prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Pågående utredningar inom verken kandock innebära att förslaget senare kan komma att kompletteras. Vi förordarsåledes följande utsläppsgränser vid förbränning: Anläggningarmed ett årligt utsläpp av svavelöverstigande svavel per megajoule bränsle(årsmedelvärde) övrigaanläggningar svavel per megajoule bränsle(årsmedelvärde) 75 Kravenbör gälla samfliga bränslen och införas successivt med början i storstadslänenoch sydligaste (). Frän 1999 bör kraven omfatta hela landet. Detfinns oftast en enda huvudman för ett Qärtvärmenät. Utsläppsvärdet bör i sådantfall gälla för nätet som helhet. I de fall det finns flera huvudmän börutsläppsvärdet gälla för hela nätet eller delar av nätet beroende pä huransvarsförhållandena kan ordnas. Inom en industri eller annan anläggning medflera pannenheter bör utsläppsvärdet räknas på det samlade utsläppet frän allapannenheter. Om svavelutsläppen sammanlagt överskrider skall dethårdare utsläppskravet gälla, eljest det lägre. Denya utsläppskraven bör föras in i svavelförordningen. För att det skall varamöjligt mäste lagen om svavelhaltigt bränsle utvidgas från att omfatta endastfossila bränslen till att omfatta samtliga bränslen. Vi föreslår att dessaförfattningar fortsättningsvis benämns lagen respekfive förordningen omsvavelutsläpp vid förbränning. Den nuvarande förstaparagrafen i svavelförordningen, som anger maximal utsläppsnivå (0,24 gramsvavel per megajoule), bör kvarstå med viss modifiering av texten. De nyautsläppsgränserna, som räknas som årsmedelvärden och i vissa fall gäller helasystem, anges därefter. Förslag tillförfattningsändringar redovisas i en bilaga. Där anges endast de huvudsakligaändringarna, vilka gäller de inledande paragraferna. Vissa följdändringar mästedärutöver göras i efterföljande paragrafer. Ivårt förslag har vi utgått från att de nya kraven införs vid följandefidpunkter i de olika länen. 1987/88:85 Bilaga 4.7 Från1993 (Ijanuari) Från1995 (Ijanuari) Från1999 (Ijanuari) Tidpunkternaär valda sa att storstadslänen och de mest försurade områdena omfattas förstav de nya kniven. Länsfördelningen kan eventuellt behöva justeras något medhänsyn tUl oljedistributionsmöjligheterna. Vi anser attutsläppsvärdet för svavel skall avse ett helt fjärtvärmenät -eller delar av ettnät (jämför ovan) - liksom flera pannenheter inom en industri för att företagenskall kunna anpassa sig till kraven på ett så kostnadseffektivt sätt sonmöjligt. Det blir härigenom möjligt t. ex. att koncentrera utsläppsminskningartill anläggningar där förutsättningarna att minska utsläppen är särskilt goda.Företagen får ett incitament att försöka få ut sä hög reningseffekt som möjligtur anläggningar för avancerad Utsläppsgränserför en enskild anläggning mäste ju sättas med Prop. 1987/88:85 hänsyn tillvad leverantörer av reningsutrustning kan garantera m. m. Det Bilaga 4.7kan dock ofta vara möjligt att till ganska låg marginalkostnad sänka utsläppenunder den gräns som anges i sädana fall. Merdetaljerade bestämmelser med anledning av de föreslagna kraven bör tas in inaturvärdsverkets tillämpningsföreskrifter för svavelförordningen. Dethar inte varit möjUgt att inom ramen för detta arbete undersöka om åtgärdernaför att minska svaveldioxidutsläppen skulle kunna effektiviseras ytterligaregenom att den föreslagna regleringen kompletteras med en avgift i någon form(utöver den nuvarande dispensavgiften). En avgift ger företagen incitament attminska utsläppen även under den nivå som föreskrivits i lagstiftningen.Avgiften ökar därmed företagens intresse av att utveckla ny effektivarereningsteknik. kan en avgtft i vissa faU öka osäkerheten förbränsleanvändarna. Energiverketoch avser att senare undersöka om den föreslagna grundlägganderegleringen av svavelutsläppen bör kompletteras med någon form av utsläppsavgift.Verken kommer härvid att samråda med energiskatteutredningen, varsutredningsarbete delvis omfattar dessa frågor. Ett vidare utredningsarbete fårocksä visa om konsekvenserna för raffinaderiindustrin och torvanvändningen ärsädana att det är motiverat med nägra särskilda undantag från ellermodifieringar i lagstiftningen. Effekter och kostnader till följd av föreslagna krav Deföreslagna svavelkraven medför omställningsproblem för de svenskaraffinaderierna och för producenterna av torv. Hur stora omställningsproblemenblir är beroende av i vilken utsträckning som efterfrågan på olja med enprocents svavelhalt respektive torv minskas. Vi har uppskattat att ca 25procent av den totala användningen av tung olja kommer att utgöras avolja med 0,4 procents svavelhalt om man utgär från de föreslagna kraven. Dennaandel väntas öka fill . Osäkerheten i bedömningen är dockstor. Raffinaderiernamåste under sådana förhållanden avsätta störte mängder av den tungaeldningsoljan utomlands och importera mer lågsvavliga oljor. Vi har bedömt attde angivna förändringarna i oljeefterfrägan kommer att öka raffinaderiernaskostnader och därigenom påverka de framtida förutsättningarna föranläggningarna. avser att fördjupa bedömningen på denna punktunder . Skärptakrav pä svaveldioxidutsläppen ökar flisens konkurtenskraft i förhållande till torv i mindre anläggningar. Flisens konkurtensfördelar accentueras om man räknar med att ocksä kraven på kväveoxidutsläppen blir hårdare frän mitten av i enlighet med tidigare förslag frän och . Detta kan försvåra torvproducenter- nas situation. Härdare svavelkrav är dock aktuella för en stor del av de torveldade anläggningarna först . Anpassningstiden är således läng. Det är ocksä troligt att reningstekniken kan bli bättre och billigare , 77 Deföreslagna svavelkraven medför kostnader inom industrin, fjärtvär- Prop.1987/88:85 men och bostäderna på sammanlagt ca för och ca400 Bilaga för , Kostnaderna är beroende av olje- ochkolanvändningens storlek och därmed avhängiga av den prognos man utgår frän.De belopp vi angivit är baserade pä senaste prognos, HärtiUkommer kostnader för rökgasrening i befintliga oljekondensverk pä 200-300 miljkr . Det är emellertid osäkert om de befintliga oljekondensverkenkommer att utnyttjas i den omfattning som förutsatts i energiprognosen. Kraveninnebär att svaveldioxidutsläppen minskar med ca är 1995 och 2010 jämfört med eljest förväntade utsläpp dessa är, om man utgär frånsamma prognos. Det innebär att svaveldioxidutsläppen skulle minska med ca 65procent räknat . Räknat kanutsläppsminskningen uppskattas till . Dessa bedömningarförutsätter att de nya kraven inte påverkar användningen av olika bränslen.Sannolikt kommer dock användningen av skogsbränslen och naturgas att stimuleras. Utsläppsbedömningenför år 201Ö bygger vidare på nu tillgänglig teknik. Ny teknik, t. ex.kolförgasning vid nya störte kraftproduktionsanläggningar, kan dock komma attge möjlighet till väsentligt lägre svavelutsläpp än konvenfionell teknik. Genomatt vi tillåter en förhållandevis lång fid innan nya krav skall tillämpas,kommer svensk teknikutveckling att stimuleras. Vihar i den angivna bedömningen av utsläppsnivån inte heller räknat mednågon förändring av svaveldioxidutsläppen från industrins processer mellan är1995 och , De förändringar i industristrukturen som förutsätts ienergiprognosen, med bl, a. fortsatt minskande produktion inom järn- ochstålindustrin samt annan tung industri, bör dock innebära minskandeutsläpp från processerna. Kostnadsbilden för utsläppsbegränsande åtgärder inomprocesser jämfört med vid förbränning är vidare som redan framhållits - sådanatt åtgärder för att begränsa processutsläppen ytterligare efter 1995 börövervägas. Avslutningsvisvill vi också peka på den stora betydelse som energisystemets utveckling harför föroreningsnivån. Det gäller såväl utsläppen av försurande ämnen somutsläppen av koldioxid, vilka inverkar på klimatet. Det finns ingareningstekniska åtgärder som medför lägre koldioxidutsläpp. Det är mot dennabakgrund nödvändigt att parallellt med reningsåtgärder främja en miljövänligutveckling av energisystemet. 1987/88:85 Bilaga 4.8 Förteckning över remissinstanserna och sammanställning avremissyttranden över skrivelse från statens energiverk ochstatens naturvårdsverk med förslag till nya svavelkrav vid förbränning Remissyttrandenhar inkommit frän , i . ,, , , () och . 2 Allmänna synpunkter om behovet av åtgärder Länsstyrelseni anser att det är mycket angeläget att alla möjligheter attminska utsläppen av svavel genomförs. Även åtgärder mot andra utsläpp börgenomföras och det internationella arbetet för att minska utsläppenintensifieras. är industrin positiv till att minska sina svavelutsläpp ekologiskt acceptabel nivå. Förbundet pekar emellertid pä deluftförorenings- och försurningsproblem som uppstår genom en för tidigkärnkraftsavveckling och anser därför att en sådan ej bör genomföras. Kraftverksföreningenoch framför att miljöförbättringen genom förslagetblir marginell genom att det största nedfallet pä svenskt område kommer frånutländska källor. Denna miljöförbättring kan inte mofivera kostnaderna förförslaget. Enligt är det mycket som talar för att direktakonsekvenslindrande åtgärder, t. ex, vitaliseringsgödsling iförsurningskänsliga områden, skulle ge avsevärt bättre resultat. Fleraremissinstanser påpekar att förslaget torde leda till att högsvavUga oljor får exporteras i ökad utsträckning, och kan därför inte stödja förelig gande förslag till strategi för oljeanvändning. Vatttenfall delar myndighe ternas uppfattning att goda miljöförhållanden inte enbart nås genom re ningsåtgärder utan även genom en utveckling av energisystemet. bedömer att merkostnaderna för konsumenter och industrin kommer att ligga pä per är, vilket motsvarar en kostnad pä ca /ton minskad svavelemission. Vidare anser institutet att ett antal viktiga konsekvenser som bl. a. inverkan på tjockoljeförbrukningen, 79 de svenskaraffinaderiernas situation, andelen destillatbränslen och påver- Prop.1987/88:85 kan på försörjningstryggheten är bristfälligt eller inte alls belysta. Värmeverksföreningenanser att marknaden för det inhemska bränslet torv kommer att minska samt atinaturgasen kan vara överskattad som medel att lösa miljöproblem iQärrvärmebranschen, STPF framhåller att tillgängliga data över svavelhalten itorvbränslen är bristfälliga. Tillgängliga data visar emellertid att endast enfjärdedel av undersökta objekt skuUe klara en gräns på svavel per MJ.Sameldning med svavelfattigt bränsle, t. ex, trädbränsle, ger möjlighet attkompensera för svavel-innehållet i torven, men innebär stora ekonomiskanackdelar för torven. Karlshamnsverketanser det vara ekonomiskt orimligt att installera rök-gasavsvavlingsanläggning,varför kraven bör sättas sä att lågsvavlig olja kan användas eller dispensmedges. Värmeverksföreningenavstyrker den föreslagna tillämpningen av "bubbelprincipen" medannågra andra remissinstanser ser vissa fördelar med denna. Flertaletremissinstanser är negativa till utsläppsavgifter och överförbarautsläppsrätter. 5 Förslaget till skärpta miljökrav instämmer i bedömningen att utsläppskraven för svavelsätts lika för alla bränslen. Enligt är det bra med generellaregler då det minskar den administrafiva hanteringen. Förslaget tillförordning om svavelhaltigt bränsle bör emellertid överarbetas. Ävenandra remissinstanser instämmer i de grundläggande tankarna bakom förslaget.Flera remissinstanser, bl, a. , anser att ytterligare frågor behöver utredas innanförslaget kan läggas till grund för ett beslut. STPFframför bl, a, att nuvarande begränsningar bör behällas tills vidare och attinga ytterligare restriktioner bör åläggas torvnäringen förtån 1999.Gränsvärdet bör fortsättningsvis anges per MWh kalorimetriskt värmevärde. Karlshamnsverketoch pekar pä problemen med oljekon-denskraftverken, som börbibehållas för effektkörning under högbelast-ningstid. Värmeverksföreningenföreslär bl, a, att tillåtna utsläpp ska relateras till nyttiggjord energi ochatt villkoren och tidpunkten för dess införande ska vara förhandlingsbara. 1987/88:85 Bilaga 4.9 Remissynpunkter på motoralkoholkommitténs betänkande (SOU1986:51) Alkoholer som motorbränsle m. m. Produkfion av alternativa drivmedel Användning av alternativa drivmedel 4.1 Låginblandning i bensin 4.2 Användning av motoralkoholer som drivmedel i renform Regeringsuppdragtill transportforskningsberedningen, styrelsen för teknisk utveckling ochstatens energiverk att utarbeta program för energirelaterad forskning ochutveckling inom transportsektorn. () har pä regeringens uppdrag undersökt förutsättningarna för introduktionav motoralkoholer som drivmedel och låginblandningskomponent i större skala(Alkoholer som motorbränsle, SOU 1986:51), Betänkandet som överlämnades tillmiljö- och energiministern har remissbehandlats och i detföljande redovisas en sammanställning av remissinstansernas synpunkter. Riksdagenhar tagit ställning till riktlinjer och resurser för fortsattenergirelaterad forskning och utveckling inom transportsektorn under budgetåren1987/88-1989/90 (prop, 1986/87:80 bil. 12, NU 33, rskr. 292), Regeringen harsom en följd av detta beslut och med beaktande av MAK:s betänkande ochremissinstansernas synpunkter beslutat att ge ansvariga myndigheter -transportforskningsberedningen, styrelsen för teknisk utveckling och statensenergiverk - i uppdrag att utarbeta program för energirelaterad forskning ochutveckUng inom transportsektorn. Dessa uppdrag redovisas sist i denna bilaga, Yttrandeöver MAK:s förslag har avgivits av kommerskollegiet, försvaretsforskningsanstalt (FOA), överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), ,transporträdet (TPR), transportforskningsberedningen (TFB), (), lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, SverigesLantbruksuniversitet (SLU), styrelsen för teknisk utveckling (STU), statensindustriverk (SIND), statskontoret, (), statensnaturvärdsverk, kemikalieinspektionen, energiforskningsnämnden 6 1987/88. (Efn),statens energiverk, statens rnaskinprovningar, i Upp- Prop.1987/88:85 sala, , , , ,Västmän- Bilaga 4.9 lands och samt , , ,, , , , och , . iSverige (LO), (), (), , (), . SvenskaPetroleum Insfitutet (SPI) och . Härutöver har ÅkeBrandberg, inkommit med kommentarer över kommitténsförslag. IMAK:s direktiv (Dir 1985:14) ingick att bedöma förutsättningarna förintroduktion av alternativa drivmedel mot bakgrund av en bred belysning avfördelar och nackdelar med sädana drivmedel från olika samhälleligautgångspunkter. Det gäller bl. a. energi-, miljö-, beredskaps- , livsmedels-ochindustripolitiska aspekter. Riktlinjer för kommitténs bedömningar angavs idirektiven. För att ge ett allsidigt underlag för detta konstruerade MAKåskådningsexempel där fördelar och nackdelar av en storskalig introduktionvägdes mot varandni och analyserades, I detta arbete har berörda myndigheter,intresseorganisationer m. m, givits tillfälle att lämna synpunkter ochkommentarer pä faktamaterialet. Två av MAK:s delrapporter har varit föremålför remissbehandling'. MAKhar därefter vägt samman detta underiagsmaterial och härvid särskilt beaktatkostnaden för en introduktion i större skala, MAK har kommit fram till följandeallmänna och mer övergripande synpunkter, - Det finns av energipolitiska skäl motiv för attutveckla och förbereda en introduktion av alternativa drivmedel. Motoralkoholertorde vara det alternativ som har bäst förutsättningar fräntekniska utgångspunkter, - En i förhållande till andra likvärdiga alternativlönsam produktion av motoralkoholer för låginblandning kan inte förutses påflera år. Ett nytt beslutsunderlag rörande förutsättningar för att uppföra enfullskaleanläggning för etanolproduktion bör tas fram till slutet av1980-talet. - En tyngdpunktsförskjutning från lätta tUl tyngrefordon föreslås i den av statsmakterna fastlagda introduktionsplanen.Successivt mer omfattande fiottförsök föresläs parallelU med FoU för bättremotorer och drivsystem. Olika parter förutses di:ltaga vid finansiering avfortsatta insatser, - Fortsatt FoU bör ske för att utvecklakonkurtenskraftiga alternativa drivmedel i första hand baserade på inhemskaråvaror. 'Produktion och användning av motoralkoholer. Underlagsmaterial till motoralko holkommittén (Ds 1 1985:02) och Förutsättningar för etanolproduktion i enfullska leanläggning, betänkande av motoralkoholkommittén (Ds I 1986:9), 82 MAKföreslär att fortsatta insatser i första hand skall finansieras via Prop.1987/88:85 energiforskningsprogrammet. I proposition 1986/87:80 om forskninghar Bilaga 4.9 regeringen föreslagit att sammanlagt närmare 110 milj, kr, skallanslås för utveckling av alternativa drivmedel, nyaeller förbättrade motorer m. m. Insatser föreslås fördelas enligt följande.Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringen förslag (NU1986/87:33, rskr, 292). 1987/88 1987/90 Energiteknik för transporter (STU) 26 80 Energirelaterad transportsystemforskning (TFB) 4 11 Härutöver har statsmakterna beslutat att alternativadrivmedel skall göras till ett särskilt insatsområde i delprogrammetBränsleförädling (programmet Energitillförsel). är ansvarigför detta program. Regeringen har i regleringsbrev för anslaget C 6.Energiforskning beslutat anslå 15 milj. kr. för detta delprogram /88. En övervägande majoritet, däribland kommerskollegiet,transportrådet, TFB, , statens jordbruksnämnd, SLU, RRV,statskontoret, Efn, statens energiverk, i , LO,, , och delareller anför inga erinringar mot MAK:s övergripande slutsatser och förslag närdet gäller förutsättningar för introduktion av alternativa drivmedel. STU konstaterar att MAK väl sammanfattar utvecklingslägetpä området och ger en god beskrivning av de problem och utvecklingsmöjlighetersom synes föreligga. Förslagen överensstämmer i allt väsentligt med STU:suppfattning. Den internationella utvecklingen är enligt STU en viktig faktorvid bedömning av den roll alternativen till dagens konventionella drivmedelkan spela. delar i stort de bedömningar ochförslag MAK lämnar. Motoralkoholer utgör enligt verkets mening det bästaalternativet till dagens oljebaserade drivmedel. Från råvaru- ochkostnadssynpunkt är metanol att föredra framför etanol medan alternariven ärlikvärdiga frän miljösynpunkt. En ökad användning av alternativa drivmedel baserade päinhemska råvaror skulle enligt TPR innebära en störte handlingsfrihet gentemotde oljeproducerande länderna samt fördelar frän beredskapssynpunkt varför detär viktigt att FoU om alternativa drivmedel fortsätter på en hög ambitionsnivå.Genom det nära samband som finns mellan alternativa drivmedel å ena sidan ochsåväl beredskapsfrågor som trafik- och miljöpolitiska frågor ä den andra bördet vara naturiigt att ett betydande ansvar för det fortsatta utvecklingsarbetesom erfordras vad gäller alternafiva drivmedel läggs på TPR. Mot bakgrund avrådande kostnadsmässiga förutsättningar torde enligt TPR den för närvarandemest lämpliga strategin vara att inrikta en svensk produktion av alternativadrivmedel, baserad på inhemska råvaror, pä att av försöijningsberedskapsskäl tryggadrivmedelsbehovet hos vissa fordonsflottor av strategisk betydelse. Genomriksdagens beslut att införa skärpta avgaskrav för personbilar Prop. 1987/88:85och krav pä att blyet skall tas bort ur bensinen kommer enligt statens Bilaga4.9 naturvårdsverk utsläppen av framför allt koloxid och kolväten frän biltrafikenatt minska . En del iiv den miljöeffekten motverkas dock av enförväntad trafikökning. Ur hälso- och miljösynpunkt är det enligt verketangeläget att minska utsläppen av kväveoxider, partiklar och specifika kolvätenfrän lastbilar och bussar. Det står inte att finna något alternativtdrivmedel till diesel och bensin, som med hänsyn till dagens tillämpademotorteknik och tillgängliga avgasrenande teknik, skulle medföra omedelbaramiljömässiga fördelar. Den potential till miljövänlighet som eventuellaalternativa drivmedel kan ha kräver omfattande motorutveckling föratt kunnaförverkligas. Man mäste därför se användningen av aUernativa drivmedel iutsläppsbegränsande syfte som en fräga . Alternativ till dekonventionella bensin- och dieselmotorerna med bättre miljöprestanda än enbensinmotor med effektiv katalytisk avgasrening finns enbart päförsöksstadiet. För en radikal förbättring av luftföroreningssituationen medbibehållen omfattning av bilismen bör sådana drivsystem komma fill användning.Målmedvetna satsningar för att stödja och driva på utvecklingen av sädanamotorer är därför enligt verket miljömässigt påkallade. Bilindustriföreningenär överens med MAK om att det inom överskådlig fid inte finns tillräckligtstarka skäl för att motivera en fullskaleanläggning för framställning avetanol. Likaså pekar föreningen på behovet av att aktivt följer ochdeltar i det internationella arbetet med alternativa drivmedel. EnligtLO visar MAK på ett förtroendeingivande sätt att inga ekonomiskaförutsättningar finns under öveiskädlig fid och med rimliga antaganden omoljeprisernas utveckling för en bred introduktion av motoralkoholer i ,Det är vidare enligt LO tveksamt om användning av alkoholer i ottomotorer överhuvud taget innebär någon miljöförbättring. Vad gäller alkoholer idieselmotorer tillstyrker LO fortsatt FoU. Efninstämmer i MAK:s bedömning att förutsättningar saknas för att nu besluta om en allmän introduktion av alternativa drivmedel. Genom att ett nytt beslutsunderlag för introduktion utarbetas skapas enligt Efn ett ökat rådrum i förhällande till de riktlinjer som tidigare antagits av . bör enligt Efn kunskaperna om de miljömässiga konsekvenserna av olika drivmedelsalternativ förbättras, I sammanhanget bör också noteras att naturgasen ser ut att bli ett viktigt inslag i de nordiska ländernas eneigtförsörjning. Utvecklingen av en driv medelsstrategi under de närmaste iiren bör mot denna bakgrund ge utrym me för fortlöpande omprövning av handlingsalternativen och FoU-insat serna bör inte begränsas till alkoholer. har goda kompetensmässi ga förutsättningar för att få till stånd FoU till stöd för övergäng tillalterna tiva drivmedel och vidareutveckling och anpassning av motorer till vari erande ekonomiska och miljömässiga krav. Det finns pä drivmedelsomrä det ett starkt intresse för internationellt samarbete och för bilindustrins engagemang krävs självfallet att en övergäng inte sker isolerat på hemma marknaden. Staten bör därvid främst finansiera grundforskning och bevak- 84 ningav teknik med sikte på att på läng sikt förbättra de ekonomiska, miljö- Prop. 1987/88:85 och energimässiga förutsättningarna för de framtida vägtransporterna. RRVinstämmer som helhet i MAK:s förslag och rekommendationer men pekar pä riskenför att tidigare gjorda investeringar blir det avgörande argumentet förfortsatta satsningar inom området. Avgörande för beslut om ytterligaresatsningar mäste enligt verket vara det förväntade värdet i förhällande tillkostnaderna för de planerade satsningarna. Eftersom renal-koholdriften meddagens teknik är synnerligen olönsam skulle denna typ av bedömning varitspeciellt önskvärd för de föreslagna flottförsöken. En sådan bedömning ärgivetvis svår att göra men RRV anser ändå att varje ny utvecklingsinsats måsteprövas utifrån denna ansats och att det måste vara möjligt att utnyttjaerfarenheter från andra länder och från tidigare försök med att utveckla andraalternativa energikällor. Verket anser att MAK:s förslag om att tyngdpunkten idet framtida utvecklingsarbetet bör ligga på etanol är dåligt belagd. Somexempel pä en faktor som talar för en introduktion av metanol istället företanol viU RRV nämna att råvarubasen för inhemsk produkfion enligt MAK ärbetydligt störte för metanol. RRV anser inte heller att kommittén tillräckligtnoga analyserat den internationella konkurtenssituationen i detta avseende.Verket pekar därför på risken för att en lösning av ett strukturelltjordbrukspoUtiskt problem med hjälp av etanolintroduktion pä sikt kan leda tillytterligare regleringar inom jordbruket. Socialstyrelsenanser att de alkoholpolitiska riskerna är ringa om det s.k.läginblandningsalternativet genomförs. Däremot är uppenbara risker förknippademed alternativet med ren etanol. delar här MAK:s åsikt attdetta alternativ endast kan accepteras om det går att finna effektivadenatureringsmedel.