prop · GB0310 · 1987-12-31 00:00:00 — Här bör dock redan nu nämnas alt deav mig upprättade lagförslagen delvis avviker från promemorians förslag tillföljd av all infört en ny banklagstiftning och beslutat om en ny lagom ekonomiska föreningar. Dennya banklagstiftningen (prop. 1986/87:12, NU 36, rskr. 356), som trädde i kraftden , omfattar fyra lagar - bankrörelselagen (1987:617),bankakliebolagslagen (1987:618), sparbankslagen (1987:619) ochföreningsbankslagen (1987:620) och ersätter lagen (1955:183) om bankrörelse,lagen (1955:416) om sparbanker och lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen.Lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (FL) ersätts medlagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (prop. 1986/87:7, LU 20, rskr. 172,NFL). 2.9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Jag förordar nya lagstiftningen fär träda i kraft . LSA och LSABFskall då upphöra att gälla. Ellbeslut som har fattals före ikraftträdandet om atl inrätta styrelserepresentafionför de anställda och atl utse arbetslagartepresenlanter skall gälla även efterdet atl den nya lagen trätt i kraft. Motsvarande bör gälla beslul om undantagsom meddelats enligl 17 § LSA och 19 § LSABF. Som framhålls ipromemorian blir den nya lagens bestämmelser om skadestånd tillämpliga bara pårättshandlingar som företas efter ikraftträ- dandel.Någon särskild övergångsbestämmelse härom torde inle vara nöd- Prop. 1987/88:10vändig. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag lill 1. lagom styrelserepresenlalion för de privatanställda. 2. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), 3. lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, 4. lag om ändring ibankakliebolagslagen (1987:618), 5. lag om ändring i sparbankslagen(1987:619), 6. lag om ändring iföreningsbankslagen (1987:620), 7. lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713), 8. lag om ändring i bostadsräitslagen(1971:479), 9. lag om ändring i lagen(1975:417) om sambruksföreningar, 10. lag om ändring i lagen(1972:262) om understödsföreningar, 11. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 12. lag om ändring i lagen(1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, 13. lag om ändring i lagen(1978:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, 14. lag om ändring i lagen(1980:1097) om , 15. lagom ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled. Förslagen under 2, 3 och 15 har upprättats i samräd med chefen för ,förslagen under 4-7, 10 och 1214 i samråd med slalsrådel , förslagetunder 8 i samråd med chefen för samt förslaget under 9 isamråd med chefen för . Förslagen har granskals avlagrådet. 4.1 Förslaget till lag om styrelserepresentation för deprivatanställda SåvälLSA som LSABF reglerar de privatanställda arbetslagarnas räll lillrepresentation i företagens styrelser. I della avseende innebär den nya lageningen förändring. Del bör emellertid för tydlighetens skull framgå även avlagens rubrik vilken omfattning bestämmelserna skall ha. Jag föreslår därföratl lagstiftningen rubriceras lag om styrelserepresenlalion för deprivatanställda. Förslagettill ny lag överensstämmer i huvudsak med lagförslaget i 77 Som framgärav den allmänna motiveringen harjag emeller- Prop. 1987/88:10 tid funnitanledning att i vissa avseenden föreslå andra lösningar än dem som valls ipromemorian. Jag har också föreslagit en del redaktionella justeringar. Jagkommer i del följande all närmare redogöra för de ändringar i lagtexten somjag vidtagit. män inle annat sägs i det följande ansluter jag mig emellertid lill denspecialmolivering som finns i promemorian (avsnitt 10.1). Dennalag syftar lill alt genom styrelserepresenlalion ge de anställda insyn ioch inflytande på företagels verksamhet. Jaghänvisar lill promemorian (1 §). Medförelag avses i denna lag aktiebolag, bank, hypoleksinstitul, försäkringsbolagoch ekonomisk förening. Medkoncern avses i denna lag svenska juridiska personer som enligl bestämmelsernai 1 kap. 2§ akfiebolagslagen (1975:1385), 1 kap 3 § bank-akfiebolagslagen(1987:618), I kap. 2§ sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 8§ föreningsbankslagen(1987:620), 1 kap. 9§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 4§ lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar är moderförelag och dotterföretag iförhållande lill varandra. Förutomredakfionella ändringar och kompletteringar lill följd av den nyabanklagstiftningen och den nya lagen om ekonomiska föreningar överensstämmerlagförslaget i huvudsak med promemorian (2 §). Iparagrafens första stycke anges vilka förelag som omfattas av den nya lagen.Lagens tillämpningsområde överensstämmer i huvudsak med fill-lämpningsområdenaför LSA och LSABF. En mindre utvidgning blir dock följden av alt undanlagsbestämmelsernai 2 § LSA inle las med i den nya lagen. Undantageni 2 § I LSA avser bank- och försäkringsaktiebolag. Dessa associationer, liksomömsesidiga försäkringsbolag (jfr 2 § 2 LSA och 118 § första stycket 1 FL),omfattas av den nya lagen redan till följd av sammanslagningen av LSA ochLSABF. Undantageni 2 § 2-3 LSA avser vissa associafioner som närmast är atl betrakta som ekonomiska föreningar. Således omfallar den nya lagen nu också understödsföreningar (sjukkassor och andra försäkringsföreningar) och hypoleksföreningar. stadshypotekskassa och allmänna hypo teksbank, samt bör emellertid också om- fallas av den nya lagen. I likhet med hypoleksföreningarna är dessa asso ciationer av särpräglad kooperativ nalur. Del råder viss osäkerhet om hypoteksinstitutionerna är alt hänföra lill ekonomiska föreningar. Till und vikande av denna osäkerhet har därför i lagrummet särskill angetts all lagen även gäller hypoteksinslilut. Däremot faller Trafikförsäkringsför- 78 eningen (jfr 118 § första stycket 3 FL) alltjämt utanförlagens tillämpnings- Prop. 1987/88:10 område. Denna association kan intehänföras lill någon av de förelagsformer som anges i den nya lagen. Lagen blir vidare tillämplig inle bara på centralaföreningsbanker (fidigare centralkassor för jordbmkskredit, jfr 4 § LSABF),ulan ocksä pä lokala föreningsbanker (tidigare jordbrukskassor, jfr 2§ 3 LSA). Med bank avses i den nya lagen bankaktiebolag, sparbankoch föreningsbank (jfr 1 kap. 1 § andra stycket bankrörelselagen, 1987:617).Med försäkringsbolag avses liksom hitfills försäkringsaktiebolag och ömsesidigaförsäkringsbolag (jfr 4 § LSABF och 1 kap. 1 § försäkringsrörelselagen,1982:713). Genom den föreslagna bestämmelsen torde nägon tvekan inlebehöva råda om vilka associafioner som omfattas av lagen. Del finns därföringen anledning all, som föreslagils under remissbehandlingen av promemorian, ilagen mera detaljerat än sä här ange vilka associationsformer som träffas avlagens bestämmelser. Enligt min mening bör man inle ulan starka skäl undantavissa förelag som drivs i de former som anges i bestämmelsen frånlagstiftningens fillämpningsområde. Jag anser alt de av BAO påtaladeförhållandena beträffande de lokala föreningsbankerna (se avsnitt 2.3.1) intemotiverar någon fortsalt undanlagsregel. De mindre bankerna torde för övrigtredan på grund av regeln i 4 § inte komma alt beröras av lagen. Å andra sidan bör det inle i della mera begränsadeöversynsarbeie komma i fråga atl lill lagstiftningen anknyta andraassociationsformer än dem som avses i första slyckel. Såväl häradsallmänningarsom allmänningsskogarna i och faller därför, om de inte drivsi sädan form som anges i första slyckel, alltjämt utanför lagens fillämpningsområde.Pä läng sikt är emellertid en sådan lösning inte fillfredställande. I principskall inle valet av associationsform vara styrande när del gäller rätten tillstyrelserepresenlalion för de anställda. Det är därför min avsikt atl senareföreta en inventering och analys av de företag som alltjämt faller utanförtillämpningen. Innan en sådan undersökning är verkställd vill jag dock inle gäin på nägon yllerligare utvidgning av lagens tillämpningsområde. I andra stycket regleras koncernbegreppet. Någon ändring iförhällande till tidigare bestämmelser är inte avsedd. Bestämmelsen har dockkompletterats med yllerligare hänvisningar lill motsvarande regler i denassocialionsrättsliga lagstiftningen. I övrigt får jag hänvisa lill vad jaganfört i avsnill 2.3.4. En arbetstagare hos ell kommittent- eller moderförelag,som stadigvarande är verksam i ell kommissionärs- eller dotterföretag ulan atlvara anställd där, skall vid tillämpningen av denna lag betraktas som anställdäven i kommissionärs- eller dotlerförelagel. Vid tillämpningen av denna lag skall ell kollektivavtalsom gäller mellan en lokal arbetstagarorganisation och kommittent- eller moderförelaget be traktas som etl kollektivavtal även i förhållande fill kommissionärs- eller dotterföretaget. Dennaparagraf, som saknar motsvarighet i gällande slyrelserepresenta- Prop.1987/88:10 tionslagar, syftar lill all eliminera vissa otillfredsställandeförhållanden som kan uppslå i en del kommissionärs- och dotterföretag. Somnärmare har beskrivits i avsnill 2.3.5 är situafionen inte sällan den atlarbetstagare verksamma i ell sådant har sina anställningsförhållanden reglerademed ell annal förelag. Effekten av en sådan konstruktion, som oftast har singmnd i persoi\aladministTativa överväganden, är att arbetstagarna i kommissionärs-eller dotlerförelagel inte får rätl till styrelserepresenlalion i del förelagdär de arbetar. Genombestämmelsen i första slyckel skall arbetstagare som på det angivna sättetstadigvarande är verksamma i etl företag, utan aft ell anställningsförhållandeföreligger, vid tillämpningen av den nya lagen under vissa förhällandenbetraktas som anställda även i det företaget. Arbetslagarna ges därmed rättall genom den fackliga organisationen utse representanter i styrelsen förkommissionärs- eller dotterföretaget, även om de har träffat sinaanställningsavtal med kommittent- eller moderföretaget. Någraproblem rörande vilka förelag som är alt anse som kommissionärsförelag skallinle behöva uppslå. Begreppet anknyter fill den definition avkommissionärsförelag som ges i 2§ 2 mom. andra slyckel lagen (1947:576) omslallig inkomstskall. I etl typiskt kommissionärsförelagsför-hållande driverelt aktiebolag, kommissionärsbolagel, verksamhet för ell annat förelags,kommillenlföretagels, räkning. Verksamheten bedrivs visseriigen underkommissionärsbolagets egen firma, men den är av osjälvständig karaklär ochbehärskas i realiteten av kommittentföretaget. En utföriig redogörelse förkommissionärsbolagsförhållanden återfinns i räfts-falld NJA 1975 s. 45. Jfrockså AD 1979 nr 129. Vadgäller begreppet dotterförelag fär jag hänvisa lill stadgandet i 2 § andrastycket lagförslaget. En fömtsättning för atlbestämmelsen skall bli tillämplig är att arbetsta garna stadigvarande är verksamma i kommissionärs- eller dotterföretaget. Härigenom undantas frän bestämmelsens tillämpningsområde fall då ar betstagare lånas in tillfälligt. Av betydelse för all avgöra när en arbetstaga re skall anses vara stadigvarande verksam i elt förelag blir i första hand vad som har avtalats mellan parterna eller vad som i övrigt kommer fram om avsiklen med arbetet. Har avsiklen redan frän början varit aft en arbetstagare skall ulföra sift arbete i kommissionärs- eller dotterföretaget, får denne anses vara stadigvarande verksam i företaget så snart arbetet påbörjats. Men även i de fall där avsikten från böijan varil att arbetet skall vara begränsat i tiden men där ulvecklingen rent faktiskt har lett lill atl arbetstagaren har arbetat kvar i företagel under avsevärd lid kan situatio nen vara alt bedöma så atl arbetstagaren skall anses vara stadigvarande verksam inom förelaget. Vad som skall försläs med begreppet stadigvaran de verksam får alltså bedömas från fall lill fall med ulgångspunkl från hur arbetsförhållandena är beskaffade eller är avsedda alt gestalta sig för den enskilde arbetstagaren. Den tid under vilken nägon har varil verksam i ell visst företag kan givelvis ocksä få betydelsen för bedömningen. Jag är emellertid inle beredd all, som AD lycks vara inne på, närmare kvantifiera eller på annat sätt precisera begreppet. Vad som anförts bedömer jag 80 vara tillräckligt för attfrågan skall kunna få en tillfredsslällande lösning i Prop. 1987/88:10 detenskilda fallet. Denomständigheten all en arbetstagare, som stadigvarande är verksam i eltkommissionärs- eller dotterföretag, skall betraktas som anställd i delförelaget utesluter inle alt han eller hon vid tillämpningen av lagen även skallbetraktas som anställd i det förelag där del egentliga anställningsförhållandetföreligger. Detta framgår av atl lagtexten anger att arbetslagaren vidtillämpningen av lagen skall betraktas som anställd "även" i kommissionärs-eller dotlerförelagel. Situationen kan jämföras med den som gällerstyrelserepresentation i moderföretag. De anställda i l.ex. etl dotterbolaginom en koncern betraktas som anställda säväl i dotlerförelagel som imoderförelaget när del gäller styrelserepresenlalion. Iavsnitt 2.3.5 har jag närmare redovisat hur kravet på kollekfivavlal skallbehandlas när del blir fråga om all inrätta styrelserepresentafion ikommissionärs- eller dotterföretag utan egna anställda. I paragrafens andrastycke regleras situationen då etl sådant avlal inle föreligger i kommissionärs-eller dollerförelagel. Om i stället kollektivavtal finns mellan en lokalarbetstagarorganisafion och huvudförelaget (kommittent- eller moderföretaget)skall delta vara tillräckligt för räll fill styrelserepresentafion i kommissionärs-eller dotterföretaget. Föreligger över huvud laget inga kollektivavtal i deberörda företagen, är också rätten till arbetslagarrepresenlalion i styrelsenutesluten. Kravelpä alt de lokala parterna skall vara kolleklivavlalsbundna gäller inle bara ifräga om rätlen att besluta alt slyrdserepresentation skall inrättas ulan ocksåi fråga om vem som har rätt atl utse arbetslagarledamöler. Dessa bestämmelserfinns i 6 och 7 §§ lagförslaget. Vid tillämpning av dessa bestämmelser i frågaom styrelserepresenlalion i kommissionärs-och dotterföretag ulan egna anställdaär, som en följd av stadgandet i 3 § andra slyckel, de lokalaarbetstagarorganisationerna vid dessa förelag ensamma berättigade all beslutaom inrättande av styrelserepresenlalion respektive utsearbetstagarrepresentanter. Ietl förelag som under del senast förflutna räkenskapsåret här i landet harsysselsatt i genomsnill minst 25 arbetstagare har de anställda räll lill tvåledamöter i styrelsen (arbetslagarledamöler) och en suppleant för varje sådanledamot. Bedriver förelaget verksamhel inom skilda branscher och har del underdel senast förflutna räkenskapsåret här i landet sysselsatt i genomsnill minsl1 000 arbetstagare, har de anställda rätl lill tre ledamöter i styrelsen och ensuppleant för varje sådan ledamot. Deanställdas rätt lill styrelserepresenlalion enligl första stycket fär dock inleleda fill alt antalet arbetslagarledamöler överstiger anlalet övrigastyrelseledamöter. Omföretaget är etl moderföretag, skall vad som sägs i första och andra styckena om förelag avse koncernen i dess helhet och rätten lill slyrdsere presentation tillkomma samtliga anställda inom koncernen. 6 1987/88. Förutomvissa redaktionella ändringar överensstämmer mitt förslag med Prop.1987/88:10 promemorians (4 §). Jag ansluter mig till promemorians motivering. Jaghänvisar också till vad jag anfört i avsnitt 2.3.6 och 2.4.1. Jag vill docktillägga följande. I promemorian betonas atl det i normalfallet inle tordeuppstå några svårigheter all fastställa om etl förelag bedriver verksamhet inomskilda branscher. Jag delar denna uppfattning. I tveksamma fall kan man, såsomföreslås i promemorian, hämta viss ledning i den SNI-kod (svensk standard förnäringsindelning) som finns för vatje arbetsställe i slalisliska centralbyrånsföretagsregister. Vägledande för frågans bedömning kan också i vissa fall vara- vilkel hänger samman med del syfte som ligger bakom lagförslaget om arbetstagarnaär anslutna lill olika fackliga organisationer. När arbelslagarledamöterna har utsetts förändras inte deanställdas räll till styrelserepresenlalion , om antaletanställda eller antalet övriga styrelseledamöter minskar. Jag hänvisar lill promemorian (5 §). 4.1.4 Inrättande av styrelserepresentation Beslut att inrätta styrelserepresenlalion för de anställdafallas av en lokal arbetstagarorganisationsom är bunden av kollektivavtal i förhållande lill Om beslutet rör moderförelag, fattas del av en lokalarbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till ellförelag inom koncernen. skall skriftligen underrättas ombeslut all inrätta styrelserepresenlalion för de anställda. I 10 § andraslyckel finns bestämmelser om när arbetslagarledamöler eller suppleanter(arbetstagarrepresentanter) får tillträda sina uppdrag. Förslaget överensstämmer, bortsett från redaktionellajusteringar, med promemorians (6 §). Jag ansluter mig till promemoriansmotivering. Jag vill emellerfid lägga lill alt, om enighet råder mellanförelaget och den fackliga organisationen, ingenfing hindrar allarbetstagarrepresentanterna tillträder sina uppdrag innan de tre månaderna hargäll till ända (jfr 10 § andra stycket). Vad gäller kravet på kollektivavtal förstyrelserepresenlalion i kommissionärs- och dolterföielag utan egna anställdamen med i företaget stadigvarande verksamma arbetstagare hänvisar jag lill vadjag anfört i avsnill 2.3.5 ochi specialmotiveringen tiU 3 §. Arbetstagarrepresenianlerna utses av de lokalaarbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande tillföretaget eller, i moderfö- 82 retag, av de lokalaarbetstagarorganisationer som är bundna av kollektiv- Prop. 1987/88:10avtal i förhällande till ell företag inom koncernen. Bortsettfrån vissa redaktionella ändringar överensstämmer förslaget med promemorian (7§). Jag ansluter mig till promemorians motivering. Beträffandetillämpningen av lagmmmet när arbelslagariedamöter skall utses i kommissionärs-eller dotterföretag ulan egna anställda men med i företagen stadigvarandeverksamma arbetstagare hänvisar jag lill vad jag anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.5) och i specialmötiveringen lill 3 §. Om organisationerna inleenas om annal, gäller följande ordning för alt Ommer än fyra femtedelar av de kollekfivavlalsbundna arbetstagarna vid förelageteller koncernen tillhör samma lokala arbetstagarorganisation, får denna utsesamtliga arbetstagarrepresentanter. Om en annan sådan organisafion företräderminst en tjugondel av de kolleklivavlalsbundna arbetslagarna, fär dock dennaorganisation utse en av suppleanterna. Omingen organisation företräder mer än fyra femtedelar av de kolleklivavlalsbundnaarbetslagarna vid förelaget eller koncernen, får de tvä lokalaarbetstagarorganisationer som företräder det största antalet sädanaarbetstagare utse vardera en ledamot och en suppleant. Om de anställda har rälltill tre ledamöter och tre suppleanter, får den större av organisationernautse två ledamöter och två suppleanter. Omman, på grund av bestämmelsen i 4 § andra slyckel, skall utse endasl enarbelstagarrepresentanl och en suppleant, görs del av den lokala arbetstagarorganisationsom företräder det största anlalet kolleklivavlalsbundna arbetstagare vidföretaget eller koncernen. Vidfillämpningen av bestämmelserna i denna paragraf skall lokala arbetstagarorganisationersom fillhör samma huvudorganisation anses som en organisation. Iparagrafen anges den ordning som gäller för att utse arbetstagarrepresentanter,om arbelslagarorganisationerna inle enas om annal. Motsvarande bestämmelserenligt gällande räll finns i 12 § LSA och 13 § LSABF. Förutom en saklig ändringav bestämmelserna, som närmare kommer all behandlas i del följande, harparagrafen redigerats om något i syfte all öka överskädligheten. Ocksåi förhällande lill förslaget i promemorian (8 §) har vissa redaktionellaändringar förelagils. Ändringarna innebär bl.a. all tredje stycket ipromemorieförslaget arbetats in i den övriga textmassan. Som framgär av 4 §föresläs en utökad representationsrätt för de anställ da i vissa störte företag som bedriver verksamhel inom skilda branscher. De anställda i sådana förelag har rätl atl utse tre ledamöter och tre suppleanter för dessa i styrelsen. Till följd av den utökade representations rätten har del i den nu aktuella paragrafen gjorts etl tillägg som reglerar vilken facklig organisation som skall utse de två arbetstagarrepresentanter, d. v. s. en ledamot och en suppleant, som således fillkommer. Innebörden är att en organisation som representerar mer än fyra femtedelar av de kolleklivavlalsbundna arbetstagarna vid förelaget får utse samfiiga arbets- 83 tagarrepresenlanter, d. v.s. tre ledamöter och tre suppleanter, såvida inle Prop. 1987/88:10 en annankollektivavlalsbunden organisation företräder minsl en tjugondel av dessaarbetstagare. Denna organisation fär i sådant fall utse en suppleant. Om merän en organisation har en sådan slorlek, är det bara den slörsla av dessa somfår en sådan räll. Företräderinte någon organisation mer än fyra femtedelar av de kolleklivavlalsbundnaarbetstagarna vid företaget, får den störte av organisationerna utse tvåledamöter och tvä suppleanter. Den näst slörsla organisationen får då utse enledamot och en suppleant. Någon särskild rätl fill ytterligareminoritetsrepresenlafion fmns inte i den situationen. Iövrigt får jag hänvisa lill vad jag anfört i den allmänna mofiveringen (avsnitt2.4.4). Arbelslagarrepresentanlernabör utses bland de anställda vid företaget eller, i fråga ommoderföretag, inom koncernen. Tillarbelslagartepresenlant får inle ulan särskilt tillständ av nämnden förslyrdserepresenlationsfrågor utses den som är arbelstagarrepresentanl i ellannat förelags styrelse. Delta gäller inte, om förelagen går med på någol annaleller om de ingär i samma koncern. Ipromemorieförslaget hade i det tredje stycket till denna paragraf arbelstagarrepresenlanlernaundantagits från del krav på nationalitet som gäller för allastyrelseledamöter. Av skäl som jag har redogjort för i den allmännamotiveringen (avsnill 2.4.2) lägger jag inle fram något sådant förslag. Förutomredaktionella ändringar överensstämmer paragrafen i övrigt med promemorianslagförslag (9 §). Vadgäller paragrafens nu föreslagna lydelse hänvisar jag fill specialmofiveringeni promemorian och lill vad jag anfört i avsnitt 2.4.3. Tidenför en arbelstagartepresentanls uppdrag bestäms av den som utser honom.Mandatperioden får dock inle vara längre än fyra räkenskapsår. Den skallbestämmas så att uppdraget upphör vid slutet av en ordinarie stämma på vilkenstyrelseval förrättas. Densom utser arbetstagarrepresentanterna bestämmer när de skall tillträdauppdraget. Om inte förelagels styrelse medger annal, får de dock inle tillträdaförtän tre mänader efter del att styrelsen har fåll underrättelse enligt 6 §tredje slyckel. Av18 § andra stycket framgår all en annan tidpunkt för tillträdet kan gälla. Paragrafenöverensstämmer i sak med promemorians lagförslag (10§). Jag ansluter mig tillpromemorians motivering. Genomredakfionella jämkningar har jag gjort del klart all företagets styrelse kanavstå från fristen på tre mänader och medge alt arbetstagarrepresentanternafillträder sina uppdrag tidigare. Mandattidenför en arbelslagarledamot skall, liksom hiftills, bestämmas till högst . överensstämmer med vad som gäller för släm movalda slyrdsdedamöter enligl bl. a. ABL. Jag anser därför alt kortare g mandatperioder för arbetslagarledamöler inte bör övervägas. 4.1.5Arbetstagarrepresentanternas arbete m. m. Prop. Om inte annal följer avdenna lag, skall vad som är föreskrivet i annan lag eller författning om styrelseledamotoch slyrdsesuppleant i etl förelags styrelse tillämpas påarbetslagarledamöler och suppleanter för sådana Jaghänvisar lill promemorian (11 §). Densom är suppleant för en arbelslagarledamot har rätt all närvara och yttra sig vidstyrelsens sammanträden och vid förelagets stämma, även om ledamoten ärnärvarande. Jaghänvisar till promemorian (12 §) och fill vad jag anfört i avsnill 2.5.5.