prop · GB03145 · 1987-12-31 00:00:00 — bör bedömas från fall tillfall och bör avgöras av tallidningsnämnden efter samråd med utgivande tidningoch företrädare för synskadade. Jag anser att fördelning av bidrag fillutgivande tidningsföretag bör innefatta särskilda medel för sådana insatser.Jag återkommer till denna fräga i det följande. 13 Kostnader och finansiering 13.1 Bidragsnormer Mitt förslag:Bidrag för utgivning av radio- eller kassettidning skall ge full netlokoslnadsläckningför utgivande tidningsföretag. Bidraget bör även kunna omfatta vissa kostnaderför marknadsföring och abonnentutbildning. Bidragsgivningen bör innefatta kravpå kostnadsredovisningar, där förelagen redovisar de kostnader som är direkthänförliga till utgivningsverksamhelen. Härutöver skall kostnader för tekniskapparatur, installation, serviceälgärder m. m. i anslutning till varjeutgivningsprojekt täckas med statliga medel. Taltidningskommitténsförslag: Detsamma som milt eget. Kommittén tänker sig alt ersättningen filltidningsföretagen utgår från schablonkalkyler. Avsikten är atl schablonernaskall kunna ligga till grund för bidragsnormerna. Schablonerna grundar sig pågenomsnittskalkyler, baserade på praktiska erfarenheter under verksamheten ochavser kostnadsuppgifter för /87. Förväntade prenumeralionsintäkter harräknats bort. Kommitténsberäkningar omfattar olika typer av tidningar och distributionsformer. För l.ex.en sexdagars inläst radiotidning ligger den genomsnittliga totalkostnaden,inkl. kostnaden för moltagarutrustningar, på knappt 1 milj. kr. , medvissa variationer beroende på bl. a. redaktionell bemanning och antalabonnenter. Normalt är radioöverföringnågot billigare än kasseltutgivning för jämförbara tidningar, men om mer än ensändare måste kopplas in för distribution av en radiotidning stigerkostnaderna med ca . Om en radiotidning kompletteras medett tiotal RATS-abonnemang ökar kostnaderna med ca . , varav cahälften utgör fasta kostnader för RATS-systemel och den andra hälflenkostnader för mottagarutrustningarna. Om en flerdagarstidning med 100abonnenter helt och hållet ges ut som RATS-lidning kan den totala årskostnadenför systemet och moltagarutruslningarna, enligl preliminära beräkningarbaserade på begränsade prov, beräknas till ca , förutsatt bl.a. en femårigavskrivningstid på apparturen. Även fädagars- och storstadstidningar har kostnadsberäknats. Remissinstanserna:En stor majoritet delar kommitténs uppfattning att utgivningsverksamhelen i sinhelhet måste finansieras med statliga medel och alt bidragen fill tidningarnabör avse full netlokoslnadsläckning. talet menar att enfinansiering genom omprioriteringar på handikappområ- Prop. 1987/88:145 detmäste avvisas. Statenshandikappråd och anser i princip alt 1976 årsfinansieringsprincip är tillämplig, enligt vilken tillgänglighet för människormed funktionshinder är en självklar del av varje verksamhet. Denna principmåste dock tills vidare stä tillbaka för målet att synskadade fårdagstidningar. understryker att en förutsättning för tidningarnasmedverkan är att staten medger full kostnadstäckning. Med hänsyn till de högakostnaderna och den begränsade marknaden är del inte försvarbart alt inom ramenför en tidnings normala verksamhet ge ut en talutgåva. Statskontoretanser alt den redovisade bidragsmodellen behöver vidareutvecklas ochpreciseras för att kunna tillämpas i praktiken, särskilt frågan om under vilkaförhållanden bidrag utöver schablonen skall kunna utgå. Handikappinstitutetanser all kommittén inte tillräckligt belyst konsekvenserna av en lägrekvalitetsnivå på den enskilda talutgävan. Skälenför mitt förslag: Jag anser att de kalkyler, schabloner och övriga mer ellermindre generella bedömningsgrunder som kommittén utarbetat bildar ellvärdefullt underlag för en verksamhet i permanent form. I princip bör bidrag ifortsättningen kunna grundas pä de normer som har utvecklats. I likhet medkommittén och flertalet remissinstanser anscrjag alt full kostnadstäckning förutgivande fidningsförelag år en förutsättning för att utbyggnaden skall kunnaförverkligas. Ifråga om avsteg från schablonerna och vissa särskilda bidrag anscrjag atlsådana bedömningar nu kan göras med ett så stort jämförelsematerial och så godainsikter i verksamhetens allmänna villkor atl sådana bidragsposter bör kunnaberäknas med tillräcklig säkerhet avseende kalkylerad effekt. Tallidningsnämndenbör på basis av kommitténs omfattande erfarenheter kunna bedöma sådana behovfrån fall lill fall. Vadjag nu anfört innebär inte atl jag anser att beräkningsgrunderna för bidragstilldelningär definitivt fastställda. Tvärtom anscrjag att bidrag nu som tidigare börlämnas i samband med en rullande prövning av olika poster och behov och avse enlid av ett budgetår. a. de utvecklingselement som ligger i verksamhetenoch de olikheter som kan råda mellan permanent verksamhet och årsvisa försökgör det naturligt med fortlöpande revisioner och omprövningar av styrandenormer. Kravet på kostnadsredovisning är etl viktigt led i sammanhanget. Jagvill med särskilt eftertryck framhålla betydelsen av just dessa uppgif ter. För alt målet ell femtiotal tidningar skall kunna uppnås krävs att verksamheten drivs med god hushållning och effektivitet så att synska dade får ul så myckel som möjligt av verksamheten. Den modell med en successiv höjning av anslaget som jag förordar får inte tolkas så att bidrag till enskilda tidningar kan lämnas utan noggrann prövning i vetskap om kommande höjningar av anslaget. Bidragsgivningen bör i stället innefatta en bedömning av varje fördelningsbeslut i förhållande till den övergripande ambitionen och med sikte på en god måluppfyllelse. har i delta avseende ett stort och centralt ansvar för atl angivna ambitioner 47 Mitt förslag:Verksamheten med radio- och kassettidningar tillförs 25 milj. kr. ireformmedel, så atl sammanlagt ca 38,2 milj. kr. kan disponeras för budgetåret1988/89. Kostnaderna för verksamheten beräknas för /93 tilltotalt 55 milj. kr. Taltidningskommitténsbedömning: En fullständig utbyggnad av samtliga dagstidningar skulle medföra enårlig löpande driftskostnad för staten pä ca 160 milj. kr. Den genomsnittligaårskostnaden för utgivning av nu utkommande tidningar ochytterligare 35 tidningar blir, inklusive RATS-utgivning, för samtliga grovträknat 55 milj. kr. Om de 35 tillkommande tidningarnastartar utgivning etl och blir totalkostnaderna för samtliga, kompletterademed RATS-utgivning, ca 81 milj. kr. Remissinstanserna:Majoriteten av instanserna diskuterar inte närmare kommitténskostnadsberäkningar i olika alternafiv. anser att denav uttalade målambilionen måste innebära att medel ställs tillförfogande i sådan utsträckning att alla dagsfidningar som vill startautgivning av radio- och kassettidningar kan få bidrag förverksamheten. Anslaget för år 1 bör därför uppgå fill åtminstone 80 milj. kr.för att delta mål skall kunna nås. Därefter måste stödet öka 2 och3. uttrycker farhågor för det kostnadsansvar som efterhand skulle kunna drabba tidningarna om uppräkningen av de statliga anslagenblir lägre än den faktiska kostnadsutvecklingen. En fortsatt utbyggnad är iallt väsentligt beroende av ambitioner beträffande del stafiiga anslaget. Skälenför mitt förslag: Som jag klargjort i det föregäende bör målet för verksamhetenunder den närmaste femårsperioden vara att nu utgivande fidningar och detidningar som anmält intresse av att starta utgivning bör ges ekonomiskamöjligheter atl gå in i verksamheten. Av främst praktiska skäl räknar jag meden viss löpande ingång . Jag anser del därför befogat med ensuccessiv utveckling av medelsanvisningen i sådan takt att anslaget totalt är 5uppgär lill 55 milj. kr. i enlighet med kommitténs beräkningar för dettaalternativ. Uppräkning för kostnadsökningar bör som lämnas . Ikonsekvens med vad jag i det föregående anfört om stödets administration börmedlen för nämndens förvaltningskostnader anvisas under etl förpresstödsnämnden och talfidningsnämnden gemensamt förslagsanslag. Medelsanvisningenbör anpassas efter de krav på elt aktivt, uppsökande arbete som är särskiltviktigt i utbyggnadsskedet och de behov av särskilda konsultinsatser m. m. somkan bli nödvändiga, främst i samband med den fortsatta tekniska utvecklingen. Medelför bidragsgivning bör som anvisas under etl reservafions-anslag för slödtill radio- och kassettidningar. dellen innefattarsärskilda bedömningar i enskilda fall och kan inte byggas på en mer långtgåendeautomatik. a. dessa skål talar enligt min mening emot atl medlen förs uppunder ett förslagsanslag. Liksom medger formen med reservationsanslagatt medel som inte förbrukas elt år ligger kvar under anslaget och kan användasi ett senare skede. Med hänsyn till kommitténs tidigare ertarenheter och lillmodellen med löpande ingång anscrjag detta varaändamålsenligt. Liksom börmedelsanvisningen för bidragsverksamhet avse ett ranibelopp som medger en vissrörlighet mellan olika ändamäl. Under anslaget beräknas således utöverkostnader för löpande utgivning även vissa kostnader för utveckling ochutbildning. Eftersom bidragsverksamheten alltjämt får bedömas innefatta vissautvecklingsmoment, 1. ex. i fråga om RATS-tidningar, kan kostnader avsistnämnda slag i praktiken dels ingå i bidragslillddningen, dels avsesärskilda insatser av intresse för hela verksamheten. Vissamoment, t.ex. marknadsföring och abonnentulbildning, har i allmänhet en direktanknytning till enskilda tidningar och de utgivningsförhållanden som råder ivarje enskilt fall. Medel för insatser av sådan art bör som jag framhållitmedges inom ramen för ordinarie bidragstilldelning efter särskild prövning. När det gäller t. ex.utbildning av journalister för arbete med radio- och kassettidningar ochprojekt för utveckling av bl. a. alternativa distributionsformer för radiofidningarhar sådana uppgifter del gemensamt att de är av generell betydelse förverksamheten i stort. a. detta skäl anser jag det befogat all medel försådana ändamål anvisas under reservationsanslaget, Medden förordade dimensioneringen av stödanslagel bör ett femtiotaltidningar ha kunnat påbörja utgivning av radio- och kassetfidningar. a. till att såväl flerdagars- som fådagarstidningar kan delta iverksamheten och alt antalet abonnenter kan vara olika för olika tidningar, börden föreslagna totalramen rymma även förvaltning av verksamheten och vissasärskilda insatser. Min bedömning:Efter en period av fem verksamhetsår bör en avstämning av läget göras. Skälen för min bedömning:Utöver de ändringar i grunderna för stödet till radio- och kassettidningar somjag nu har förordat bör verksamheten även fortsättningsvis bedrivas enligthittills gällande regler och riktlinjer och i de konkreta former som taltidningskommitlénfunnit ändamålsenliga. Målet är alt i sä effektiva former som möjligt förbättrasynskadades tillgäng fill dagstidningar och därmed synskadades delaktighet isamhällslivet. Ensuccessiv utbyggnad av verksamheten tillsammans med de utveck- 4 1987/88. lingsmomentjag skisserat i del föregående talar enligl min mening för en Prop.1987/88:145 avstämning av lägel efter femårsperiodens slut. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt 1. anta etl inomutbildningsdepartementet upprättat förslag fill lag om ändring i lagen(1981:508) om radiofidningar (avsnitten 6, 7, 8.2 och 13), 2. godkänna de av mig förordadeändringarna i grunderna för stöd fill radio- och kassetfidningar (avsnitten 6,7, 8.2 och 13), 3. godkänna ambitionsnivån ochinriktningen av verksamheten i enlighet med vad jag har förordat (avsnitten 5,11 och 12), 4. godkänna vad jag förordat i frägaom sändningstidsulrymme och sändningstillstånd för radiofidningar (avsnitt 10), 5. godkänna de av mig förordadeformerna för administration av stödet till radio- och kassettidningar (avsnitt9), 6. godkänna all en talfidningsnämndmed de uppgifter jag har angivit (avsnitt 9) inrättas . Ärendetbör behandlas under innevarande . 16 Anslagsberäkningar för /89 I1988 års budgetproposifion (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 473) upptogs anslagetStöd till radio- och kassettidningar med preliminärt beräknat belopp i avvaktanpå förevarande proposition. Ett slutligt förslag lill medelsanvisning kan nuföreläggas . Medelför förvaltningskostnader i samband med verksamheten med radio-ochkassettidningar har beräknats under anslaget G 10. Stöd till radio-och kassettidningar. Enligt vad jag anfört i del föregående om stödetsadministration bör taltidningsnämndens kanslifunktioner knytas till presstödsnämnden.Med hänsyn härtill bör anslaget G 6. fr.o.m. budgetåret1988/89 benämnas och tallidningsnämnden. Vidare bör anslagetinför nästa budgetår förslärkas med sammanlagt I . utöver vad som harföreslagits i årets budgetproposition. Avdessa medel bör I . avse förvaltningskostnader, varav lönekostnader högst , och . Anslags posten för lönekostnader avses bl. a. täcka kostnader för två handläggar tjänster pä heltid. Med hänvisning till vad jag anfört om bl. a. behovet av elt aktivt kontaktarbete med såväl utgivande tidningsföretag som med olika organ och intressenter inorn tekniksektorn, beräknar jag även vissa 50 medel för l.ex. Vid min medelsberäkning harjagockså Prop. 1987/88:145 tagit hänsyn till kostnader för porto. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till O 6. och tallidningsnämnden /89, utöver vad regeringen föreslagit i prop. 1987/88:100 bil.10, anvisa ytteriigare . Stöd till radio- och kassettidningar 1986/87 Utgift 15347760 Reservation 10706174 1987/88 Anslag 12903000 1988/89 Förslag 37124000 Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1982:669) omstöd till radio- och kassettidningar (omtryckt 1985:387). Frågor om slöd harprövats av taltidningskommitlén (U 1982:05) i enlighet med nämnda förordningoch förordningen (KRFS 1982:9) med instruktion för tallidningskommiltén(ändrad KRFS 1983:16, 42 samt 1985:1). Även medel för kommitténsförvaltningskostnader har beräknats under anslaget. Beräknad ändring 1988/89 het m. m. Med hänvisning till sitt slutbetänkande och tillregeringens förslag och beslut i samband härmed har inte kommitténäskat ändringar under anslaget för /89. Under budgetåret1986/87 har kommittén förbrukat . /88 beräknar kommittén en förbrukning av högst . /87 har sammanlagt . beviljats för utgivning av lalutgåvor,varav . har betalats ut. Bidragstilldd-ningen avser dels ersättningför utgivande tidningars egna kostnader, dels kostnader för nödvändig lekniskutrustning, utnyttjande av radiosändare, vissa serviceälgärder m. m. För /88 beräknar kommittén elt bidragsbehovpå ca 16,5 milj. kr. Den begränsade höjningen hänför sig främst till atl två tidningar får lägre bidrag pä grund av ändrad utgivningsperiodicitet. beräknar atl reservationenunder anslaget vid utgången av budgetåret Prop. 1987/88:145 uppgår tillmellan 3 och 5 milj. kr. 3.Kommitténs analyser och resultat av den samlade verksamheten med bidragsgivningoch utredningsarbete, och härav föranledda förslag angående verksamhetensfortsatta utformning, har redovisats i betänkandet (Ds U 1987:6) Radio- ochkassettidningar- slutsatser och rekommendationer. Betänkandet överlämnades tillregeringen . Jaghar i det föregående redogjort för kommitténs belänkande och redovisat minaöverväganden och ställningstaganden i anledning härav. I enlighet med vad jaganfört bör stöd lill radio- och kassettidningar utgå för verksamhet som sker isådana former och på sådana villkor som jag har förordat. Minaförslag i det föregående innebär att medel för förvaltningskostnader intelängre bör anvisas under förevarande anslag. Jag vill i sammanhanget påpekaatt de medel som för innevarande budgetår får användas för ändamålet av taltidningskommitténär väsentligt lägre än de som jag beräknar för den fortsatta verksamheten.Anledningen är dels atl kommittén sedan slutbetänkandet lades fram i juni 1987har bedrivit sitt förvaltningsuppdrag med begränsade ambitioner i avvaktan pånya ställningstaganden om verksamhetens inriktning, dels också att vissaförvaltningskostnader har belastat utbildningsdepartementels anslagför utredningar m. m. Förbidragsverksamhet m. m. beräknar jag för /89 ett medelsbehov av36624000 kr. I enlighet med den ordning som har gällt och med vad jagi övrigt anfört om bidragsnormer m. m. bör anslagna medel användas dels förersättning fill tidningsföretag för egna kostnader, dels för kostnader förupphandling av nödvändig leknisk utrustning, tekniska installationer, tekniskakontroll- och serviceälgärder m.m. såsom dessa tillsammanlaget beräknas ianslutning till varje enskilt utgivnings-projekt. Jaghar i det föregående framhållit vikten av vissa utbildnings- och utvecklingsinsatserav generell betydelse för utvecklingen av verksamheten med radio- ochkassettidningar. Mot bakgrund av vad jag anfört i dessa frågor anser jag delbefogal alt särskilda medel ställs fill förfogande för sådana insatser. /89 beräknar jag för ändamålet ett medelsbehov av 500000 kr.Medel som inte förbrukats vid budgetårels slut bör föras över tillanslagsposten för bidragsverksamhei m. m. Medhänvisning till vad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jag atlregeringen föreslår atttill G 10. Stöd liU radio- och kassettidningar för /89 anvisaett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar ätt genom proposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Taltidningskommitténssammanfattning av sitt Prop. betänkande(Ds U 1987:6) Radio- och ' ' kassettidningar slutsatser och rekommendationer. Synskadadefår nyhetsinformation via radio och i viss mån genom TV. På de flesta ställen ilandet finns vidare läns- och kommuntaltidningar, vilka ger allmän informationav främst lokal och regional karaktär. Informationen dockde synskadade till stor del utestängda från. Dagstidningarnahar stor betydelse för den demokratiska processen, inte minst som ett forum föropinionsbildningen. Tidningarna innehåller informafion som är unik och som desynskadade inte kan fä på annal sått. Tidningsläsningen har också stor socialbetydelse. Syftetmed taltidningsverksamheten är att öka möjligheterna för de synskadade atl fåtillgång till samma dagspressinformation som den övriga befokningen. År 1982anslog 10 milj. kr. som slöd till utgivning av tallidningar. Enligtriksdagens uttalande var det införda stödet att se som ett första steg mot enmera utbyggd verksamhet. har senare uttalat att målsättningen börvara att alla dagstidningar ges ul i talversioner även om en sådanutbyggnad måste ske etappvis. Våruppgift har varit atl svara för fördelningen av det statliga stödet och att bedrivadel ytterligare utrednings- och utvecklingsarbete som krävs för alt en taltidningsverksamhelskall kunna etableras. En huvuduppgift har varit att redovisa förutsättningarnaför en utbyggnad, beräkna kostnaderna samt utarbeta förslag fill framtidautformning och administration av ett statligt stöd lill verksamheten. Viskiljer mellan olika varianter av lalutgåvor. Kassettidningar år redigera de (förkortade) och på kassett inlästa tidningar som distribueras lill abon nenterna genom post eller bud. Radiolidningar år ocksä redigerade, inlästa tidningar, men överförs via radiodistribution fill en särskild mottagare hos abonnenten där kassetten spelas in. Avlyssning sker med hjälp av en vanlig bandspelare. RAPSIRATS-tidningar överförs också genom radiodislribu- fion. Någon redigering eller inläsning förekommer dock inte utan i princip överförs hela tidningens innehåll från tidningsföretagets sätleridator till en speciell mottagarutrustning hos abonnenten. Mottagaren är försedd med antingen lalsyntetisator (RÅTS) eller punktskriftsenhel (RAPS). Den syn skadade kan genom ett söksystem välja bland materialet. Förhandlingsarbete ochförsöksverksamhet Prop. Tillvår uppgift har hört att genom förhandlingar med fidningsföretagen ""8söka få till stånd ökad utgivning av tallidningar. Under de första verksamhetsårengällde som villkor atl statligt stöd inte kunde lämnas utan hänsyn tillekonomisk bärkraft hos företagen. Utgivningsformen var bud-eller postdistribuerade kassetter. Redan fidigt under förhandlingsarbetet stoddel emellertid klart all utgivarna inte var beredda alt fill någon del stå förde kostnader som hör samman med taltidningsverksamheten. Förutsättningarna föratt tidningsföretagen skulle åta sig att ge ut talversioner var att statenlämnade full nettokostnadstäckning. Utgivarna ansåg vidare attradiodistribution borde prioriteras framför bud- eller postdislri-bufion. Påvårt förslag beslutade regering och riksdag bl. a. atl fullnettokostnadstäckning skulle införas som bidragsprincip, att radiodistributioni fortsättningen skulle prioriteras samt att försöken med RAPS/RATS skullefullföljas. Vidare beslutades atl en form för redaktionell samverkan mellantidningarna - alternafiv II- skulle prövas. ges inom ramen för den statliga stödverksamheten ett 15-tal av de totalt184 dagstidningarna ut som taleditioner. Det totala antalet abonnenter påtidningarna uppgår till drygt I 200. Den sannolika marknaden förtalutgåvor av dagspress har av forskare uppskattats till avbefolkningen, dvs. ca 20000 personer. Utredningsarbetethar bedrivits i nära kontakt med bl. a. massmedieforskare. I detta betänkanderedovisas sammanfattningsvis tre aktuella forskningsprojekt. Denförsta rapporten behandlar dels läsarnas synpunkter på tidningen, delsarbetsformerna vid tallidningsredaklionerna. Det framkommer bl. a. atl läsarnagenomgående är mycket nöjda med tidningarna. Det stora flertalet prenumeranteranser att talutgävan är prisvärd. Läsarna tycks dock föredra en förlagetrogentidning framför en variant där två tidningar samverkar. Studierna visar också atlkontinuerlig marknadsföring krävs för att tidningarna skall nå ut till enbredare krets synskadade. Detvå andra rapporterna behandlar RATS-teknikens användning. En studie gällersynskadades läsning av morgonpress med hjälp av RÅTS. Studien visar att läsarnaär klart positiva till tekniken. Särskilt uppskattar de att få tillgång lillallt material i tidningen och att självt kunna göra urvalet. tredje rapporten redovisas elt försök med ett par personers läsning avfacklitteratur enligt RATS-metoden. Försöken tyder i all sin begränsning på enklar framgång. Vihar genom ett par enkäter undersökt tidningsföretagens intresse för taltidningsverksamhet. Förutom det 15-tal fidningsförelag som redan nu 54 ger ut tal versioner har elt35-tal nya förklarat sig beredda att relativt Prop. 1987/88:145 omgåendestarta utgivning. Dessa sammanlagt 50 tidningar (majoriteten Bilaga 1 sexdagarstidningar)är spridda över landet och täcker tillsammans in av tidningarnastotalupplaga. De kan förväntas få åtminstone 4500 taltidningsabonnenter. Vihar analyserat kalkylerna för del 15-tal förelag som ger ut taltidningaroch försökt komma fram till schablonkalkyler som kan användas i den fortsattaverksamheten. Med dessa faktiska kalkyler som grund och med prisuppgifter för mottagarutrustningarnahar vi beräknat kostnaderna för de tre olika distribufionsformerna dvs.kassettidningar, radiotidningar och RATS-tidningar. Vihar övervägt hur taltidningsverksamheten bör bedrivas i fortsättningen. Viförordar att en kombination av distributionsformer används. RATS-metoden har isig stora fördelar och är den överföringsteknik som vi anser har framtiden försig. Den kan användas för överföring även av tidskrifter, facklitteratur ocholika slag av samhällsinformation m. m. är dock tekniken svår atlanvända för flertalet synskadade. måste därförredigerade, inlästa talversioner vara huvudalterna-fivet. Kassetfidningenframstår som lämpligast och billigast vid fådagarsutgiv-ning. Vid ökad periodicileloch ökat abonnentantal stiger dock kostnaderna för kassetterna snabbt. Vidflerdagarsulgivning är radiodistribution att föredra både av kostnadsskäl och arbetsmässigaskäl. Radiodistribution har också den fördelen alt tidningen blir aktuellareeftersom manusstopp kan ske . Ibegränsad utsträckning bör även radioöverföring enligt RATS-metoden komma fillanvändning.