prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Beträffandedomkyrkoorganist/sliftsmusikertjänst föreslås, atl innan upprättarförslag yttrande skall inhämtas från såväl centralstyrelsen som musikaliskaakademiens styrelse. Vidareföreslås alt tjänst som domkyrko/stiflsmusiker skall tillsättas efter samrådmed sfiflsstyrdsen. anser att nuvarande regler skall gälla främst med hänsyn lillbesvärsrätlen. /tar avstånd från kyrkokommunal tillsättning. KMR/SLlar avstånd frän att i elt objeklivitetsresonemang föra in begrepp som muntligareferenser och inlervjuresultal - instrument som enligl förbundens uppfattningkan ifrågakomma först sedan de tre på objektiva meritvärderingsgrunder bästakandidaterna placerats på förslag. KMR/SL lar helt avstånd från kyrkokommunaltillsättning. Den fortsatta verksamheten gynnas enligt KMR/SL:s uppfattningbäst av att tillsättning av kyrkomusiker liksom präster sker enligt statligaregler. Denna tillsättningsordning tar lill vara såväl pastoratens intresse avatt välja musiker som musikernas intresse av alt bli anställda med hänsyn tillvedertagna me-rilvårderingsprinciper. torde saknaförutsättningar för att framgångsrikt genomföra den ofta tekniskt komplicerademeritvärdering del här är fråga om. Sådana förutsättningar har däremotefterhand vuxit fram i domkapitlens kanslier. KMR/SLdelar utredningens uppfattning, alt det är angeläget all bibehålla en bredrekryteringsbas för kyrkomusikertjänsterna med andra ord fortsattriksrekrylering. Ont kyrkokommunal tillsättning genomförs mot KMR/SL:s vilja,måste rätten atl anföra kommunalbesvär kompletteras med en specialregel, sommedger sökande, som inte är bosatt i det pastorat, där den sökta tjänstenfinns, alt överklaga ett tillsättningsbeslut. Utredningenanser det angeläget, atl pastoraten får en särskild möjlighet att inhämta synpunkter utifrån bland annal genom alt stiftsmusikern på plats hos pastoratet föredrar ett tillsättningsärende. Om inrättande och tillsättning av kyrkomusikertjänsler samt fastställande av omfattningen av uppgifterna i varje tjänst kommer att följa kyrkokommunala regler, kom mer antalet lokala förhandlingar atl öka markant. Den fackliga organisatio nens lokala förhandlare på kyrkomusikerområdet kan då behöva motsva rande bistånd från regionala kommunala fackliga förtroendemän, som 118 motsvarasav SL/KMR:s stiftsombud. KMR/SL förutsätter, att medel Prop. 1987/88:144även ställs lill förfogande av t. ex. kyrkofonden för sådan Bilaea 3 förtroendemannalid. stifts kyrkomusikerförening avstyrker förslagetoch anser att obehörig vikarie skall inneha tjänsten längst etl år. Vi avstyrker utredningens förslag angåendetjänstelillsältningar enligl kyrkokommunala regler, eftersom allmänt gällanderegler som förtjänst och skicklighet (RF 11 kap. 9S) inte gäller vidkyrkokommunala fillsältningar. Här riskerar vi att godtycklighet kan komma atlfå elt betydande genomslag. Förslaget atl en obehörig skall kunna inneha tjänsten avstyrkes. Tiden är alltför lång. etl år bör tillåtas. Pastoratetskall inte behöva behälla en obehörig kyrkomusiker så länge, atttrygghetslagarna ger skyldighet atl behålla tjänstemannen. Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran avdomkapitlet i , . , kyrkliga samfällighet, , och kyrkliga samfällighet Domkapitlen i och lillstyrker förslagetmed nägon mindre förändring. , , och anser all tillsättningen bör ske genom' ellerstiftsstyrelsen. i vill ge alla sökande rätt att begärayttrande av sliflsstyrelsen. framhåller alt om kommunalltillsättningsförfarande införs skall ingen tillsättning ske ulan alt yttrandeinhämtats från sakkunnig, domkyrkoorganist eller stiftsmusiker. i tillstyrker förslaget. anser alt det framför allt finns storatidsvinster alt göra om tillsältningsproceduren handhas av pastoraten. Detmedför alt de tider som kyrkomusikertjänsler är vakanta mellan två innehavarekan förkortas, vilkel är till stor fördel för den kyrkomusikaliskaverksamheten. Frän kyrkomusikaliskl häll har framförts tvivel påpastoralens kompetens atl handlägga tillsättningsärenden. harförtroende för pastoraten i denna fråga, även om det på sina håll kan bliproblem i inledningsskedet. Vi förutsätter all pastoraten kommer att fäinformation om de regler som skall gälla. Kyrkomusikerna är också bekymrade över den kortaansökningslid som gäller för kommunalt reglerade tjänster och allledigkungörande bara behöver ske på pastoratets anslagstavla. harfull förstående för dessa synpunkter men anser alt det år en sak man måstekomma överens om i avtal. är medvetet om atl det bland kyrkomusikerfinns en ängs lan över atl tidigare möjligheter all överklaga tillsätlningsbeslut ej längre slår till buds. har här förtroende för pastoratens vilja all följa de bestämmelser och avtal som finns. Som ovan framhållits menar vi också 119 att en ordentlig information säkert kommer alt ges tillpastoraten. Kritik har under pågående remisstid anförts mot att vid enkyrkokommu- ' nalisering så kommer lediga tjänster inte att kungöras iPost- och Inrikestidningar. Församlingarna själva har ell stort intresse av alt få såkompetenta sökande och ett så stort urval som möjligt, varför del obligatoriskakungörelseförfarandet, enligt gällande kommunala kollektivavtal, normalt kommeralt kompletteras med annonsering i dags- och fackpress. På samma sätt uttalar sig församlings- ochpastoralsförbund samt . kan inte se någon nackdel i atlkyrkomusikerna tillsätts i samma ordning som gäller för övriga kyrkokommunaltreglerade tjänster. skall vid en tillsättning givelvis se tillförsamlingens bästa. Om sä inte sker får detta prövas i samma demokratiskaordning som gäller hela del kommunala området. kan inte se att detföreligger några motiv till större besvärsmöjligheter för kyrkomusiker än andrakyrkokommunala befattningshavare. Den kritik som förekommit mot betänkandet idenna del är obefogad och får hänföras till en förgången tid då medvetenhetenom kyrkomusikens betydelse för församlingslivet måhända inte var lika spriddsom . Detta hindrar inte alt utredningens förslag om möjligheter förpastoratet att inhämta stiftsstyrelsens synpunkter är bra, för den händelsesvära avvägningar är för handen. kyrkokamerala förening och kyrkligasamfällighet anser all tillsättningen helt skall följa kyrkokommunala regleroch att stiftsstyrelsen ej skall engageras vid tillsällningsförfarandet. i anser alt bör pröva desökandes behörighet innan pastoratet tillsätter en tjänst som kyrkomusiker. i föreslår en viss rnindreförändring i utredningens förslag. Förslaget följer av nedanstående lagparagraf som kantillfogas efter 10 5 i förslag till lag: "Ansökan till kyrkomusikerljänsl -där pastorat ärhuvudman- skall vara pastoratskyrkorädet tillhanda efter detannonsen varit intagen i . Pastoratskyrkorädet skall däreftersända ansökningshandlingarna jämte eget ev. yttrande över sökandena lill stiftsstyrelsen,som efter hörande av sfiftsmusikern, upprättar förslag på - om möjligt - trebehöriga sökande i ordning efter deras förtjänst och skicklighet. Stiftsstyrelsens förslag får överklagas hos centralstyrelse. Sedan stiftsstyrelsens förslag vunnit laga kraftskall pastoratskyrkorädet utse en på förslaget upptagen sökande lill tjänsten. domkapitel anser att stiftsstyrelsen bör ansesha en sådan kompelens alt den kan tillsätta stiftsmusiker utan all ha inhämtat yttrande över ansökningshandlingarna från cen tralstyrelse. Enligl förslag på denna punkt kan därför 11 S, 1 st. i förslag lill lag ulgå. Liksom bör rikelsmusikaliska råd, musikaliska sly- Prop. 1987/88:144 relse, fåtillfälle atl yttra sig över ansökningar till domkyrkoorganisttjänst Bilaga3 (Jämför gällande kyrkomusikerförordning 30S, 2 mom;) Musikaliskaakademien anser all eller sliflsstyrelsen (med motsvarandekompelens) skall sköta tillsättningen. Avgörandeför atl undvika inkompetent eller godtycklig behandling måste vara atldomkapitlet (eller enligl betänkandet stiflstyrdsen, i del fall denna enliglakademiens förslag får motsvarande kompetens) alltid inkopplas. Linköpingskommun har en likartad bedömning. Föratt garantera objektiv och korrekt behandling av alla sökande anser Linköpingskommun att Sliflsstyrelsen bör ta över den funktion som tidigarehade d. v. s. Sliflsstyrelsenutarbetar förslagsordning för de sökande Överklagande från samtliga sökande(inom och utom församlingarna/pastoralen) ska kunna ske till Stiftsstyrelsen. Skarastifts folkhögskola anser atl stiftsstyrelsen bör upprätta förslag från vilkakyrkoråden har all välja kyrkomusiker. Domkaphleti föreslår rätt även för sökande lill organist- eller kanlorstjänst attbegära yttrande av stiftsstyrelsen. Domkaphleti framhåller att tjänsten bör ledigkungöras genom rikstäckandeannonsering. Tjänsternabör som tillsättas på lokal nivå. Domkapifiet finner det angelägel,atl tjänsterna utannonseras så alt del blir möjligt alt fä rikstäckandeinformation om lediga tjänster, exempelvis genom införande i . ifrågasätter om ej elt obligatorium här bör införas.Kyrkorådet bör ha rätl att inhämta yttrande från beträffande desökande till kyrkomusikertjänst. Domkaphleti anser också all tillsättningsreglerna bör innehålla en garanti förrikstäckande annonsering. Ensvaghet i förslaget är, alt en tjänst kan tillsällas utan att alla intresseradehar möjlighet att söka tjänsten, eftersom det inte finns någon garanti förrikstäckande annonsering, av typ Post- och ; man bararekommenderar "så stor spridning som möjligt". Tillsättningsreglernabör därför innehålla någon föreskrift, som garanterar atl en ledig tjänst kommerfill kännedom för alla intresserade, varvid särskilt uppmärksammasKyrkomusikernas Tidning, etc. Stiftsstyrelsen bör, som ovansagt, göra en bedömning av samtliga sökandes behörighet och lämplighet, samlföra upp de tre mest förtjänta pä förslag; Sliflsstyrelsen bör sålunda intebara på begäran av kyrkorådet yttra sig över ansökningarna. EvangeliskaFosterlands-Stiftelsen ser på tillsällningsförfarandet med tanke på de s. k.samarbetskyrkorna. När detgäller tillsättande av tjänsteinnehavare anser EFS det lika angelägel medsamråd för all säkra god samverkan mellan avtalsparterna. S 4 i Modell församarbelsavtal utgör här en bra ram för sådant samråd. Vidtjänslelillsättningen måste främst beaktas skicklighet relaterad tillsamar-betskyrkans behov. Bland dessabehov vill EFS också framhålla "andligtradition", något som nämns i Framtid i samverkan betr. tillsättning av prästtjänster(SOU 1986:17 s. 142). Prop.1987/88:144 Bilaga 3 III Utbildningen av kyrkomusiker Utredningens ulbildningsförslag i deras helhet tillstyrkseller lämnas utan erinran av länsskolnämnden i , domkapitlen iSkara, , , och , . /,, Nöbbele, och Viksjöförsamlingar, kyrkokamerala förening samt och Göteborgskyrkliga samfälligheter. Dagens högre kyrkomusikerulbildning innehållande grundkursoch alternafiva påbyggnadskurser - prakfisk-pedagogisk eller musikpedagogisk -ersätts med en sammanhållen kurs om 160 poäng som leder till organislexamen.Fyllnadstjänstgöring för organister bör därmed inriktas på den kommunalamusikskolan. I huvudsak vinner förslaget stöd hos remissinstanserna. Flera av dem är dock kritiska mot den ensidigainriktningen på den kommunala . Några vill ha elt ökat antalutbildningsplatser och flera föreslär praktik av olika slag. Etl par yttrandenförordar en omläggning av den musikpedagogiska utbildningen. Utredningensförslag till högre kyrkomusikerulbildning tillstyrks av universitets- ochhögskolämbetet (UHÄ), , i , SACOISR,pastoralinstilulet i och stifts kyrkomusikerförening. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) UHÄ tillstyrker utredningens förslag att nuvarande högrekyrkomusikerulbildning, innehållande en grundkurs (120 poäng) och enpåbyggnadskurs (40 poäng) - praktisk-pedagogisk alternativt musikpedagogisk -ersätts med en sammanhållen utbildning om 160 poäng som leder till organistexamen. UHÄ anseratl den praktisk-pedagogiska påbyggnadskursen i sin nuvarande form bör slopas,eftersom den av sludieorganisaloriska skäl inte tjänar sitt syfte längre. Dennasammanhållna kurs om 40 poäng har - som utredningen framhåller-under senare är inte kunnat samordnas med Prop. 1987/88:144musiklärarutbildningen sedan denna efter reformeringen under slutet av Bilaga 31970-talel haft praktikmomenten utspridda under samtliga fyra läsår. UHÄställer sig däremot tveksamt till utredningens förslag atl kyrkomusiker somgenomgått den nya högre utbildningen skulle komma att stå helt utanförtjänstgöring i det allmänna skolväsendet. All de studerande inte valt dennuvarande praktisk-pedagogiska påbyggnadskursen i sin fyraåriga studiegångbehöver inte betyda att de är ointresserade av fyllnadstjänstgöring inomskolan. Det kan snarare bero på all de inte varil beredda atl efter tredjeläsåret praktisk taget upphöra med den kyrkomusikaliska förberedelsen för atlunder det fjärde året helt inrikta sig på musiklärarrrollen. Enligl UHÄ:smening bör man överväga om det är möjligt att i en sammanhållen160-poängsutbildning inrymma en pedagogisk förberedelse om sammanlagt 40 poäng- utspridd under större delen av hela utbildningstiden -som skulle kunna gekompetens för fyllnadstjänstgöring inom såväl allmänna skolväsendet somkommunala . Denna frågeställning skall också ses mot bakgrunden avatt utredningen enligl UHÄ:s uppfattning inte på etl helt övertygande sätt löstproblemet med utbildning för kombinationsljänster avsedda för såvälkyrkomusikalisk verksamhet som tjänstgöring inom allmänna skolväsendet. Vidprövning av frågan bör beaktas kommande utbildningsplaner för de nyalärarutbildningarna för grundskola och gymnasieskola och de krav dessa ställerpå musiklärarnas kompetens. uppfattning bör frågan om yrkespraktik i den högrekyrkomusikerutbildningen lösas genom initiativ frän . UHÄvill framhålla att kyrkomusiken vid sidan av den religiösa funktionen ävenskall tillgodose allmänkulturella behov inorri musiklivet. Kyrkomusikerutbildningenkan därför inte vara lika starkt konfessionellt präglad som prästutbildningen.Kyrkomusikerna utbildas inte heller för atl bli verksamma enbart inom utan också inom andra trossamfund. Den normala ordningen är attansvaret för alt organisera praktiken för högskolans utbildningar ligger pårespektive anordnare av utbildningen. Av dessa skäl anser UHÄ att berördahögskoleenheter som ansvariga för kyrkomusikerutbildningen också bör svara förde studerandes praktik. Detta måste dock ske i étt nära samarbete med dem somtillhandahåller praktiken i detta fall främst - ochförutsätter också sorn elt aktivt engagemang från kyrkans sida. UHÄgjorde en viss revidering av utbildningsplanen för kyrkomusikerlinjen.Revideringen var en följd av UHÄ:s tidigare beslut att se över samtligautbildningsplaner inom högskolan. I avvaktan på de förslag som kyrkomusikerulredningenskulle komma att lägga fram avstod UHÄ dock från en mer genomgripanderevidering. Efter det att statsmakterna tagit ställning til!kyrkomusikerutredningens förslag kommer UHÄ att revidera utbildningsplanen förkyrkomusikerlinjen med beaktande av ställningstagandena. Härnösandsstift har haft svårigheter alt tillsatta vakanta organistljänster. Det finns bara 19 organisttjänster i stiftet och av dessa uppehålls f. n. sex av vikarier. Ytterligare några tjänster har dispenserade innehavare. Det är viktigt för stiftets musikliv och för fortbildning av andra kyrkomusiker att organisterna har en god utbildning. Vi hoppas mycket pä organistutbildningen i som börjat och vi önskar att platsantalet där om möjligt kan utökas något. tillstyrker förslaget om en 160-poängsulbildning för organister. Domkapitleti anser i motsats lill utredningen all de studerande i Prop.1987/88:144 den högre musikutbildningen skall stimuleras till breddad utbildning. bejakar en sammanhållenutbildning om 160 poäng som leder till organislexamen. De förändringar utredningen pekar på i det följande är avtvå slag. Dels gäller det förslag om en sammanhållen utbildning om 160 poängsom leder till organislexamen, och dels är det fråga om vissa mindreförändringar i utbildningen, vilka överenskommits vid en konferens medföreträdare för kykomusikerlinjerna i , och . Detförstnämnda förslaget beträffande organistexamen vill centralstyrelsen iprincip bejaka. Innehållet i den nämnda överenskommelsen är, som utredningenframhåller, i linje med kyrkomötets önskemål. Förändringens omfattning slårdock ej helt klar. Den tillkommande utbildningen rörande kyrkoårets ochpsalmtexternas teologi bör kunna vara utgångspunkt för en slags teologiskgrundkurs. Utbildningen behöver också innefatta undervisning i kyrkokunskapjämte viss administration. Med ansvaret för en del av församlingens arbete följeralllid elt mått av administration. Den delvis förändrade inriktningen av ämnetpsykologi och pedagogik är i och för sig värdefull, men kan inte bedömas somtillräcklig för bearbetning av kyrkomusikerns identitet i yrkesrollen ochlagarbetet i församlingen. I utredningen sägs (sid. 192) atl de av utredningenredovisade förändringarna i rimlig utsträckning tillgodoser kyrkomötetsönskemål och all själv får la initiativ och ansvar omytterligare förstärkningar i enlighet med kyrkomötes önskemål ansesbehövas. I delta sammanhang framhåller utredningen atl "inom ramen för detstatliga utbildningsansvaret ligger inte starkt konfessionellt präglade inslagi en kyrkomusikers utbildning". kyrkomötes önskemål beträffande utbildningengäller inte sådant som enskilda kyrkomusiker på frivillig basis kan avgöra omde vill ta del av eller ej. De nödvändiga förstärkningarna bör därför ingå somen del av den ordinarie utbildningen. Med hänsyn dels till lagförslaget ochdels lill dominerande ställning som avnämare är invändningenatl det rör sig om "starkt konfessionellt präglade inslag" intehållbar. Det är inte heller sagt all en eventuell ytterligare förstärkning avdet som vid KM 1984 kallade "frågor om kyrkans tro ochliv" behöver bli så starkt konfessionellt präglat. Vilken eventuellytterligare förstärkning av den teoretiska utbildningen, utöver den ovannämnda, som kan krävas är det svårt att utifrån utredningens förslag klartange. Centralstyrelsen betonar också att utbildningen behöverkompletteras pä ett par punkter. Det gäller dels en praklikperiod som ger enbred bild av församlingsarbetet, dels elevernas deltagande iden"samverkansvecka", som ingår som etl obligatoriskt moment iövriga kyrkliga yrkesförberedande utbildningar. Båda dessa moment måste ulgöraobligatoriska delar i den fastställda utbildningsplanen. Domkaphlet i betonar ocksä behovet av handleddförsamlingspraktik och deltagande i samverkansveckorna. /SR tillstyrker förslaget om en sammanhållen kurs om160 poäng och instämmer med utredningen i atl fyllnadstjänstgöringen i skolväsendet för organisten därmed begränsas fill den kommunala . Delta bör finnas angivet i den kommande författningen. Sverigesförenade studenkårer (SFS) varnar däremot för en ensidig inriktning påkommunala och föreslår en omläggning av den musikpedagogiskautbildningen. Utredningenföreslår att fyllnadstjänstgöring för organister bör inriktas mot den kommunalamusikskolan. Man vill pä sikt ta bort möjligheten lill fyllnadstjänstgöring idel allmänna skolväsendel. Anledningarna till att man kommer med ett sådantförslag verkar framför allt vara två, nämligen att ingen väljer den varianten,saml praktiska svårigheter med studiegången. SFS anser att de anledningarutredningen för fram är svaga. De studerandes ulbildningsval beror på bl. a.bristande information, tradition samt okunnighet om framtida yrkessituation.Dagens situation vad gäller studiegången uppmuntrar knappast den studerandeall välja prakliskl-pedago-giskl tillval. Om man istället förde in de momentsom ligger under det fjärde året tidigare i utbildningen somman flyttade en del "kyrkomusikämnen" till Qärde årskursen skulletroligen problemet minska. I dagens arbetssituationför kyrkomusikern är en stor del av tjänsten förlagd lill arbete med barn ochungdom. Delta kräver att den blivande kyrkomusikern har en god insikt i ochförståelse för barn och ungdomars musikkullur. Därför skulle det vara av stornytta för den blivande kyrkomusikern alt genom etl praktiskl-pedagogiskttillval få la del av andra musikstilar ån den traditionella kyrkomusiken.Ensembleimprovisalion, spel pä elektriska instrument, samt jazz och folkmusikär några sådana exempel. Beträffandedet musikpedagogiska tillvalet anser SFS att det finns anledning atl även därförsöka, alt i större utsträckning, föra in den musikpedagogiska delen avutbildningen tidigare. Ävenuniversitets- och högskoleämbetet ifrågasätter om de som genomgått den högrekyrkom.usikerutbildningen skall uteslutas frän fyllnadstjänstgöring i detallmänna skolväsendet. Ingesundsmusikskola uttalar sig också för en möjlighet för organister atl sökafyllnadstimmar inom grundskola och gymnasium. Skarastifts folkhögskola understryker atl utbildning i lilurgik och församlingsarbetebör ingå i den högre utbildningen. 1987/88:144 Bilaga 3 Den lägrekyrkomusikerutbildningen, som skall leda till kanlorsexamen, organiseras omoch samordnas till vissa delar med den högre utbildningen. En form avkantorsulbildning skall vara en tvåårig högskoleutbildning avsedd för kantorermed enbart kyrkomusikalisk Ijänstgöring. Etl annat alternativ utgörs av enfyraårig utbildning till musiklärare (för undervisning i ochgymnasieskolan eller för verksamhet som instrumental- och ensembleledarpedagog)och kantor, varvid elt kyrkomusikaliskl tillval ingår i utbildningen.Examinationen skall ligga under UHÄ:s ansvar. Utredningens förslag i denna del möter blandadereaktioner. I stora drag Prop. 1987/88:144 tillstyrks de av remissinstanserna isynnerhet vad avser den tvååriga ut- Bilaga 3 bildningen. Många tar uppdiskussion om vilka utbildningsanstaller som är lämpligast för de föreslagnautbildningsvägarna. Folkhögskolans speciella karaktär betonas i flerayttranden. Betygsfrågan och behovet av praktik berörs också i en del yttranden,liksom frågan om utbildningens dimensionering. Förslagen till lägre kyrkomusikerulbildning tillstyrks iallt väsenligt av av , länsskolnämnden i ,domkapitlen i , och saml Stiftelsen . tillstyrker förslaget till utbildningmen vill inte atl huvudmannaskapet för examinationen vid folkhögskolekursernaändras. Enligt utredningen bör tvä olika studievägar leda framtill kanlorsexamen, antingen en tvåårig utbildning vid fyra folkhögskolor ochSköndalsinstitutet eller ett kyrkomusikaliskl tillval inom musiklärariinjen ihögskolan. SÖ tillstyrker detta förslag. Det är enligt SÖ:s mening angelägel attkanlorsutbildningen inom folkhögskolan inte skiljer sig från övrig utbildningdär när det gäller inträdesprov. Intagningsprov bör sålunda inte förutsättasför framtida kantorsutbildning inom folkhögskola utan antagningen bör baseraspå elt bredare underlag så alt möjligheter ges atl ta hänsyn lill bl. a.sociala omständigheter och längden av tidigare utbildning. Utredningen föreslår atl kantorsutbildningen avslutas rheden formell examination. Detta innebär en avvikelse från de principer som gällerför folkhögskolan och kommer ulan tvivel alt styra arbetet under kursen på ettpåtagligt sätt. SÖ finner sig trots denna omständighet inte böra avstyrka denföreslagna konstruktionen. Med tanke på utbildningens yrkesförberedandekaraktär synes en efter avslutad kurs genomförd examination vara nödvändig. Hittillsvarande erfarenheter av examination i Musikaliskaakademins regi för motsvarande utbildning ger inte anledning att förorda någonförändring av huvudmannaskapet för denna funktion. Utredningen föreslår alt examination också skall innebärabelygsätt-ning. SÖ ifrågasätter behovet härav och vill påpeka svårigheterna attåstadkomma godtagbara normer för en betygsätlning som skall genomföras avvarierande grupper av examinalorer. SÖ föreslår att examinationen i fråga omkantorer endast skall avse att pröva om den sökande kan godkännas eller inte. Från länsskolnämndens utgångspunkter har i första hand deav utredningen skisserade tre förslagen (s. 199200) fill utbildningen förkantor med kombinationsljänsl intresse. Nämnden finner de tre förslagenrealistiska och genomförbara och tillstyrker dem.