prop · GB03118 · 1987-12-31 00:00:00 — Denna innebär att de enheter inom verket, som har ansvar förde aktuella förvaltningsbesluten och som utarbetar underlag och förslag till STN,bildar en fristående enhet inom utan samband med verketsaffärsmässiga verksamhet. Slutligenlägger jag fram förslag till behövliga författningsmässiga regleringar för dennya organisationen och verksamheten." Sammanställning av remissvaren över rapporterna Prop-1987/88:118 "Tele i förändring" (DsK 1987:9) och "8a3 "myndighetsutövning" (DsK 1987:10) 1 Allmän inriktning av statens agerande på teleområdet Inga remissinstanser har protesterat mot de mäl förstatens agerande på teleområdet som skisseras av referensgruppen för telefrågori rapporten . Målen tillstyrks uttryckligen av bl.a. statskontoret, . , () och i (LO). Överbefälhavaren(), () och har påpekat att ett målbör vara uthållighet och tillgänglighet hos telekommunikationssystemet i krisoch under krig. accepterar helt den grundläggande synen på allmäntillgång på den vanliga telefonitjänsten. ()anser att intresset av konkurrens för att främja effektivitet och prispressklart bör framgå i de formulerade målen. Tillgodoseendet av sociala ochregionalpolitiska mäl bör enligt NO inte medföra att hinder mot konkurrensuppställs från statsmakternas sida. anser att de enskildakonsumenternas intresse inte kommit tillräckligt tydligt till uttryck igruppens förslag. och betonarsärskilt det fördelnings- och regionalpolitiska målet. () anser att fri konkurrens är den bästa metoden föratt ästadkomma en effektiv produktion av varor och tjänster. Fri konkurrensskall därför tillämpas på samtliga områden där så är möjligt. Målet för statensagerande på teleområdet måste vara att till lägsta kostnad tillhandahålla etttelesystem som kunderna är nöjda med. Teleområdet måste därför innehålla bådeoffentlig och privat verksamhet. Ett starkt allmänt telenät är enligt SAF enbra utgångspunkt för kompletterande tjänster på en fri marknad. delar referensgmppens bedömning attde medel som används för att nä de uppställda målen inte bör låsas fast frånbörjan utan att regelsystemet bör vara flexibelt. Alla remissinstanser som tagit upp frågan instämmer iönskemålet om ett starkt allmänt telenät. , () och anser att ett sådant nät bör vara en utgångspunktför kompletterande tjänster, inklusive transmission. Sådana tjänster bör,liksom varit möjligt, kunna tillgodoses på en konkurrensmarknad föratt ge både tillräcklig bredd i utbudet och för att fungera som en taxeåterhällandefaktor i det allmänna nätet. TCO betonar att starka ställning rentallmänt är bra för svensk teletrafik. Av särskild vikt är ett sammanhållettelenät. anser att det vid tilldelning av radiofrekvenser finnsanledning att ge företräde till publika nättjänster, öppna för trafikalla-till-alla, pä bekostnad av tjänster och lösningar som bara är begränsattillgängliga för ett fåtal företag. Flera remissinstanser däribland påpekar behovetav att ta hänsyn till den internationella utvecklingen och att inte eftersträva särlös- 41 ,, och . 1987/88:118 har särskiltframhållit att det är angeläget att den svenska utvecklingen Bilaga 3anknyter till den inom EG. Televerketanser att man i första hand bör ordna telemarknaden genom kommersiella avtaldirekt mellan och andra nätoperatörer, där det allmänna telenätetutnyttjas av såväl som andra. Verket har föreslagit att det skallbli tillåtet att fullt ut vidareförsälja kapacitet i ledningar som hyrs avteleverket - s. k. tredjepartstrafik - när prisstmk-turen för förhyrdaledningar ändrats. När det gäller internationell trafik kan det enligt verketkrävas någon form av formellt godkännande på regeringsnivå. Statskontoret anseratt regler och procedurer för tredjepartstrafik måste utvecklas. En prövningmåste göras i det enskilda fallet innan medgivande ges. Den som erbjudertjänster i telenätet bör ha någon form av tillstånd exempelvis ftån ensärskild myndighet - och viss teknisk kompetens och ekonomisk styrka börkrävas. Frägan bör tas upp i internationella fora. NTK, , SAFoch LKD anser att tredjepartstrafik bör tillåtas i de publika näten. LKD anserdämtöver att allmänna teletjänster bör finnas tillgängliga såväl via detallmänna telenätet som via privata telenät. Allmänna teletjänster bör uppfyllavissa krav som staten ställer. anser att det bör övervägasom inte landstingen och andra kan överta ansvaret för de delar av de allmännatelekommunikationerna som i praktiken kan ses som interna nät. ÖBframhåller att ett sådant regionalt samräd om planer som referensgruppenförordar dä det gäller kommunerna också är angeläget för försvarsmakten. ÖBpekar på viktiga roll och anser att ettregelverk bör fastställa totalförsvarsmyndigheternas möjligheter att påverkade stora investeringarna i telenätet. anser att det kanvara av stort värde att förankrar sina planer på regional och lokalnivå. Förbundsstyrelsen förutsätter att landstingen erbjuds att delta isamrådet. anser att förslaget om samråd är alltför vagtoch lämnar för mycket ät att självt avgöra i vilket läge planernaskall förankras. anser att samrådsskyldigheten bör lagfästasoch att kommunerna bör tillerkännas någon form av besvärsrätt över televerketsplaner. förklarar i sitt yttrande att det är självklart att verket ärberett att medverka i positiv anda vad gäller ökat informationsutbyte ochförankring av verkets planer på kommunnivå. framhåller att delokala serviceråd som har inrättat i de olika teleområdena bör kunnaspela en viktig roll när det gäller att fånga upp konsumentsynpunkterna. Kostnadernaför det sammanhåll na nätet och de samhälleliga uppgifter na bör enligt ÖB regleras i särskild ordning. Enligt FOA bör få ansvaret att upprätta normer för beredskapshänsynen inom telekommuni kationsområdet och övervaka deras efterlevnad. har framhållit att om verket utsätts för en omfattande konkurrens är det nödvändigt att alla aktörer pä lämpligt sätt får ta pä sig sin andel av kostnaderna för statsmakternas fördelnings- och regionalpolitiska krav och för totalförsva ret. NO anser att ett tillgodoseende.av sociala och regionalpolitiska mäl inte bör medföra att hinder uppställs mot konkurrens. NO föreslår att de 42 olönsamma tjänster, som av sociala och regionalpolitiskaskäl skall tillhan- Prop. 1987/88:118 dahållas, skall finansieras antingen viastatsbudgeten eller genom att en Bilaga 3 konkurrensneutral avgift införs påsådan teletrafik som bedöms kunna bära kostnaderna för de sociala ochregionalpolitiska aspekterna. och anser attmerkostnaderna för de sociala, regional- och försvarspolitiska uppgifterna iförsta hand bör finansieras över statsbudgeten. Under alla omständighetermåste den korssubventionering som sker för dessa ändamål noga bevakas såatt den inte medför verkligt allvarliga nackdelar för näringslivetskonkurrenskraft. anser att regionalpolitiska ochfördelningspolitiska hänsyn beträffande telefontillgänglighet i första handbör åläggas . Den korssubventionering som finns bör, enligtförbundet, upphöra. Enligt statens pris- och kartellnämnd (SPK),och bör monopol- och konkurrenssektorsärskiljas. och har rekommenderat att dagens televerkfunktionsuppdelas i en nätoperatör, ett utrustnings- och tjänstebolag samt enmyndighet. Telemarknaden måste enligt kännetecknas av eneffektiv konkurrens mellan jämnstarka parter. SPK och LKD anser att det är viktigt att åläggsatt tillämpa kostnadsanpassad prissättning på alla monopoltjänster. SPK anseratt detta gäller speciellt där företag som befinner sig i en renkonkurrenssituation med är i direkt beroendeställning tillteleverket som köpare av monopoltjänster. Svenska kommunförbundetavråder bestämt från en fullständig kostnadsanpassning. förordar att bestämmelsema ändras så attteleverkets avtal med sina kurtder kan prövas enligt avtalsvillkorslagen. Beträffande uppgifter framhåller televerketatt televerkskoncernen bör ges möjligheter att utvecklas på ett företagsmässigtnormalt sätt innebärande bl. a. att de samlade resurserna används påeffektivast bästa sätt oavsett verksamhetens juridiska form. Enligt LO ärteleverkets grundläggande uppgift att svara för att det finns en stabilkontinuerlig tillgäng på viktiga teletjänster i landets alla delar. Det är intefräga om någon traditionell vinstmaximering. Att vinstmaximera innebär enligtLO i princip två grundläggande uppgifter. Den ena att producera med hjälp aveffektivast möjliga resursanvändning. Den andra att maximera intäkterna. Denförsta uppgiften skall självfallet också prägla produktion. Denandra är inte lämpad för funktion. Där bör prissättningen förutomkostnadstäckning (i vid och långsiktig mening) istället syfta till maximalanvändning av teletjänster. Enligt bör frestelsen attvilja utnyttja den faktiska monopolställningen kunna minskas om man på olikasätt ser till att abonnenterna liksom regering och riksdag får ett störreinflytande över . 2 Inrättande av statens telenämnd Utredarens förslag i betänkandet "Televerketsmyndighetsutövning" om bildandet av en ny myndighet - statens telenämnd (STN) - tillstyrks av justitiekanslern (), ÖB, luftfartsverket, , , ra- 43 diolagsutredningen,, , , Svenska Leveran- Prop. 1987/88:118 törföreningenför Landmobil Radiokommunikationsutrustning (SLRK), Bilaga 3 , , /SR, , Sändareamalörer och . ÖB betonar att frekvensplaneringenmåste göras i nära samarbete mellan och ÖB. () tillstyrker förslaget att STNskall fatta normbesluten och besluta om godkännande av apparater. Flera remissinstanser anser att även de aktuellaförvaltningsbesluten om godkännande av utrustning och tillstånd att inneharadiosändare bör tas av statens telenämnd. Dessa är teleanslutningsnämnden,, statskontoret, SPK, , Indu:;triförbundet,Telefonaktiebolaget , , , (). anseratt den personal som utfärdar godkännanden av utrustning för anslutningtill bör överföras från till STN. SPK anseratt den nya myndigheten bör främja tillkomsten av nya laboratorier för provningav abonnentutrustningar med tanke på att det finns få alternativ till televerketslaboratorier. Stockhobns Handelskammare anser att nämndens funktion börutredas ytterligare. Många remissinstanser anser ocksä att det i (SIS) hörande fackorganet (SIS-ITS) bör få en betydande roll när det gäller kravspecifikationer,provning och godkännande. Denna uppfattning framför teleanslutningsnämnden,. , LM , LKD, (), Svenska Elektriska Mate-rielkontrollanstalten(SEMKO) och SIS. Olika instanser framför i detaljer olika åsikter om SIS-ITSuppgifter. Teleanslutningsnäinnden framhåller att förändringarna avteleverkets myndighetsutövning är påkallade av principiella skäl - inte avkonstaterade missförhållanden. Det ger enligt nämndens mening anledning attställa frägan om inte också en reform måste vara principiell, dvs. helt"befria" från uppgifter som innebär myndighetsutövning.Teleanslutningsnämnden framkastar tanken på en reform i två steg. Först skulleSTN ta över ansvaret för normbesluten och senare för förvaltningsbesluten.Under tiden skulle SIS-ITS hinna etableras och pågående monopolavvecklingavslutas. anser att samma organ bör prova och godkännautrustning och att provningen på teleområdet bör inrymmas i det generella riksprovplatssystemet. anser att man bör överväga atttill oberoende provningslaboratorier, t.ex. statens provningsanstalt, delegerasåväl godkännande som typefterkontroll. och MPR föreslår att MPR skallauktorisera laboratorier för provning av teleutrustning. MPR anser attteleområdet inte skall undantas från kontrollagens tillämpningsområde. anser att tekniska regler för radioutrustninghuvudsakligen bör utar- 44 betas inomstandardiseringsorganen (Svenska Elektriska Kommissionen Prop. 1987/88: IIJ inom SIS). Fleraremissinstanser förordar att STN skall få vidare uppgifter än vad som föreslåsav utredaren. Exempelvis anser NO att nämnden bör bistå de konkurrensvårdandemyndigheterna med teknisk värdering och synpunkter. , anser att nämnden bör avgöra tvister om bl. a. access tilldet allmänna nätet och om priser. väcker frågan om inte STNbör ha en reglerande funktion även beträffande privata telenät, i varje fall omde är av större omfattning. Enligt bör STN vara statens organ för telepolicyoch taxepolicy samt ge koncessioner, i den män sådana blir aktuella. LKD föreslåratt myndigheten bör få det övergripande ansvaret för vad föreningen benämner"de allmänna teletjänsterna" i . Till nämndens ansvarsområdebör höra internationella kontakter, att vara tillsynsmyndighet för vissanätadministratörer, fastställa regler för kris- och krigsplanering och villkorför hur nätadministratörer skall tillhandahålla de allmänna teletjänsterna. anser att statens telenämnd skall få inskrivet i sinmyndighetsförordning att se till att handikappaspekter läggs in i allt arbetesom myndigheten gör. Teleanslutningsnämndenoch anser i motsats till utredaren att ävenrepresentanter för olika intressegrupper bör kunna ingå i nämnden. 3 Avveckling av anslutningsmonopol Referensgruppensförslag om avveckling av kontorsväxelmonopolet tillstyrks av SPK,, , , SAF, . ,statskontoret, LO, , , ,och . Provning och godkännande avkontorsväxlar bör enligt LKD kunna påbörjas och monopoletupphävas . anser att avvecklingen bör ske inomhögst 1-1,. För de mindre systemen som linjetagare bör avvecklingen kunnaske lika snabbt som för modemer. EnligtNTK bör monopolet för modemer kunna avvecklas omgående och för abonnentväxlarinom högst . meddelar att man beslutat avveckla monopolet på modemerinom talbandet frän . 1 Inledning ......................................................... 2 2 Historik och utveckling av telepolitiken ................ ... 3 3 Telepolitikens mål och inriktning ......................... 6 3.1 Inledning..................................................... 6 3.2 Telepolitikens mäl ....................................... 8 3.2.1 Det övergripande målet för telepolitiken ..... 8 3.2.2 God tillgänglighet och service .................. 9 3.2.3 Effektivitet............................................ 11 3.2.4 Utvecklingsmöjligheter............................. 12 3.2.5 Regional balans och sociala hänsyn .......... 13 3.2.6 Uthållighet under kriser och i krig ............ 13 3.3.1 Inledning ................................................ 14 3.3.2 Dialog och förankring ............................. .. 14 3.3.3 Valfrihet .............. .......................... 15 3.3.4 Effektiv konkurrens ............................ 15 3.3.5 Ett sammanhållet öppet telenät................. 16 3.3.6 Solidariskt betalningsansvar ................... 17 3.4 Behovav ytteriigare utredning 18 4 Inrättande av statens telenämnd ......................... 20 5 Lagstiftningen på radiokommunikationsomrädet........ 24 6 Avveckling av anslutningsmonopol......................... 25 7 Inriktning och omfattning av verksamhetunder 29 7.1 Allmän inriktning .......................................... 29 7.2 Soliditet ................................................... 34 8 Hemställan....................................................... 36 9 Beslut........................................................... '.. 37 Bilaga1 Sammanfattning av förslagen frän referensgruppen för tele frågor i rapporten (DsK 1987: 9) 38 Bilaga2 Sammanfattning av betänkandet "myndighets utövning" (DsK 1987: 10) .......................... 39 Bilaga 3Sammanställning av remissvaren över rapporterna "Tele i förändring" (DsK 1987:9) och "myndighetsut övning" (DsK 1987: 10) .......................... .. 41