prop · GB03116 · 1987-12-31 00:00:00 — Ökningen i utflödet av studiemedel skulle därför om gränsen höjs till 50år bh marginell. TCO anser att en generös praxis för tilldelning av studiemedeläven för den som är bör tillämpas. Det är rimligt med tanke pådet ökade behovet av återkommande utbildning i arbetslivet och de snabbaförändringar som sker i villkoren för olika grupper med kvar iyrkeslivet. CSN,UHÄ, LO, TCO, KOV, SFS, SSU, LRF, Kammarrätten i , , tillstyrker principerna i kommitténs förslag om ett inkomstrelateratåterbetalningssystem och utformningen av detta. Landstingsförbundetanser att för personer med låga eller medelgoda inkomster efter studierna bliravgiften betungande. I likhet med TCO anser därför förbundet att avgiften börsättas till en lägre procentsats än . Vidinkomster under 3,5 basbelopp bör, anser TCO och SFS, uppskov ges medbetalningen av studieskulden. SFS anser att procentsatsen i återbetalningssystemetbör öka gradvis när inkomsten överskrider den garanterade avgiftsgränsen. LOanser att de grupper som efter studierna får relativt låg lön skall behandlasgeneröst vid prövningen av återbetalningsbeloppet. CSNmenar att de inkomstrelaterade återbetalningssystemen måste kun na kombineras med vissa uppskovsmöjligheter och föreslår att rätt till befrielse från betalningsskyldigheten skulle gälla om inkomsten är extremt låg, t. ex. under två basbelopp. Över denna gräns skulle återbetalning ske 111 av denöverskjutande inkomsten. CSN menar att de Prop. 1987/88:116 nackdelar somfinns med en inkomstrelaterad återbetalning är, att det Bilaga 3 saknas enbestämd återbetalningstid och att skulden nominellt kan öka trots en normalåterbetalning enligt reglerna. SAFmenar att förslaget om inkomstrelaterad återbetalning är diskutabel. Förpersoner med höga månadsinkomster tar avbetalningarna en betungande stor andelav nettoinkomsten. Detta beror på våra höga marginalskatter. SAF anser vidareatt konstruktionen med uppräkning av lånen kan leda till orimligt högauppskrivningar . RRVanser att kommitténs förslag kan ifrågasättas, eftersom det strider mot deprinciper som gäller på lånemarknaden i övrigt. Det finns en risk att deåterbetalningsskyldiga ser återbetalningen som en skatt snarare än som ett lånman har eget ansvar för. Enligt RRV kan det övervägas om återbetalningen avstudiemedlen kan göras i stället för som . Dettaskulle medföra att statens ränteinkomster ökar. menar att man kan förmoda att ett lånesystem utan i förvägkänd slutpunkt och där de löpande betalningarna inte heller är kända i förväg,ytterligare förstärker motviljan mot skuldsättning. Eftersom motviljan motskuldsättning är störst bland ungdomar från familjer utan studievana kommerden sociala snedrekryteringen till högskolan att bestå, anser Sparbanksföreningen.Ett lånesystem bör vara känt och förutsebart. det föreslagna inkomstrelaterade återbetalningssystemet. 7.2Återbetalningen för utomlands bosatta och sjömän Kommitténföreslår att personer bosatta utomlands som inte kan betala i relation tillinkomsten i stället skall återbetala sin skuld . Alternativen till denav kommittén föreslagna beräkningsmetoden är antingen en fast återbetalningstideller en ändrad andel av den ingående skulden . CSN föreslår att andelenändras till en femtondel av den ingående skulden. RRV,SÖ, CSN, KOV, , /SR, TCO, LO, SFS, SOSVUX, , LRF ochSSU avstyrker kommitténs förslag om att avskrivningsmöjligheten vid ålderspensioneringskall tas bort. RRV menar att antalet överklagande kommer att öka kraftigt närmöjligheterna till avskrivning minskas. Enligt SÖ är det viktigt frän såväl fördelningspolitisksom arbetsmarknadspolitisk synpunkt att inte avskräcka från studier även omdessa inte leder till högre löner. SFS anser att återbetalningsreglerna skallmedge avskrivning om den betalningsskyldiges inkomst underskrider 3,5basbelopp. Avgiften och lånedclen skall, enligt SFS avskrivas isin helhet. Iinkomstlägen över 3,5 basbelopp anser SFS att den del av lånekostna den som överstiger avgiften skall avskrivas. CSN tillstyrker kommitténs förslag om att studiemedelsskulden kan helt eller delvis avskrivas på grund 112 av dödsfall,studieförlängning på grund av handikapp, nedsatt betalnings- Prop.1987/88:116 förmåga på grund av sjukdom eller annat synnerligt skäl. Vadgäller vuxenstuderandes skuldsättning anser SÖ att denna bör lösas I förstahand genom utökning av antalet vuxenstudiestöd och inte som kommittén föreslårgenom avskrivning. och till-ätyrker de generösareavskrivningsmöjligheterna som föreslås för högskolestuderande som ocksåstuderat på lägre nivå med studiemedel. LO anser itt alla vuxna som skuldsattsig för studier på grundskolenivå bör få viss nedsättning av skulden. Dettaskulle gälla även de personer som inte går vidare till högskolenivå. Nedsättningenav skulden skulle göras med ett visst belopp . SFS anser att alla skulderpå grund- och gymnasienivå bör skrivas av och att SVUX bör byggas ut så attingen behöver skuldsätta »ig för att få grundskole-Zgymnasiekompetens.Landstingsförbundet anser itt avskrivningsmöjligheten även bör gällagymnasieskolan, då den särskilda behörigheten till de flesta linjer inomvårdhögskolan inte kan tillgodoses inom vuxenutbildningen. CSN avstyrkerkommitténs förslag om en förbättrad avskrivning av studieskulder för den, somi vuxen ålder studerat på både grundskole- och/eller gymnasienivå och dessutomstuderat på högskolenivå, CSN anser att den högre subventionen bör komma denvuxenstuderande till del redan under studierna på grund- eller gymnasienivåoch inte först om man studerar på eftergymnasial nivå. ,, , Kammarrätten i , SFS och avstyrker kommitténs förslagom att införa en minimiavgift. anser att det inte är rimligtatt kräva att de som t.ex. är beroende av socialbidrag för sin försörjning,skall erlägga sådan minimiavgift. Vidare bör enligt TCO endast inkomster upp till7,5 basbelopp ligga till grund för avgiftssystemet. Systemet bör dessutomutformas så att hänsyn till försörjningsbörda skall kunna tas. SFS konstateraratt kommitténs förslag att avskaffa uppskovsmöjligheterna främst drabbarkvinnor. En lösning där doktorander med utbildningsbidrag medges uppskov ärnaturlig, då dessa annars tvingas använda en form av studiestöd för attavbetala på en annan form av studiestöd. CSN tillstyrker att en minimiavgiftbör införas, men menar att den bör konstrueras på ett annat sätt. Den skall istället vara av basbeloppet eller 490 kr.Minimiavgift bör införas av administrativa skäl. ,, /SR, , , SFS och SSEF anser att principen om två återbetalningsfria år bör gälla även i fortsättningen. SFS anser att på lång sikt bör en återbetalningsfri tid införas, för att garantera möjligheterna till studieuppehåll utan återbetalningsplikt . SSEF menar att de återbetalningsfria åren skall vara kvar eftersom många måste byta bostadsort efter avslutade studier. fanns en möjlighet till ekonomisk hjälp som är 113 8 1987/88. SSEF menar att de studerande behöver sina återbetalningsfria Prop; 1987/88:116 år för att reparera sin ekonomi efter studierna. CSN och Sparbanksför- Bilaga 3 eningen tillstyrker kommitténs förslag om ett slopande av de återbetalningsfriaåren. SAF och har framfört förslag om ettomvänt pensionssystem. De studerande skulle få en beskattningsbar studielönunder utbildningstiden. Efter utbildningstiden skulle lönen omräknas till ettlän med marknadsmässig ränta som skulle amorteras genom avdrag från bruttoinkomsten.Det skulle vara tillåtet att göra avdrag för räntan i deklarationen. /SRföreslår, för att komma till rätta med skuldproblemen, att ett värdesäkratutbildningsstipendium införs (motsvarande ett basbelopp). Detta är det bästasättet att tala om för ungdomar att samhället premierar studier och vill gealla en generös möjlighet, anser /SR. Ett så högt bidrag gör att fleravägar att lösa resterande lånebehov finns. En modell är kompletterandefinansiering med statsgaranterade lån av ett basbelopp. Dettaförutsätter dock att stipendierna blir så stora, att räntan - ochamorteringarna blir rimliga och att reallönerna inte försämras i relation tillbasbeloppet. anser att studiemedel bör utgåmed av basbeloppet per läsår. Enligt KOVs bedömning motsvarar detta den genomsnittligastudentens minimala konsumtionsbehov. CSN tillstyrker kommitténs förslag attregeringen kan bestämma om särskilda villkor för frivillig återbetalning. CSNanser emellertid att det vore olyckligt om det inte införs en premie för demsom betalar in sina lån tidigare än vad de annars skulle ha gjort. Den premiesom finns i det nuvarande systemet skapades med låg inflation ochlåg ränta. Trots det har den haft viss betydelse. CSN föreslår i första handatt premien blir en procentenhet lägre än räntan enligt 8 kap. 2 § ikommitténs lagförslag. Alternativt kan premien utformas som ett lotteri elleren kombination av dessa. I proportion till inbetalningen kan premien utgöra eneller flera premieobligationer eller andra former av erbjudanden. 8 Räntan i återbetalningssystemet Kommittén föreslår att räntan i systemet knyts tillstatens kostnad för upplåning och att de återbetalningspliktiga studiemedlenbeläggs med en ränta som motsvarar hälften av statens kostnader. CSNtillstyrker detta förslag. KOV framhåller att förslaget att räntan skall motsvarahälften av statens upplåningsränta innebär att kostnaden för länet inte som har en fast maximigräns. Därmed försväras möjligheterna för de studerandeatt bedöma lånekostnaden samt för CSN att ge information härom. TCO och SFEF anser att en åriig uppskrivning avstudieskulden med ett belopp motsvarande statens halva upplåningskostnad med tanke på dagens höga ränteläge är för hög. Räntesatsen bör inte sättas högre än att flertalet. låntagare får sin skuldminskad i nominella tal efter återbetalning för Prop. 1987/88:116 respektive år. SFSanser att en generell räntesubvention som motsvarar rätten att i deklarationengöra avdrag för räntekostnader är ett minimikrav. Av trygghetsskäl är detockså nödvändigt att den framtida nivån på räntesubventionen garanteras ochinte blir beroende av eventuella inskränkningar i rätten att i deklarationengöra avdrag för räntekostnader. "Enhandikappad studerande som på grund av handikappet får sin studietid förlängd,bör ha möjlighet att i efterhand få den del av studieskulden som belöper sig påsådan mertid avskriven". Styrelsen vill framhålla vikten av att en funktionshindradsom erhållit individuell studiegång, får information om att merskulden kommeratt avskrivas redan då han/hon påbörjar studierna. Härigenom kan ängslan förstor skuldsättning undvikas. Detta torde även främja benägenheten hoshandikappade att studera. Statenshandikappråd delar kommitténs uppfattning att en handikappad studerande som på grundav handikappet får sin studietid förlängd bör ha möjlighet att i efterhand fäden del av studieskulden som belöper sig på sådan mertid avskriven och anserdet angeläget, att möjligheten till avskrivning används generöst för funktionshindrade. ---- Kommitténframhåller, att "återbetalningssystemet ska inte vara såkonstruerat att grupper av låntagare redan på förhand kan räkna med att aldrigbehöva betala tillbaka sin skuld eller få en stor del av skuldenefterskänkt". Vi har här en annan uppfattning och menar, att funktions-hindrade,som erhållit individuell studiegång, från början ska veta, att deras merskuldkommer att avskrivas. Detta ger trygghet, som främjar benägenheten att studera. Vikonstaterar, att utbildningsväsendet har blivitbättre och ger goda studievillkor åt fler. Människor med funktionsnedsättninghar dock inte full delaktighet i denna utveckling. Det är vidare så attkonstruktionen för studiemedlen kan vara ett hinder för att breddautbildningsmöjligheterna för människor utan studievana och studietradition.Detta blir särskilt tydligt när det gäller människor med funktionshinder.Statistiska centralbyråns rapport visar, att de har kortare utbildning än andra. I befolkningen som helhethar mer än dubbelt så många högskoleutbildning som i handikappgrupperna. Dettahar inte ändrats . För människor med funktionsnedsättningär rätten till utbildning således inte lika självklar som för andra. För dem ärdenna rätt, liksom många andra rättigheter, i praktiken fortfarande inskränkt.Eftersom vi anser, att funktionshindrade har väl så stort behov av utbildningsom andra, är detta allvariigt. Kommitténredovisar studiehinder för högskoleutbildning bland gymna sieelever. Det vanligaste hindret är rädslan för studieskulder. Elever med funktionsnedsättning är inte särskilt redovisade. Det är dock troligt att deras ängslan för skuldsättning är större än andras. De har inte samma möjligheter att skaffa sig en inkomstförstärkning till studiemedlen genom 1' arbete under ferietid. Funktions.nedsättningenmedför dessutom ofta att Prop. 1987/88:116 deras studietid blir förlängd. 10 Övriga synpunkter på återbetalningen /SRanser att återbetalning;»systemet innebär en hård belastning för storagrupper av långtidsutbildade. Debatten om ett nytt studiestödssystem haruppkommit som en följd av problem för dem som återbetalar sina studielån. Enretroaktiv avskrivning bör därför beviljas dagens skuldbelastade studenter.SFS anser att det vore enklare att låta samtliga studenter som påbörjat sinastudier stanna kvar i det gamla systemet och komplettera det med en bestämelseom att man har rätt att få avgiften maximerad till avavgiftsunderlaget. SFSmenar att det i jämförelse med kommitténs förslag lägre avgiftsmaximum somföreslås är rimligt mot bakgrund av att den aktuella gruppen har fåttjämförelsevis liten bidragsdel. föreslår att möjligheterna attavskriva delar av studieskulderna vid tjänstgöring inom glesbygd prövas för såväl läkare som annan hälso- och sjukvårdspersonal. KOVavstyrker förslaget att räntenivån skall vara högre för dem som ej kanfullfölja återbetalningarna på föreskrivet sätt och därför sluter avtal med CSNom speciella betalningsvillkor. De som då belastas med den högre räntan harförmodligen redan stora ekonomiska problem och en ytterligare höjning avräntekostnaden skulle förvärra deras situation. KOV------ anseratt studerande med studiehjälp eller särskilt vuxen studiestöd måste få kompensation, då den statliga subventionen av studie medlen överflyttas från återbetalningen av studielånen till studiestödet under studietid. Kommittén föreslår att personer med både gamla och nya studielån att återbetala, automatiskt skall få sin årliga betalning maximerad till av inkomsten. Minskningen skall ske först på de nya studiemedlen, så att de gamla studiemedlen betalas först. CSNtillstyker en samordning, men anser att kommitténs förslag blir alltförkrångligt att hantera. CSN anser att dessa problem skulle kunnalösas genom samordningsregler. Punkt fyra i övergångsbestämmelserna börutformas så att man mäste ansöka om samordning. Då man begär samordning gällerinte längre de normala uppskovsreglerna i det gamla systemet utan ersätts medmaximalt fem procents betalning på båda lånen . Det bör framgå avregeln att en eventuell minskning i första hand skall göras på de nyastudiemedlen och i andra hand på de gamla studiemedlen. CSNanför vidare i dagens regler om återbetalning av studiemedel finns inga speciella regler för preskription. Man har haft ett debiteringsförfaran och därefter möjlighet till indrivning och återföring av skulden och . Detta fungerar i stället för direkta preskriptionsregler. Med den nya formen av återbetalningspliktiga studie medel blir rutinerna annorlunda. De åriiga avgifterna kommer att debiteras och förfalla till betalning . Därefter kommer krav och indriv ning att ske genom CSN och kronofogdemyndighet. Någon återföring som sker kommer inte att ske i stället kommer fodran att preskriberas. CSNföreslår-- att återbetalningspliktiga studiemedel undantas från Prop,1987/88:116 I kommitténs förslag föreslås att det Bilaga 3 finns enmöjlighet att säga upp lånet om den återbetalningsskyldige inte betalarbeloppet inom avtalad tid. CSN får då möjligheten att ingå avtal med denbetalningsskyldige och räntan skall utgå med en räntesats som motsvarar tvåprocent plus statens utlåningsränta. CSN är positiv till förslaget. Det gör detenklare att hantera lånen i de fall betalningen inte genomförts inomföreskriven tid. Ettfåtal remissinstanser har kommenterat kommitténs förslag beträffande denadministrativa hanteringen av studiemedelssystemet. Statskontoretanser att de administrativa konsekvenserna av utredningens förslag är dåligtbelysta i betänkandet och framhåller att de administrativa merkostnaderna kanbli stora. Såvälstatskontoret som RRV pekar på att man under en mycket måste arbetamed två parallella återbetalningssystem, vilket kan bli administrativtsvårhanterligt. Statskontoretframhåller vidare I de studier av CSN:s internadmi nistration som genomfördes framkom att kostnaderna för dessa är låga jämfört med andra myndigheter. Det kan därför antas att CSN får problem vad gäller arbetet med ständiga förändringar av systemtekniska och admi nistrativa hanteringsrutiner. Mot denna bakgrund kommer en lösning med parallella system på återbetalningssidan med stor sannolikhet att innebära ytterligare svårigheter för myndigheten när det gäller att bedriva verksam heten på effektivaste sätt. Statskontoretanser att det i utredningen saknas en mer ingående diskussion om hur de tänktapenningtransaktionerna mellan RGK och CSN skall hanteras i administrativt ochtekniskt hänseende. - Det finns vid CSN inga utvecklade rutiner för ellertidigare erfarenheter av hur sådana transaktioner skulle kunna administreras.Den föreslagna finansieringslösningen över RGK kan därför komma att kräva enviss ny kompetens vid CSN. Statskontoretoch RRV menar att utredningen inte har behandlat det likviditetsproblem somsannolikt kommer att uppstå i det nya systemet under dess första är. Beloppenför tilldelning av studiemedel kommer att vara betydligt högre änåterbetalningarna. En sådan situation, framhåller statskontoret, torde kommaatt kräva tillskott via anslag över statsbudgeten. Enligtstatskontorets mening hade det varit intressant att även andra finansieringsformer,t, ex, någon typ av fond motsvarande rundradiofonden. Vadavser formerna för återbetalningens administration finner statskon toret -- dock inte självklart att dessa arbetsuppgifter även Ett alternativ är att helt eller delvis överföra denna verksamhet till skattemyndigheterna (RSV, LSM m.fl.) en administrativ samordning med källskatt och B-skatt innebär automatiskt att intäkterna '17 snabbare tillförs staten.Ytterligare ett skäl är att även folkbokföringen Prop, 1987/88:116 kommer att överföras till skatteadministrationen. Föratt ytterligare koncentrera och renodla CSN:s roll som studiesocial organisationkan enligt statskontorets mening även prövas att samordna det centralaantagningssystemet och studiestödets informationssystem STIS. Riksgäldskontorethar inga invändningar mot det föreslagna systemet, men gör vissa påpekanden. Principiellt sett finns ingen större skill nad om centrala () finansierar studielånen via statsverkets eller checkräkning i . Den totala kreditgivningen blir lika stor och måste i bägge fallen refinansiera sig genom en ökning av statsupplåningen, dvs. genom en ök ning av statsskulden. Skillnaden mellan dessa alternativ är av redovis- ningsmässig natur; att som utredningen föreslår bryta ut denna utlåning ur statsbudgeten kan ses som en strävan att renodla statsbudgeten genom att bryta ut låneverksamheten. Enligt fullmäktiges mening finns skäl för en sådan förändrad redovisningspraxis. Fullmäktige anser därför att denna princip även bör omfatta annan låneverksamhet. Denmodell för finansieringen av studiemedel som redovisas i utredningen ryms inomramen för kontorets; nuvarande kreditgivningsverksamhet. Detbör enligt fullmäktiges mening vara till fördel för finansieringssystemet omman undviker alltför stora fluktuationer i utlåningsräntorna. Mot dennabakgrund bör en utjämning ske genom att räntan beräknas på grundval av degenomsnittliga upplåningskostnaderna , förslagsvis de tresenaste åren. Fullmäktige vill i detta sammanhang påpeka det lämpliga i attskapa en samordning mellan å ena sidan statens utlåningsränta och statensavkastningsränta och räntan avseende studiemedel å den andra. Förriksgäldskontorets del krävs inga speciella lagändringar för att kunna ge låntill CSN. Genom utformningen av lagen om kan riksgäldskontoretefter särskilt riksdagsbeslut ge krediter till statlig och annan verksamhet. Avslutningsviskan fullmäktige konstatera att en rad skäl talar för att välja denfinansieringsmodell utredningen presenterat. För det första är CSN en välfungerande myndighet vars verksamhet uppfyller de effektivitetskrav man kanställa. Sålundaär det inte sannolikt att en samhällsekonomiskt bättre lösning skulle erhållasom utlåningen lades ut på de privata kreditinstituten. För det andra är statensupplåningskostnader av ett flertal skäl lägre än andra låntagares. Detta talarför att studielånen - som har ett uttalat socialt syfte effektivast kanfinansieras inom ramen för statsverkets och område.Huruvida redovisningen skall ske på statsbudgeten eller inte är en redovisningsmässigfräga där fullmäktige inte har något att invända mot utredningens förslag. CSNdelar utredningens uppfattning att bör svara för upplåningenav medel till studiestödssystemet liksom att CSN ansvarar för utbetalning ochåterbetalning av studiestödet. och administration anför CSN Förslå- 118 gen medfördock i första hand förändringar i de administrativa systemen Prop. 1987/88:116för studiemedel samt utveckling av ett nytt återbetalningssystem som i Bilaga 3drift skall finnas jämsides med det gamla systemet under en läng övergångstid.Förändringarna inom studiemedels- och återbetalningssystemen medför ävenförändringar i kopplingen mellan de olika systemen. Den förändradefinansieringen medför att nya ekonomiadminstrativa rutiner och medelsförsörjningsrutinerskall utvecklas. Med hänsyn till de osäkerheter som finns beträffanderegelverkens slutliga utformning diskuterar CSN nedan endast översiktligt deadministrativa och organisatoriska åtgärder som bör vidtas. CSN bör få iuppdrag att lämna förslag om utformning och utveckling av adminstration ochorganisation när beslut om regelverket fattats. Skall ett nyttstudiemedelssystem träda i kraft måste CSN få ettunderhandsuppdrag senast . CSN tar också upp de administrativa kostnaderna. skäl är det omöjligt att i detalj beräknakostnaderna för ett genomförande av studiemedelskommitténs förslag. Somframgått ovan kommer dock relativt sett stora åtgärder att behöva vidtas inuvarande administrativa system för handläggning av ärenden om både studiemedeloch återbetalning liksom i utveckling av rutiner för finansiering och ekonomiskredovisning. Även den anpassning av organisation som diskuterats ovan krävervissa kostnader. Förändringarna kräver också stora informationsinsatser medåtföljande kostnader. Enligt ovan finns således en icke oväsentliginvesteringskostnad i anslutning till genomförandet av de beslut riksdag ochregering fattar med anledning av studiemedelskommitténs förslag. Från den tidpunkt adminstrationen förändras påverkas ocksåde löpande adminstrativa driftkostnaderna. Sådana kostnader avser främstpersonella konsekvenser av parallella återbetalningssystem, ökat antal ärendenvid SMN, datordriftskostnader, underhåll av ADB-system, blanketter och porton. Detaljerade kostnadsberäkningar förutsätter CSN att fågöra i två etapper, dels översiktligt i anslutning till att riksdagsbeslutföreligger dels i anslutning till att detaljerade lösningar för tillkommandeoch kompletterande adminstrativa system utarbetats. CSN föreslår slutligen att de nya reglerna ska träda ikraft den eller tidigast . TCO framhåller att---- övergängen till ett nyttåterbetalningssystem kommer att ske successivt och det är därför rimligt att enoch samma instans svarar för både det nuvarande och det nya systemet. Nämndenhar dessutom en väl inövad administration för att handha dessa frågor. TCOtillstyrker mot denna bakgrund att CSN även svarar för administrationenav studiemedelssystemet.