prop · GB03129 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:129 om vissa sjöfartspolitiska åtgärder Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollelden för den åtgärd och del ändamål som framgär av föredragandenshemställan. Efterframställning från lägger regeringen i denna proposition fram förslagtill sjöfarlspolitiska åtgärder. Regeringen föreslär alt ell särskiltstatsbidrag införs lill svenska rederier för alt sänka redarnas bemanningskostnader.För /89 utgår bidraget med . per helårsanställd sjömansysselsatt pä svenskt handelsfartyg i fjärrfart. Kostnaden för staten beräknasfill 300 milj. kr. för /89. Regeringen kommer senare i ensärskild proposition att föreslå befrielse från sjömansskatt för tjänstgöringpä svenska handelsfartyg i fjärrfart. i /88. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , R. , , ,, , , G. , , . Proposition om vissa sjöfartspolitiska åtgärder 1Inledning Trafikutskottetuttalade i sitt belänkande 1987/88:8 om behovet av sjöfartspolitiska åtgärdersammanfattningsvis bl. a. följande. Motbakgrund av den svenska handelsflottans snabba minskning och dessbetydelse särskilt från beredskapssynpunkt föreslår utskottet i betänkandet atlriksdagen ger regeringen lill känna all det är nödvändigt all skyndsamt vidtalångsiktiga åtgärder i syfte att bibehålla en svenskflaggad handdsfiolta avrimlig omfattning. Regeringen bör därför enligt utskottet senast den 10 mars1988 förelägga förslag om sådana åtgärder. Isammanhanget noterar ulskollel alt regeringen sagt sig vara beredd att föreslåskattefrihet för anställda för inkomst på svenska fartyg i Qärrfarl. Somexempel på ytterligare åtgärder anger utskottet insatser via statsbudgetensamt användning av investeringsfonderna för alt underlätta investeringar ifartyg. Riksdagenbeslöt (rskr. 107) atl bifalla utskottets hemställan all som sinmening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av sjöfarlspolitiskaåtgärder. 2 Sjöfartsnäringens utveckling och förutsättningar 2.1 Den svenska handelsflottans utveckling m. m. Densvenska sjöfartens utveckling följer en i stort sett obrutennedåtgående trend. Den svenska handelsflottan, med undantag av färjelrafikenoch viss trafik med specialfartyg, har minskat kraftigt under tioårsperioden.Antalet svenskflaggade fartyg har minskal med drygt en tredjedel, antaletsysselsatta har i stort sett halverats och del svenska tonnaget har minskat femtedel av nivå. bestod den svenska handelsflottan av ca630 fartyg om totalt ca 13,0 milj. ton dödvikt med ca 24000 ombordanställda.Vid mitten av fanns 424 fartyg om ca 2,6 milj. lon dödvikt, somsysselsatte mellan 12000 och 13000 personer. Någotmindre än hälften av fartygen opererar i närsjöfart och sysselsätter Prop.1987/88:129 ca 4 000 personer. som den svenskflaggade handelsflottan minskatkraftigt i omfattning har svenska rederier i ökad utsträckning engagerat sig iägande och drift av fartyg under utländsk flagg. Den svenskägda utlandsflaggadeflottan är lonnagemässigt uppskattningsvis dubbelt så stor som den svenskflaggade.Den samlade dödvikten uppgår till ca 4,5 milj. ton fördelad på ca 115 fartyg.Drygt ell tretliotal av dessa fartyg drivs med svensk besättningunder del s. k. inlernationaliseringsavlalet med totalt ca 1 200 personersysselsatta. Dessutom hyr svenska redare in ett stort antal fartyg frånutlandet. Sammanlagt kan del tonnage som svenska redare disponerar uppskattastill ca 700 fartyg med en dödvikt om drygt 8 milj. ton. andel av världshandelsflotlan har under desenaste tio åren minskat från lill . Om den utlandsflaggade svenskägdaflottan medräknas utgör andelen drygt I %. andel har under sammafid minskat från till . har andel mer änfördubblats från till . Minskningen av den svenska handelsflottan förklarasframför allt av den strukturella omvandling som skett under den senaste fioårsperiodeninom den internationella sjöfarten. Protektionism och överkapacitet på fartygsmarknadeningår som element i denna omvandling. En mer avgörande förklaring till densvenska handelsflottans negativa utveckling är emellertid svårigheterna attunder nuvarande förutsättningar driva en lönsam rederinäring med svenskbesättning. Bemanningskostnaderna blir för höga. Med den utveckling som ägerrum inom den internationella sjöfarten med ett ökat utbud av tonnage underbekvämlighetsflagg och lågkostnads-flagg får de höga bemanningskostnaderna enavgörande belydelse för den svenska handelsflottans konkurrenskraft. Länder som möjliggör alt fartyg kan drivas med lågakostnader dominerar alltmer den internationella sjöfarten. Under sädanaflaggor förekommer, som jag framhöll i den trafikpolitiska propositionen,ingen eller låg företagsskatt och inkomstskatt på sjöinkomster. Vidare finnsexempel på att anställda inte erbjuds några sociala förmåner som pension,sjukersättning eller semester. Det förekommer även stora variationer i frågaom anställningstrygghet och arbetstidsreglering. De traditionella sjöfartsnationernahar med olika medel försökt fä ner kostnaderna för sina handelsflottor. Ettmedel som blivit allt vanligare är att man godtar anställning av lågkostnadsbesätlningarpå sina fartyg. Det norska internationella fartygsregistret som inrättadesförra året ger norska redare möjlighet att anställa utländsk personal lill lågakostnader. Den danska regeringen har lagt fram ett lagförslag om etldanskt internationellt fartygsregister. I har statsmakterna vidtagit en rad åtgärder föralt stödja svensk sjöfartsnäring. Insatserna har varit av både generell och selektiv karaktär. De har t. ex. gällt värde- och kreditgarantier och bidrag till sjömännens fria hemresor. utgick rederistöd baserat på inbetald sjömansskatt. ti /88. slötSveriges och berörda fackliga organi- Prop. 1987/88:129 ! salionerelt avtal om överföring av fartyg till utländsk flagg. Detta s. k. inlernationaliseringsavtalreglerar ocksä anställningsvillkor för anställda i svenska rederier förtjänstgöring på fartyg som med bibehållet svenskt ägar- och/eller driflsinflytandeöverförs till utländsk flagg. Avtalet förutsatte för sin tillämpning vissaändringar i skatielagstiftningen. Med anledning av förslag i prop. 1984/85:175godkände (SkU 59, rskr. 351) alt anställda ombord på utländska fartygundantas från skatt i om fartyget går i oceanfart och anställningen ochvistelsen utomlands varat . beslöt (SkU 1987/88:18)alt förlänga skattebefrielsen års taxering. Som förutsättning förskattebefrielse gäller att den anställdes arbetsgivare är en fysisk personbosall i eller en där hemmahörande juridisk person. Genom elt särskiltavtal har dessutom den anställdes sociala skydd reglerats. För redaren har deltainneburit atl kostnaden för del sociala skyddet reducerats med ca hälftensamtidigt som den anställde enligl parternas uppfattning fått i princip oförändratsocialt skydd. 2.2 Konkurrensvillkoren för svensk sjöfart Bemanningskoslnadenutgör totalt sett en mindre andel av totalkostnaden för all driva ett fartyg.För nya, stora fartyg utgör bemanningskostnaden endast avtotalkostnaden. Men det är framför allt variationerna i denna del som ärutslagsgivande i konkurrensen. Övriga kostnader är i princip lika för fartygunder alla flaggor, i vissa fall med undantag för en del av kapitalkostnaderna. Variationernai bemanningskoslnaden beror bl. a. på olikheter i skatle-och avgiftssystemenländerna emellan. Dessa variationer framgår klart av följande sammanställningsom redovisats i Tjänstemännens skrift Framtid för svensksjöfart . Kostnadför atl driva ett fartyg med 24-mans besättning: - Svensk flagg och svenskbesättning 10,5 milj. kr. - Bekvämlighelsflagg och svenskbemanning med inlernationaliseringsavtal 7,2 milj. kr. - Bekvämlighetsflagg och avtal () standard 6 milj. kr. - Bekvämlighelsflagg med engelsktbefäl och asiatisktmanskap 3-4 milj. kr. - Bekvämlighelsflaggmed indiskt befäl och asiatisktmanskap 1-3 milj. kr. Därutöverframhålls i TCO:s skrift alt det finns icke ITF-godkända kombinationer förflagg och besättningar med ytterligare lägre beman-ningskoslnader. Av bekvämlighelsflollanstotalt ca 8000 fartyg har enbart slutit avtal som godkänts av ITF. Huvuddelenav viktigaste konkurrentländer har bemannings- kostnader som liggermellan 4 milj. kr. och 7 milj. kr. för nämnda schablonfartyg. Genom internationaliseringsavialetkan svenska redare med ul-landsflagg komma ner till en kostnad på mellan 6milj. och 7 milj. kr. Konkurrensförutsättningarna inom haremellertid förändrats i och med all inrättat ett inlernationdllfartygsregister. Fartyg registrerade i detta register kan drivas med mycketlåga kostnader, helt i nivå med den bekvämlighetsflaggade flottan. För att den svenskahandelsflottan skall bli helt igenom konkurrenskraftig krävs således betydandekostnadssänkningar. För att jämställakostnadslägel för svenskflaggade fartyg med svenska fartyg under inlernationaliseringsavtalmåste bemanningskoslnaderna sänkas med upp lill i jämförelse meddagsläget. För att kunna konkurrera med fartyg i det norska inlernationellaregistret krävs en reducering med och för atl bli jämställd med deverkliga lågkostnadsfiaggorna skulle det krävas kostnadssänkningar med närmare80 %. Sjöarbetsmarknadens parterhar fört fram vissa förslag till åtgärder för atl sänka bemannings- ochkapitalkostnaderna för fartyg under svensk flagg. Dessa förslag finnsredovisade i den trafikpolitiska propositionen (prop. 1987/88:50). har därefter i en skrivelse lill regeringen i januari 1988redovisat förslag till sjöfarlspolitiska åtgärder. I skrivelsen hänvisarredareföreningen till en intensiv sjöfartspolitisk aktivitet inom bl. a. OECD-länderna.Den svenska sjöfartspolitiken måste enligt föreningen anpassas till deninternationella utvecklingen. Som komplement lill tidigare förslag föreslårföreningen att ett svenskt internationellt register inrättas eller allbemanningskostnaderna på annat sätt reduceras. Med förslaget om ett inlernationdllregister följer att utländska besättningar kan anställas på fartyg på grundvalav kollektivavtal som tecknas med de fackliga organisationerna i sjöfolketshemländer, s. k. lokala avtal. 3 Förslag till sjöfartspolitiska åtgärder Mittförslag: Etl särskilt statsbidrag införs till svenska rederier för atl sänkaredarnas bemanningskostnader. För /89 utgår bidraget med 38000kr. per hdärsanslälld sysselsatt på svenskt handelsfartyg i fjärrfart.Bidraget utbetalas i efterskott efter ansökan. utgör första kvalifikalionsär. Mittförslag kommer senare all kompletteras med förslag från chefen förfinansdepartementet om befrielse från sjömansskall för tjänstgöring ombord påsvenska handelsfartyg i fjärrfart. Skälenför mitt förslag: har beställt förslag till sjöfartspolitiska åtgärdersom innefattar skattefrihet för anställda för inkomst på svenska fartyg i fjärrfartoch statliga subventioner för all sänka redarens sociala kostnader. Utskottetframhåller i sammanhanget näringens betydelse från beredskapssynpunkt och dessbidrag lill all stärka bytesbalans. Utskottetpekar vidare på all sysselsättningsaspekterna inte endast berör Prop.1987/88:129 de ombordanställda ulan också andra sjöfartsanknulna verksamheter. Det grundläggande problemet för svensk sjöfart är debetydande merkostnader som följer av atl driva olika fartyg under svensk fiagg. Som tidigare nämnts är skillnaderna mellankapitalkostnaderna för fartyg under olika flagg inte lika omfattande somskillnaderna avseende bemanningskostnaderna. Jag har mot den bakgrunden eftersamråd med chefen för inte funnit tillräckliga skäl altföreslå åtgärder för alt sänka redarnas kapitalkostnader. Minskningen av den svenska handelsflottan har otvetydigtsin främsta grund i de internationellt sett höga svenska bemanningskoslnaderna.Statliga åtgärder bör därför inriktas på detta förhällande. Skillnaden i bemanningskostnadvarierar naturligtvis mellan olika fartygstyper och även mellan identiskafartyg beroende på bemanningens storiek och sammansättning saml nationalitet.Vid min redovisning i den trafikpolitiska propositionen pekade jag på allhuvudkonkurrenterna kan operera fartyg på nivån 4-7 milj. kr. jämfört medkostnader för svensk besättning på mellan 10 och II milj. kr. anger t.ex. i sinskrivelse atl elt tankfartyg på 50000 - dödvikt med 21 mansbesättning kostar ca 10,4 milj. kr. under svensk flagg och 3,1 milj. kr. undernorsk internationell flagg med indisk eller filippinsk besättning. Med norsktbefäl och i övrigt indisk eller filippinsk besättning uppgår årskostnaden tillca 5,6 milj. kr. Om samma fartyg seglar med svensk besättning under del s.k. interna- ' tionaliseringsavtalet anges årskostnaden till ca 7,1 milj.kr. Jämförelser mellan etl linjefartyg med svensk flagg och norskinternationell flagg visar på en koslnadsdifferens på nära 5 milj. kr. Genom inlernationaliseringsavtalkan kostnaden reduceras i jämförelse med dagsläget. Fartyg som drivs under bekvämlighets- och lägkostnadsflaggär etl etablerat inslag i den internationella sjöfarten. Genomintroduktionen av det norska internationella registret har lågkostnadssjöfartenfått ytterligare en valmöjlighet. I tillägg till delta finns förslag ominternationellt register från dansk sida. Med del redan etablerade norskaregistret följer rimligtvis att lågkostnadssjöfarten i högre utsträckning äntidigare kan få direkta konsekvenser också för svenska närsjöfartsintressen. Jämförelser av bemanningskoslnader för olika fartyg underolika flaggor och med olika besättningar visar med tydlighet på problemet försvensk sjöfart. Sådana jämförelser ger emellertid inte en entydig bild avproblemet. Inom tank- och bulksjöfarlen är t.ex. den internationella kostnadsnivåni fråga om bemanning så låg atl det skulle krävas närmast orimliga stödåtgärderför atl driva denna sjöfart med svensk bemanning. Inom andra delar av sjöfarten, t. ex. inom näpsjöfartenoch inom linjesjöfarten, har kostnadshandikappet med svensk besättning inteansetts vara omöjligt atl överbrygga. För färjesjöfarten kan situationen förnärvarande beskrivas som gynnsam. Men drivs denna trafik i hårdframför allt nordisk konkurrens. Åven om sjöarbetsmarknadens parter har ett ansvar för attbemannings kostnaderna kan hållas på en rimlig nivå och att rationaliseringsåtgärder vidtas representerar inte detta som enskild åtgärd en lösning på den svens- 6 Genom inlernationaliseringsavlalet har parter- Prop.1987/88:129 na på arbetsmarknaden kunnat reducera bemanningskoslnaderna med upptill . Delta har kunnat ske genom en kombination avrationaliserings-åtgärder och atl sjöinkomsten befriats från skatt samt atlkostnaderna för det sociala skyddet reducerats med ca hälften: Det socialaskyddet har då reglerats genom särskilda avtal. Den kostnadssänkning somuppnåtts genom inlernationaliseringsavlalet har gjort det möjligt altbibehålla svensk bemanning på drygt ett tretliotal fartyg. Som jag tidigarenämnt sysselsätts ca I 200 personer därigenom. En förutsättning för inlernationaliseringsavlalel är alldel endast omfattar svenskar som är anställda av svensk arbetsgivare påutländskt fartyg. Vidare är avtalet endast tillämpligt på fartyg i s. k.oceanfart. Med denna avgränsning faller t.ex. den mest omfattandedelen av svensk sjöfart, närsjöfarten, utanför internationaliseringsavtaletstillämpningsområde. De förslag fill åtgärder som presenterats i olikasammanhang har i allt väsentligt fokuserats till skallebefrielse och avgifislältnader.TCO-försla-gel som i det sammanhanget är det mest långtgående, skulle ge enkostnadsavlastning för redaren på av bemanningskostnaden. Som framgåttav redovisade exempel krävs en reduktion med för alt nå en kostnadsnivåi paritet med fartyg i norskt internationellt register. För atl nä denkostnadsnivå som gäller för fartyg i detta register med helt utländskabesättningar måste ytterligare kostnadsreduktioner göras. har för sin del sett ell svenskt internaliondltregister med möjligheter att tillämpa lokala avtal på fartygen som en lämpliglösning. Någon enighet har inte redovisats från sjöarbeismarknadens par-ler omdetta förslag. Jag kan för egen del konstalera all en sädan lösning kan sänkakostnaderna till en internationellt konkurrenskraftig nivä. För tank- och bulksjöfarlenär en sådan kostnadsnivå närmast avgörande för en lönsam verksamhet. Jag äremellertid inte beredd all förorda en internationell registerlösning försvenskt vidkommande. En kostnadsreduktion via subventioner lill norskinternationell nivå dvs. en reduktion med skulle kosta ca 760 milj. kr.Dessa beräkningar omfattar då samtliga ombordanställda på fartyg i fjärrfart.En reduktion av bemanningskostnaderna ner till inlernalionaliseringsavtalelsnivå skulle, beräknad på motsvarande sätt, kräva en koslnadsavlaslning på 550milj. Svenska redare har valt alt driva ett ökande antal fartygmed internationaliseringsavtal. Detta visar alt den kostnadsnivå som därigenomuppnås anses konkurrenskraftig av näringen. När det gäller den lämpliga nivån för kostnadsavlastning anscrjagdärför att de kostnadsminskningar som kan uppnås under internationaliseringsavtaletbör vara normerande. En reduktion därutöver skulle i förlängningen innebära en subventioneringav sådana kostnader som helt ligger inom parternas eget ansvarsområde, nämligenlöner, kostnadsersättningar och avlösningssystem. Med hänsyn fill färjesjöfartens relativt gynnsammamarknadsförutsätt ningar saknas anledning alt innefatta denna del av sjöfarten i övervägan- 7 dena om sjöfarlspolitiska åtgärder. Jag anser i likhet medde förslag som Prop. 1987/88:129 presenterats frän bl. a. sjöarbeismarknadensparter alt reduktionen av bemanningskoslnaderna enbart bör gälla svenskahandelsfartyg i fjärrfart enligt definitionen i sjömansskallelagen (1958:295). Internationaliseringsavtalels förutsättningar kan inteöverföras lill arbete ombord på svenska fartyg. Svårigheterna gör sig särskiltgällande i fråga om avgiftssystemet för del sociala skyddet. Atl undanta enviss yrkesgrupp, bestående av personer som är bosalla i och anställdaav en svensk arbetsgivare, från den lagstiftning som reglerar det socialaskyddet är inte förenligt med gällande principer. En sädan åtgärd skulle också stäi strid med inlernationella åtaganden. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . Även (/88:8) har för sindel uttryckt stor tveksamhet lill denna typ av åtgärd. har i dendelen uttalat sig för atl exempelvis via direkta subventioner över slaisbudgetensänka kostnaden för de sociala avgifterna. För all åstadkomma en sådan sänkning avbemanningskostnaderna för-.ordar jag att ell särskilt bidrag införs på 38000kr. per anställd som tjänstgör ombord på svenskt handelsfartyg i fjärrtarl.Därigenom kan redarens totala kostnad för de lagstadgade och avlalsbundnasociala avgifterna reduceras med ca hälften. Del angivna beloppet avser ensjöman som är .hdårsanställd. I de fall tjänstgöringen omfattar börbidraget reduceras i motsvarande grad. Det bör ankomma på regeringen atlbesluta om närmare bestämmelser om delta samt att åriigen fastställa bidragsbeloppet.Jag ser det statliga bidraget som en teknisk lösning för att åstadkomma de villkorsom gäller under internalionaliseringsavialel. Jag kan i det sammanhangetkonstatera alt detta avtals förutsättningar inte föranlett några inlernationellakomplikationer. begäran om sjöfarlspolitiska åtgärderinnefattar också befrielse från sjömansskatt för inkomst vid tjänstgöring påsvenskt handelsfartyg i fjärrfart. Enligt vad jag erfarit kommer chefen förfinansdepartementet senare att föreslå regeringen alt föreslå atlskattebefrielse genomförs för sjömän anställda ombord på svenska handelsfartygi fjärrfart. En sådan skattebefrielse medför emellertid vissa tekniskakomplikationer bl. a. på grund av all uppbörden av socialavgifter från redareär samordnad med och avhängig redovisningen av sjömansskatt. Därtill kommer atlATP-poängen för sjömän fastställs med ledning av redarnas redovisning avsjömansskatt. Det krävs därför ytterligare överväganden av leknisk natur innan etlfärdigt förslag kan presenteras. Utgångspunkten i det fortsattaberedningsarbetet är att skattebefrielsen skall gälla fr. o. m. inkomståret1989. Det aviserade förslaget om skallebefrielse förutsätter givelvis altbruttolönerna reduceras i motsvarande grad. Det av mig förordade bidraget för all sänka redarnas bemanningskoslnaderoch del aviserade förslaget om skattebefrielse ansluter till det som riksdagenullalat sig för i fråga om sjöfarlspolitiska åtgärder. Sammanlaget innebärdessa åtgärder all redarnas bemanningskoslnader kan sänkas med jämförtmed dagslägel dvs. ner lill internationaliseringsavialels nivå. 4Kostnadsberäkning och administration Prop. Jag beräknar medelsbehovet för del statsbidrag jag härföreslagit till 300 milj. kr. för /89. Utgifterna /89 kommer, som jag tidigare nämnt, alt avse kostnader . Bidraget bör administreras av . Detaviserade förslaget om befrielse från sjömansskall innebär ell inkomstbortfallför staten på ca 250 milj. kr. Sammantaget uppgår således kostnaden förde åtgärder som jag nu presenterat till ca 550 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen dels föreslår alt 1. lill Bidrag lill svenska rederierför /89 anvisa ett förslagsanslag av , dels bereder tillfälle att 2. la del av vad jag har anfört om befrielse frånsjömansskall. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och det ändamål som föredraganden har hemställt om.