prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — och även utländska,forskningsinstitutioner avser att utveckla närmare Prop. 1987/88: 100 samarbetsformer. Jag finner det angeläget alt stärka u-ländernasegen kapacitet att främja enbärkraftig utveckling genom att stödja planering och institutionsuppbyggnad.Detta bör ske både genom vårt direkta samarbete med och viade multilaterala biståndsorganen. Jag har i det föregående framhållitfolkrörelsernas och andra enskilda organisationers betydelse för ett framgångsriktbistånd. Detta gäller inle minst påmiljövårdsområdet. De kan spela en roll såväl genom egna utvecklingsprojektsom genom katastrofhjälpsinsatser samt genom den upplysning de kan sprida isin informationsverksamhet. Jag kommer senare all föreslå ökade anslag fill de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet.Samarbetet med egna organisationer liksom även med internationella organisationer, bl.a.Internationella naturvärdsunionen (lUCN), bör förstärkas. Ända sedan var värd för i har aktivt hävdat miljöfrågornasbetydelse i olika internationellasammanhang. har ofta agerat tillsammans med de övriga nordiskaländerna såväl inom FN-systemets olika organisationer, som inom och de regionalautvecklingsbankerna. Detta har fäll till följd att miljöaspekterna blivit alltmer uppmärksammade. och de regionala utvecklingsbankerna harbildat särskilda miljöenheter ochantagit riktlinjer för att bättre ta hänsyn till miljön i projektverksamheten. Syftet är både att verka för en ökad hänsyntill miljön i mottagarländernasekonomiska planering och i enskilda bankprojekt samt att få till stånd särskilda projekt med miljö- ochmarkyårdsinriktning. fick miljöfrågorna förnyaduppmärksamhet när för miljö och utveckling underordförandeskap av statsministerGro presenterade sin rapport . Det är enligt min meningmycket angeläget att analysen ochslutsatserna i rapporten får stort internationellt gehör. anordnade en konferens som hölls iSaltsjöbaden, där de nordiska regeringarna, representanter för mottagarländernaoch en lång rad inbjudna miljöexperter, ekonomer och representanter förenskilda organisationer diskuteraderapporten med medlemmar i kommissionen. Vid konferensen presenterades analyser av ett tiotal av denordiska ländernas biståndsprojekt ur miljöperspektiv. De nordiskaländerna har också erbjudit sig att stödjaregionala konferenser i , där dessa får tillfälle att diskutera och desskonsekvenser. Vid styrelsemötet för FN:s miljövårdsprogram() i ställde sig bakom Brundtland-rapportensanalys och rekommendationer.Rapporten diskuterades sedan av , där de nordiska ländernaframförde sitt samfällda stöd. I en resolution har FN:s medlemsstater enats omprinciperna för uppföljningen av . och de övriganordiska länderna kommer att akUvtverka för att miljöhänsynen får genomslag i FN-arbetet. Även inom och de regionalautvecklingsbankerna verkar de nordiska länderna för att rekommendationerskall Prop. 1987/88: 100 omsättas i praktiken. kommer att fortsätta att drivamiljöfrågorna i olika internationellasammanhang. har också föreslagit en andra om miljö1992 och förklarat sig berett att stå som värd! Biståndför demokrati och mänskliga rättigheter Deolika målen för svenskt utvecklingssamarbete skall ses som en helhet. Demokrati och respekt för mänskliga rättigheterutvecklas lättare i ett samhälle där de allmänna levnadsförhållandena förbättras.Demokratiskt inflytande och krav på respekt för mänskliga rättigheter ärsamtidigt mål och verktyg för utvecklingen. De länder som har biståndssamarbete med ärmyckel olika. Tradition, historiaoch ideologiska synsätt är skilda. De har också varit utsatta för olika slag av påverkan utifrån underkolonialtiden och i det internationella samarbetet. Nivån på ekonomiskoch social utveckling skiljer kraftigtmellan u-landskontinenterna , och och mellan enskildaländer. Också inom ett och samma land möts produktionssätt och samhällsorganisation med rötter i olika tidsåldrar. Varje u-land genomgår sin egenutvecklingsprocess. I dagens inlernationaliserade samhälle sker detta alltid under stark påverkan utifrån. Menattityder, styrelseskick och institutioner formas i och av varje enskilt land. Biståndet är en, av många faktorer som påverkarutvecklingen. I några länder harbiståndet liten betydelse, åtminstone kvantitativt sett. I andra svarar det fören avgörande del av utvecklingssatsningarna. Allt detta måste vara utgångspunkter för arbetetmed att genom biståndet främja endemokratisk samhällsutveckling i mottagarländerna. Det är inte möjligt att utforma någon för alla ländergenenerellt tillämpbar katalog överkonkreta insatser eller aktiviteter som främjar demokrati. Olika traditioner och kulturer kräver respekt och lyhördhet.Att sprida och förankra demokratiskasynsätt och respekt för mänskliga rättigheter är en fråga om att bidra till att förändra både attityder och institutioner. I delta arbete är det särskilt viktigt att ha ett långsiktigtperspekUv. Varaktiga resultat nås bästdär dialog och biståndsinsatser knyter an till strävanden och förutsättningari varje enskilt land. Grundläggande förutsättningar för demokratisk samhällsutveckling Fred,nationellt självbestämmande och frihet från diskriminering på grund av ras är förutsättningar för endemokratisk samhällsutveckling. I Sydafrir ka och kränks degrundläggande mänskliga rättigheterna systema tiskt. destabiliseringspolitik påverkar hela regionen. Det är därför särskilt svårt att främja enutveckling i demokratisk riktning i länder som Mo5ambique och . Avgörandeför det demokratifrämjande arbetet är att apartheidsystemet i försvinner. Sverigessamlade biståndsinsatser i södra har detta syfte. Nationellt självbestämmande är ett nödvändigt första steg. hindrarockså fattigdom och brist pä kunskap många människor både från Prop.1987/88: 100 att eftersträva delaktighet i inflytande och att hävda sinarättigheter. 5 nuvarandeekonomiska krisen i många är i det perspektivet ett hot ocksåmot demokratin. Kunskap och utbildning ökar förutsättningarna förekonomisk utveckling och demokrati.Grundutbildning av barn och vuxna har därför hög prioritet i det svenska biståndet. Omfattande stöd tillskolsystemens utveckling ingår ibiståndet till , ,, , , , och . En publicerad Världsbanksstudie avbistånd på undervisningsområdet harvisat att är en av de få biståndsgivarna som har ett omfattande stöd till primärundervisning.Samtidigt visar studien på primärundervisningens stora betydelse förutveckling liksom på hur angeläget det äratl de framsteg som gjorts inom undervisningsområdet skyddas från alt bliurholkade under den nuvarande ekonomiska krisen. Jag delar dessa uppfattningar. Också annat bistånd som når ut tillmånga människor, till exempel bättre hälsovård eller åtgärder som skapar sysselsättning, kan på ettgrundläggande sätt främja demokrati. Att utforma projekt inom olikaverksamhetsområden så att folkligtinflytande främjas är likaså viktiga inslag i arbetet med demokratimålet. Jag går inte närmare in på dessafrågor utan övergår till insatsersom mer direkt berör mänskliga rättigheter, inflytande och styrelseformeri ett samhälle. Endastnågra få har, enligt svenskt synsätt, demokratiska styrelseskick. Men även i en enpartistat kan pluralism,yttrandefrihet, rättssäkerhet ocholika former för folkligt inflytande finnas i varierande grad. Att främjasådana inslag av demokrati är en uppgift för biståndet. Pä motsvarande sätt finns flerpartisystem som bygger påpluralism och åsiktsfrihet, men därekonomiska klyftor, våld och korruption försvårar för de fattiga att utnyttjade demokratiska styrelseformerna. I sådana länder är förbättringar för de fatliga, bl. a. genombiståndsinsatser, ofta en förutsättning för att demokratiseringsprocessen skall kunna föras vidare. utformar själva sina författningar ochpolitiska system. Inom det svenskabiståndet kan vi stödja detta genom att på ett öppet sätt dela med oss av erfarenheter, bidra till utbildningsamt svara för rådgivning och tekniskt bistånd t. ex. i samband medallmänna val. Insatser inom kultur och massmedia är angelägna.De kan bidra lill atl stärka den nationella identiteten och till alt främja öppenhet och pluralism. Inom massmediastödet lämnar SIDAbidrag t. ex. till ett projekt kring "mänskliga rättigheter ochdemokratisk utveckling i av ". Projektet genomförs av ochriktar sig till journalister i regionen. Mediaprojektför afrikanska journalister i sam arbete med planeras också. Med målet att främja demokrati har SIDA pä ett sätt somjag finner värdefullt ökat sina insatser pä kulturområdet. har också kunnal öka sitt 49 4 1987/88. engagemangi kulturutbyte med . Bislåndsmedel för denna verk- Prop. 1987/88:100 samhet har kanaliserats genom BITS. Under avsnittet om särskilda pro- Bil. kommer jag all föreslå ökade insatser pä kulturområdet,samordnade genom SIDA. Jag vill i delta sammanhang framhålla del ökadeintresset inom biståndsmyndigheterna, förvaltningen och på universiteten förinslitutionssamar-bete, slipendiering och andra former av personutbyte sombidrar till alt skapa breda kontaktytor mellan och del svenskasamhället. Förvaltningsbiståndet har ökat i det svenskautvecklingssamarbetet. Det är inriktat pä att förbättra funktioner ocheffektivitet pä olika områden i mottagarländernas förvaltning.Förvaltningsbiståndel bör, enligt min mening, kunna bidra lill demokratiseringgenom atl i utbildning vid personut-byle och institutionsamarbete redovisa våraerfarenheter av demokratiskt präglade sätt att lösa problem Det kan ur demokratisynpunkt vara särskilt angelägel attbidra till framväxt av lokala styrelseformer och en decentralisering avförvaltningen. Biståndsinsatser för att utveckla lokal styrelse och förvaltningingår i samarbetet med t. ex. och . Förberedelse för stöd pådetta område har också inletts med . I har demokratiska krafter stärkt sinställning . Militären har fått lämna över makten till civila regeringar i flera länder.Dessa har ansvaret för att ta emot hemvändande flyktingar. Detta, liksom densvära skuldsitualionen, ställer regeringarna inför stora svårigheter iutvecklingen mot demokrati. 1 har en fredsprocess inletts somkan få stor betydelse både för den ekonomiska utvecklingen och möjligheternatill demokrati i regionen.Latinamerika befinner sig i en situation där det ärangelägel och möjligt all ge demokratiska krafter ett starkt stöd. På 1970-talel började SIDA ge humanitärt bistånd ochSAREC forskningsstöd, som ofta kom atl utgöra ett skydd för demokratiska idéeroch för enskilda människor undan repressiva regimer i . I dekvarvarande diktaturerna behövs fortfarande detta bistånd. I andra länder harinsatserna nu kunnat övergå i mer långsiktigt slöd för att befästa och stärkademokratin. Jag anser alt det humanitära biståndet har en fortsatt angelägenroll att spela för att stödja en demokratisk samhällsutveckling i Latinamerika.Jag kommer senare atl föreslå ökade bidrag under anslags-poslen för humanilärlbistånd i . I ges ett ökat slöd till regionala insatser i syfte atl stärkafreds- och demokraliseringsprocessen. Ett växande projektbistånd till CostaRica skall också ses i delta sammanhang. I det långsiktiga utvecklingssamarbetetmed ingår flera insaler inriktade på alt främja demokrati. Ett parexempel är rådgivning för utveckling av konstitutionen och stödet förutveckling av en kooperativ bonderörelse. Stöd till kommunvalet kan ocksåaktualiseras. Jag kommer senare alt föreslå ökade insatser inom det regionalasamarbetet i . I biståndet för demokrati till liksom idet humanitära biståndet till södra spelar folkrörelser i respektive region och i en roll. Demokrati ochfolkrörelser Prop.1987/88:100 Ril 5 Hösten1986 inrättade jag ett folkrörelseråd för bislåndsfrägor för att bl. varaett forum för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och de enskilda organisationer som är verksamma på biståndsområdet.Demokralimålet har varit ett ämne för återkommande överläggningar i rådet.Exempel har då redovisats både från det statliga biståndet och frånorganisationernas bistånd på hur arbetssättet inom utvecklingsprojekt kanfrämja folkligt inflytande och ansvarstagande. Organisationerna genomförofta projekt i direkt kontakt med t.ex. byarnas och storstadsslummensmänniskor. sådana projekt kan demokratiskaarbetssätt ges spridning. däribland kyrkor och andraenskilda organisaUoner, kan också bidra till demokratiseringgenom all stödja och samverka med systerorganisationer i Inte minst i i och Latinamerikaväxer folkligt förankrade rörelser fram på olika områden. I har t.ex. en bostadsorganisation engagerat människor i självbygge av bättrebostäder. Projektet som också omfattarfolkbildning stöds av svenska frikyrkor och arbetarrörelsen. Det fackligabiståndet har växt i omfattning och betydelse. ärengagerad i utbildningsstöd organisationer i 48 länder. Ett viktigt humanitärt bistånd förrättshjälp och humanilärl bistånd lillbl. a. fängslade fackliga ledare kanaliseras till fackliga organisationer i . Stöd för atl stärka kvinnornas ställning iu-länderna är ett stöd också för demokratin.Ett viktigt inslag i detta arbete är bidragen genom SIDA till kvinnoorganisationer i . Genom dettastöd och övrigt bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer ges bidrag lill insatsersom syftar både till atl vidga och la lill vara kvinnors rättigheter. Jag finnerdetta angeläget. Atlrespektera de mänskliga rättigheterna är ett centralt krav på en rättsstat och ett viktigt led i en demokratisksamhällsutveckling. Mottagarländernaför svenskt bistånd slår bakom FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Flertalet har också anslutit sig lill de särskilda konventionerna på området. Genom ambassaderna, FN och rapporter frånoberoende organisationer och institut följer regeringen utvecklingen i fråga ommänskliga rättigheter i mottagarländerna.1 samband med biståndsförhandlingar och vid andra officiella kontakter förs endialog med mottagarländerna om biståndsmålet att främja en demokratisk utveckling och där syn på demokrati ochmänskliga rättigheter redovisas. Kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter påtalas som broll molöverordnade internationellt vedertagna principer. En arbetsgrupp inom UD kommerall se över den svenska politiken beträffande mänskliga rättigheter, främst iett FN-per-spektiv. I arbetsgruppensuppdrag ingår att undersöka möjligheterna att inom FN:s ram bistå utvecklingsländerna alt främja en demokratisk utveckling och respekten för de mänskligarättigheterna. Brist på respekt för mänskligarättigheter leder ofta till att människor Prop. 1987/88: 100 tvingas fly ochsöka skydd utanför hemlandets gränser. Även efter flykten Bil. 5 är de ofta i en utsatt situation. De flestaflyktingarna kommer ifrån och las emot i . FN:s flyktingkommissarieUNHCR lämnar dessa grupper materiellt stöd samt bevakar och understödjerflyktingarnas rättigheter i enlighet med av 1951 och1967 års protokoll. UNHCR bevakar atl flyktingarna ges skydd, bl.a.genom att de inte återsänds till det land de flytt från eller sänds vidare tillett land där de riskerar förföljelse.Sverige lämnar stora bidrag till UNHCR:s verksamhet och jag kommer senare attföreslå en ökning av bidraget till UNHCR. Som framgått avden tidigare redovisningen återfinns insatser, med direkt anknytning till demokratimålet inom alla delar avbiståndsverksamheten.Huvudinriktningen bör också i forsätlning enligt min mening vara atl arbeta meddemokratimålet på detta integrerade sätt. I sin anslagsframställning har SIDAdärutöver föreslagit att vissa insatser som rör mänskliga rättigheter,rättsskydd och demokrati skall finansieras frän en särskild delpost för demokrati och mänskligarättigheter inom anslagspostenSärskilda program m. m. Till denna post, har förts sådana särskilda insatser som inte inryms i landprogram, humanitärtbistånd eller andra anslagsposter.Det kan gälla seminarier för att få fram verksamhetsidéer, erfarenhetsutbyte eller utbildning som berör fleraländer. Ett samarbete för att stärka rättsskydd för faltiga har t. ex. inlettsmed och andra organisationer. Jag återkommer dessa frågor under avsnittet omSärskilda program m.m. Afrikai det svenska biståndet Afrikaär den kontinent som har de mest akuta utvecklingsproblemen i världen. Ekonomiska anpassningsprogram i syfte altkomma lill rätta med de strukturella obalanser som råder har som tidigarenämnts genomförts i flera . Goda resultat har uppnåtts i vissaavseenden, men inte tillräckligt föratt lägga grunden till en varaktig utveckhng i positiv riktning. Jag anser att det bristandeinternationella stödet till de fattigaste och mest skuldtyngda länderna i inger oro. Del faktum attbiståndet har minskat i reala termer är alarmerande. har länge varit pådrivande iskuldfrågorna. Svenskt bistånd har i flera avseenden varit föregångare, tillexempel genom att tidigt skriva av bilaterala biståndskrediter,koncentrera en stor del av stödet till och genom atl vara flexibla i biståndetsutformning, bl. a. genom långsikUga och krisanpassade sektorprogram, varubistånd och särskilda skuldlätl- nadsåtgärder. Regeringen har också varit pådrivande i de internationella fora, där de avgörande frågornabehandlas. föreslog jag vid en konferens i regi iStockholm en rad internationella åtgärder rörande skuldproblem ochkunde med tillfredsställelse välkomna initiativen som och Valutafonden tog . De föreslog då en tredubbling avValutafondens lån på mjuka villkor till låginkomstländer för strukturompassning, (SAF), lättnader för Paris- 52 klubbsvillkoren,särskilt räntesubventioner, och avskrivning av utestående Prop. 1987/88: 100 bilateralabiståndsskulder, ökad prioritering av de afrikanska länderna Bil. 5 inom IDA-utläning, samt ökadebilaterala bidrag till samverkan med Väridsbankensstrukturanpassningsprogram. Dessa initiativ måste nu drivas vidare och dekräver ytterligare ekonomiska resurser. De stora i-länder, som gerrelalivt sett minst av sin nationalinkomst eller har stora överskott ibytesbalansen bör öka sitt bistånd lill dessa länder. Vid ett givarmöte blev uppslutningen stor kringVärldsbankens förslag om ökat samordnat stöd till länder som genomför ekonomiskaanpassningsprogram. Beslul om en ökning av IMF:s mjuka lån beräknas komma till stånd . Dessa lån skall lämnasmed gåvosubvenUonerad ränta för att minska bördan för skuldlyngda . Dessa åtgärder kan nå framgång bara om ökaderesurser totalt ställs till förfogande. Det är förklarligt att de stora omställningar avekonomierna som anpassningsprogrammeninnebär lar tid och innebär poliUskapåfrestningar. Å andra sidan anser jag det väsentligt attstrukturanpassningsätgärderna drivs vidareför att ekonomierna ska kunna utvecklas . Väridsbanken framhåller nu förbättringarna i mångaafrikanska länders ekonomiska politikmen konstaterar att denna kan lyckas endast om biståndet ökar. Ett ökatresursflöde krävs också för att den ekonomiska anpassningen inte skall fånegativa sociala konsekvenser. Den ekonomiska anpassningspolitik som bedrivs iett stort antal avser att lösa dagensstrukturproblem, och att lägga engrund för framtida social och ekonomisk utveckling. Del svenska bilaterala biståndet har successivt anpassats för attkunna stödja programländerna i deras ansträngningar alt ta sig ur den djupaekonomiska krisen. Även om flertaletländer söder om brottas med stora problem så finns det samfidigt på siktstora möjligheter till utveckling inom många områden. Jordbruket kan utvecklas - motsvarigheten tillden gröna revolufionen i ärmöjlig på . Det är därför viktigt att satsa på jordbruksforskning anpassad till afrikanska förhållanden.Fisket kan utvecklas och det finns stora tillgångar av värdefulla mineraler ocholja. Vattenkraften kan byggas utoch industri baserad på inhemska råvaror har stor potential. Handeln mellanländerna skulle också kunna öka och förutsättningarna för turism ärgoda. Det gäller att utnyttja dessa möjligheter på ett effektivt sätt, utan attäventyra en hållbar utveckling. Investeringsnivån i är alltför låg föralt åstadkomma den nödvändigatillväxten per innevånare. Detta gäller inle bara ifråga om maskiner och redskap utan minst lika mycket imänskligt kunnande. Utbildning ochforskning måste ges högsta prioritet . Utbildning år inte bara viktig för den ekonomiska tillväxten,den är även väsentlig för utjämnings- och demokratisträvandena. Det är viktigt att lyfta fram och lära av deframgångar och lyckade satsningar som ändå gjorts i ettantal länder och sektorer. Jag tror att vi har mer att vinna på att söka lära oss av framgångar snarare än av misstag när det gäller utveckling . Inte minst gäller det att söka bygga på och utveckla de dynamiska krafterna i . En sådan vital kraft har 53 visat sig vara produktion bedriven i mindre enheter ochicke-reglerade Prop. 1987/88: 100 former inom den s.k. informella delen avsåväl jordbruks-, som industri- Bil. 5 och tjänstesektorerna. Kvinnornaspelar här en väsentlig roll. Som ett led i planeringen av det framtidabiståndets inriktning har jag tagitinitiativ till en översyn av inriktningen av biståndet lill inför 90-talel.Arbetet inleddes och skall redovisas som förslag budgetproposition. Syftet äratt närmare analysera den anpassning av biståndet fill som kankomma atl krävas under 1990-talet.Utredningsarbetet avses utmynna i förslag och riktlinjer avseendebiståndets framUda inriktning. Under den senaste liden har hållninggentemot grannländerna hårdnat.Väpnade militära attacker och brutala övergrepp har genomförts i dessaländer. Situationen i har allvarligtförsämrats. Torka och gerillans härjningarhar medfört att en tredjedel av landets befolkning för sin överlevnad ärberoende av katastrofhjälp utifrån. Hundratusentals har flytt till grannländerna och över en miljon beräknas pågrund av kriget vara hemlösa ellerpå flykt inom landet. I har UNITA:s aktiviteter ökat. Sydafrikanskaregeringsstyrkor har öppet redovisat hur de deltagit på UNITA-sidan i striderna i södra . Situationen förapartheidmotslån-darna inne i har förvärrats. Svensk politikgentemot och södra består av olika element. Den ena delen,riktad mot apartheidregimen i , utgörs av ekonomiska sanktioner och andra isoleringsåtgärder. Iinternationella fora driver nu Sverigefrågan vidare för alt fä sanktionerna allomfattande och tillämpade avalla länder. Den andra delen innebär stöd i olika former till degrannländer som drabbas av destabiliseringspolitik. Stödet går tillde enskilda länderna och till det regionala samarbetsorganet (SADCC). Bistånd ges också till befrielserörelser och till offren för och motståndare mot apartheidsystemet.Jag kommer senare alt föreslåbetydande ökningar i biståndet lill södra . Ytterligare en väg att stärka dessa länderssjälvständighet är all uppmuntra lill ökad etablering av företag i desjälvständiga staterna i södra skulle man motverka vissa icke önskade effekter för frontslalerna av sanktioner på handelsområdet motSydafrika. Särskilda åtgärder föratt uppmuntra företag från och övriga nordiska länder att etablera samarbete, till exempel genom attstarta produktion, är således önskvärda och av stort intresse förSADCC-länderna. 1 samarbetet mellan Nordenoch SADCC utarbetas förslag till åtgärder med detta syfte. Biståndgenom FN och andra internafionella organ är ett exempel pä ett fredligt och långsiktigt samarbete mellan världens alla länder. FN:s bi ståndsprogram bidrar till att stärkaFN:s normskapande och fredsbevaran de funktioner och ansvar. För ett stort antal av världens utgör biståndssamarbetet med FN-syslemet dessa länders främsta kontakt med 54 starka stöd till multilateralt samarbete ochfill FN är en god Prop. 1987/88: 100 grund för del praktiska samarbete som äger rum pä biståndsområdet. Del multilaterala biståndet har svarat för omkring en tredjedel av detsvenska biståndsanslaget. Flertalel andra tillstorleken jämförbara industriländer har också upprätthållit en likartad andelmultilateralt bistånd. Däremot ger större länder en lägre prioritet till det multilaterala biståndet ochtendensen går mot minskade andelar. multilaterala andel blirdärför i genomsnitt under en Qärdedel av det totala biståndet.