prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Frånanslaget betalas kostnaderna för riksdagsförvaltningen. Kostnaderna avser bl,a, löner, lokaler, riksdagstryck, informationsverksamhet samt Udningen FrånRiksdag & Departement. har byggt upp ett omfattandeADB-systém, En fortsatt utbyggnad av detta planeras och bl, a. skall allaledamöter som så önskar få egna terminaler under nästa valperiod. Detla medförbl, a, behov av ökade insatser i form av utbildning. En tjänst med inriktningpå utbildning och stöd till användarna av ADB-systemet bör därför inrättas.Dessutom bör tidigare inrättad arvodestjänst som systemtekniker nu inrättas somen fast tjänst. För att tillgodose den ökade servicen ledamöternanär det gäller distribuUon av post och riksdagstryck bör en Udigarearvodestjänst inrättas som en fast tjänst. Den tidigare planerade ombyggnaden av husomfattande bl. a, vissa restauranglokaler, ledamotsrum på plan 9 och ettklubbrum kommer att genomföras under budgetåret. Medel härför har beräknats.Dessutom har beräknatsmedel for vissa kompletteringar av lokalerna med anledning av den planeradereformen med öppna utskottsförhör. att till Förvaltningskostnader för /89anvisas elt förslagsanslag av . Prop.1987/88:100 Bilaga 17 Utgivande av otryckta ståndsprotokoll 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 497 771 450 000 250 000 Frän anslaget bekostas utgivningen av otrycktaståndsprotokoll. Anslaget bör föras upp med . att till Utgivande av otryckta siåndsprotokoH /89 anvisas ett reservationsanslag av . B 1.Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader 1986/87Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag 48 979 614 45 019 000 Beräknad ändring 1988/89 38 965 000 -I- 3 079 000 7 856 000 -I- 304 000 - 1 400 000 16 000 + 1 400 000 + 4 767 000 Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att till staten ta upp lån inom och utom . landet samt att förvaltastatens skuld. Vidare har kontoret bl, a, till uppgift att utfärda statligakreditgarantier. Det senaste budgetåret har inneburit en snabbförbättring av statens finanser. Budgetunderskottet 198(5/87 sjönk frånprognosticerade ca till . Kalkylerna pekar på atl statsskulden under budgetåret1987/88 kommer att vara oförändrad eller t, o, m. sjunka några miljarderkronor. För /89 beräknas statens nettoupplåningsbehov uppgå lill7-17 miljarder kronor. De lån som förfaller till betalning under budgetåret1988/89 ökar med jämfört med /88,Totalt kommer bruttoupplåningen inom landet att uppgå lill omkring 180 miljarderkronor. Upplåningsplaneringen för /89 utgår frånnormen att Prop. 1987/88:100 staten inte skall netiolåna utomlands. En betydande upplåning utomlands Bilaga 17 kommer dock att genomföras dels för att omsätta lån som förfaller, dels för att sänka kostnaderna eller reducera risktagandet, '-' Den inhemska upplåningen under /89kommer att ha sin tyngdpunkt på penning- och kapitalmarknaderna. Upplåningen pådessa marknader beräknas till . Vad gällerfördelningen mellan olika instrument sker en viss tyngdpiinktsförskjutning motstatsskuldväxlar. Hushållens finansiella sparande beräknas bli negativtunder 1988.. Det pekar på behovet av fortsatta sparsUmulanser riktade mothushållssektorn. EmellerUd begränsas möjligheter att vidtasparstimulan-ser av det minskade lånebehovet. Upplåningen genomsparobligationer och Allemansspar ses över. Genom utfärdar staten garantier förlån som tagits upp av såväl privata som helt eller delvis statsägda företag,föreningar och sUftelser. Kontoret hade per ett uteståendegaranUåtagande på , varav ca avservarvsstöd och enefgiinvesteringar. Regeringenhar i proposiUon 1986/87:143 om ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap förriksgäldskontoret bl. a. föreslagit att huvudmannaskapet för riksgäldskontoretden förs över från till regeringen. Med hänsyn tilltidpunkten för huvudmannaskapsförändringen begränsar sig fullmäkUge till atthär lägga fram ett ettårigt budgetförslag avseende /89. Som anges i proposiUonen aktuahserarhuvudmannaskapsförändrihgen flera frågor om ledning, personal m, m, inomriksgäldskontoret. Enligt vad fullmäktige inhämtat kommer regeringen inom kortatt tillkalla en utredningsman med uppgift att se över riksgäldskontoretsorganisation och att klarlägga de övriga frågor som aktuahseras avhuvudmannaskapsföränd- ringen. Med hänsyn till denna kommande.översyn anserfullmäktigeatt verksamheten under /89 bör ges en i huvudsak oförändradinriktning och omfattning. I konsekvens med detta föreslår fullmäktige altförvaltningskostnadsanslaget beräknas med beäktande av inträffade pris- ochlöneförändringar men utan någon Ivåprocentig nedskärning av utgifterna. Riksgäldskonlorelsuppdragsverksamhet omfattar kreditgiv ning till vissa affärsverk. 1 samband med tillkomsten av verksamheten, förutsatte att senare skulle redovisa en utvärde ring av verksamheten. Det sker i riksgäldsfullmäktiges anslagsframställning för /89, Utvärderingen visar att kreditgivningen fungerat bra och gett lägre 7 kostnaderför affärsverken än andra former för kapitalanskaffning, Fullmäk- Prop.1987/88:100 tige anser därför att verksamheten bör fortsätta i huvudsak eftersamma Bilaga 17 linjer som . Även andra låntagare, t, ex, , bör enligt fullmäktige i fortsättningen erbjudas lånerätt iriksgäldskontoret. Det ekonomiska resultatet för /87 harredovisats i skrivelse till (förs, 1987/88:8), 1, att till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader för /89 anvisas ett förslagsanslag av ,, 2, att vad fullmäktige anfört omfortsatt kreditgivning till affärsverk godkänns, : Vissa kostnader vid emission av statslån m. m. 1986/87 Utgift 25 675 637 1987/88 Anslag 59 900 000 1988/89 Förslag 61 600 000 Anslagetavser vissa rörliga externa kostnader för kontorets upplåningsverksamhet,nämligen obligationspapper och värdepapperstryck både inom och utom landet,reklam och annonseringskostnader inom landet, vissa administrationskostnaderför premieobligationslån samt prospekt, annonser, advokatbyråer och konsulterför utlandsupplåningen. alt till : Vissa kostnader videmission av statslån m. m. för /89 anvisas ett förslagsanslag av61 , 1986/87 Utgift 17 983 000 1987/88 Anslag 17 111 000 1988/89 Förslag 19 333 000 Justitieombudsmännenövervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andraförfattningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidareverka för att brister i lagsUftningen avhjälps. Ändring 1988/89 Förslag 1988/89 Förvaltningskostnader 15 519 000 16 815 000 (därav lönekostnader) (13 696 000) (14 723 000) Lokalkostnader 1592 000 2 518 000 Summa 17 111 000 19 333 000 Inom ämbetet pågår överväganden omden framtida organisationen av Prop, 1987/88:100 verksamheten, Elt förslag lill ny instruktion beräknas föreligga ibörjanavår Bilaga 17 1988, Med hänsyn härUll har ämbetet inle gjortnågon beräkning för treårsbudgeten utan endast beräknat medel för budgetåret1988/89, harinle något att erinra mot ombudsmäns medelsberäkning. att lillRiksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, för /89 anvisas ell förslagsanslag av . revisorer och deras kansli 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Riksdagensrevisorer har till uppgift att påriksdagens vägnar granska den statligaverksamheten. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer ,riksgåldskontoret, den inre riksdagsförvallningen, ombudsmän.Stiftelsen och Nordiska rådels svenskadelegation. Enligt beslul av (prop, 1986/87:99, KU29, rskr, 226) skall revisorernas granskning fr, o, m. ocksåomfatta verksamhet som statenbedriver i form av aktiebolag eller stiftelser. Delta gäller om verksamheten ärreglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare ellergenom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på någol annat säll har ell bestämmandeinflytande över verksamhelen. Revisorernafår även under vissa förutsättningar granska hur statsmedel används, som tagits emot som bistånd till en viss verksamhet av andra än statligamyndigheter, bolag och stiftelser. Ändring 1988/89 Förslag 1988/89 Förvaltningskostnader 6 646 000 7 895 000 (däravlönekostnader) (5 053 000) (6 145 000) Lokalkostnader 827 000 842 000 Summa 7 473 000 8 737 000 Riksdagensrevisorer redovisar i sin anslagsframslällning ell huvudförslag som innebär alt resurserna minskas underperioden /89-1990/ 91, Från ensålunda realt sell lägre anslagsnivå begär revisorerna förstärk- ningarenligt en utbyggnadsplan som avser samma treårsperiod. Revisorerna /88:100 utgår från att den tjänst som handläggare - numerarevisionsdirektör - som Bilaga 17 ' inrättades vid deras kansli i syfteatt genom utlåning möjliggöra förstärkning inom utskottsorganisaUonen skall fåbibehållas trots att kansliets skyldighet att assistera utskotten upphört medutgången av /87, Med bibehållande av denna tjänst skulleriksdagens revisorers personalstat uppgå till 22 tjänsier. Revisorerna föreslårdessutom en utbyggnad av kontoret med sammanlagt sextjänster. Som motiv för förstärkningen anför revisorerna bl, a.att resursbehovet ' måste bedömas mot bakgrund av beslut ochuttalanden om revisorernas verksamhet, vilka de tolkar som ettiiistämmande i sin uppfattning att bör ha elt slagkraftigtrevisionsorgan. Vidare har revisorernas ansvarsområde utvidgats att också gällastatlig verksamhet som drivs i bolags-eller stiftelseform. Utbyggnadsplanen innefattar tvä nya tjänsier somrevisionsdirektör fr. o, m, , två fr, o, m, ochslutligen en fr. o.m. Medel beräknas också för ytterligare entjänst som kontorsassistent (1990/91), Vad beträffar övriga kostnader liggertonvikten på ADB-utrustning, Utbyggnaden medför inte något behov av ytterligarelokaler, I anslagsframställningen erinrar revisorerna om attriksdagen har godkänt införande av ramanslag som en ny anslagstyp enligt deriktlinjer som regeringen förordat (prop, 1986/87:100, bil, 1, FiU 10, rskr,122). Den nya anslagsformen provas på försök vid ett tiotal myndigheter medbörjan /88,1 försöksverksamheten ingår ett par myndigheter meden stor andel projektinriktad verksamhet, nämligen statskontoret och . revisorer framhåller att deras verksamhet ärprojektinriktad och att arbetets natur gör det svårt att mera exakt beräknakostnaderna budgetårsvis, vilket gör det angeläget med vidgade möjligheter attdisponera Ulldelade resurser på ett flexibelt sätt. De anser också att detskulle vara till nytta för granskningsverksamheten med direkt erfarenhet av enanslagsform som sannolikt kommer alt få en allt vidare spridning. Revisorernaföreslår att revisorer på försök tilldelas förvaltningsanslag i formav ramanslag /89-1990/91, De riktlinjer som, vid bifall till detla förslag,förordas gälla för ramanslaget motsvarar dem som tillämpas avseendeförsöksmyhdigheter på regeringssidan. Riktlinjerna förutsätts bli angivna i deanslagsdirektiv som utformas av . Riksdagensrevisorer har föreslagit en förhållandevis stor utbyggnad av verksamheten underen treårsperiod med totalt sju tjänster varav sex handläggare. Förslaget skallses mot bakgrund av en ökad ambitionsnivå och alt granskningsverksamhétenutökats till att gälla statliga bolagoch sUftelser, Förvaltningsstyrelsen gör för sindel inte någon bedömning av det föreslagna resurstillskottets storlek utanförutsätter alt den frågan prövas av vederbörande utskott. Vid beräkningen av anslaget för nästa budgetår harutöver medel för den tjänst, som Udigare i huvudsak var inriktad påutskottsorganisaUonen, medel beräknats för två tjänster somrevisionsdirektörer. Med erinran om vad sagts om bedömningen avutbyggnaden av kanshet och då styrelsen inte har någon invändning motmedelsberäkningen som sådan godtar styrelsen för sin del den föreslagnamedelsberåkningen. Anslaget bör alltså föras upp med . Däremot börmed hänsyn till del sagda inte nu fattas något beslut om ramanslag. atl till revisorer och deras kansH /89 anvisas ett förslagsanslag av . Prop.1987/88:100 Bilaga 17 - svenska delegation och dess kansli 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag verksamhet regleras i samarbetsöverenskommelsen mellan , ,, och (Helsingforsavtalét) 1962 med ändringar 1971, 1974,1983 och 1985. Rådet är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlamentoch regeringar. Rådet tar initiaUv i nordiska samarbetsfrågor och är ettrådgivande och kontrollerande organ i frågor som rör samverkan mellan någraeller alla de fem nordiska länderna inkl, de självstyrande områdena ,och , Rådet avger rekommendaUoner och yttranden och lill de nordiska ländernas regeringar. Ändring 1988/89 Förslag 1988/89 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 4 817 000 5 770 000 (2 763 000) (2 914 000) 5 442 000 6 412 000 Nordiska rådetssvenska delegaUon begärde redan i anslagsframställningen för /87resurser enligt ett treårigt huvudförslag. Besparingen enligt huvudförslagetskall ske 1986/87-1988/89 med för resp. budgetår. Det nu redovisademedelsbehovet har framräknats med utgångspunkt i detta. Utöver huvudförslagethar medel begärts för inköp av ADB-utrustning med . Riksdagensförvaltningskontor har inte något alt erinra mol delegationens medelsberäkning. I anslagsframställningen aviserar delegationen ökade kostnaderför Nor- Prop, 1987/88:100 diska rådets 37:e session då är värdland. Iförhållande till delegationens förslag bör sålunda anslagel räknas upp med , avsedda att täcka kostnader för rådets session 1989, Riksdagensförvaltningskontor föreslår att till svenska delegation och desskansli för /89 anvisas ett förslagsanslag av . svenska delegation och dess kansli:Andel i gemensammakostnader för 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Rådetspresidium har antagit en preliminär budget om , Sverigesandel av rådets budget är frän , att till svenska delegation och desskansli: Andel i gemensamma kostnader för för /89anvisas ett förslagsanslag av . 3 till ledamöterm, m, 184 714 000 3 A 2 Riksdagsutskottens resor utom 1200 000 4 A 3 Bidragtill studieresor 500 000 4 A 4 Bidragtill IPU, m, m, 1 060 000 5 A 5 Bidragtill partigrupper 14 745 000 5 A 6 Förvaltningskostnader 183 150 000 6 A 7 Utgivande av otryckta ståndsprotokoll 250 000 B 1-2 6 1 Förvaltningskostnader 8 2 Vissakostnadervidemissionavstatslånm,m, 8 B 3 ombudsmän, justitieombudsmännen 9 B 4 revisorer och deras kansli 11 B 5 svenska delegation och dess kansli 12 B 6 Nordiska rådels svenska delegation och dess kansli: Andel i gemensamma koslnader för 155 297 000 Total summa kronor 540 916 000 Bilaga18 till budgetpropositionen 1988 Räntor på statsskulden, m. m. 1987/88:100Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1988 såvitt avser Räntor på statsskulden, m. m. Beräkningenav räntorna på statsskulden m. m. under det kommande budgetåret och därmed avdet anslag som förs upp i statsbudgeten för att täcka underskottet i den inkomst- och utgiftsstatrörande statsskuldräntorna som godkänner, är av naturliga skälsvår att avgöra. har delskett förändringar i bl. a. ränteläge, valutakurser och budgetsaido och detåterstår mer än utbetalningen börjar. Jag förordar därför -efter samråd med riksgäldskontorel - att ell preliminärt belopp nu förs upp i förslaget till statsbudget för nästa budgetår, Detla preliminära belopp är beräknat med utgångspunkt ide förändrade bokföringsprinciperför statsskuldväxlar somjag tidigare denna dag (bil 1 sid 47) föreslagit skall gälla fr. o. m, budgetåret1988/89, Denna förändring medför en beräknad engångseffekt pä ca 8miljarder kr. Jag vill erinra om att harförslagen i budgetpropositionerna reviderats ikomplelteringspropositionerna. Det är därför lämpligt att på grundval av förnyade beräkningar frän senare ivär återkomma till ikompletteringspropositionen med förslag till beräkning av anslag för räntor pä statsskulden. 1 avvaktan härpåföreslår jag, mot bakgrund avstaisbudgetförslaget i övrigt, att anslaget Räntor på statsskulden, m.m. preliminärt förs upp med . i det nu aktuellastaisbudgetförslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på sluUigt förslag i ämnet, till Räntor på statsskulden, m. m. för /89 beräkna ettförslagsanslag av . 1 1987/88. Bilaga 19 till budgetpropositionen 1988 Oförutsedda Utgifter [987/88:100 (sjuttondehuvudtiteln) Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 4januari 1988. Anmälan till budgetpropositionen 1988 Oförutsedda utgifter Förutbetalning av oförutsedda utgifter finns i statsbudgeteii vid sidan av deanslag som finns uppförda under resp. departement ett särskilt förslagsanslag.Anslaget är i statsbudgeten för innevarande budgetår uppfört med I milj. kr.Det tas i anspråk efter beslut av regeringen för varje särskilt fall. Jag färförst ge en redovisning för de utgifter som under är 1987 har anvisats fråndetta anslag Utbetalningefter förlikning enligl den europeiska konventionen angående mänskligarättigheter m,m., regeringsbeslut 1987-10-22och ,................................... ............ 220000 Skadegörelse på utländska ambassader, regeringsbeslut ....................................................................................... ............ 58971, Återköp av vissa stulna museiföremål, regeringsbeslut ........................ .......................... ........ ................ 1266000 Ersättningför utgivet skadestånd, regeringsbeslut 44967 Skadeståndpå grund av fel eller försummelse vid förrättning förbildande av invallningsföretag, regeringsbeslut 152000 1 1987/88. Regeringen böräven i fortsättningen kunna disponera medel för läckan- Prop, 1987/88: 100 deav utgiftsbehov som inte kan överblickas vid statsbudgetens fastställan- Bil.19 de. Jag förordar sålunda att för näsla budgetär ett anslag förs upp för ändamålet. Anslagel bör i princip få disponerasendast för utgifter som är av så brådskande art att resp, ärende intehinner underställas och attutgifterna inte lämpligen kan täckas av andra medel som står lill regeringensförfogande: Härmed avses även att anslaget inte fär tillgodose behov somomtalas i 9 kap. 3 § tredje stycket regeringsformen, dvs. behov av medel förrikets försvar under krig, krigsfara eller andra utomordenUiga förhållanden. Beträffande gränsdragningen mellan utnyttjande avdetla anslag och de under de olikadepartementshuvudtitlarna uppförda reservationsanslagen till extra utgifter bör gälla att anslaget tilloförutsedda utgifier huvudsakligenskall användas för större utgifter. Denna gränsdragning bör emellertid . intetolkas alltför snävt, utan regeringen bör ges den handlingsfrihet som omständigheternakräver. Härutöver bör följande speciella ändamål fåtillgodoses av anslagel till oförutsedda utgifter. Under en följd av år har bemyndigatregeringen att, under förutsättning att andra medel intestår till förfogande för ändamålet, från detta anslag utbetala belopp, som staten genom lagakråftvunnen dom har ålagts att betala. Detlabemyndigande har med verkan fr. o, m. budgetåret , 1961/62utvidgats till att omfatta ocksåbelopp som staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efter uppgörelse har åtagit sig attersätta. Motsvarande bemyndigande,som innefattar bl. a. ersättningar efler förlikning enligt den europeiska konventionen angående mänskliga rätUg-heterm. m. bör inhämtas för hästii budgetär. Med anledning av prop, 1948:282 medgav (SU 1948:207, rskr 406) att fränanslaget till oförutsedda utgifter skulle t, v. under budgelårel 1948/49 få utgå ersättning för förlust av ellerskada på egendom utom riket personer, som uppehöll sig utomlands ochsom var i rikels tjänst, liksom till deras familjemedlemmar och personligatjänare. Ersättning skulle utgå efter sammagrunder som under budgetåren 1943/44-1946/47 hade tillämpats i fråga om motsvarande ersättningar för förluster somhade uppkommit pä grund avkrigsförhållandena (prop, 1944: 183, SU 147, rski" 329). För budgetåren 1949/50-1987/88 har riksdagenlämnat motsvarande bemyndiganden. Bemyndigande att på samma villkor betala utersättning för skador av ifrågavarande natur bör inhämtas för nästabudgetår. Med anledning av prop, 1951: 38 medgav (SU I95l:42,rskr 63) att från anslaget till oförutsedda utgifter skulle t. v. underbudgetåren 1950/51 och 1951/52 utgå ersättning för skador pä egendom inom landet, vilka hade uppkommit genom de tidigare krigsförhällandena. För budget åren 1952/53-1987/88 har riksdagenlämnat mötsvarande bemyndiganden. Med hänsyn till att krigsskador,exempelvis genom minsprängning, fortfa rande kan tänkas förekomma, börriksdagens bemyndigande inhämtas till att även under nästa budgetår påoförändrade villkor betala ut krigsskade ersättningar. Det bör slutligen ankomma påregeringen att anmäla de 2 utgifter som under det;anvisats från anslagettill oförutsedda Prop. 1987/88:100 utgifter. Mot bakgrund av vad jag nu haranfört anser jag atl anslaget lill Bil. 19 oförutseddautgifter, i likhet med innevarande budgetår, bör tas upp med 1 milj. kr.Jag hemställer all regeringen föreslår att tillOförutsedda utgifter för /89 anvisa ett förslagsanslag av 10OOOOO kr. alt stå tillregeringens förfogande för de ändamåloch på de villkor jag har förordat i det föregående. Tryckeri, Stockhoim 1987 1987/88:100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälantill statsbudgeten för /89 såvitt avser beredskapsbudget förtotalförsvarets civila del Enligt9 kap, 3 § regeringsformen skall företa budgetreglering för närmastföljande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annanbudgetperiod. Vid denna budgetreglering skall beakta behovet underkrig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden av medel för riketsförsvar. Utgifter för förstärkning av försvarsberedskapen kanläckas på principiellt fyra olika sätt. Utgifterna kan täckas genom alt förslagsanslag påstatsbudgeten överskrids, Detla gäller dock inte utgifier för åtgärder somskall belasta sådana anslagsposter som har maximerat. Vad gällertotalförsvarels civila resp. mililäradel fordras vidare atl regeringen fär bemyndigande att avberedskapsskäl överskrida de utgifts- och bemyndi-ganderamar som harfastställt. Regeringen kan vidare i propositionen hemställa altriksdagen beviljar särskilda medel på tilläggsbudget. Detla förutsätter allriksmöte pågår och att regeringen bedömer att det finns lid för en normalbudgetbehandling. Regeringen kan också la i anspråk medel som haranvisals på beredskapsbudgeten, om förutsättningarna härför krig, krigsfaraeller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen beslutar omdetta. Slutligen kan utgifter för beredskapsförstärkningarläckas på annat sätt än från anslag på beredskapsbudgelen eller förslagsanslagpå statsbudgeten. Regeringen har sålunda bemyndigats att vid krig, krigsfaraeller annan omständighet av synnerlig vikt för rikets försvarsberedskapdisponera rörliga krediter i riksgäldskontorel om högst 50 milj, kr, för Riksdagen1987/88. och högsl1 000 milj. kr. för dåvarande han- Prop. 1987/88:100 delsdeparlemenlelsverksamhetsområde (prop. 1970: 1, bil.11, JoU 3, Bil. 125, prop.1970:1 bil. 12, SU 10, rskr. 10,prop. 1973: 1 bil, 12, FöU 9, rskr. 63 och prop. 1974:8, FöU8, rskr. Del åligger regeringen att anvisa hur utgifterför höjningar av försvarsberedskapenskall läckas. Avgörande för vilka medel som skall las i anspråk äromfattningen och arten av de åtgärder som man avser alt vidta och hur snabbtåtgärderna måste genomföras. Beredskapsbudgetenskall säkerställa all nödvändiga beredskapshöjningar inle förhindras ellerfördröjs därför all regeringen inle disponerar erforderliga betalningsmedel. Den beredskapsbudget för lolalförsvarets civiladel som gäller för innevarande budgetår (prop, 1986/87:100 delvis, FöU6, rskr. 344) tar upp anslag om sammanlagt 11 164 milj, kr. Anslagen päberedskapsbudgeten är beräknade för de utgifter för civila ändamål somomedelbart föranleds av beslul om förstärkningar av försvarsberedskapen medundantag för sådana utgifter som inle skall belasta av maximeradanslagspost. Anslagen är beräknade för av av högsta försvarsberedskap.Under år 1984 har de ändamål för vilka medel bör las upp påberedskapsbudgeten setts över. har i skrivelse i enlighetmed regeringens anvisningar för programplaner m, m, lämnat förslag till beredskapsbudget för det civilaförsvaret avseende /89.