prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligtövergångsbestämmelserna lill lag om kyrkomusiker skall äldrebestämmelser om klockar-, organist- och kyrkosångarbefattningar tillämpas påinnehavare av sådana tjänster. Dessa äldre bestämmelser bör även ifortsättningen fillämpas pä sådana kyrkomusiker, så långe de kvarstår på sinabefattningar. delsföreslår atl anta förslaget lill lag om kyrkomusiken i , delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört under avsnittet2.11. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1985:55) Prop. Musiken isvenska kyrkan Bilaga i Kyrkomusikerulredningen lägger härmed fram sittslutbetänkande. Tillsammans med kyrkokommitté har utredningentidigare avgelt diskussionsbetänkandet (SOU 1983:55) Församlingen i framtidenoch remissammanställningen (SOU 1984:75) Församlingarna om framtiden. Enligl direktiven skall utredningen göra en fullständigoch förutsättningslös översyn av organisationen av kyrkomusikernas verksamhetoch vissa därmed sammanhängande frågor. De viktigaste utgångspunkterna förutredningens överväganden skall vara församlingarnas behov av kyrkomusikaliskainsatser och önskvärdheten av atl uppräilhålla en god kyrkomusikaliskstandard. Utöver församlingslivets behov bör också beaktas samhällets intresseav etl rikt förgrenat och differentierat musikliv. Ansträngningarna bör därförinriktas på alt höja musiklivet inom församlingarna liksom musiklivet iallmänhet genom atl bättre än nu utnyttja kyrkomusikernas musikaliskakompetens. Med dessa utgångspunkter har kyrkomusikerulredningenstuderat främst fyra större frågor. Dessa gäller ansvaret för handhavandet avden kyrkomusikaliska verksamheten, dvs. vilken grund för indelningen avverksamheten som är lämpligast. , utbildningenav kyrkomusiker saml kostnadsfrågor hör också hit. I det följande lämnarutredningen en översiktlig redogörelse för sina ställningstaganden. Grunden för indelningen av den kyrkomusikaliskaverksamheten Utredningen ser det som en av sina viktigaste uppgifteratt försöka finna områden som lill sin storlek är lämpliga för enkyrkomusikalisk verksamhet av normal omfattning. Liksom nu måste ansvaret förverksamheten i analogi med alt organisatoriskt läcker helalandet - ligga i en rikstäckande basorganisalion. Denna organisation skall haen direkt lokal anknytning. De olika enheterna skall inte omfatta alltför storaytor eller alltför stora befolkningstal. Men de skall vara så stora atl andramål för utredningen - bl. a. möjlighet till kombination av olika tjänster ikyrka och samhälle - kan tillvaratas på elt enkelt och smidigt sålt. Man bör naturligtvis inte bortse från betydelsen av allkyrkomusikerna liksom knyts lill de olika församlingarna - direkt ellergenom särskilt bildade kyrkomusikerdislrikt. Det framstår emellertid som klartall en av orsakerna till svårigheterna med den nuvarande organisationen är justgrunden för indelningen i kyrkomusikerdislrikt. Om man skall kunna skapaområden av lämplig storiek för en kyrkomusikalisk verksamhet av normalomfattning, måste församlingen i princip överges som indelningsgrund. Pastorat och andra kyrkliga samfälligheter har en fastorganisafion med direkt anknytning till de församlingar som ingår i samfällighelen. Verksam heten regleras av LEKS. står pastoraten för lön m.m. åt 62 kyrkomusikerna.Pastoraten är även tjänstgöringsområden för prästerna. Från olikasynpunkter har pastoraten som ansvariga för den kyrkomusika- Bilaga 1 liskaverksamheten uppenbara fördelar. Inom pastoraten - i vart fall större pastorat - bör det varamöjligt alt skapa rationella arbets- och anställningsförhållanden för kyrkomusikerna.Organisafionen kan anpassas efter pastoratens samlade behov ochförutsättningar och kyrkomusikerna kan på ett naturiigt sätt ingå iarbetslag för församlingsvårdande personal i resp. pastoral. Vid sidan av pastoraten är övrig samfällighelsbildningmycket olika utvecklad. Främst framgår det vid en jämförelse mellan störrelätorler och landsbygd. Någon enhetlig struktur finns inte. Utredningen anser alt goda skäl talar för all pastoraten iprincip bör vara anslällningsomräden för kyrkomusikerna och ulgöra denorganisatoriska grunden för den kyrkomusikaliska verksamheten. Av detta följeratl pastoraten i framliden kommer alt bli arbetsgivare för kyrkomusikerna. Ifråga om vissa slags kombinalionsljänsler (se del följande) kan delundanlagsvis förekomma all annan än pastoratet blir arbetsgivare. Om ettpastoral ingår i en annan kyrklig samfällighet kommer vissaarbetsgivarfunktioner av ekonomisk karaktär atl handhas av samfällighelen. Iprincip bör även i sådana fall pastoratet vara anslällningsområde för en ellerflera kyrkomusiker. Övervägandena bör även gälla kyrkligasamfällighet. Denna samfällighets organisation och kompetens övervägs förnärvarande av 1982 ärs kyrkokommitté. Elnligl utredningens mening skall staten ävenfortsättningsvis ha ell visst inflytande över utformningen av den kyrkomusikaliskaverksamheten (se del följande). Del statliga inflytandet utgör en inskränkningi pastoratens bestämmande. Den omedelbara tillsynen över verksamheten skall handhasav pastoralskyrkoråd och kyrkoherde, vars roll i detta avseende inteförändras. Behovet av en ny tjänsteorganisation Med slöd av KML har huvuddelen av kyrkomusikerna statligtreglerade tjänster . Anställandet av kyrkomusiker och verksamhetenregleras ocksä av statliga föreskrifter som regeringen meddelar, KMF. Dessamycket detaljerade och delvis komplicerade föreskrifter, som till stor deltillkom , är nu föråldrade i olika avseenden. Ytteriigareproblem uppslår på grund av den nuvarande regleringens bristande flexibilitet.Det medför svårigheter all tillgodose olika församlingars behov avsäsongsmässigl ökade insatser eller lägger hinder i vägen för försök allutveckla de begränsade möjligheterna alt kombinera kyrkomusikalisktjänstgöring med annat arbete. Vidare har utformningen av KMF med dess stora rikedom pådetaljregler lämnat myckel litet utrymme för sådant medinflytande somden arbelsrältsliga lagstiftningen i och för sig medger. 1 vissa frågor harkyrkomusikerna dock uppnätt ett visst medinflytande. Utredningen anser därför all behovet av en reformeradtjänsteorganisa tion är stort. Tiden är i hög grad mogen all avskaffa den starkt föräldra- 63 de,detaljerade och krångliga regleringen. Den bör ersättas av en ordning Prop.1987/88:144 som fyller nutida krav på god funktion, enkelhet och flexibilitet.Sålunda Bilaga 1 föreslår utredningen bl. a. alt det i princip endast skallfinnas två tjänstetyper, nämligen organistljänster och kanlorstjänsler. När del gäller frågan i vilken utsträckning statligaföreskrifter även i framliden skall gälla beaktar utredningen främst följande.Den nuvarande allmänna tendensen lill decentralisering av beslutsfunktionerinom stal och kommun måste få genomslag även när del gäller denkyrkomusikaliska verksamheten. Detsamma gäller del kyrkliga reformarbetetsklara inriktning där målet är all öka svenska kyrkansmöjligheter alt själv på olika plan falla avgörande beslut utan statligaföreskrifter. Mot denna bakgrund har utredningen stannat förställningstagandet att den statliga regleringen av kyrkomusikertjänslerna harspelat ut sin roll. bör tjänsterna därför få en mera renodlatkyrkokommunal karaktär. Därigenom åstadkommer man både elt ökatsjälvbestämmande för pastoraten som arbetsgivare och bättre förutsättningar företl ökat medinflytande för kyrkomusikerna som arbetstagare. Med hänsyn till de av antagna kullurpolitiskamålen har samhället etl intresse av alt en god standard på denkyrkomusikaliska verksamheten upprätthålls. Till följd härav bör staten enliglutredningens mening även fortsättningsvis ha ett visst om än begränsat inflytande över organisationen av den kyrkomusikaliska verksamheten.Inflytandet bör främst bestå i en skyldighet all - efter förslag frånpastoraten - bestämma dels minimum för verksamhetens omfattning i varjepastorat, dels minimikrav på kompetensnivån för den eller dekyrkomusikertjänsler som skall inrättas. Besluten i dessa frågor skall dockinte hindra pastoraten från att utforma sin verksamhet så att minimum föromfattning och kompelens överskrids. Med nu gällande regler för organisation påstiftsplanet har det framställ som naturligt för utredningen atl domkapitlenborde svara för del kvarstående statliga inflytandet över verksamheten. Förslagen års kyrkokommitté om den framlidaorganisationen på stiftsplanet (se SOU 1985:1) innebär i korthet enkoncentration av arbetsuppgifter lill stiftsstyrelsen som beredande ochverkställande organ för stiftssamfälligheten. Sliftsslyrdsen - ettkyrkokommunall organ -skall även svara för vissa statligaförvaltningsuppgifter. framtida uppgifter begränsas till frågorsom rör kyrkans lära och den prästerliga ämbetsförvaltningen. Till följd härav anser utredningen att stiftsstyrelsenskall svara för det kvarstående statliga infiylandet en statligförvaltningsuppgift - som tidigare angetts. Detta ställningslagande bildarsåledes en utgångspunkt för utredningens fortsatta överväganden och förslag. Instruktion, tjänsteåligganden m. m. Enligl utredningens mening är det även i framlidennödvändigt med en instruktion för varje tjänst. Om det anses lämpligt kan instruktionen kom pletteras med en befattningsbeskrivning, dvs. en beskrivning av befall- 64 ningens allmänna karaktär.Fastställandet av instruktionen bör ankomma Prop. 1987/88:144 på pastoratet. Dekyrkomusikaliska åliggandena omfattar i huvudsak en skyldighetatt vid gudstjänster och förrättningar/kyrkliga handlingar ledaförsamlingssången och utföra orgelmusik, allt på sätt som förutsätts ikyrkohandboken och mässboken. Kyrkomusikern skall vidare främja intresset förkyrkosången, bl. a. genom atl öva och leda kyrkokör och dessutom undervisakonfirmander i psalmsång. Någon ändring härvidlag är inte påkallad. När detgäller tjänstgöringsskyldigheten vid gudstjänster och kyrkliga handlingar -inräknat dem som avser medlem av församling utom pastoratet - anser utredningenalt kyrkomusikern skall leda församlingssången och utföra musik enliglkyrkohandboken och annan ordning för gudstjänster som kyrkomötet har antagit.Skyldigheten måste begränsas till vad som utgör arbetsgivarensverksamhetsområde och fill arbetstagarens kompetens. Omfattningen härav fårdiskuteras vid förhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagare. Denlöpande vården och tillsynen av orgeln vilar på den kyrkomusiker som använderorgeln i tjänsten. Saken kan lämpligen las upp i instruktionen för tjänsten. Idet sammanhanget kan även regleras frågor om handhavandet av övrigainstrument, notmaterial m. m. Denfria musikundervisningen är en värdefull tillgång i musiklivet som skallbehållas i den framtida kyrkomusikaliska verksamheten. Undervisningen börskötas av organister och kantorer och ha samma omfattning som den har förorganister och kyrkokanlorer. Flerafaktorer bör påverka beslutet om minimum för omfattningen av denkyrkomusikaliska verksamheten i pastoraten. En utgångspunkt för utredningen ärsynen på som etl trossamfund. Den gudstjänstverksamhet m. m.som kräver kyrkomusikerns medverkan riktar sig i första hand till medlemmarna.Det är därför naturligt att antalet medlemmar i inom pastoratethar stor belydelse när stiftsstyrelsen skall fatta sill beslut. Speciellaomständigheter aft ta hänsyn lill är invånarantalet, om det väsentligtöverstiger antalet kyrkomedlemmar, förekomsten av sjukhus och andrainstitutioner eller en förutsebar mera betydande ändring av befolkningstalet.Vidare måste hänsyn tas till frilidskyrka och förhållandena i församlingarna ide inre delarna av storstäderna (cilyför-samlingarna) med litet invånarantalmen med stor dagbefolkning. Viktiga faktorer är givelvis också körverksamhetoch orgelbestånd av speciell karaktär. Vissamoment av den planerade verksamheten skall finnas med i varje församlingsarbete (obligatoriska inslag i den kyrkomusikaliska verksam- . Dit hörallmänna gudstjänster och kyrkliga handlingar, körverksamhet och frimusikundervisning. Stiftsstyrelsensbeslut beträffande omfattningen av den kyrkomusikaliska verksamheten skallgälla tills vidare men kunna omprövas när som helst. Initiativet kan komma frånpastoratet eller från sliflsstyrelsen. Fastställandet av omfattningen avuppgifterna i varje tjänst bör ske efter MBL-förhandlingar. 5 1987/88. Kyrkomusikertjänsterna, anställningsformer Prop. enligt KMF består i princip av tvåkategorier kyrko- musiker med olika utbildningsbakgrund, nämligen högre ochlägre kyrkomusikalisk utbildning. Denna principiella anknytning avtjänsteorganisationen till statligt fastställda examenskrav är enligtutredningens mening ändamålsenlig också för framtiden och bör därför bestå. Iframtiden blir således kompetensnivåerna i princip tvä. De examina som knytstill nivåerna bör benämnas organistexamen och kantorsexamen. Tjänstetyperna,vilka kommer att motsvara dagens organistljänst resp. kyrkokaniorsljänsl, bördärmed bli organisttjänst och kantorstjänst. I undantagsfall kan en lägrekompelens fastställas. Utredningen har studerat effekterna påsysselsältningsunderlaget i de framlida kyrkomusikertjänslerna vid övergångfrän kyrkomusikerdislrikt lill pastorat som indelningsgrund för verksamheten.Undersökningarna av utfallet med nuvarande pastoralsindelning visar altomfattningen av de kyrkomusikaliska göromålen i ett stort antal tjänster intetorde komma att ändras jämfört med nuvarande förhållanden. Resultaten pekarockså på goda möjligheter alt genom sammanslagning av kyrkomusikerdislrikt ökadel kyrkomusikaliska innehållet i tjänsterna. Nya attraktiva tjänster framförallt av deltidskaraktär men med tillfredsställande omfattning på göromålen kanskapas i etl stort antal fall. Det medför en kvalitetshöjning på denkyrkomusikaliska verksamheten helt i linje med de övriga förslag somutredningen lägger fram. Domkyrkoorganisternas roll som kyrkomusiker betonas genomatt de fär möjlighet att koncentrera sig på den rent kyrkomusikaliska verksamheten.Del sker genom atl deras nuvarande uppgifter för stiftet fortsättningsvis iprincip inte kopplas samman med dessa tjänster. De framtida stiftsuppgifier som tidigare nämnts saml bl.a. en viss kon-sulenlverksamhel, som skall syfta till alt bibehålla ochutveckla den höga kyrkomusikaliska standarden i landet, kommer alt krävasakkunskap på det kyrkomusikaliska området. Uppgifterna skall fullgöras av enkyrkomusikaliskl väl utbildad person som knyts lill sliflsstyrelsen ochbenämns stiftsmusiker. Även om utredningens arbete är inriktat på all ökatjänsternas kyrkomusikaliska innehåll är det uppenbart att uppgifterna oftainte ger underlag för mer än deltidsarbete. För all om möjligt förbättrasysselsältningsunderlaget i dessa fall bör kyrkomusikerna ges tillfälle tillkombinationstjånstgö-ring av olika slag. Kombinalionsallernativen utgörs iförsta hand av tjänster som innehåller dels kyrkomusikalisk tjänstgöring, delstjänstgöring i det allmänna skolväsendel (grundskola, gymnasieskolaeller vuxenutbildning), den kommunala , övrig församlingsvård förutomkyrkomusik saml administrationen inom kyrkan. Ytterligare alternativ ärkyrkomusikalisk tjänstgöring i annal pastorat eller lärararbete i folkhögskola.Tjänstgöring i det allmänna skolväsendet skall inte vara bunden till någonbestämd lärarkategori. Grunden för en kombinationsljänsl bör utgöras av ell avtalmellan dem som bidrar till underlaget för tjänsten. Sådana avlal bör innehållaöverenskommelser om de förhållanden av personaladministrativ och ekonomisk art som parterna villreglera sinsemellan. Av naturliga skäl bör kombina- Prop. 1987/88:144 fionstjänsterna rent allmänt ha en inriktning på arbete med musik. Denallmänna bedömningen av erforderligt minimum för kompetensnivån förkyrkomusikertjänsler bör ske med utgångspunkt från i stort sett samma kriteriersom beträffande omfattningen av den kyrkomusikaliska verksamheten. Särskildvikt bör läggas vid körverksamhelen. Besluten skall fattas av stiftsstyrelsen,vars beslut skall gälla tills vidare men kunna omprövas när som helst. Initiativettill omprövningen kan tas av pastoratet eller av stiftsstyrelsen. Iframliden kommer kyrkomusikertjänsterna i regel all inrättas enligtkyrkokommunala regler med pastoraten som beslutande. Om någon annan i ställetskall vara arbetsgivare, vilkel undantagsvis kan förekomma beträffandekombinalionsljänster, kommer inrättandet att följa de regler som gäller fördenne arbetsgivares verksamhet. Del nu sagda kommer dock inte all gälla ulaninskränkning till följd av utredningens förslag om del statliga inflytandetöver organisationen. Behörighetsvillkorenför de två framlida huvudtyperna av kyrkomusiker-tjänster kommer i huvudsak altmotsvara dagens krav för organist- och kyrkokaniorsljänsl. I vissaundantagsfall kan en lägre kompelens fastställas. Om det föreligger särskildaskäl kan en sökande medges befrielse från fastställt behörighetsvillkor. Sådanadispensfrågor skall prövas av stiftsstyrelsen. Vid tjänsletillsåltningar börpastoraten följa allmänt erkända meritvärderingsprinciper, såsom förtjänst ochskicklighet. Även vid tillsättning av kombinalionsljänster bör man följa dessamerilvärderingsprin-ciper. Tillsättningenav kyrkomusikertjänsler kommer i huvudsak atl följa kyrkokommunala regler.Berörda församlingar skall få yttra sig över ansökningarna. Stiftsstyrelsenskall på begäran av pastorat avge yttrande över ansökningarna. När del gällertillsättning av tjänst som domkyrkoorganist skall yttrande över ansökningarnainhämtas från . Det förutsätts atlcentralstyrelsen knyter kyrkomusikalisk expertis lill sig bl. a. för dennauppgift. Dagenshögre kyrkomusikerulbildning innehållande grundkurs och alter påbyggnadskurser - praktiskpedagogisk eller musikpedagogisk - ersätts med en sammanhållen kurs om 160 poäng som leder fill organist examen. Innehållet i kursen skall i stort överensstämma med den utbild- 67 ning som bedrivs inomgrundkursen och den musikpedagogiska påbygg- Prop. 1987/88:144 nadskursen.Fyllnadstjänstgöring för organister bör därmed inriktas på den Bilaga 1kommunala . Denlägre kyrkomusikerutbildningen organiseras om och samordnas till vissa delarmed den högre utbildningen. Utbildningen skall leda till kantorsexamen ochmotsvara dagens kyrkokantorsexamen. Examinationen skall ligga underuniversitets- och högskoleämbetets ansvar. Enform av kantorsutbildning skall vara en tvåårig högskoleutbildning omfattande80 poäng. Utbildningen knyts till kyrkomusikerlinjerna i , ochPiteå. Även vid samt folkhögskolorna i Hjo, ,och anordnas denna utbildning. Vid ochfolkhögskolorna bör kantorsutbildningen jämställas med högskoleutbildning. Inomramen för existerande högskoleutbildning bör två utbildningar för tjänster medkyrkomusikalisk och annan tjänstgöring dessutom införas. Det förstaalternativet utgörs av utbildning till musiklärare och kantor vid högskolansmusiklärarlinje om 160 poäng med inriktning mot undervisning i grundskola ochgymnasieskola. Inom ramen för 160 poäng bör minst 30 poäng avsekyrkomusikaliskl tillval. Del andra alternativet består av utbildning tillinstrumentallärare och kantor vid högskolans musiklärarlinje med inriktning motverksamhet som instrumental- och ensembleledarpedagog. Utbildningen omfattar160 poäng varav minst 30 poäng bör avse kyrkomusikaliskl tillval. Dessa utbildningarbör kunna ges i , , och . Förframtiden finns etl behov av en expertgrupp som kan fungera som samarbetsorgan för frågor rörande kyrkomusikerutbildningen. Andra upp gifter för gruppen blir bl. a. atl organisera examinationen av kantorer och att behandla frågor som gäller dimensioneringen av den lägre kyrkomusi kerutbildningen. Expertgruppen bör knytas lill universitets- och högskole- ,, - ämbetet. Övrigutbildning i anslutning till kyrkomusikalisk verksamhet bör främst ses som eninomkyrklig angelägenhet. Initiativen bör ankomma på nämnd förundervisning och utbildning, huvudmännen för diakonal utbildning och dekyrkliga folkhögskolorna. Kyrkomusikerutredningensförslag innebär genomgripande förändringar av organisationen av kyrkomusikernasverksamhet. Förslagen anger grunderna för verksamheten ochtjänsteorganisationen men pekar av naturliga skäl inte i detalj på utformningeni dessa hänseenden i olika pastorat. Man måste räkna med en viss tidsåtgånginnan förändringarna är genomförda fullt ul i hela landet. Med dessautgångspunkter är del inte möjligt att göra detaljerade beräkningar avkostnaderna för den nya organisationen. Utredningens kostnadsövervägandenmåste därför grundas pä uppskattningar. Utredningenföreslår att pastoralen i regel skall vara den minsta enheten för kyrkomusikalisk verksamhet. Detta bör betyda både förenklingar och besparingar, särskilt som pastoralen redan stär för lön m. m. åt kyrkomusi- 68 Domkyrkopastoralenbefrias från de kostnader.som nu är förenade Prop. 1987/88:144 med domkyrkoorganisternas uppgifter enligt 18 S KMF. Utredningensförslag fill ny tjänsteorganisafion innebär förenklingar. Genom attkyrkomusikertjänsterna inte längre skall vara statligt reglerade upphör statensarbetsgivarverks befattning med dem. Uppgifterna övertas av saml pastoraten, vilka alltså kan fåvidkännas en viss ökning av sina adminislrafionskostna-der. Möjligheterna all -totalt sett över den kyrkokommunala sidan -hålla dessa kostnader inom nuvaranderamar torde dock vara goda. Kostnadernaför kyrkomusikerna avseende löner m. m. kan - trots de kvalitetshöjningar somförslagen medför - hållas inom oförändrade ramar i den nya organisationen. Utredningensförslag angående stiftsplanet innebär bl. a. nya tjänster för stiftsmusiker.Kostnaderna för dessa tjänster kan hållas inom del utrymme som erhålls genomatt stiftsstyrelsernas åligganden i fråga om den kyrkomusikaliska verksamhetenblir av avsevärt mindre omfattning än de nuvarande domkapitlensarbetsuppgifter på detta område. En viss omfördelning av kostnader frånstatsverket lill de kyrkliga kommunerna följer av utredningens förslag. Deeffektivitetsvinster som kan förutses på del kyrkoköm-munala området medverkarlill atl kostnaderna för stiftsmusikerna inte innebär en ökad belastning fördel allrhänna. Regeringensoch statens arbetsgivarverks befattning med kyrkomusiker-ärenden upphör genomutredningens förslag. Detta leder fill besparingar. får vidkännas vissa ökade kostnader. Dennya 80-poängsutbildningen av kantorer, den nya expertgruppen förutbildningsfrågor och examination av kantorer vid folkhögskola kommer atl ökakostnaderna. De statliga sommarkurserna skall försvinna, vilket ger utrymme förkostnadsökningarna. Utbildningen vid högskola av kantorer med inriktning påkombinalionstjånsl kan hållas inom oförändrade kostnadsramar. Detsamma gällerövrig utbildning av kantorer. Idet övergångsskede då den nya organisationen byggs upp måste medel beräknas förpedagogiska kurser - statliga sommarkurser - för kyrkokantorer. Under dennatid - och när 80-poängsutbildningen av kantorer fungerar i fullomfattning är det därför sannolikt att de totala kostnaderna för den lägrekyrkomusikerutbildningen kommer att överstiga de statliga kostnaderna församfiiga sommarkurser. Utredningen vill dock betona all på , då deövergångsvis anordnade sommarkurserna inte längre behövs, kanutbildningskostnaderna hällas inom oförändrade ramar. Sammanfattningsvisanser utredningen att de totala kostnaderna för den kyrkomusikaliskaverksamheten på kort sikt kommer aft öka något. På kommer det attvara möjligt att göra besparingar. Lagförslagi betänkandet (SOU 1985:55) Prop.1987/88:144 Musiken isvenska kyrkan Bilaga 2 Lag (0000:0000) om kyrkomusikalisk verksamhet i Enligtriksdagens beslut föreskrivs följande. 1 § Pastoraten skall handha denkyrkomusikaliska verksamheten i församlingarna. 2 § För kyrkomusikaliskverksamhet skall del finnas kyrkomusiker. Kyrkomusiker skall anställas somorganist eller som kantor. I pastoratet med skall det finnasen anställning som domkyrkoorganisl.