförändrad kvantitet. Vad gäller övrig torskfisk och flatfisk ärimportandelen över 90 ii. Marknadsbilden för dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. Det finns ett visst utrymme förökade fångster av svenska fiskare eftersom fångstkvoterna ej utnyttjas fullt ut. Enligt 1978 årsriksdagsbeslut sammanfattas målsättningen förfiskeripolitiken på följande sätt: "Målet för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Till nu avslutade överläggningar har inkomstmaterial för år 1986funnits tillgängligt i form av SCB:s deklarationsundersökning förfiskare. Denna baseras på ett slumpmässigt urval av självdeklarationerfrån yrkesfiskare, enligt fiskeriräkning och för tidigare årenligt fiskeriinventering. Ibearbetningen ingår endast fiskare vars inkomst avfiske uppgått till minst hälften av den totala inkomsten (exklkapitalinkomster). t2 1987/88. Som framgår av tabell4 är inkomstnivån vad gäller"samman- Prop. 1987/88:117 räknadinkomst" högst på . Sydkustens fiskare Bilaga uppvisar ca 7 \ lägreinkomster medan ostkustens fiskare har markant lägre inkomster. "Inkomster av fiske mm", som avser att belysare;3ultatutvecklingen för själva fiskeverksamheten, visar försyd- och ostkustens fiskare ett kraftigt förbättrat resultat år1986. TMSELL 4 INKOMSTER FOR TRÅLFISKARE ENLIGT SCB:S DEKLARATIONSUNDERSOKNINGFOR FISKARE fiske m m' Det taxeringsmassiga begreppet "sammanräknad inkomst" innefattar samtliga förvärvskällor. Underskott i förvärvskälla upptas till noll. Avdrag har gjorts för egenavgifter. Kontant netto av fiske minskat medvärdeminskningsavdrag och avdrag för ökade levnadsomkostnadersamt ökat med ersättning frånarbetslöshetskassa och försäkringskassa.Avser att belysa resultatutvecklingen försjälva fiskeverksamhoten. Resultat-regleringsposterhar ej medtagits och avdrag har e] gjorts föregenavgifter. FORSLAGTILL PRISREGLERING PÅ FISK FÖR BUDGETÅRET Prop. 1987/88: 117 1988/89 Bilaga Somunderlag för sina bedömningar och förslag har parterna haft följandematerial: uppgifterom det biologiska fångstutrymmet samt marknads- och avsättningsförhållanden inkomstförhållandeninom det svenska fisket prisutvecklingenför produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna löneavtalenpå arbetsmarknaden för de stora löntagarkollektiven Uppgifterom det biologiska fångstutrymmet samt marknads-och avsättningsförhållandenredovisas i avsnitt 3 och i avsnitt 4 redogörs förinkomstförhållanden inom det svenska fisket. Prisutvecklingenför produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna visar enligtjordbruksnämndens beräkningar en minskning med 8,6 under periodendecember - . Ensammanfattning av löneavtalen inom olika avtalsområdenredovisas i tabell 5.1. Det bör observeras att lönehöjningarnagäller från olika tidpunkter för olika avtalsområden. TABELL 5.1 LÖNEHÖJNINGAR INOM OLIKA AVTALSOMRÅDEN ÅREN 1986 OCH 1987. SAF-LO-SAF-PTK- Statliga Kommuner området området sektorn och Vikter,% 37 27 14 22 Allmännautrymmen 9,7 5,1 5,7 7,1 Selektiva åtgärder - - 2,06 0,7 Selektivaåtgärder - - 1,0 1 Inkl beräknad löneglidning. 2 Totalt for 198B och 1987. 5.2 NORHKVANTITET Prop.1987/88:117 Normkvantitet anger förvilken kvantitet pristillägg utgår. Den medföri och för sig inte någon begränsningi fisket. För innevarande och tidigare budgetår har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår under innevarande budgetår till men får ökas till högst , beroende pl i vilken utsträckning stödettill export av sill/strömming till statshandelsländer utnyttjas (se avsnitt 5.9). För /89 föreslås att normkvantiteten för sill/strömmingsänks till . bördock få bemyndigande att höja normkvantiteten till högst och minska rambeloppet för export av sill/strömming till statshandelsländeroch/eller rambeloppet för stöd till foderfisk (se avsnitten 5.9 och 5.10). Härvid börgälla att en ökning av normkvantiteten ' med skall motsvarasav en sänkning av något av de nämndarambeloppen med . Sådaneventuell ökning av normkvantiteten bör dock ej fåske i efterhand för period för vilken pristilläggfastställts. Förslag till förändring avnormpriserna har vid tidigare överläggningar grundats på dels kostnadsökningen inom fisket, dels inkomstökningen förjämförbara grupper samt förändringar i sociala avgifter. Vid sammanvägning har inkomstdelen och kostnadsdelen satts tillvardera . Även ett produktivitetskrav har ställts. Vidare har införandet av den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket samt premiehöjningar fördenna tom /86 avräknats frånnormp.tiserna på så sätt att kostnaderna för pristilläggenberäknats bli lika mycket lägre som kostnaden för försäkringen. Vid överläggningarna inför innevarande budgetår konstaterades att en sammanvägning av kostnadsutveckling och inkomstutveckling för jämförbara grupper samt beaktande avproduktivitetsutveckling och kostnadsökningför trygghetsförsäkringen ioch för sig skulle motiverat en sänkning av normpriserna. Med hänsyn till att nedgången i kostnadsindex bedömdes som tillfälligenades dock parterna om att för /88 föreslå oförändrade normpriser för sill/strömming och för övriggruppernajämfört med budgetåret innan. Man enades vidare om att när kompensation till fisket skulle fastställas för /89 skulle beaktas kostnadsutvecklingen inomfisket samt inkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtal 1986 som . Även fråganom produktivitetsavdrag fick då tas upp tillbehandling. Vidare skulle vid detta tillfällede ökade kostnaderna för den kollektiva trygghetsförsäkringen inomyrkesfisket, som inträffat efter /86, avräknasfrån normpriserna. Överenskommelseninnebar således att den kostnads- och inkomstutvecklingmm, som normalt skulle beaktats vid detta överläggningstillfälle,förskjöts för att istället medräknas förstvid överläggningarna inför /89. Det kan nu konstateras att en sammanvägning av kostnadsutvecklingen ochinkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtalen för1986 och 1987 samt ett beaktande av produktivitetskravet samtkostnadsutvecklingen för trygghetsförsäkringen tillden för /88 definitiva nivån (7,) ger en sammantagen förändring omcirka plus/minus noll. Normpriserna föreslås därför för /89 bli oförändrade jämfört medinnevarande budgetår. Förslag till normpriser för budgetåret1988/89 framgår av tabell 5.2. 1987/88:117 Bilaga TABELL5.2 FORSLAG TILL NORMPRISER FOR BUDGETÅRET 1988/89. Förslag 1988/89 Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten ÖvriggruppI Övriggrupp II Övriggrupp III Övriggrupp IV 1 Grasej, vitling,sandskädda och pigghaj. 2 Kolja, rödspätta, havskattoch lyrtorsk. 3 Kummel, röttungaoch bergtunga. i> Lubb, skrubba och horngädda. 5 Forslaget innebar oföräridrade normpriser. 5.4 PRISGRANSER FÖR TORSK Prop. 1987/88: 117 För innevarande budgetår ersattes normpriset för torsk med en nedre och en övre prisgräns.Syftet med denna konstruktion är att öka fiskarnas möjligheteratt erhålla relativt höga priser utan att prisdämpande åtgärder genomförs.Samtidigt tillåts priserna falla relativt kraftigtinnan pristillägg kan utgå. Konstruktionen underlättade förparterna att komma överens om utformningen av stödet till torsk. Vid jämförelsepriser (genomsnittliga på visst sättdefinierade avräkningspriser till fiskare) över den övreprisgränsen vidtas prisdämpcinde åtgärder. Vid jämförelsepriser under den nedre prisgränsen utgårpristillägg pä samma sätt som när jämförelsepriserna förnormprissatta fiskslag ligger lägre än normpriserna (se avsnitt 5.5). överenskommelseninför innevarande budgetår innebar att prisgränserna för torsk för budgetåret1988/89 skulle justeras på samma grunder som normpriserna.Kostnads- och inkomstutvecklingen mm motiverar således oförändrade prisgränser (se avsnitt 5.3). ochdelegationerna har dock enats om att föreslå en höjning av denövre prisgränsen med /kg.Höjningen motiveras av den minskadetillgången på torsk som inneburit sämre fångster i förhållande tillinsatta fångstansträngningar. Systemet med prisgränser skall ses som ett försök och bör som sådanttillämpas även under /89. Förslag till prisgränser under budgetåret1908/89 framgår av tabell 5.3. TABELL5.3 FORSLAG TILL PRISGRÄNSER FOR TORSK UNDER Prop. 1987/88: 117 BUDGETÅRET1988/89 SAMT JÄMFÖRELSER MED Bilaga 1988/89, förslag Rörligapristillägg kan utgA för normprissatta fiskslag samt för torskom jämförelsepriset understiger normpriset resp nedreprisgränsen. Underinnevarande budgetår utgår pristillägg för sill/strömming , för övriga normprissatta fiskslag och för torskmed av skillnaden mellan normpris resp nedre prisgräns och jämförelsepris. För budgetåret1988/89 föreslås att pristillägg får utgå med oförändrade procenttal. Prop.1987/88:117 Bilaga Fasta pristilläggutgår under innevarande budgetår för makrill, räka, storbackelångaoch de viktigaste slagen av sötvattensfisk. För /89 föreslås att pristilläggetför övrig makrill sänks medan pristilläggen i övrigtutom för annan lake (ej rensad och flådd) får vara oförändrade. Vadgäller annan lake har jordbruksnämnden fåttinformation som tyder på att en betydande del avrapporteringen av inköp för human konsumtion inte stämmermed verkliga förhållanden varför pristillägg kan ha utbetalats på felaktiga grunder. Nämnden anserdärför att frågan om fortsatt stöd till annan lake bör få prövas av nämnden när en närmarebild erhållits av de verkliga förhållandenakring försäljningen. Förslag till pristillägg för /89 framgårav tabell 5.4. TABELL 5.4 FÖRSLAG TILL FASTA PRISTILLÄGG FOR BUDGETARET 1988/89 SAMT JÄMFÖRELSER FOREGÅENDE BUDGETM. 1 Makrill fångad med garn, krok eller smavad inomskärs. 2 Makrill fångad med tråleller snörpvad utomskärs. 3 Gädda, gös,sik samt rensad och flådd lake. 4 Abborre, annan lake och sikloja. 5 Annan lake ingårefter särskilt beslut av jordbruksnämnden 5.7 OVERSKOTTSPRIS Prop.1987/88: 117 För normprissatta fiskslag och torsksamt för makrill och kokräka fastställerregleringsföreningen Svensk Fisk lägstapriser och överskottspriser.Den fisk som inte kan säljas till minst lägstapris övertasav föreningen till överskottspris. Nivån på överskottspriserna avgörs av demedel som disponerar fördetta ändamål, dvs dels intäkter från försäljning av mottagna överskott, dels anslagna medel. För innevarande budgetår anslogs ursprungligen för överskottshanteringen.Anslagna medel har varit tillräckligamen under innevarande budgetår har överskottskostnaderna ökat kraftigt. Efter framställningarfrän har jordbruksnämnden därför, i enlighet med sitt bemyndigande, hittillsmedgivit föreningen att sammanlagt ta i anspråk högst 14 miljkr för överskottshanteringen. Orsaken till de ökade kostnaderna är dels större överskottskvantiteterdels lägre uppnådda försäljningspriser, övertagnakvantiteter avsätts främst till djurfödaoch till framställning av fiskmjöl. För /89 föreslås att högst12 milj kr anslås för överskottshanteringen. börliksom bemyndigas medge att ta i anspråk ytterligare medel. Nämnden bör dock härvid iaktta restriktivitet. Vad gäller nivån på överskottspriserna finns under innevarande budgetår ett samband med lägstapriserna. överskottspriset för sill/strömmingfår utgöra högst av lägstapriset.För storlekarna 2 och 3 får dock överskottsprisernainte understiga /kg. För torsk gäller högst70 % och för övriga normprissatta fiskslag högst . För makrill och kokräka finns inga procenttal föreskrivna. För /89 föreslås att överskottsprisetför samtliga lägstaprissatta fiskslag, dvs även makrill och kokräka, får uppgå till högst75 % av lägstapriset. De särskilda reglerna för överskottsprisetpå sill föreslås utgå. bör vidare ha rättatt, när nämnden så anser påkallat, meddela ytterligare föreskrifter vad gälleröverskottshanteringen. 5.8 REGIONALAPRISTILLÄGG Prop. 1987/88: 117 Under innevarande budgetår utgår regionala pristillägg på syd- ochostkusten. Införandet av dessa motiverades med attfisket på dessa kuststräckor visat en svagare utveckling än på samt att tillgängligt material pekade på lägreinkomster för syd- och ostkustens fiskare än för fiskare på . Stödet utgår som fasta pristillägg (regionala pristillägg) för sill/strömming,samt pä även för torsk. Stöd utgår endastinom ramen för gällande normkvantitet och föravsättning till human konsumtion. För /89 föreslås att stödetslopas för torsk på samt att stödet i övrigtfår utgå oförändrat. Stödet föreslås således utgå enligt följande: till fiskare bosatta påsydkusten med /kg för sill/strömminglevererad och såld till förstahands-mottagare på syd- och ostkusten, till fiskare bosatta påsödra ostkusten (och söderut)med /kg för sill/strömminglevererad och såld till förstahandsmottagare på ostkusten samt med /kg för sill/strömminglevererad och såld till förstahandsmottagare på sydkusten, - till fiskare bosatta på (länoch norrut) med /kg för sill/strömminglevererad och såld till förstahandsmottagare på , med /kgför sill/strömming levererad och såld till förstahandsmottagare på södraostkusten samt med /kg för sill/strömminglevererad och såld till förstahandsmottagare på sydkusten. 5.9 EXPORT AV SILL/STROMMING TILL STATSHANDELS- Under innevarande budgetår utgår pristillägg för export av sill/strömming till statshandelsländer. Pristilläggfår lämnas med lägst 40 och högst /kgoch med sammanlagt högst , varav högst fåavse sill från , och . I den utsträckningstödet inte utnyttjas får normkvantiteten för sill/strömming ökas, varvid varje ej ianspråktagen tiondel av rambeloppet för det sammanlagda stödet skall motsvara Exporttill statshandelsländer har under ' Prop.1987/88:117 innevarande budgetåretinte kommit till stånd i den Bilaga omfattningoch på det sätt som förväntades närstödet Köparen har krävten sorterad vara. leveranseri bulk direkt till utländska moderfartyg ute till havshar därför ej skett utan varan har levererats sorteradoch mestadels isad i lådor till mottagande fartyg i svenska hamnar. avrambeloppet endast ca förbrukats varav huvuddelen avsett sill från , och Stödet föreslås dock få utgå även under budgetåret1988/89. Rambeloppet bör vara oförändrat högst varav högst bör få avse sill från , och . Pristilläggetbör få utgå med högst /kg.Närmare regler bör få fastställas av jordbruksnämnden efter förslag från . bör även få besluta om att överföra anslagna medel för stöd till statshandelsexport till stöd till foderfisk samt att minska rambeloppet raotatt i stället normkvantiteten ökas (se avsnitt 5.10 resp 5.2). Utbytbarheten mellan stödtill konsumtionssill inom norraprissysteraet, statshandelsexport och foderfiskger möjlighet att anpassa stödet i syfte att påbästa sätt utnyttja de avsättningsmöjligheter som kan komma att stå till buds. 5.10 STOD TILL FODERFISK Under innevarande budgetår utgår pristillägg för foderfisk.Pristillägg får lämnas med lägst 25 och högst50 öre/kg och med sammanlagt högst . Stödet syftar till att göra det ekonomiskt möjligt att låta en större del av fångsternagå till foder och på så sätt underlättaavsättningen av sill/strömming. Pristillägghar utgåttmed /kg för 40 \ avlevererade kvantiteter fodersill, dvs i praktiken med /kg. höjdes stödettill /kg för bifångster avfodersill i syfte att motverka att alltförmånga sillfiskelag skulle gå över till attfiska torsk . Härigenom skulle industrins råvarubehov av sill för beredning tryggas. Dåleveranserna av fodersill ökat trots en total nedgång i sillfisket har tom ca 4,5 milj krav rambeloppet förbrukats. har med anledning härav dels återsänkt stödet fr o m till i praktiken /kg, dels i skrivelse hosregeringen begärt att få överföra ej utnyttjade medel för stöd till statshandelsexporttill stöd till foderfisk. Med hänsyn till rådande stora avsättningssvårigheter för Prop. 1987/88:117 sill/strömming till konsumtion samt även trygga Bilaga råvaruförsörjningen till beredningsindustrin har parterna enatsom att stödet till foderfisk bör utökas. För /89 föreslås därför att pristilläggför foderfisk får lämnas tillett sammanlagt belopp av högst . Pristillägg bör få utgå med högst /kg. Till fiskare bosatta pånorra ostkusten bör som ett regionalt stöd, inora rarabeloppet , därutöver pristillägg få utgå med högst25 öre/kg. Som en följd härav bör nu gällandefraktstöd för foderfisk på upphöra. Pristillägg bör vidare, inom rambeloppet , även få utgå till foderfisk från insjöar (för detta stöd har beräknats högst0,). Som en följd härav bör nu gällande fraktstödför foderfisk från insjöarupphöra. Närmare regler beträffande foderstödetsomfattning och utformning bör få fastställasav jordbruksnämnden efter förslag frånSvensk Fisk. bör vidare fåbesluta om att överföra anslagna medel för stöd till foderfisk till stöd till statshandelsexport samt att minskarambeloppet raot att istället öka normkvantiteten (se avsnitt 5.9 resp 5.2): Fiskets kollektiva trygghetsförsäkringfinansieras med medel ur prisregleringskassan. Vid införandet av försäkringen samt vid premiehöjningar tom /86 har kostnaderna härför avräknats från normpriserna påså sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknatsbli lika mycket lägre som kostnaden för försäkringen. Premien för denkollektiva trygghetsförsäkringen fastställdes ursprungligen för budgetår,men fastställs fr o m är 1987 förkalenderår. Premien uppgår för år-1988 till . Kostnaden för budgetåret1988/89 beräknas till ca då viss höjningav premien antages ske för . Kostnaden kan dock komma att bli högre. Som framgår av avsnitt5.3 har i och med årets förslag kostnaderna för försäkringen avräknats från normpriserna till den för budgetåret1987/88 definitiva nivån . 5,72 SFR:S FORHMDLINGSKOSTNADER Prop, 1987/88: 117 I samband med att nuvarande normprisreglering infördes ökadeSveriges Fiskares Riksförbunds (SFR) kostnader för förhandlingsarbetet. Dessa kostnader, liksom övriga kostnader för SFR:s och regionförbundens arbete, betalas genomavgifter i olika former som tas ut av fiskare. Förhandlingskostnaderna tas Ut genomett procentavdrag frånutbetalda pristillägg. För /88 uppgår avdraget till , med ett maximerat belopp på totalt. För /89 har SFR:s kongressbeslutat höja uttaget till . Genom nedgången isillfisket har utgående pristillägg minskat med den följden att SFR genom procentavdraget fått in betydligt lägre belopp än avsedda till täckning förförbundets förhandlingskostnader. SFR anser det inte möjligtatt ytterligare höja procentavdraget från utgåendepristillägg eller att på annat sätttaxera ut kostnaderna från fiskare. Dessa betalar redan idagrelativt höga avgifter till olika organisationeroch till arbetslöshetskassa. SFR har därför föreslagit att medel från prisregleringskassan fårtas i anspråk för dessa ändamål. Konsumentdelegationen anser i princip att kostnader av detta slag bör betalas av organisationernas medlemmar och intebelasta prisregleringen. ochdelegationerna har dock enats om att SFR /89 bör av prisregleringsmedel tillföras till förhandlingskostnader. Förslaget bör ses som en tillfällig åtgärd och innebär inget principiellt ställningstagande till frågan om hur kostnader av detta slag bör täckas. Frågan kan tas upp i den förestående översynen av prisregleringen. 6 REGLERINGSEKONOHIN 1987/88 OCH1988/89 Prop. 6.1 INTÄKTER OCH KOSTNADER 1987/88 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1987 till , en ökning med14,jämfört med . Motsvarande belopp för jordbruksnämndensprisregleringskassa var , en ökningmed 8,9'milj kr. (Stiftelsen konjunkturutjämningsfond har fr o m utgången av kalenderåret1987 upphört varvid fondens medel överförts tillSvensk Fisk ekonomisk förening.) Regleringsekonomins totala intäkter under innevarande budgetår beräknas nu tillca . Prisregleringsavgift, som tas ut på såväl svenskfångadsom importerad fisk med högst 6 \ av förstahands- respimportvärdet eller motsvarande belopp i öre per kg, beräknastillföra kassan ca , varav ca30 \ från svenska fiskares fångster.Exportavgift på viss sötvattensfisk och ålväntas tillföra prisregleringskassan ca . Ränteintäkternapå de medel som är inneståendehos resp i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca . Sammanlagt finns såledesca till prisregleringens förfogandeunder innevarande budgetår. De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under inne varande budgetår beräknadesursprungligen av nämnden till ca , varav ca46 milj kr för rörliga pristillägg. Kostnaden kan nu beräknas till ca varav ca för rörligapristillägg. Anledningen till attkostnaderna nu väntas bli lägre är främst att sillfångsternaminskat. Enligt dessa beräkningarkommer tillgångarna i jordbruksnämndens prisregleringskassa och hos Svensk Fisksammanlagt att uppgå till ca vid utgången av innevarande budgetår. Behållningeni prisregleringskassan beräknas till ca och hosSvensk Fisk till ca .