prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I slutetav november genomförde siatisUska centralbyrån, pä uppdrag av finansdepartementetoch , en ny undersökning om hushällens förväntningar. Som framgår avdiagrammet var framtidsförväntningarna betydligt mindre optimistiska efterbörsfallel. Även detta torde ha en dämpande effekt på den framtidakonsumlionsutvecklingen. Prop.1987/88: 100 Bil. Diagram7:3 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin 12 månader framåt Anm.: Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushållsom tror på en förbättring och andelensom tror på en försämring, säsongrensat. I den bedömning av den ekonomiska utvecklingenfinansdepartementet giorde i oktober1987 förutsågs ett fortsatt fall i sparkvoten med ca 1 1/1988 och 1989.De förändringar som inträffat iaktieförmögenheler och framlidsförväntningar gör att den prognosen har reviderats. förutses endast ettmindre fall i sparkvoten 1988 och i stort sett oförändrad sparkvot 1989. Ävenförutsättningarna rörande de realt disponibla inkomsterna har ändrats.Sammanlaget innebär de nya förutsättningarna att prognoserna för den privata konsumtionens utveckling harreviderats ned med 1/både 1988 och 1989. 1987/88: 100 Bil. 7.3De närmaste två åren HushåUensrealt disponibla inkomster beräknas ha ökat med 1987, se tabeU 7:1. Prognoserna för 1988 och 1989innebär en fortsall ökning av realinkomsternamed 11/per är. beräknas realinkomsterna öka med 1,ialternaUv 1 resp. 1,i alternativ!. beräknas inkomstökningen liU 1,i det första alternativet, medan den högreinflationslakten och försvagningen av arbetsmarknaden i ahernaliv 2 medföralt den reala inkomstökningen blir något lägre. Tabell7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto Direkta skatter, avgifter m. m. 435,7 54,3 -6,5 -1,9 Sparkvot, nivå i % -0,7 -2,4 -3,0 -3,4 -3,0 -3,0 Lönesumman beräknas öka med 1988 och1989 i alternativ 1 och med resp. 71/i alternativ 2. Bakom denberäknade ökningen ligger deförutsättningar angående timlön och sysselsättning som redovisats itidigare kapitel. Inkomstöverföringarna till hushållen från denoffentliga sektorn beräknas ökarealt med 1988 i båda alternaUven, dvs. i ungefär samma takt som 1987, se tabell 7:2. En orsak UU denfortsalt höga ökningstakten 1988 är att en del förbättringar av desociala förmånerna genomfördes 4 1987/88. 1987/88: 100 Bil. underandra och får fullt genomslag först . Ar 1989 beräknasinkomstöverföringarna öka med . Därvid har inräknats föreslagnaförbättringar av bostadsbidragen . Tabell7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll Procentuell förändring, priser Pensioner till f d. anställda -4,7 1,2 4,0 -0,3 -4,5 3,5 4,2 8,8 -2,4 0,5 3,4 6,9 -5,6 2,4 3,1 7,6 -4,3 -0,1 Pensioner till f d. anställda 2,6 3,3 4,2 8,1 -13.3 11,5 11,6 -2,0 -0,2 1,8 1,2 0,9 3,0 -0,6 -0,5 -1,5 -2,4 -0,4 HushållensInbetalningar av direkta skatter, avgifter, m.m. beräknas 1987 ha uppgått 30,9%av inkomsterna före direkta skatter, avgifter m.m. Den genomsnittliga skattekvoten, räknad som preliminär A-skatt på inkomst avtjänst, uppgick till ca 33%.Skattesänkningar sker 1988 genom altgrundavdraget höjs till . och gränsen för marginalskall, dens.k. brytpunkten, höjs . Antalet skikt i skatteskalan minskas och högsta marginalskallesatsen sänks Ull75 % (vid en skattesals pä ). Kvittningsrätten mellanvillaunderskott och inkomst av kapitalslopas. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas höjas med13 öre. Sammantaget medför förändringarna en skattelättnad1988 med ca ,jämfört med en tillämpning av skatteregler. har beräkningstekniskl antagils att inkomstbeskattningenreduceras med 4 miljarder kronorjämfört med en tillämpning av skatteregler. Skatteomläggningarna innebär all dengenomsnittliga skattekvoten på inkomstav tjänst hålls i stort sett oförändrad 1988 och 1989 i alternativ 1. Ialternativ 2 medför den snabbare inkomstökningen i kombination med den progressiva skatteskalan all skattekvoten påinkomst av tjänst ökar med . Den reala lönesumman före skatt beräknas öka medca 1988 och med 1989 i alternativ1, se tabell 7:3. I del andra alternativet ökar reallönesumman före skatt medöver per är. systemetmedför alt skillnaden mellan alternativen minskar 1988 när det Prop.1987/88: 100 gäller reallönens utveckling efter skatt . 1.1 efter skatt mer i alternativ I än i alternativ 2. Tabell 7:3 Realinkomsternas förändring Lönesumma före skatt Lönesumma efter skatt Pensioner före skatt Pensioner efier skatt Anm.: Lönesummans förändring innefattar förändringar ibåde timlön och antal arbetade timmar. 1 pensioner ingår i denna tabell även privatatjänstepensioner. 1 beräknignarna av lönesumma och pensioner efter skatt har hänsyn endast tagits till preliminärA-skatt. Defiatering är gjord med implicitprisindex för privat konsumtion.Källor: , och . Pensionsutbetalningarna ökar realt i snabbare takt ialternativ 1 än i alternativ 2. Genom att pensionserna via basbeloppet ärknutna till den historiska inflationen medför en sänkt inflationstakt en realökning av pensionerna. Basbeloppets reala värde sUger när inflationslakten gårned. Basbeloppet beräknas därigenom öka realt 1988 och 1989 ialternativ 1. Den fortsatt höga inflationstakten i del andra alternativetmedför att basbeloppet ökar realt med endast 0,1988 för att sedan sjunka med0,1989. Den privata konsumtionen beräknas under prognosperiodenöka i betydligt lägre takt än . förutses enkonsumtionsökning på i alternativ 1 och 2 1/i alternativ 2. Den någothögre ökningstakten i alternativ 2 är en konsekvens av att de realt disponiblainkomsterna ökar mer i detta alternativ. leder emellertid den starkaretillväxten och den lägre inflationen i alternativ 1 till det omvända förhållandet, nämligen en bättre utveckling avde realt disponibla inkomsterna. Den privata konsumtionen beräknas dä öka med2% i alternativ 1 och med 11/i alternativ 2. Detotala fasta bruttoinvesteringarna har ökat i snabbare takt 1987 än vad somprognoslicerades både i den reviderade nationalbudgeten och ifinansdepartementets oktoberrapport. Expansionen har varit särskilt stark inom näringslivet och bostadssektorn, medanmyndigheternas investeringar däremothar minskat, se tabell 8:1 och diagram 8:1. Investeringskvoten beräknas ha nått upp till 19,1987, vilkel innebär en ökning med enprocentenhet . Börsfalleti och den svagare internationella tillväxt som förutsesför medför att investeringsprognoserna frän nu har reviderats ned. Underlagetför investeringsprognoserna ärspeciellt bristfälligt eftersom investeringsenkäterna besvaradesinnan börsfallets konsekvenser kunde beaktas. Både osäkerhet och farhågor för recessionslendenser tordeföranleda förelagen till försiktighet i sina investeringsplaner i avvaktan påstörre klarhet om den framtidautvecklingen. Med hänsyn till deluppdämda investeringsbehovet som f.n. föreligger torde byggnadsaktiviteten fortsätta all öka 1988. Pä maskinsidan kan reaktionen bli snabbare, dock utan atlinvesteringarna minskar i volym.Sammantaget beräknas de fasta bruttoinvesteringarna öka med ca 2,1988, vilket motsvarar en invesleringskvol på19,. I förhållande den bedömning som gjordes ioktober 1987 har prognosen förnäringslivels investeringar reviderats ned med ca 2 1/1988. Denna nedrevidering motverkasemellertid av uppjuslerade prognoser för de offenUiga myndigheternasinvesteringar och bostadsinvesteringarna, vilket medför att prognosen för detotala bruttoinvesteringarna barahar reviderats ned med ca 1/1988. 1987/88: 100 Bil. Tabell8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 1986, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser -3,7 0,6 -0,2 -0,8 -3,2 -1,0 -3,9 -5,2 -4,0 4,4 1,6 -1,7 -2,8 De olika lönekostnadsalternativen och1989 väntas ge väsentliga utslag på investeringarna först 1989.Kombinationen av ett andra års måttliglönekostnadsutveckling (alt. 1) och en fortsatt dämpad internationell tillväxt implicerar en mätUiginvesteringslillväxl. Den försvagade internationella efterfrågans dämpande impulser kompenseras delvis av näringslivets bibehållna konkurrenkraft, medan denförväntade positiva real-inkomstutvecklingenför hushällen och den offentliga sektorn håller uppe Miljarderkr., priser 1987/88: 100 Bil. 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 Källor:Statistiska centralbyrån, och . bosladseflerfråganoch myndigheternas investeringar. En kostnadsutveckling enligt del andraalternativet skulle, genom alt undergräva både kon-kurtenkraflen och utsikternatill realinkomstökningar, kunnainnebära alt näringslivels investeringar faller 1989. Denkraftiga återhämtningen i näringslivets investeringar resulterade i en tillväxttakt på 1987, se tabell 8:2.Expansionens tyngdpunkt låg i de konkurtensutsatta näringsgrenarna samt på maskinsidan.Investeringsvolymen minskade inomandra näringar såsom jordbruket, energisektorn och samfärdseln. Bidragande till tillväxten pä maskinsidan varockså den fortsatta expansionen av leasingen inom uppdragsverksamheten. Sänkningen i tillväxttakten i varuhandelnrespektive inom bank- och försäkringsväsendettorde delvis bero på svårigheter att genomföra byggnadsprojekt inom ramen för tillståndsgivningen istorstadsområdena. Den svagare BNP-Ullväxten internalionellt och iSverige 1988 väntas snarare sänkatillväxten i näringslivets investeringar än leda till en volymminskning.Sammanlaget väntas tillväxttakten mer än halveras jämfört med . Dämpningen inom verkstads- ochbasindustrin speglar såväl den försvagadeefterfrågan i ullandel som krympande intäkter från försäljning av varor prissalta i dollar. Volymminskningarväntas inom varuhandeln samt delarav övrigsektorn (hotell och restauranger m. ), bl. a. som följd av ettstarkare genomslag från den sänkta tillväxten i den privata konsumtionen. Volymminskningarna i andra näringar tordesammanhänga närmare med långsiktiga faktorer än omedelbara konsekvenserav börsfallet. Tabell 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -8,5 -15,3 -1,2 -1,5 -1,3 -8,4 -28,3 El-, gas-, värme- -3,3 -19,4 -4,2 -1,1 -1,4 -2,3 -3,9 -7,7 -3,9 -2,0 -1,2 -4,0 -3,6 Källor: , stafistiska centralbyrånoch . Ökningeni energisektorn representerar bl. a. vissa ombyggnader inom kärnkrafts verken.Bakom prognosen ligger den fortsatt svaga Ullväxten, vilken impliceraren ytterligare marginell försvagning i investe-ringskonjunkluren. Diagram 8:2 Bruttoinvesteringar i industrin Miljarderkr., priser ------ 1------- 1------- 1---- -I--------- 1---- Källor:Statistiska centralbyrån, och . Industrins investeringsökning beräknas ha uppgåtttill 1987, Prop. 1987/88: 100 se tabell 8:3. Ökningen harvarit stark hos alla tre undergrupperna, bas-, Bil. 1.1 verkstads- ochövrig industri, se diagram 8:2. Inom undergrupperna kan expansionen hänförastill särskilt skogs- och bUindustrin respekUve den kemiska industrin. Medanexpansionen var starkast inom storstadsområdena1987, , torde den bli starkast inom skogslänen 1988, . 1986. löpande priser Årlig procentuell förändring. 12,4 -7,0 -2,9 -6.5 -9.0 -8,4 synes industrins leasing av maskineroch inventarier ha stabiliserats påen nivå motsvarande av den totala fasta investeringsvolymen exklusive leasing. Detta innebär delsatl industrins kapitalanskaffningegentligen är störte än enligt tabellerna, dels all ökningstakten är ungefär densamma inklusive ochexklusive leasing. En motsvarande utveckhng har ägt rum när det gällerfastighelsleasing, men dess omfattning har ännu inle kartlagts. De s. k. immaterieUa investeringarna i FoU,utbildning inom företagen, särskUda långsiktiga marknadssatsningar samtprogram- och systemvaror, haruppmärksammals särskilt . Statistiken pä detta område är dock aUtjäml bristfällig p. g. a.definiUonsproblem, låga svarsfrekvenser frän enkätundersökningar m. m. SiatisUska centralbyråns undersökningar av identiska industriföretag 19851986 tyder påatt företagens utgifter för FoU respekUve marknadsföring vardera uppgick tiU ca55 % av deras fasta bruttoinvesteringar och 1986. De senasteberäkningarna tyder på att landetstotala FoU-utgifler översteg av BNP, vilket placerar bland de mest FoU-intensiva länderna ivärlden. Induslrin har svarat förden snabbaste ökningen och står för av de totala FoU-utgifterna. Andra immateriella investeringarän i FoU och marknadsföring är än så länge sämre kartlagda. 8.3Bostadsinvesteringar och offentliga investeringar Bosladsinvesteringarna, som harminskal prakUskt taget , ökade kraftigt , se labeU 8:4.Ökningslakten var snabbare än vad som förutsågs både i den revideradenationalbudgeten och i oktoberpro gnosen. Inle har bosladsinvesteringarna ökat i jämförbar takt. Också investeringarnassammansättning förändrades . Samti digt som ombyggandels expansion fortsatte atl avta, ökade nybyggandel . Flerbosladshusen, som stod för den 55 största ökningen, kom därmed all utgöra ca hälften av ringarna. 1987/88: 100 Bil. 1986, löpande priser Årlig procentuell förändring. -11,2 -12,8 20,5 - 6.2 -11,3 26,8 -15.2 -14.2" 14,7 12.6 4,5 3.1 - 27.7- 2,7 9,8 - -28.1 13.0 -26,0 0,6 - 3,2 10,1 - 5,0 -16.1 -2,6 -1,7 -9,0 - 0,8 -11.0 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Grunden till trendbrottet 1987 lades Udigare.Under början av 1980-lalet minskade bosladseflerfrågan, bl. a. som följd avsjunkande realinkomster. För att bl. a. motverka det svaga konjunkturlägetbeslöt statsmakterna om det s. k. ROT-programmet inom bostadssektorn, som innebäratl outnyttjade resurser sattes in i ombyggnad. Det ekonomiska uppsvinget desenaste åren har medfört en kraftig ökning av näringsUvelsbyggnadsinvesteringar, vilket trängt undan bostadsbyggandet, samUdigt sombosladseflerfrågan har ökat, särskilt i storstadsområdena. I september 1987utgjorde andelen allmännyttiga lägenheter lediga till uthyrning mindre än enprocent av det allmännyttiga beståndet (som i sin tur utgör knappt hälften avdet totala beståndet), alt jämföra med vid samma Udpunkt 1983. Genom beslul av statsmakterna , vidtogsen rad åtgärder i syfte att dämpa överhettningen pä byggmarknaden och beredautrymme för ökat bostadsbyggande i främst storstadsområdena. Åtgärderna harsedemera följts upp med nya beslut , se vidare avsnitt 8.4. Dessa åtgärder har sannolikt spelat en roll förökningen i nybyggandet av bostäder. Antalet påbörjade lägenheter steg från ca30000 1986 beräknade 36000 1987. väntas en fortsattökning ca 40000 påbörjade lägenheter . Bedömningen präglasdock av stor osäkerhet. En konjunkturförsvagning dämpar överhettningen på byggmarknadenoch kan ge ökat utrymme för bostadsbyggandet. a. om begränsningar imöjligheterna alt ge lån till ombyggnad av bosläder. Ett rekordstort antalombyggnadslån beviljades emellertid , vUkel medförde enfortsall ökning av ombyggnadsinvesleringarna . Begränsningarna beräknasdock leda till en minskning av ombyggnadsinvesleringarna och 1989. De offenUiga investeringarna har sjunkit 1987, menväntas få en mer gynnsam utveckling under de två följande åren. Det har särskilt varit de kommunala myndigheterna, men också de kommunala affärsverken, som dragit ned investeringarna, se tabell 8:5. Bakom utvecklingen ligger ät- 56 Tabell 8:5 Offentliga investeringar 1987/88: 100 1986, löpande priser Åriig procentuell förändring, priser Statliga myndigheter Statliga affärsverk -8,8 5,3 -6,0 5,9 8,4 9,5 5,2 -3,5 -0,9 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk! -1,7 -4,3 -8,7 - 4,0 -2,3 -1,1 - 8,0 -0,9 -5,7 0,4 - 6,5 -4,9 -11,9 -1,2 'Inklusive kommunala företag, församlingar m.m. och exklusive bostäder. stramningen iannan byggnadsverksamhet än bostadsbyggande. väntasemellertid utrymmet för ökade investeringar bli större bl. a. genom alt takten i näringslivets investeringsökning sjunker. Isyfte atl minska den tilllagande överhettningen inom byggnadssektorn i främststorstadsområdena saml bereda utrymme för ökat byggande av nya boslädervidtogs en rad åtgärder . Storstadsområdena undanlogs fråninvesleringsfondsfrisläppet för byggnader och i Stockholms- och Göteborgsområdena infördes ramar för byggnadstillständsgiv-ningen. En rambegränsning infördes på statliga låntill ombyggnad av bostäder i storstadsområdena. Myndigheternasbyggande drogs ned. Under hösten1987 följdes dessa åtgärder upp genom alt frisläppsstoppet utvidgades lill alt gälla hela landet utanförstödområdet. Begränsningen av byggandetutanför bostadssektorn i och Göteborgsområdena förlängdes . Den fortsatta rambegränsningen av statliga bostadslån till ombyggnad i storstäderna kompletterades med möjligheter för länsarbetsnämnderna att skjuta uppombyggnadsprojekt i vissa andra delar av landet. Dessa åtgärder har medfört en omfattandesenareläggning av byggande i Stockholms-och Göteborgsområdena och en minskning av antalet beslul om lån till ombyggnad av bosläder. Bostadsbyggandet har ökat.' Trots begränsningarna ökade byggnadsverksamheten ochantalet sysselsatta i sektornkraftigt . Sysselsättningsökningen beräknas ca 15000 personer.Byggarbelslöshelen minskade i samtliga län. Den genomsnittliga arbetslöshetenjanuari-november minskade från 5,till 4,. Även med hänsyn till börsfallets dämpande inverkan på näringslivels investeringsviljaberäknas den uppdämpda investeringsefterfrågan vara Tabell 8: 6 Byggnadsverksamhet 1987/ Bil. '88: 100 1986, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser Byggnadsinvesteringar därav näringsliv offentliga myndigheter bostäder Reparationer, om- och tillbyggnader () därav bostäder övrigt -0,1 2,9 -6,9 0,6 2.8 -4,0--3.2 2,8 -10,2 -0.1 3,4 1,3 -1,6 1.6 -0,2 -0,3 -5,2 -0,1 Anm.: Undertaget för beräkningarna avbyggnadsverksamheten har betydande brister, varför resultaten bör tolkas med försiktighet. Närdet gäller vissa reparationer 1985- 1986 har tidsserier ersattsav en trendmässig ökning. Posten definieras som summan av reparationer och underhäll samlombyggnadsinvesteringar i endast bostadssektorn, dvs., exklusiveombyggnader i andra sektorer, vilka inte kan särskiljas frännyinvesteringarna. Ullräcklig för attianspräkta byggnadssektorns kapacitet 1988. Byggnadsinvesteringarna beräknastotalt öka med ca 11/och den totala byggnadsverksamheten i samma takt.Genom att minska överheltningslenden-serna torde dämpningen inom näringslivetfrämst bidra till atl skapa bättre balans mellan efterfrågan och kapacitet. mån denna dämpning blir starkare än beräknat kan utrymmet komma attianspråktas av senarelagda byggandsprojekl, ombyggnader av bosläder ochoffentliga investeringar. Byggnadsverksamheten torde därmed komma att bli högäven 1989. I alternativ I förutses en fortsatt ökning och i alternativ 2 enungefär oförändrad nivå på byggnadsverksamheten . fortsatte lagren alt minska . Så gott som helalagerneddragningen var dock hänföriig till en minskning av olje- ochpetroleumlagren. Eftersom delta medfört såväl minskad import som ökad export avdessa produkter så var lagerneddragningens nettoeffekt pä BNP tämligen marginellunder 1987. I tabell 8:7 framgår lagerändringarna per bransch. Dekraftiga lagerneddragningarna inom partihandeln och el-, gas- och vattenverkenkan till fullo hänföras neddragningen av oljelagren. Industrinslagerneddragning beror på att lagren av insatsvaror (inkl. oljelagren)minskade kraftigt. I övrigt har lagren av varor i arbete ökat somfärdigvarulagren låg kvar på oförändrad nivå. Det finns nu indikationer pä allde kraftiga neddragningarna av industrins lager av färdigvaror och varor iarbete under1980-talel medfört leveransproblem och därmed hämmat produkUonen under detsenaste året. Tabell 8:7 Lagervolymförändringar Milj. Prop.1987/88: 100 Bil. 1988 1989 Alt. 1 Alt. 1 El-, gas- och vattenverk därav råolja och bränslen Källor: , konjunkturinstitutetoch . I diagram 8:3 framgår den kraftiga nedgång avindustrins lagerkvot (kvoten mellan lagerstockens värde och produktionsvärdet),som ägt rum . Uppgången , dålagerkvoten var uppe i , påverkades av lagerstödel under denna period.Efter 1981 har införandet av nya lagerhanleringsrutiner medfört att lagerkvolensjunkit . Totalt sjönk lagerkvolen frän 1981 lill 1987. förväntas lagren av råolja ochpetroleumprodukter fortsätta atl minska, dock ej i samma omfattning som under1987. Detta framkommer som neddragning av lagren inom partihandeln och el-,gas och val- Diagram 8:3 Lagerkvoten inom industrin 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Om man exkluderar oljelagren väntas lagren dras upp Prop.1987/88: 100 medca 500 milj. kr. (priser) . förväntas komma främst inomindustrin. Någon störte skillnad mellan allernaUv I och 2förväntas inte 1988. har lagren i alternativ 1 antagits förblioförändrade, vilket innebär en viss nedgång i lagerkvoten. alternativ2 väntas den betydligt lägre efterfrågeökningen medföra en viss 9.1 Denoffentliga sektorn och samhällsekonomin Underförsta delen av 1970-talel hade den offentliga sektorn ett finansielltsparandeöverskotl, motsvarande i genomsnitt av BNP. De snabbiväxande budgetunderskotten medförde emeUertid, atl den offenUiga sektornsfinansiella sparande blev negativt 1978, och därefter försämrades framt. Då uppgick del finansiella sparan-deunderskollel lill närmare 40miljarder kr. eller -6,av BNP. Därefter har en kraftig förbättring skett, framförallt de . beräknas den offentliga sektorn ha haft ettfinansiellt sparandeöverskotl på , motsvarande 3,av BNP, setabeU 9:1. Även om engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenhelerfrånräknas, innebär del ett kraftigt finansieUt sparandeöverskott på ca 20miljarder kr. Den snabba förbättringen av den offenUiga sektorns finansiellasparande kan hänföras till en relativt snabb ökning avinkomsterna både 1986 och 1987, som utgiftsutvecklingen har varitförhållandevis dämpad. Tabell 9:1 Den ofTentliga sektorns inkomster och utgifter 1987/88: 100 Bil. 10,7 -12,8 -3,4 6,8 7,7 -1,9 -7,4 -6,2 -6,7 Procent av BNP Skatter och avgifter Utgifter Finansiellt sparande 52,9 64,2 -0,7 Inkomster Utgifter Finansiellt sparande -6,7 ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Anm.: \ tabellen har transfereringar (utomräntebetalningar) mellan de tre offentliga delsektorerna eliminerats. Däremot har inte interna skattebetalningareliminerats. Den snabba ökningen av inkomsterna kommer ocksåtill uttryck i skattekvotensutveckling, se tabell 9:2. Skattekvoten var 51,1985 och beräknas ha uppgåttlill 55,1987. Det bör påpekas all engångsskatten pä livförsäkringsbolagens förmögenheler inle ingåri skattekvoten, eftersom den ienlighet med nationalräkenskapernas principer klassificeras som en s.k.övrig inkomst. Av skallekvotens ökning på kan ungefär en halvprocentenhet hänföras till statsmakternas beslut om höjningar avskatter, t. ex. höjda skattesatser på sprit,vin, tobak och bensin samt höjt avgiftsuttag för arbetsgivaravgifterna. Iövrigt kan skallekvotens ökning hänföras till en snabbare ökning avskatteunderlagen (lönesumma, privat varukonsumlion etc.) än BNP och osedvanUglslora fyllnadsinbetalningar av skatt 1987. 1987/88: 100 Bil. Indirekta skatter exkl. arbetsgivaravgifter :Engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter ingår inte iskattekvoten. Källor: ,, och . Av den totala skattekvotens ökning mellan 1985 och1987 kan nästan hälften hänförastill hushållens direkta skatter, se tabell 9:2. En snabbare ökning av skatteunderlaget (approximeral medlönesumman) än BNP svarade därvid för avskattekvotens ökning. S. k. fiscal drag,dvs. effekten av all skatteinkomsterna ökar när skatteskalorna inte automatiskt räknas upp i samma utsträckning somlöner m. m. ökar, beräknas svaraför av skattekvotens ökning. Dessutom har fyllnadsbetalningarna ökat som andel avskatteunderlagen, vilkel motsvarar O, I procentenhet av skaltekvolsökningen.Del som kan betecknas som en höjningav de direkta skatterna för hushållen, höjningen av den kommunala utdebiteringen med mellan 1985 och1987, beräknas svara för av skattekvotensökning. Företagens direkta skatter ökade som andel av BNP med1,ulan atlskallereglerna ändrats i väsentlig utsträckning. Förelagens fyllnadsinbetalningar av skatt mer änfördubblades . Fyllnadsinbetalningarna var 1985 6,5miljarder kr. och 1987 14,6 miljarder kr.De ökade fyllnadsinbetalningarna svarar för av skattekvotens ökning .