prop · GB03154 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå alt anla de förslag somföredraganden har lagt fram. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1987:8) Försvarsindustrinsutlandsverksamhet De 23 företag inom den svenska försvarsindustrin som ingåri utredningens kartläggning levererade civila och militära produkter under år1985 för drygl . Exporten av krigsmateriel uppgick till knappt 2 miljarder kronoreller mindre än en procent av hela den svenska exporlen under årel. Enligt utredningens karlläggning har den svenskaförsvarsindustrin 17 utlandsbolag som arbetar med krigsmateriel (ytterligareelt har etablerats efter karlläggningens slutförande). Nio av utlandsbolagen ärhelägda. Två är delägda majoriletsbolag, medan de återstående sex ärinlressebolag. Åtta av utlandsbolagen verkar i och fyra iNordamerika. Två bolag finns i , elt i , elt i ochetl i . Marknadsföring är den huvudsakliga uppgiften för 13 av densvenska försvarsindustrins 17 bolag i utlandet. Tre bolag tillverkar ocksåkrigsmateriel i elableringslandel och fyra ägnar sig ål ulvecklingsarbele. Licenser till utländska företag Den svenska försvarsindustrin har upplåtit eller överlåtittotalt 69 tillverk-ningsrälligheler. Antalet har ökat med ell 20-lal sedan år1979. Något mer än hälften av licenserna har gått till företag iVästeuropa. , och är de främstamottagariänderna utanför . Överenskommelser om samarbete med utländska företag Den svenska försvarsindustrin har ingått 59överenskommelser om samarbete-s. k. joint ventures-med tillverkare i utlandet.Denna form av samarbete har ökal mycket starkt . Avsamtliga 59 överenskommelser träffades 43 eller . Även della samarbete är i hög grad koncentrerat tillförelag i och . är del ledandesamarbetslandei. Den svenska försvarsindustrin har emellertid träffat nästanlika många överenskommelser med företag i och iFörbundsrepubliken som med företag i . Efter dessa treländer följer . , , och . Samarbetsöverenskommeiserna avser i av fallen någonform av utvecklingsarbete. Bilaga 1 Den svenska försvarsindustrin arbetar i sinmarknadsföring utomlands med de olika slag av medel som är vanliga inom de flestaindustrigrenar. Den huvudsakliga marknadsföringen utomlands sker medföretagens resurser i . Marknadsavdelningen eller motsvarande funktioninom företagen demonstrerar materielen, utarbetar offerter och förhandlar. Deagenter som företagen i varierande utsträckning använder verkar i första handgenom atl förmedla kontakter mellan utländska köpare och den svenskamarknadsavdelningen. Några förelag använder egna eller samägda ullandsbolag somi marknadsföringen arbetar på ungefär samma säll som agenterna. Utarbetandetav offerter och förhandlingarna med olika köpare sker som regel även i dessafall i regi av förelagets marknadsorganisalion i . Säkerhetspolitiska krav på svenska försvarsindustrin Långsikligheten och stabiliteten i den svenskasäkerhetspolitiken ställer stora krav på den svenska försvarsindustrin. En egenförsvarsindustri ökar det militära försvarels möjligheter all anskaffa enutrustning som är särskilt lämpad för vår miljö och vårt värnpliktssystem.Genom en egen försvarsindustri stärker vi vårt säkerhetspolitiska oberoende. Exporten har stor belydelse för försvarsindustrinsulveckling. Den gör del möjligl all upprätthålla en tillverkning även närlivslängden på försvarels materiel ökar och liden mellan beställningarna blirlängre. Exporten bidrar lill kontinuiteten - att del finns tekniker och annanpersonal som upprätthåller det för del svenska försvaret viktigayrkeskunnandel inom försvarsindustrin. Även om bredden i kunnandet är slor måsleförsvarsindustrin i ökad utsträckning kunna samarbeta med teknologisktkvalificerade förelag i andra länder. skapar förutsättningar för enbetydligt högre grad av självständighet än om vi skulle tvingas atl i ökadomfattning importera färdiga vapensystem. De svenska reglerna för kontroll av krigsmaterielexportentillgodoser redan nu högt ställda krav. Utredningens karlläggning visar emellertid alt del finnsflera frågor i ulförselkonlrollen som behöver övervägas. För dessa övervägandentalar också de misstankar om olovlig utförsel av krigsmateriel som föreligger. D Kontrollenöver bestämmelsernas efterlevnad; D Utlandssainarbelel; och 81 6Riksdagen 1987/88. Utredningen konstaterar all det kan vara svårt att spåravidareexport av Prop. lättare vapen som tillverkas i stora serier, begagnadmateriel och slapelvaror Bilaga 1 som krut och sprängämnen. Tillämpningen av kraven påslutanvändarintyg för vapen och ammunition och på deklaration ombearbetningen av krut och sprängämnen bygger på det förtroende som svenskamyndigheter måste kunna ha för myndigheter och tillverkare i mottagarländerna.Om en köpare sviker förtroendet, måste della påverka hans möjligheter att få nya Utredningen utgår från atl regeringen har möjligheter attupphäva ett beslut om tillstånd alt exportera om mottagaren senare skulle visasig vara en annan än som har framgått av de i ansökan lämnade uppgifterna. Utredningens förslag till ökad styrning Atl exportera krigsmateriel och föra ut kunnande är iprincip förbjudet. Bestämmelserna medger undantag från förbudet. Företagenmåste med det samhällsansvar de har se till att det inte sker någon olovligutförsel eller att de på annal sätt kringgår reglerna. Myndighetskontrollen kanaldrig bli heltäckande. En förbättrad intern förelagskontroll har däremot möjligheteralt på etl brett plan minska riskerna för överträdelser av exportreglerna. Utredningen anser atl de anställda i förelagen genomutbildning och information bör få ökade kunskaper om exporlbestämmelserna ochhur de tillämpas. Del är angelägel att de statliga myndigheterna medverkar idenna utbildning och information. Utredningen anser vidare all företagen bör se över sinadministrativa organisation och sina styrsystem. Ändrade rapporteringsrutineroch beslutsbefogenheter kan göra den interna kontrollen effektivare.Utredningen förutsätter alt exporlfrågor av belydelse behandlas i företagensstyrelser. Revisorernas roll i den interna kontrollen bör bli meruppmärksammad än som har varit fallet. Del hör lill revisorernasförvaltningsrevision att undersöka hur styrelsen och verkställande direktörenhanterar olika frågor så att åtgärderna ekonomiskt inle skadar förelagen.Utredningen föreslår att revisorerna skall vara skyldiga atl lill regeringenöverlämna en avskrift av revisiorisberättelsen, om de har anmärkt på någol somgäller krigsmaterielexporten. svarar för en myckel viktig funktion och haromfattande befogenheter i ulförselkonlrollen. Utredningen anser att förutsättningarna för kontrollen skulle förbättras om företagen ålades alt lill myndigheterna inge ett s. k. landningsintyg eller annal bevis på att köparen i del land som framgår av exporltillslåndet har tagit emot varorna. Det är också angelägel all företagen hos lullmyndighelerna förhandsanmäler planerade exportleve ranser och att tullmyndigheterna får information om inlämnade ansökningar och beviljade lillslånd lill utförsel av krigsmateriel. Medverkanav de svenska utlandsmyndigheterna Prop. Bilaga1 Även de svenska utiandsmyndigheterna bör fa information om inlämnade ansökningar och beviljadetillstånd. Syftet är att de skall kunna delta i ulförselkonlrollenmed bedömningar som bekräftar att leveranserna har nått de mottagare som anges iexportlillslånden. ökadskyldighet för företagen att lämna uppgifter Utredningenanser att det behövs en kontroll som ger myndigheterna en ökad insyn iexportverksamheten. Underlaget för denna kontroll behöver förbättras.Utredningen föreslår att företagen skall åläggas en skyldighet att tillregeringen lämna uppgifter orn exporterad materiel och om upplåtna elleröverlåtna tillverkningsrättigheter. Företagen skall enligt utredningens förslagvara skyldiga atl på begäran lämna även andra uppgifter och handlingar omexportverksamheten på krigsmaterielområdet. Uppgifterna skall på begäranbestyrkas av företagens revisorer. Tillsynöver företagens marknadsföring utomlands Densvenska försvarsindustrin bedriver enligt utredningens bedömning enmarknadsföring som med hänsyn till utförselkontrollens syften är i stort rimlignär det gäller omfattningen och valet av medel. 1 enstaka fall har företagenemellertid brukat metoder eller övervägt att använda medel som med hänsyn tillriktlinjerna för krigsmaterielexporten inte har varit lämpliga. Tillplaneringen av marknadsföringen utomlands hör att företagen väljer länder förförsäljningsarbetet. Företagen begär ofta synpunkter och råd frånkrigsmaterielinspektionen (KMI) i fråga om ländervalet och kan sägas varalyhörda för KMI:s bedömningar. Emellertid har det i några fall förekommit altförelagen har gått längre i sin marknadsföring i vissa länder än som senarefrån andra synpunkter har visat sig lämpligt. Utredningenföreslår atl företagen inom försvarsindustrin och de som bedriverförsäljningsverksamhet inom krigsmaterielområdet skall vara skyldiga att lillregeringen redovisa sin planering av marknadsföringen utomlands. Redovisningenskall också omfatta den marknadsföring som företagen uppdrar åt andra, t.ex. enagent eller ett utlandsbolag, att genomföra. Somhar framhållits finns det exempel på åtgärder i marknadsföringen som undersenare år har orsakat problem för både myndigheterna och industrin. Utredningenföreslår mot bakgrund av dessa erfarenheter att regeringen skall få möjligheteratt i enskilda fall förbjuda vissa marknadsföringsåtgärder som förelagenplanerar eller håller på att genomföra. Ett sådant förbud kan innebära att eltföretag inle får lämna anbud, ingå avtal eller vidta liknande åtgärder somsyftar till aft en försäljning skall komma till stånd i ett land som regeringeninte är beredd alt godta för krigsmaterielexport. Utredningenföreslår också alt regeringen skall kunna förbjuda ett svenskt företag atl ge iuppdrag ål annan -1, ex. elt hel- eller delägi utlandsbolag- alt vidta sammaslag av åtgärder. Föralt regeringen skall ha en aktuell bild över verksamhelen inom 83 utlandsbolagen föreslår utredningen alt företagen skallvara skyldiga att Prop. 1987/88:154 lämna uppgifter om ägar- ellerdelägarskap i ullandsbolag inom krigsmale- Bilaga 1 rielområdet. Samarbete med försvarsindustrin i andra länder Samarbetet mellan svenska och utländskaförsvarsindustriförelag har ökal starkt . Företagen har igenomsnitt under de tre senasle åren träffat 15 nya överenskommelser om samarbete.Enligt utredningens bedömning kommer ökningen i samarbetet i fortsättningenalt ligga kvar på ungefär samma nivå. Utredningen anser i likhet med försvarskommittéatt regeringen skall pröva innehållet i överenskommelserna och bl. a. bedömafrågan om export till tredje land av de produkter som företagen gemensamtutvecklar och tillverkar. Exporlen från del samarbetande företagel skall imånga fall kunna ske enligt de regler som det andra landet tillämpar för sinutförsel av krigsmateriel. I en del fall kan del däremot vara nödvändigt medsärskilda exportvillkor. Det gäller samarbete mellan svenska företag ochföretag i länder som har en markant annorlunda syn på krigsmalerielfrågorna änSverige. Bedömningar får ske från fall lill fall med ulgångspunkl i den lyp avmateriel som gäller och vilka regler och riktlinjer som tillämpas i landet därdet samarbetande företagel bedriver sin verksamhel. Om regeringen godkänner en överenskommelse om samarbetemellan ett svenskt och ell utländskt förelag, kommer svenska komponenter ellerannan materiel sannolikt i flera fall atl behöva exporteras till det utländskaföretagel. Utförseln av sådana varor fordrar lillslånd enligl den svenskautförselkontrollagen. Etl sådant tillstånd bör kunna ges generellt för t. ex.en viss period eller för en bestämd kvantitet av produkter som skall ingå isamarbetet. Prövning av licensupplåtelser från andra än tillverkare Utförselkontrollagen förbjuder den som inom rikeltillverkar krigsmateriel atl utan tillstånd upplåta eller överlåtatillverkningsrätlighet. Det är däremot inget hinder för andra, t.ex. ellhandelsförelag eller en enskild som har förvärvat en tillverkningslicens, attsälja denna vidare till ett företag i ett annat land. Att utlandssamarbelel sannolikl kommer alt fortsätta växapå en bred front är enligt utredningens mening ell motivför all nu överväga en komplettering av lagen så all den reglerar export avtillverkningsrättigheler även i regi av den som inle tillverkar krigsmateriel.Utredningen föreslår att förbudet att utan tillstånd utomlands sälja entillverkningsrättighet i fortsättningen skall gälla var och en som lill någon iutlandet upplåter eller överlåter rätt atl tillverka krigsmateriel m, m. Förstärkningav KMI:s resurser Prop. Bilaga1 De åtgärder som utredningen föreslår i betänkandet syftar till en effektivare internkontroll inom företagen och en ökad insyn från myndigheternas sida. Denföreslagna skyldigheten för företagen att lämna uppgifter om exportverksamhetenkommer att medföra eri ökad verksamhel inom KMI. Utredningen bedömer atl de nyakrav som ställs på KMI kommer alt fordra en förstärkning av de personellaresurserna. Det är också viktigt all olika slag av kompetens är företrädda inominspektionen. Utredningenslagförslag Bilaga 2 Prop. Lag om ändring i lagen (1982:513) om förbud mot utförselav krigsmateriel, m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:513) om förbudmot utförsel av krigsmateriel, m. m. dels att nuvarande 7-9 §§ skallbetecknas 12-14 §§, dels atl 2 § samt nya 13 och 14 §§ skall ha följandelydelse, dels atl det i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 7-11 och 15-17§§, av Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Den som inom riket tillverkar Rätt an utom riket tillverka krigs- krigsmateriel får inte utan tillstånd av materiel fårinte upplåtas eller överlå- regeringen upplåta eller överlåta rätt tas utantillstånd av regeringen. att utom riket tillverka sådan mate- En överenskommelse som innebär komplettering, precisering elleran- nan ändring av upplåten eller överlåten räU att utomrikel tillverka krigsmateriel skall underställas regeringen för prövning avtillstånd enligt första stycket. Den som har fån tillstånd enligt 1 eller 2 § skaU, enliglde närmare föreskrifter som regeringen meddelar, lämna 1. uppgifterrörande utförd krigsmateriel eller upplåten eller överlåten rätt an utom riketUllverka sådan materiel, 2. andrauppgifter och handlingar som behövs för kontrollen av verksamhelen. Om en revisor i sin gransknings verksamhet har framfört någon an märkning i en sädan revisionsberät telse som sägs i 10 kap. 10 § aktiebo lagslagen (1975:1385) om an det bo lag som berättelsen avser vidtagit nå gon åtgärd som innebär handlande i strid mot denna lag eller eljest gjort någon anmärkning av betydelse med avseende på bolagets verksamhet in om krigsmaterielområdet, skall han 86 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. genast sända in en avskrift av revi- Bilaga 2sionsberätlelsen till regeringen. Motsvarande skyldighet åligger revisor istatlig myndighet. En revisor är också skyldig, om del begärs, atl bestyrkauppgifter som lämnas med stöd av 7 §. Den som har fåll tdlslånd enligt 2 eller 3 § lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. ellerstatlig myndighet som tillverkar eller tillhandahåller krigsmateriel skall,enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar, lämna en redovisningom planeringen av sin marknadsföring ulom rikel. Detta gäller även om marknadsföringenuppdras åt någon annan. Om regeringen finner att marknadsföringen inte börgenomföras, får regeringen förbjuda alt anbud lämnas, avtal ingås ellerliknande ätgärder vidlas som syftar till att försäljning skall komma tillstånd. Regeringen får också förbjuda an uppdrag om sådana åtgärder lämnas åtannan. Den som har fån tillstånd enligt 2 § lagen (1983:1034) omkonlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. skall, enligt de närmareföreskrifter sotn regeringen meddelar, lämna uppgifter om ägar- eder delägarskapi en utländsk juridisk person inom krigsmaterielområdet. Den som avser atl med någon i utlandet ingå eU avtal, somsyftar gemensam utveckling eller tillverkning av krigsmateriel, är skyldigatt innan avtalet ingås anmäla detta lill regeringen för prövning om godkännande.Regeringen får förena ett godkännande med villkor. Den som har fått regeringens godkännande skall, enligtde närmare föreskrifter som regeringen medde- r,-, lar, lämna uppgifter om samarbetet. 8§ Den som bryter mol 2 eller 3 § döms. 1. om gärningen skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst , 2. omgärningen skett av grov oaktsamhet, lill böter eller fängelse . I ringafall skall inte dömas lill ansvar. 13 § Den som bryter mol 2, 3, // § första stycket ellerförbud som meddelats med stöd av 9 § andra stycket, döms, 1. om gärningen skett uppsåtligen, lill böter eller fängelse i högst , 2. om gärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse . I ringa fall skall inle dömas lill ansvar. Prop.1987/88:154 Bilaga 2 Är brottsom avses i 8 § första stycket 1 all anse som grovt, döms lill fängelse och högst . Vidbedömande av grovt skall särskilt beaktas om del avsettlillverkningsräll av betydande värde eller utbildning av betydande omfattningeller varaktighet eller om gärningen eljest varit av särskill farlig art. Är brottsorn avses i 13 § första slyckel 1 alt anse som grovt, döms lill fängelse och högst . Vidbedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktas om del avsett lillverkningsrällav betydande värde, utbildning, samarbete eller marknadsföring av betydande omfattningeller varaktighet eller om gärningen eljest varit av särskilt farlig art. Till böter eller fängelse döms den somuppsåtligen eller av oaktsamhet 1. brytermot andra föreskrifter i denna lag än som avses i 1-3 §§, 11 § första stycket eller förhud som med delats ined stöd av 9 § andra stycket eller mot förskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av lagen, 2. lämnaroriktig uppgift vid full görande av uppgiftsskyldighet enligt denna lag. Om en gärning som har begåtts av oaktsamhet är alt ansesom ringa, skall inte dömas lill ansvar. Till ansvar enligt denna lag skall inle dömas, omgärningen är belagd med straff i . Allmänt åtal för brott som avses i 15 § får väckas endastefter medgivande av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft den Sammanställning av remissyttranden Biiaga3 Prop. över betänkandet (SOU 1987:8) Försvarsindustrinsutlandsverksamhet Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avjustitiekanslern (), riksåklagaren (), (),kommerskollegium (KK), överbefälhavaren (), (),(), fortifikationsförvaltningen,generaltullstyrelsen, patent-och registreringsverket, statens industriverk,affärsverket - FFV, (), , kammarrätten iStockholm, , , exportråd,, (),i (LO), (),Föreningen , , , , och . RÅ har bifogat yttrande från regionåklagarmyndigheten iKarlstad och åklagarmyndigheten i åklagardistrikt. KK har bifogatyttrande från . LO har bifogat yltrande frånStatsanställdas Förbund och Yttranden har dessutom inkommit från ArbetsgivarföreningenSFO, Företagens Uppgiftslämnardelegalion och . Remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Utredningen har genomfört en kartläggning av den svenskaförsvarsindustrins utlandsverksamhet. Med utgångspunkt i denna genomgång harutredningen presenterat överväganden och lagt fram förslag som syftar till altuppnå bättre styrning och förbättrad konlroll av krigsmaterielexporten. De remissinstanser som yttrat sig över utredningenskartläggning är positiva till det sätt på vilket den genomförts. FFV menar allkarllåggningen på ett välgörande sätt reducerar den aktuella debatten omkrigsmaterielexporten lill rimliga proportioner såväl beträffande omfattningsom fördelning, FOA påpekar att det eventuellt hade varil av intresse omutredningen också behandlat de problem som underleveranlörsarbele kan medföramed hånsyn lill den ökade omfallningen av samarbete på detta område. Enbeskrivning av den svenska försvarsindustrin även i dess roll som importör avkomponenter, licenser och delsystem hade enligl FOA inneburit en mersymmetrisk belysning av utlandsverksamheten eftersom delta har intresse för endiskussion om svenskt beroende och oberoende inom försvarsmaterielområdet. Flera remissinstanser som har yttrat sig över utredningensallmänna 89 bedömningarav de säkerhetspolitiska kraven på den svenska försvarsindu- Prop.1987/88:154 sirin, exportens betydelse och behovet av samarbete med teknologiskt Bilaga 3 kvalificerade företag i andra länder ansluter siglill dessa. Sålunda anför KK alt minskade beställningar från delsvenska försvaret och starkt ökade utvecklings- och konstruktionskostnader isamband med krigsmaterielframslällning har ökal den svenskakrigsmaterielindustrins beroende av internationell samverkan och av export.Exportförsåljning av svensk krigsmateriel har blivit en nödvändighet inte baraför den svenska krigsmaterielindustrin utan indirekt även för del svenskaförsvaret genom att lägre inköpspriser uppnås än som skulle ha varit falletulan exporlen. ÖB understryker all en kompetent och konkurrenskraftigsvensk försvarsindustri utgör en väsentlig del av vår säkerhetspolitik saml årav slor belydelse för försvarels möjligheter all utvecklas efter våra egnaförutsättningar, dvs. ges en svensk profil på etl kostnadseffeklivt sålt. ÖB framhåller vidare alt försvarels beställningar, vadgäller ulveckling och anskaffning medför låg beläggning inom många svenskaförsvarsindustrier. 1 den mån della inle kan kompenseras med export sombelägger produktionen och kan betala för viss egen ulveckling kommer della altleda till slora anpassningsålgärder inom industrin. Del kan inle uteslutas, attvissa industrier i en sådan situation skulle välja all avveckla sinutvecklings- och produktionskapacitet helt, vilket skulle kunna medförasäkerhetspolitiska konsekvenser. ÖB konstaterar all export och teknologiskt samarbete harslor och ökande betydelse för den svenska försvarsmaterielinduslrinsfortbestånd. FMV menar all den svenska försvarsindustrins primärauppgift att utveckla och tillverka materiel lill del svenska försvaret borde haunderslu-kils i utredningen. Också FMV pekar på atl utvecklingskostnaderna har fortsallalt öka, vilkel i förening med de allt längre intervallen mellan de svenskabeställningarna efterhand lett lill ökal behov av export för att bibehållaindustrins lönsamhet. Serielängden för de svenska beställningarna är i regelalllför ringa, varför export blir ett nödvändigt villkor för försvarsindustrin. FMV framhåller också all den dynamiska tekniska ulvecklingeni omvärlden har medförl ökad specialisering och ell ökal ullandsberoende förden enskilda industrins ulveckling av komponenter och delsystem samlidigl somman tvingas konstatera all vissa system inte kan utvecklas i avekonomiska skäl. FMV anför vidare all de säkerhetspolitiska övervägandensom redovisats i utredningen innebär all försvarsindustrins verksamhel utgöretl viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken och atl dess förmåga ger ellväsentligt bidrag till omvärldens tilltro lill . Om export avkrigsmateriel ej skulle tillåtas i framliden, skulle della innebärakostnadsökningar för försvarets materiel i en svåröverskådlig omfattning ochdra med sig icke önskvärda konsekvenser genom industrinedläggningar och ökadesvårigheter all säkra försvarels materielförsörjning i krislägen. En konsekvens av ell totalt exportförbud torde då bli altSverige inle heller kommer atl kunna importera försvarsmateriel eller utvecklasådan tillsammans med andra länder. En utveckling av all materiel inom landetskulle bli synnerligen dyrbar och dessutom leda till eftersläpning iden tekniska Prop. 1987/88:154 ulvecklingen. Det ökande inlernationella beroendet medför att Sverigestillgång till teknologi från utlandet kan komma all begränsas av sekretesskäl.Sveriges möjligheter att erhålla kvalificerad teknologi från utlandet kanbetraktas som elt mått på den svenska industrins kapacitet genom förmågan allkunna ge något i utbyte, vilkel också i flertalet fall ställer krav på sårskildsekretess.