prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Ikapitel 11 framförs konkreta förslag till förändringar. bör få ett huvudansvar atl se över energistaUstiken. SCB bör som f. n.ansvara för den löpande statistikproduktionen. En aktiv bestallarfunkUon är vikUgför atl SCB skall kunna planera och utveckla verksamhet. Vadgäller energibalanserna finns f n. inga motiv att byta modeller. Detövergripande ansvaret för atl informera om och utveckla denna typ avöversiktliga energiredovisningar bör ligga på statens energiverk. Arbetet börhuvudsakligen ske inom ramen för den löpande verksamheten. Elanvändningsstatislikenbehöver förbättras genom en mer detaljerad abonnentklassificering och genomförbättrade urvalsundersökningar. bör ges del övergripande ansvaret för att dessa åtgärder genomförs. Ävenforskningen på elanvändningsområdet behöver förstärkas och medge en fortlöpandeoch sammanhållen överblick över elanvändningens utveckling. Trots denverksamhet som redan pågår och tillskapats behövs en sammanhålleninstitutionell miljö med kontinuitet och kompetens att genomföra empiriskastudier och mätningar . Utredningen föreslår att sådana resurserUllförs alternativt någon akademiskinstitution. Vadgäller prognosverksamheten bör statens energiverk ansvara för att officiellareferensprognoser upprättas. Det gäller korlsiktsprognoser (Uds-horisont femår) i samband med den årliga rapporteringen av energiläget och långsiktsprognoser() med intervaller knutna störte energipolitiska beslut. 'Verket bör vidare analysera konsekvenser av olika handlingsalternativ somunderlag för beslut om nya strategier i energipolitiken. Somett komplement till de officiella prognoserna är det angeläget all forskningenges resurser till oberoende scenarier av den typ som hitUlls bedrivits inomramen för energiforskningsnämndens program för allmänna energisystemstudier. Kunskapenom dagens energisystem bygger till stora delar på de dala som fångas i olikasnitt i energiflödet. Kunskapen fram lin användarledet är relalivt god. I användarledetdäremot är kunskaperna bristfälliga. OrsakernaUll att användning och funktionell nytta är dåligt kända beror på alt dessa led på ett enkelt sätt inte låter sig studeras med normala statistiska metoder. Eftersom brukarna vanligeninte själva kan mäta hur de fördelar sin Prop. 1987/88:90 elanvändningmellan exempelvis värme, venUlaUon, varmvatten, utnytt- Bilaga 4 jande av ellekniskutrustning etc, behövs det särskilda undersökningar för atl komma åt dennasituation. Sådana undersökningar bör också vara regelbundet återkommande föratt spegla förändringar i t. ex. vanor, verksamhetsformer och de konsekvenserdetta leder till på energiområdet. Sådanforskning finns i vid Tekniske Höjskole i (Nörgård m.fl.)trots totalt sett små resurser för energiforskning. De danskaresultaten är dock inte självklart översättningsbara till svenska förhållandeneftersom elpriserna där ligger på en helt annan nivå. Utredningen har därförfunnit det mycket angeläget att det inrättas ett motsvarande forskningsorgan iSverige. Ämnesområdets stora bredd - från industrins energianvändning. Ullservicebranschernas och hushållens energianvändning - ger en särskild anledningtill att uppmärksamma och tillgodose den nödvändiga överblicken. 2 Sammanställning av remissyttranden Efterremiss har yttranden avgetts av (),statskontoret, , (), statensnaturvårdsverk, statens energiverk, energiforskningsnämnden, statens pris- ochkartellnämnd (SPK), , statens råd för byggnadsforskning (BFR),statens industriverk (SIND), , , LandsorganisaUoneni (LO), , energileverantörerna (REL),, . , , Industriförbundsamt (). Utredningensbeskrivning och förslag rörande energistatistikens allmänna utformning ochinnehåll bemöts i allt väsentligt positivt av huvuddelen av remissinstanserna. SIBär således positivt till atl ansvaret för verksamheterna läggs fast. Institutet finner utredningens förslag ändamålsenligt. Institutet välkomnar utredningens åtskillnad mellan offentlig statistikproduktion och energi forskning. SIB framhåller all institutets forskningsroll klargörs genom förslagen. Institutet vill särskilt understryka hur angelägel det är att en StaUstik- och prognosstödjande forskning av det slag som utredningen föreslår ges sådana förutsättningar att den kan planeras och bedrivas långsiktigt och sammanhållet, förläggs en forskningsinsUtuUon som har erforderlig kompelens och erfarenhet, samt organiseras och finansieras sä att verksamheten kan bedrivas med hög integritet. En förläggning av forskningen till institutet ger förutsättningar för att alla dessa krav kan uppfyllas, påtalar SIB. tolkar förslaget alt verket ges ett huvudansvar för att Prop.1987/88:90 i samråd med SCB löpande se över energistatistiken, så atl verkethar ett Bilaga 4 huvudansvar för att avnämarsynpunkter på energistatistikenlöpande kommer till SCB:s kännedom. SCB bär givetvis även fortsättningsvisansvaret för undersökningarnas genomförande. I detta ligger för verkets deläven atl vidareutveckla en akUv beslällartoll så att de specialundersökningarsom verket beställer blir så väl genomförda som möjligt. Verket ser som enviktig uppgift all Ullsammans med andra med gemensamma behov, främstVattenfall, genomföra och samfinansiera undersökningar som främst är avintresse på riksnivå. /ConÄMme«fve/-Ä:e/äri huvudsak enig med utredningen "om de förslag och bedömningar somframförs. instämmer i de allmänna krav som uppställts. Dessutomär det enligt verket viktigt att statistiken bearbetas och presenteras så attden blir lättillgänglig för användarna. Verket påpekar att i utredningenframhålls alt användarnas kunskaper oftast är bristfälliga och att det krävsbetydande insatser för att höja kunskapsnivån. En annan lösning är, framhållerkonsumentverket, att bearbetningen och presentationen av statistiken avpassasefter användargruppen så alt denna får ett bra underlag för sittbeslutsfattande. BFRdelar de synpunkter som förs fram, men påpekar alt den bristande kunskapen omhur el används i bebyggelsen för olika delaktiviteter (belysning, matlagningetc.) inte framhållits tillräckligt. BFR anser vidare atl såväl studier avenergianvändningen som prognoser och framlidsbedömningar inombebyggelsesektorn bör utföras i samråd med BFR, SIB och det nya plan- och bostadsverkel.Statens energiverks övergripande ansvar bör inom denna sektor begränsas tillett administrativt ansvar. SINDtillstyrker förslaget all statens energiverk får ett markerat huvudansvar föratt i samråd med SCB löpande se över energistatistiken. SIND är vidare berettalt bistå statens energiverk med förslag till förbättring av StaUstik ochprognoser för industrins energianvändning. Vad avser beställning av intermittentaspecialundersökningar förordar SIND alt övriga berörda verk och myndigheter,kommuner och kommunförbundet medverkar genom all planera och se över sinaframtida önskemål av statistik och prognoser. LOdelar utredarens bedömning alt den nya situationen ställer delvis nya krav på stalistikproduktionen.De förslag till förbättringar som utredaren lägger fram är genomgående välmotiverade. att ta ställning till varje enskilt detaljförslag tillstyrkerLO därför utredarens förslag till anpassning. av staUstikproduktionen till dennya situationen som den föreslående kärnkraftavvecklingen innebär. RELanser atl förslaget om en utveckling av energistatistiken är välgmn-dal.Utvecklingen bör ske genom omdisposition av tillgängliga medel. REL anservidare att statens energiverk bör la huvudansvaret beträffande energistalistikensframtida utveckling. anser att utredarens förslag att statistiken bör inriktas mot svenska behov är motiverat. Förbundet menar vidare att statens energiverk såsom utredaren föreslår bör få uppdrag all i samråd med SCB förbättra energistatistiken inom ramen för kontinuerlig översyn 238 delar utredarens uppfattning om de ge- Prop. 1987/88:90 nerellakrav som bör ställas på statistikens utformning och innehåll. Den Bilaga 4.skall, påtalar föreningen, primärt vara inriktad mot svenska behov, klart angevar man mäter och vad som mäts, ge möjligheter till jämförbarhet över tiden.ochha tillräcklig detaljeringsgrad. Föreningen tillstyrker även förslaget attstatens energiverk i samråd med SCB får ett huvudansvar för enöversynsverksamhet rörande förändringar och förbättringar av energislatistiken. menar att belänkandet är en utmärkt sammanfattning av detaktuella kunskapsläget. TCOdelar utredningens bedömning att statens energiverk bör ges ett markerathuvudansvar för atl i samråd med SCB löpande se över energislatistiken. TCOinstämmer också i de överväganden och förslag angående energislatistiken istort som görs i anslutning härtin. Ettantal av remissinstanserna har huvudsakligen inget alt anföra eller erinra motutredningens beskrivning och förslag. RRVerinrar om alt i RRV:s arbetsuppgifter ingår att göra prognoser överstatsbudgetens inkomster av skatt på tillförsel och användning av energi.Därvid utnyttjas som underlag material från statens energiverk och statistiskacentralbyrån. RRV påtalar att det är viktigt atl sådant material hållertillfredsställande kvalitet. Beträffande utfallsdata är attså är fallet. SCBanser att beskrivningen av nuvarande statistik och analysen av statistikensanvändbarhet och kvalitet är kortekt och relevant. Vad beträffar förslaget attSTEV bör få ett huvudansvar att i samråd med SCB se över energistatistikenframhåller SCB att förslaget av allt atl döma inte . innebär någon förändring inuvarande faktiska ansvarsfördelning. SPKkonstaterar vad beträffar energislatistiken alt det sker en omfattandeinsamling, bearbetning och publicering av energislalistik såväl vid SCB som vidandra myndigheter och organisationer. Detta innebär dock inte i sig att onödigtdubbelarbete förekommer. Exempelvis sker inom SPK en relativt omfattandeinsamling och bearbetning av slalisUk om framför allt pris- ochkostnadsutvecklingen inom olika delar av energiområdet. Det är enligt nämndensuppfattning både naturligt och nödvändigt atl denna uppgift även ifortsättningen handhas av SPK med hänsyn till SPK:s prisövervakande uppgiftsamt till behovet av att samordna nämnda uppgift med pris- och konkurtensövervakningeninom andra områden. I huvudsak finner nämnden nuvarande ansvarsfördelningbeträffande energislatistiken ändamålsenlig. SPK anser dock att del, sett frånanvändarnas synpunkt, är svårt atl få en överblick över den energislalistiksom publiceras, såväl i SCB:s olika serier som av andra myndigheter. Det voreenligt nämndens uppfattning värdefullt om SCB i samråd med bl. a. statensenergiverk kunde utarbeta en vägledande översikt över tillgänglig statistik. Landstingsförbundetpåtalar atl en utveckling rörande energistatistik . pågår hos landsUngen. Förbundet pekar på att en teknisk svårighet är att den nuvarande elmätarinslallationen inte medger uppdel ning av elanvändningen på driftel för t. ex. medicinteknisk utrustning re spektive på fastighetsel för belysning m. m. Huvudslagen av energi för 239 uppvärmning, el och annan energi kan dock särtedovisas. Statskontoret har i stortinte något all erinra mot de förslag som förs Prop. 1987/88:90 fram i betänkandet. Någraav remissinstanserna avstyrker utredningens förslag att statens energiverk börges ett markerat huvudansvar för att i samråd med SCB löpande se över energistatisUken. påpekar att sker en kontinuerlig översyn av elstaUstikeninom i vilken ingår representanter för såväl statensenergiverk som SCB och branschorgan inom elområdet. Den allsidigasammansättningen innebär atl förslag till ändringar och kompletteringar avstatistik kontinuerligt kan beakta nytta av förslagen samt värdera möjlighelemaatt på ett rationellt sätt fånga in gmndupp-gifter. harenligt Svenska Elverksföreningens mening fungerat väl varför föreningen intestöder utredarens förslag atl ges ett markerat huvudansvar attlöpande se över energistaUsUken. redan nu fungerar utmärktsom ett organ för en kontinuerlig översyn av statistiken. I nämnden samråder slatistikanvändarnamed statistikproducentema, påpekar föreningen och ordförandeskapet i nämndenhar alternerat mellan branschrepresenlanlerna. En motsvarande nämnd finns förbränslestatistiken. är representerad i båda nämnderna.Föreningen ser ingen anledning att formalisera ansvaret. KRAFTSAManser att frågor rörande elstatistiken bör behandlas i Elstalisliknämnden.Kraftföretagen har, erinrar KRAFTSAM om, det största intresse av en god elstaUstikeftersom denna är gmnden för hela verksamheten. Kraflföretagen och elverken ärleverantör av uppgifterna statistiken och svarar även för en betydande delav kostnaderna för att få fram uppgifterna. Avvägningen mellan generell staUsUkinsamlingoch specialundersökningar är en fråga som lämpligen kan diskuteras i Elstalisliknämndenenligt KRAFTSAM. Endastett fåtal av remissinstanserna delar utredningens förslag att det inte finns Ullräckligtstarka motiv för all föreslå en förändring av den tillämpade uppläggningen vadbeträffar energibalanserna. TCOUllstyrker de förslag rörande energibalanser som utredningen lämnar. Efndelar utredningens slutsats att del f n. inte finns underlag för en avgörandeförändring av redovisningsmelod. Efn vill dock understryka betydelsen av attflera redovisningssätt utvecklas som fyner olika syften. Mångaav remissinstanserna uttrycker tveksamhet eller avstyrker utredningens förslagrörande energibalanserna. anför att med tanke på den förvirring som råder i den allmänna debatten på gmnd av att olika principer för redovisning av energibalanser tillämpas, är det enligt föreningens mening viktigt all den svenska energibalansen även redovisas efter internaUonellt mönster. Det är också viktigt att informera användarna om de skiUnader 240 somföreligger mellan olika redovisningsprinciper. Föreningen föreslår att Prop.1987/88:90 statens energiverk ges huvudansvaret för detta område. pekar på att en övergång från SCB:salt 1 lin sätt alt värdera elproduktionen i energibalansen är attföredra. skulle därigenom kunna jämföras med andra länder. KRAFTSAM anser del liksom utredningen viktigt att mantydligare informerar om vad energib;ilanserna innehåller och åskådliggör.Behovet atl få intemalionellt jämförbar statisUk gör del angelägel att Sverigeanpassar sig till i första hand och metoder och som alternaUvredovisning följer dess. anser att argumenten för attbehålla nuvarande system är svaga och atl framUdens behov av statistik överenergitillförseln inte beaktas i tillräckligt hög grad i utredaren förslag.Vid en avveckling av kämkraften kan på goda grunder antas atl användningen avfossila och inhemska bränslen kommer alt öka. Statistiskt kommer detta attredovisas som en brultoökning av energitillförseln om nuvarande redovisningsmelodanvänds. Föreningen anser att slatisUken redan nu bör anpassas till framlidensbehov och förordar ett närmande lin FN/ECE:s målsnitt i fråga om tUlfördelenergi, dvs SCB:s ALT 2 för vallenkraft och SCB:s ALT 1 för kärnkraft. påpekar att den skenbartminskade energianvändningen i beror på den från intemaUonell synpunktavvikande metoden att räkna elenergi producerad i kärnkraftverk och vattenkraftverk. avstyrker bestämt utredningensförslag om de svenska energibalanserna. Förbundet menar i motsats tUl utredarenatl en förändring av den tillämpade redovisningen av energibalansen bör genomföras.Förbundet föreslår därför att ett inom SIS vilande standardiserings-projektsnarast tas upp och genomförs inom ramen för . Förbundet föreslår atl anslag härför tas från anslagenför energiforskning. anför rörande förslaget att detövergripande ansvaret för atl informera om och utveckla översiktligaenergiredovisningar böi" ligga på statens energiverk, att det är verketsuppfattning alt detta ligger i verkets allmänna roll när det gäller att biståbeslutsfattare och andra med energiinformaUon. SCB kan dock svårligen ställa sig bakom förslaget att delövergripande ansvaret för atl informera om och ulveckla energibalanser bör ligga på . SCB betonar att i dess ansvar för den löpande statistiken ingår atl informera om statistikens uppbyggnad, innehåll och kvalitet och om slaU- stikresultaten. I detta ansvar ingår också att vid behov, utveckla och förändra statistiken. SCB välkomnar ett utökat samarbete på området från energiverkels sida men SCB anser ej atl motiv föreligger att i nämnda avseenden behandla energibalanser annorlunda än andra statisUkproduk- ler. 16 1987/88. 2.4 Elstatistiken Prop. Utredningensförslag rörande elstatistiken bemöts i allt väsentligt positivt av huvuddelenav remissinstanserna. SIBdelar utredningens överväganden om och syn på energistatisUken inombyggnadssektorn för energipolitiken. Institutet har i sin forskning inom dennasektor konstaterat samma behov av förbättringar som utredningen identifierat. SNVtillstyrker utredningens förslag rörande elstaUstiken. Det är enligt SNVväsentligt att man har ett bra underlag om elförbrukningen inom olika sektorerför all rätt kunna bedöma behovet av styrande åtgärder i samband med att energihushållnlngsprogrammetgenomförs. SNV påtalar vidare att är t. ex. osäkerheten stor om hurförbrukningen av el i fasUgheter fördelar sig på elvärme, hushållsel respektivedriftel. Det råder också, framhåller SNV, oklarheter om hur stor andel av dentotala elanvändningen inom industrin som går elspecifika ändamål. Efndelar uppfattningen att kunskapen om hur energin (speciellt elen) används i slutanvändarledelär mycket ofullständig. Nämnden betonar speciellt betydelsen av att kunskapenom elanvändningen inom den s. k. övriga sektorn (dvs, driftel till olika typerav service- och kontorslokaler, affärer o, dyl,) förbättras, Efn noterar attför att belysa betydelsen av ökad kunskap om elanvändningens utveckling inomolika områden behandlar utredningen frågor som gäller dels förändringar i staUsUkinsamlingo, dyl., dels mer forskningsbetonad verksamhet. Efn anser atl utredningendärigenom på ett förtjänstfullt sätt belyser de två huvudvägar som finns föratt möta samhällets behov av information och kunskap. Efn delar också i stortutredningens förslag till förändringar. Konsumentverketär i huvudsak enig med utredningen om de förslag och bedömningar som framförs.Verket ser det angeläget att energianvänd-ningsstaUstiken förbättras så all denäven inkluderar elanvändningen i flerbosläder, småhus och lokaler som inteuppvärms med el. Det är vidare viktigt, betonar verket, alt denna staUstik isig rymmer fördelningen på olika användningsområden. ställer sig positivt till en förbättring av använ-darstalistikeninom energiområdet och en viss utökning av klassificeringen i elstatistiken såalt byggnader med någon form av elvärme kan särskiljas. ser ävenpositivt på komplettering med specialundersökningar. påtalar vidareatt kraftindustrin och eldistributörerna som är huvudsakliga leverantörer tilloch användare av elstatistiken bör ha ett stort inflytande på dess inriktningoch utformning bl. a. via elstalisliknämnden. Landstingsförbundetpåpekar att en mer detaljerad abonnenlklassifice-ring kan bidra en bättre elstaUstikför olika förbrukare och därmed underiätla prognoser. RELanser alt en mera detaljerad abonnenlklassificering än dagens skulle i högregrad hjälpa återdislribulören atl se förbrukningsmönstret bakom elmätaren. Ensådan utveckling bör ske i nära samarbete med de dataföretag som svararför mjukvaran i debiteringssystemen. ligt, framhåller REL, a«ett vidareutvecklat kalegorisyslem kan anammas Prop. 1987/88:90 av samtliga distributörer. delar utredarens förslag om en mer detaljerad klassificeringav elkunderna. Föreningen anser vidare alt påverkan av energianvändningen iförsta hand kan ske genom informationsinsatser, t. ex. genom statensenergiverk. Informationsinsatserna kan kompletteras med förslag till användarnahur de på lämpligaste sätt kan följa upp sin energianvändning. Det är enligtföreningens mening angelägel att samråd etableras med olika energianvändaresbranschorganisationer, t. ex. inom näringslivet och organisationer förfastighetsförvaltning. påpekar att när kunderna klassificerats kan elverken bidra tilleffektiv elanvändning genom att utforma och sprida information som är anpassadför respektive kundkategori. De största elanvändarna har tillgång till egen experUsför atl uppnå effektiv elanvändning. För övriga elkunder som har storamöjligheter och ekonomiskt intresse att påverka sin elanvändning böreldistributörerna erbjuda rådgivning. TCOtillstyrker de förslag rörande elstatistiken som utredningen lämnar. Någraav remissinstanserna redovisar vissa tUlägg eller Iveksamheler till utredningensförslag. SINDanser alt statens energiverk skall samarbeta med statens industriverk vadbeträffar planering och genomförande av funktionsstudier av industrinselanvändning. SIND förordar all sådana studier sker i samråd med berördabranschorganisationer. SIND framhåller vidare atl dessa studier ligger tillgrund för bedömningar av, hur skilda branscher kommer alt beröras av de storaförändringarna under 1990-lalet. Del är därför av stor vikt atl industriverketssakkunskap tillvaratas vid uppläggningen och genomförandet av studierna för alltillförsäkra samhället behövlig informaUon inför näringspolitiskaställningstaganden. SCBanser att en mer detaljerad abonnentklassificering hos eldistributörerna gerökade möjligheter till ny/djupare statistik, men kostnaderna måste vägas motsamhällsnyttan. noteraratt det i utredningen hävdas att det är nöd vändigt atl komplettera den löpande statistiken med ett antal specialunder sökningar som gäller elanvändningen och alt verket bör ges det övergri pande ansvaret för atl dessa studier planeras och genomförs. Verket är medvetet om det angelägna i att förbättra elanvändningsstatisliken men vill framhålla att det även finns kunskapsproblem inom andra energianvänd ningsområden. I viss utsträckning kan SCB utnyttjas för all skaffa denna information. SIB har också väl dokumenterade erfarenheter av kartlägg ningar av denna typ. Verket vill framhålla all kostnader och nyttan av diverse mindre undersökningar måste vägas mot kostnader och nyttan av störte undersökningar. Vad beträffar utredningens förslag alt kraftföre tagen skall uppmanas all ulveckla och samordna ett gemensamt syslem med en mer detaljerad abonnentklassificering anser verket all del är värde fullt atl möjligheterna för en sådan utveckling prövas. Bidraget av detta till en djupare insikt i elanvändningens utveckling skall dock inte överskallas och kostnaderna kan vara betydande. Ett lämpligt forum för diskussioner i denna fråga kan enligt vara . KRAFTSAM påpekar att delär elanvändningen och bedömningar av Prop. 1987/88:90 dennas utveckling som bestämmer hur elproduktionen byggs ut. Det är Bilaga4 alltså så att elanvändningen styr elprodukUonen, inte tvärtom. KRAFT vill peka på att det inom industrin, olika förvaltningsorgan och konsultföretag finns en omfattande kunskap om hur användningen av ; energifördelar sig på olika tekniska funktioner och användningsområden i konkretaanläggningar. Denna kunskap bör utnyttjas innan omfattande mälverksamhet ochstatistikinsamling startas. tillstyrker att elstatistiken förbättras genom en merdetaljerad abonnenlklassificering och är beredd atl Ullsammans med bl. a.Elverksföreningen medverka till att utveckla ett gemensamt system. Systemetmåste, framhåller föreningen, utformas aUrakUvt för uppgift slam narna ochbeakta kostnadsaspekter och kvalitetskrav. Vad beträffar specialundersökningaranser föreningen att de mest givande specialundersökningarna redan görs i dentakt och den omfattning som efterfrågan moUverar, ex. enkät om småhusensuppvärmning på uppdrag av KRAFTSAM. Någon centralisering av ansvaret för dennatyp av undersökningar är inte motiverad. SPKställer sig tveksam att en mer detaljerad abonnenlklassificering föreslåsinföras när det gäller elanvändningen. Syftet med förslaget skulle, påpekar SPK,främst vara atl skapa ett säkrare underlag för statsmakternas styrning av el-och energianvändningen.