prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Eftersomarbelskraflsundersökningarna baseras pä slumpmässiga urval kan dock sysselsättningen i den privatatjänstesektorn slumpmässigt ha blivit överskattad 1986, varför förändringenmellan 1986 och 1987 blivit undei-skattad i motsvarande grad. Prognosen innebär attsysselsättningen i den privata tjänstesektorn i alternativ I närmar sig den trendmässiga utvecklingen med 35 entillväxt på ca 18000 personer båda åren. I alternativ 2 väntas även i den privata tjänstesektorn en svagaresysselsättningsutveckling . Sysselsättningen i privata tjänstesektorn harvisat sig vara mindre konjunkturkänsligoch påverkas sent i ett konjunklurföriopp jämfört med andra sektorer. Skillnaden mellan de bådaprognosalternaliven beräknas därför bli relativt liten för denna sektor. Antalet sysselsatta inom verksamhet ökadeunder med i genomsnitt40000 personer per är, vilkel innebar att kommunerna stod för mer än hela sysselsällningsUllväxteneftersom antalet sysselsatta i näringslivetsamtidigt minskade med 10000 personer . halverades emellertid den kommunalasysselsättningstillväxten. Både enligt arbelskraflsundersökningarna ochkommunförbundens statistik varantalet kommunalt sysselsatta oförändrat , bl. a. till följd av alt antalet sysselsatta i kommunalaberedskapsarbeten och ungdomslagminskade med 6000 personer. Den kommunala sysselsält-ningstillväxten var således markant lägre 1986 äntidigare är pä 1980-talel. Arbetskraftsundersökningarnatyder även pä en fortsatt relalivt långsam tillväxt av den kommunala sysselsättningen 1987, med en ökning avantalet sysselsatta med 10000 personer. Denprognos för den kommunala verksamheten 1988 och 1989 som redovisas i kapitel 9 innebär i alternativ I ennågot högre expansionslakt än underde två . Antalet sysselsatta i den kommunala sektorn beräknas öka med 15000 personer vardera året. Dåhar antagits att omfattningen påberedskapsarbeten och ungdomslag ligger kvar på samma nivå som vid slutet av 1987. Den högrelöneökningstakten i allernaUv 2 medför ensnabbare kostnadsstegring för kommunerna, vilkel innebär att kommunernas utrymme för expansion av sysselsättningen blirmer begränsat. Enligtarbelskraflsundersökningarna har antalet sysselsatta i statlig tjänst ökat 1987 efter alt ha minskal varje är pä1980-talet. 1987/88: 100 Bil. , produktivitet och sysselsättning Sysselsättning (timmar) ' Inklusiveproduktionsrestpost resp. sysselsättningsdiskrepans SN12 + 3 lyderemellertid på att antalet statligt anställda fortsatt minska även 1987, Prop.1987/88: 100 vilket det väntas göra även 1988 och1989. Sammantaget medför prognosen att detgenomsnittliga antalet sysselsatta ökar med 39000personer i alternativ I och med 33000personer i alternativ 2. Eftersom sysselsättningen ökade mycket kraftigt innebär dessa prognoseren betydligt långsammare sysselsättningsutveckling under loppet av 1988 änunder 1987. fortsättersysselsättningen i alternativ 1 alt öka i ungefär samma takt som , vilket dock innebär en mindre ökningmellan årsgenomsnitten än 1988. Ialternativ 2 stagnerar sysselsättningen under loppet av 1989. Sysselsättningeni näringslivet beräknas i alternativ 2 minska 1989 för första gängen . Både 1988 och 1989 väntas medelarbelstidenfortsätta stiga, dock i en betydligt mer begränsad omfattning än 1987. Antaletlöntagartimmar beräknas öka med ca1,i båda alternativen 1988 och i alternativ 1 respektive 0,ialternativ 2 1989. EnligtSCB:s befolkningstatistik uppgick nettoinvandringen till underde tre första kvartalen 1987 till 17000 personer. Den höga netto-invandringen är enkombination av den högsta invandringen och den lägsta utvandringen pä tio är.Mellan 1986 och 1987 var däremot den inhemska befolkningstillväxten i deyrkesaktiva åldrarna i det närmaste noll.Befolkningsökningen i dessa åldersgrupper, som beräknas till 14000 personer,kan därför helt tillskrivas netloinvandringen. har befolkningen i åldrarna 16 19 åroch i de äldsta åldersgruppernaminskat medan befolkningen i åldrarna däremellan ökat. Eftersom arbetskraftsdeltagandet är markant lägrei de yngsta och äldsta åldersgrupperna har de senaste årens förskjutning i'befolkningens ålders-mässigasammansättning mot åldrarna är givit ett positivt bidrag till arbetskraftsutbudel. beräknas densammantagna effekten på ar-betskraflsutbudet av både tillväxt i befolkningen iåldrarna och förändringar iålderssammansättningen ha uppgått till ca 22000 personer. fortsätter antalet personer iåldersgrupperna att minska medan utvecklingen för16-19 äringar vänder till en ökning . Den inhemskabefolkningstillväxten i blir drygt 6000 personer vardera året. I prognosen harnetto invandringen antagils ligga kvar på en hög nivå, dock inte lika hög som . Befolkningen i åldrarna beräknas därmed öka med 16000 personer båda åren och tillsammans med åldersmässiga förskjut ningar väntasbefolkningsutvecklingens bidrag till arbetskraftsutbudel uppgå till ca 20000 personer. Enligtarbetskraftsundersökningarna ökade antalet personer i arbetskraften med bara drygt 20000 personer 1987, vilket skulle innebära att ökatarbetskraftsdeltagande inte bidragit till ar betskraftsutbudets ökning. Den metodomläggning som gjordes i arbets- 37 1987, och som särskilt berör arbets- Prop. 1987/88:100kraftsdellagandet, medför emellertid att uppgifter om förändringar mellan Bil. 1.1 1986 och 1987 är osäkra. Prognosen innebär attarbetskraftsdeltagandet i åldrarna fortsätter atl minska. För 20-24äringarna, liksom för de vuxna männen under , har arbetskraftsdeltagandetantagits ligga kvar oförändrat 1988, medan kvinnornas AK-tal fortsätter öka isamma takt som . För männen i de äldsta åldersgrupperna hararbetskraftsdeltagandet, med undanlag , minskal varje är bl.a. följd av ett ökat antal förtidspensioneringar, och en minskning väntasäven 1988 och 1989. I prognosen har hänsyn tagits till allarbetskraflsdeltagagandet även påverkas av efterfrågan på arbetskraft. Ialternativ 2 beräknas därför förändringar i arbetskraftsdeltagandet ge ettmindre bidrag till arbetskraftsutbudel . Sammantaget ger den väntade befolkningsutvecklingen ochförändringarna i arbetskraftdellagandet en tillväxt i arbetskraften på 33 000personer 1988 och 25 000 respektive 20 000 personer 1989. . Tabell 5:3 Relativa arbetskraftstal för olikaåldersgrupper Årsmedeltal 1986 och förändring i procentenheter 16-19 är, män -2,6 -0,3 -0,2 -2,8 -1,1 -1,4 -1,3 -2,2 -1,2 -1,1 -1,4 -1,0 -1,3 -0,2 -0,8 -0,2 -1,9 -0,2 -1,5 -0,1 -0,6 -0,9 -0,2 -0,5 -0,3 -0,5 -0,1 0,7. Anm: Nivåerna 1986 har reviderats med hänsyn till omläggningen avmätmetod i . Prognosen avser alternativ 1. Källor: (),och finansdepartmentet. År1987 beräknas arbetslösheten i genomsnitt ha uppgått till 85000 personer eller1,av arbetskraften. Jämfört med 1986 var detta en nedgång med 13 000personer eUer . Arbetslösheten sjönk successivt under loppetav 1987 och uppgick vid slutet av året säsongrensal till 1,, se diagram 5:2.Den bild av utvecklingen som framkommer i arbelskraflsundersökningarnabekräftas av annan statistik. Enligt arbetsförmedlingarnas statistik varnedgången av antalet kvarstående sökande ulan arbete av samma storleksordningsom för antalet arbetslösa enligt . Nedgången av arbetslösheten har omfattat landelssamtliga län. Nivån på arbetslösheten varierar dock regionall och är drygt en procentenhet högre i skogslänen än i storstadslänen. De senaste årensnedgång av arbetslösheten har kunnat ske Prop. 1987/88: 100 somomfattningen på de arbetsmarknadspolitiska insatserna reducerats Bil. Del genomsnittliga antalet personer i sysselsättningsskapande åtgärder (beredskapsarbete, ungdomslag och rekryteringsstöd) minskademellan 1986 och 1987 med ca 14000 personer, tillalt omfatta 40 000 personer. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning ökadenågot och omfattade ca 35000personer i genomsnitt . Omfattningen på åtgärder för arbetshandikappade, i form av anställningmed lönebidrag och i sUflelsenSamhall, har ökat trendmässigl med några tusen personer vaije år. varca 70000 personer sysselsatta i denna form av åtgärder, vilkel var enökning med 3 000 . Tabell5:4 Relativ arbetslöshet i olika åldersgrupper Procentandelav arbetskraften i respektive åldersgrupp Anm:Siffrorna har reviderats med hänsyn till omläggningen av mätmetodi Prognoserna för sysselsättning och arbetskraft1988 innebär all arbetslösheten ligger kvar på nivån i alternativ 1 menstiger svagt i alternaUv2. Utvecklingen 1989 skiljer sig markant mellan prognosalternaliven. I alternativ 1 ökar sysselsättning ocharbetskraft lika mycket, varförarbetslösheten hålls pä en oförändrad nivå. Prognosen i alternativ 2 innebäristäUet en ökning av arbetslösheten. Det har därvid antagits att omfattningen på de arbetsmarknadspolitiskainsatserna inle ökar. Arbetslösheten är väsentligt lägre i än ide flesta andra länder. Av de 24OECD-länderna var del 1986 endast 7 som hade en arbetslöshet som understeg av arbetskraften. I genomsnittför OECD-områdel var arbetslöshetenca 1987 och i . Jämfört med andra länder är också andelen av de arbetslösa somkvarstår i arbetslöshet under enlängre period mycket låg i . hade av de arbetslösa i varit utan arbete mer än ett halvåroch . Av är del bara och somredovisar lika låga andelar. I genomsnittför kan motsvarande andelar uppskattas respektive30%. De senaste årens nedgång av den svenskaarbetslösheten har också reducerat andelenlångtidsarbelslösa. sjönk andelen av de arbetslösa som varit utanarbete mer än från till , eller räknat i personer frän27000 till 18000. Nedgången av långtidsarbetslösheten omfattadealla åldersgrupper, men var störst bland de äldsta på arbetsmarknaden, vilkelskall ses mot bakgrund av att antalet förtidspensioneringar ökade kraftigt. Bilden av långtidsarbetslöshetens ut- ,q veckling1987 är oklar. Enligt arbelskraflsundersökningarna var antalet Prop.1987/88: 100 långtidsarbelslösa oförändrat jämfört med . AMS statistik överkvar- Bil. 1.1 stående sökande visar emellertid en fortsatt och under åretallt starkare nedgång, som omfattar alla åldersgrupper. Diagram 5:2 Antal arbetslösa och antal personer iarbetsmarknadpolitiska åtgärder Tusentalspersoner, 3-månaders glidande medelvärde på säsongrensade värden Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder O ~ irMiTiiTrfrnTtrTrrfTpiTrn iiiii|iiiiniinT)imTniii[[iTiiinnM|ii I iiitiTrnnTrrTinnyrtiTrmT- O 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Anm: Med arbetsmarknadspolitiska åtgärder avsesberedskapsarbete, ungdsomlag Källor: () ocharbetsmarknadsstyrelsen. 6Löner och priser Prop. 1987/88: lOO Denominella lönekoslnadsökningarna i ligger fortfarande på en hög nivå,jämfört med förhållandena i omväriden. De beräkningar som kan göras avlöneökningarna på olika avtalsområden ger vid handen all timlönerna församUiga löntagare i genomsnitt ökade med 6 1/1987, se tabell 6: 1.StaUstiken är knapphändig men tyder på all löneglidningen inleminskat jämfört med . Del starka efterfrägelrycket i ekonomin, kombineratmed brist pä arbetskraft i vissa sektorer, har sannolikt bidragit lUl atllöneglidningen hållits uppe. Höjningar av lagstadgade och avlalsregleradesociala avgifter drog upp den genomsnittliga timlönekosl-naden med ytterligare1/1987. I har löneökningaerna inom industrinunder 1980-talel mer än halverats, från per är per år.Motsvarande dämpning har inle ägt rum i den svenska industrin. Då den inhemskaprisutvecklingen i avsevärt överstigit inflationen i de flestaOECD-länderna, har de högre nominella löneökningarna i emellertid inteinneburit motsvarande reallöneförbältringar. beräknas limlönerna förindustriarbetare ha sUgil med i OECD-områdel. I FörbundsrepublikenTyskland, som är den svenska industrins viktigaste konkurrentland påvärldsmakrnaden, beräknas limlönen i industrin ha stigit med ca 4,1987. År1988 beräknas timlönerna i industrin i OECD-områdel och FörbundsrepublikenTyskland sUga med resp. . Tabell 6:1 Timlöneutveckling för samtliga löntagare ochutvecklingen av arbetskraftskostnader för industriarbetare -0,1 '/,-7 ca 6 '/, Anm.: Uppgifterna för samtliga löntagare baserar sig pålönesummestatistik. Uppgifterna för industriarbetare grundar sig på förtjänststatistik.Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbelopp, som ej ingår i SCB:s statistik. Källor:Statistiska centralbyrån, och . SiatisUska centralbyråns löneslalisUk för industriarbetarelyder pä att Umförtjänsten inom den svenska induslrin ökade med ca 6 1/1987. Timlönekostnaden för industriarbetare ökade med 1987. Skillnaden i lönekostnadernas ökningstakt mellan svensk industri och industrin i konkurtentländer pä världsmarknaden kvarstår därmed. I diagram 6:1 jämförs den nominella timlöneutvecklingeni svensk industri med den nominella timlöneulvecklingen i industrin i Sverigesviktigaste konkurrenUänder inom . Löneutvecklingen anges i nationellavalutor och har vägts samnian med s. k. konkurtensvikter, som avspeglar resp.lands betydelse som konkurtent svensk exportindustri på världsmarknaden. I kalkylerna har i allernaUv 1anlagils en genomsnilUig limlöneökning på per är, vilket är en ökningstaktav samma storlek som förväntas i omvärlden. Vad gäller löneutvecklingen påden statliga sektom har regeringen tidigare i uppdrag statens arbetsgivarverkangivit en utgiftsram om för medelsberäkningarna med hänsyn till 1988 årsavtal. I alternaUv 2 har antagits en genomsnittlig timlöneökning på per år1988 och 1989, dvs. ungefar samma Umlöneökning som 1987. Hänsyn har tagits Ullall de tidigare beslutade höjningarna av arbetsgivar-och egenavgiflerna, samlhöjningen av ATP-avgiften, som träder i kraft , neutraliseras genom ensänkning av den allmänna löneavgiften. 1987/88: 100 Bil. Diagram 6:1 Timlön inom industrin Årligprocentuell förändring, nationell valuta Anm.: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till påvärldsmarknaden Källor:OECD, , samt Fråndecember 1986 steg konsumentpriserna med 5,2%.Inflationstakten, uttryckt som 12-månaders förändring (nov 1986-nov 1987),uppgick till 5,. Även KPI-ökningen under loppet av 1987 (1987)beräknas bli 5,, vilkel innebär atl förändringen meUan helåren 1986 och 1987blir . Avvecklingen av prisstoppet skedde successivt under sommarenoch hösten. I samband med avvecklingen utfäste sig berörda bransi:her och marknadsledandeföretag i avtal med statens pris- och kartellnämnd (SPK) atl inte höja prisernamer än vad som motiverades av förändringar av importpriser eller valutakurser,lönekoslnadshöjningar om högst med avdrag för enproduktivitetsökning med . De flesta av prisöverenskommelserna mellannäringlivel och SPK avsåg tiden fram och innehöllprisökningar i intervallet : Det allmänna prisstoppet upphörde att gällafrån och med . Därefter har del ersatts med en skyldighetatt förhandsanmäla prishöjningar till SPK. Denna förhandsanmälningsskyldighelgäller tills vidare, dock längst . Till skillnad från den Udigaregällande skyldigheten att förhandsanmäla prishöjningar inkluderar dennaförhandsanmälningsskyldighet även statliga myndigheter. Verksamhet som ärföremål för bank-eller försäkringsinspektionens tillsyn har skyldighet altförhandsanmäla prishöjningar till dessa instanser. Inflationstakten i har under större delen av1980-talet överstigit omvärldens, se diagram 6:2. I diagrammet jämförsprisutvecklingen i med prisutvecklingen i hela OECD-områdel och i deländer (exkl. ) som ingår i den svenska valutakorgen. De s. k.korgländerna är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurtent tillSverige pä världsmarknaden. Prisutvecklingen för totalt är ett vägt genom- Prop.1987/88: 100 Bil. Utfall t.o.m. , t.o.m. oktober 1987OECD O jn II iiMi uniiTTTrTi111 ii ii imrrrnT ii 111111 [ i m i m in | iiii 11 ii 1111 iimTTrirr|Ti i iimiij O 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Anm.: sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrentländer tillSverige pä världsmarknaden Källor: , Statisktiska centralbyrån,samt snitt,där den privata konsumtionen i resp. land använts som vikt. Det bör Prop.1987/88: 100 noteras att genomsnillet för hela OECD-områdel inkluderar någraländer Bil. 1.1 med mycket höga inflaUonstal vilkel drar upp områdetsmedelvärde. Under loppet av 1987 beräknas konsumentpriserna i korgländernaresp. totalt stiga med sammanlagt 2 1/resp. . År 1988 och 1989beräknas InflaUonen bli 3 3/i OECD-områdel. Det kan noteras att företagen har höjtpriserna mer på hemmamarknaden än på exportmarknaden. Det är sannolikt att denhögre inhemska kostnadsutvecklingen samt den starka efterfrågeutvecklingen påhemmamarknaden har medfört detta prissättningsbeteende. beräknas dockhöjningen av hemmamarknadspriserna vara ungefär i nivå med höjningen avexportmarknadspriserna, vilkel torde bero på all prisstoppet hållit nere hemmamarknadspriserna. Hemmamarknadspris/exportpris för bearbetade varor Procentuell förändring mellan årsgenomsnitten 1983 1984 1985 16 1987 Relativpris -1,3 2,0 L8 0,2 Anm.:Relafivpris enligt producentprisindexsystemet. Dessa priser avviker något fränpriserna enligt utrikeshandelsstatistiken. har en beräkning gjorts avseendekonsumentprisernas utveckling med utgångspunkt från de löneantaganden somligger till grund för alternativ 1 och 2. Timlöneökningen antas vara per åri alternativ I resp. i alternativ 2. Skillnaden i löneutvecklingmellan alternativen slår främst igenom i posten övriga inhemska kostnader, setabell 6: 2. Löneskillnaderna påverkar emellertid även den kostnadsutvecklingsom ligger till grund för prisutvecklingen när del gäller diverse taxor och, pånågol , jordbrukspriser och bostadspriser. Vinstandelarna i denskyddade sektorn antas vara i stort sett oförändrade i båda alternativen. Denlägre inhemska efterfrågeutvecklingen och 1989 har sannolikt en dämpandeeffekt på prisökningslakten. Åriigprocentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs till: -1,0 Källor: , konjunkturinstitutetoch . Priset på råolja förutsätts ligga på per fati båda alternativen. 1987/88: 100 Växelkursen mol dollarn har i bådaalternativen anlagils ligga pä samma Bil. 1.1 nivå som i början av december1987. I kalkylerna beräknas de internationella priserna ibåda alternaUven ha en mycket begränsad uppdrivande effekt pä KPI.Imporlpriserna pä vissa varugrupper antas emellertid vara något högre ialternativ 2 än i alternativ I.Detta beror på att den högre inhemskaprisnivån i alternativ 2 möjliggör för förelag atl la ut högre priser påimportvaror på den svenska marknaden. I alternativ 1 antas imporlprisernasammanlagt stiga med knappt 2 1/1988 och 1989. I alternativ 2antas importpriserna sammanlagt stiga med 1988 och 3 1/1989. Ränteläget i båda alternativen förutsätts ligga kvar päsamma nivå som i början av december 1987.1 båda alternativen har hänsyn tagilstill effekter av beslutade ändringar av indirekta skatter och subventioner.Höjningen av bensinskatten 1988 har beaktats i båda alternativen. Sammanlaget leder bedömningarna fram till en prisökning på per årunder loppet av 1988 och 1989 i alternativ I. Mellanårsgenomsnitten 1987 och 1988 beräknas priserna dock ökamed 4,. Den relativt kraftiga prisutvecklingen under senare delen av 1987bidrar till att prisökningen mellanårsgenomsnitten 1987 och 1988 blir högre än prisökningen under loppet av 1988.I alternativ 2 beräknas konsumentpriserna under loppet av 1988 och 1989 öka . InflaUonsprognosen för de olika alternativen 1988 och1989 är beroende av de anlaganden som gjorts bl. a. vad avser oljepris,dollarkurs och räntenivå. En förändring av oljepriset med per fatberäknas direkt påverka KPI med procentenhet via ändrade priser päbensin och eldningsolja. På litet slår också förändrade oljepriserigenom i prisändringar på de varor, i vilja olja ingår som insatsvara. Även enförändring av växelkursen mot dollarn med förväntas direkt påverka KPImed , via ändrade priser på bensin och eldningsolja. Päsikt påverkas även priserna mätt i svenska kronor, på andra importvaror somprissälts i dollar. Detta ger i sin tur en effekt på den inhemska prisnivån. Enförändring med I % av räntenivån för egnahemslån med rörlig ränta beräknasomedelbart påverka KPI med . En förändring iräntenivån påverkar pä sikl även priserna på jordbruksreglerade livsmedel viajordbruksförhandlingarna. 7Hushållens ekonomi och privat konsumtion Hushållensrealt disponibla inkomster minskade första år följd avden svaga utvecklingen i den svenska ekonomin. har emellertidhushållens ekonomi förbättrats påtagligt, se diagram 7:1. Som framgår avdiagrammet har den privata konsumtionen i stort sett utvecklats paralleUt medden disponibla inkomsten. Två perioder avviker emellertid från delta mönster.Under början av 1980-lalel reducerades inte den privata konsumtionen Uka mycketsom den disponibla inkomsten. sjönk därmed hushällenssparkvot med . Detta har tolkals som att hushållen försöktebevara en i stort sett oförändrad konsumtionsnivä genom att dra ner på sittsparande. Diagram 7:1 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarder kr., priser 1987/88: 100 Bil. 70 72 74 76 78 80 82 84 86 Källor: StatisUska centralbyrån, ochfinansdepartementet. Denandra perioden som avviker är perioden . Den disponiblainkomsten ökade med både 1986 och 1987. Den privata konsumtionen ökadeemellerUd med och sparkvoten föll således med ca 4procentenheter , se även nedanstående tablå. 1981 1982 1983 1984 Disponibel inkomst Privat konsumtion -1,9 -2,0 -1,1 1,1 -0,7 1,3 -1,8 1,4 Att den privata konsumtionen steg så starkt 1986 och1987 i förhållande till inkomsterna torde ha sin grund i tre faktorer. För detförsta blev hushållens förväntningar öm den egna ekonomins framtida utvecklingmycket mer optimistiska (vilkel bl. a. framgår av diagram 7:3). Både leore-Uskaöverväganden och erfarenheter frän andra länder tyder på alt del gör hushållenmer villiga att öka sin konsumtion och skuldsättning. Fördet andra ökade hushållssektorns förmögenhet starkt följd av värdestegringpå aktier och fastigheter. steg värdet av hushållensaktieinnehav med sammanlagt , en utveckling som fortsatte tillmitten av . Värdestegringen på småhus uppgick under 1985 och 1986till sammanlagt , en utveckling som accelererade 1987. Vid enmarginell konsumtionsbenägenhet för förmögenhetsökningar på leder en sådanvärdestegring en höjning av konsumlionsnivån i slorieksordningen I 1/2procentenhet. För det tredje har avregleringen av kreditmarknaden i november1985 medfört all hushållen i större utsträckning än har haftmöjligheter all låna till konsumtion. Särkill kan den ökade Ullgängen UUkrediter ha haft betydelse för den starka ökning av inköpen av bilar och andravaraktiga varor som illustreras i diagram 7:2. Sannolikt har emellertidhushäUens vilja att lånefinansiera sin konsumtion reducerats starkt av alt dethar bUvit betydligt dyrare att låna genom att realräntan harstigit, marginalskatterna sänkts och avdragsmöjligheterna begränsats. 1987/88: lOÖ Bil. Diagram 7:2 Privat konsumtion Säsongrensat,priser, index 1980=100, utfall t. o. m. tredje kvartalet 1987 rT-':! 75-\1II1IIIIIIII1IIII1IIIII1IIT 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 Källa: . Denprivata konsumtionen beräknas enligt nationalräkenskaperna ha ökat med 5,2%första halvåret 1987 och med 2,tredje kvartalet 1987, jämfört medmotsvarande perioder 1986. Tillgänglig statistik över detaljhandelnsomsättning och bilinköpen visar atl börsfallet ioktober inte har fått någol genomslag på den privata konsumtionen.En ökningstakt för den privata konsumtionen på Qärde kvartalet 1987förefaller därför rimlig, vilket skulle innebära all den privata konsumtionen ökademed 1987. Den lägre ökningslakten är stordel en konsekvens av att konsumtionsnivån steg mellan första och andra halvåren1986. (före börsfallel) steg värdet pä hushållsseklorns akUeinnehav med ca 60miljarder kr. Det har därefter fram sjunkit med ca 75miljarder kr. Den uppdragande effekt på konsumlionsnivån , somden ökade aklieförmögenheten sannolikt skulle ha haft om inle börsfallet hadeinträffat, torde utebli genom den inträffade värdeminskningen påakUeka-pitalet. Enligt undersökningen Hushällens inköpsplaner (HIP) varhushållens förväntningar om den egna ekonomins utveckling mycket positiva före börsfallet, se diagram 7:3.