prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Gemensamma begravningsplatsers underhållsaml nyinvesteringar pä kyrkogårdar och begravningsplatser, liksom delekonomiska ansvaret för personal och personaladministration, blir enligtförslaget angelägenheter som skall skötas lägst på pastoralsnivå. På församlingen själv i flerförsamlingspastoratel falleransvaret för gudsQänslliv och undervisning, diakoni och evangelisation. Därtillkommer församlingskyrkans och övriga församlingslokalers inre underhåll samtförsamlingskyrkogårdarnas underhåll. Till grund för förslaget om en uppdelning av församlingsangelägenheternapå en församlingsnivä och en pastoratsnivä ligger principen atl församlingenhar ansvaret för församlingsverksamheten och allt som har ell direkl sambandmed denna verksamhel. De angelägenheter som har elt indirekt samband med församlingsverksamhetenoch som kan ses som stödfunktioner ål denna, blir däremot angelägenheter förpastoratssamfälligheten. För församlingar i ell enförsamlingspastorat föreslåsingen ändring. Förslaget angående kompetensfördelningen återfinns i sinhelhet i avsnitt 6.1. Sa mfälligh e isbildning Kommillén föreslår delvis nya regler församfällighelsbildning. Inom ell fierförsamlingspastoral kan församlingarnabesluta om en utvidgning av pastoratssamfälligheten så alt dé omfallar samtligaförsamlingar och' pastoratsangdägenheler. All utdebitering sker då påpasloralsplanel. Samfällighetsformen benämns utvidgad pasloralssamfällighel.Några partiella samfällighelsformer inom pastoratet blir inle längre möjliga. Församlingarna inom fiera pastoral kan också enliglförslaget bilda samfälligheter. Om samfällighelen handhar en eller några församlings- dier pastoratsangelägenheter benämns den flerpastoratssamfällighet. - Om samfällighelen handhar samtliga ekonomiska angelägenheter i för samlingarna och pastoraten benämns den utvidgad nerpasloratssamfäl lighel. Beslut öm all en samfällighel mellan fiera pastorat skallbildas fattas av den nedan nämnda sliflsstyrelsen efter hörande av berördaförsamlingar och pastorat. Förslaget belräffande samfällighetsbildningar återfinns iavsnitt 6.2. Beträffande organisationen på lokalplanet föreslårkommittén att dagens ordning i stort sett skall fortfara all gälla. Varjeförsamling skall ha ell kyrkoråd. Vidare föreslås, all möjligheten all hakyrkostämma som beslutande organ begränsas till de allra minsta församlingarnamed 250 röstberättigadekyrkomedlemmar eller därunder."' Slutligen föreslås, atl Prop.1987/88: 31 en församling som ingår i en utvidgad pastoratssamfällighet ellerutvid-gadflerpastoratssamfällighet skall kunna ersätta kyrkofullmäktige med elldiréktvalt kyrkoråd. Förslageni sin helhet återfinns i avsnitt 6.3. Kyrkoherdensställning i kyrkorådet . Kommitténföreslår, att kyrkoherden även i fortsättningen skall vara självskriven ledamoli kyrkorådet. Därmed frångår kommitlén sitt tidigare förslag redovisat iFörsamlingar i samverkan. Däremot föreslås, all kyrkoherdes valbarhel lillkyrkofullmäktige i församling saml lill för- . samlingsddegerade eller kyrkofullmäktigei pastoratet skall upphöra. Motiveringen är all den som är självskriven ledamoti en styrelse inte bör vara valbar lill den fiillmäktigeförsamlingsom utser de övriga ledamölerna i samma styrelse. Möjligheten för en grupperingi fullmäktige atl genom kyrkoherdes självskrivenhel får en dubbel representationi styrelsen försvinner därmed. Diskussionenkring och motiveringen för förslagen återfinns i avsnitt 6.4. Kommitténföreslår, all församlingarna i ell stift obligatoriskt skall ulgöra en kyrkligsamfällighel med kompelens atl svara för ell anlal gemensammaförsamlingsangelägenheter. Dessa är främjandet av församlingslivels ulvecklingi stiftet, församlingsarbete bland finskspråkiga och samer, andlig vård vidsjukhus, kriminalvärdsanstaller och militära förband,begravningsangdägenhelerna för icke-kristna trosbekännare samt personal inomstiftssamfälligheten. Församlingsverksamhet bland finskspråkiga och samer samtandlig vård vid sjukhus m.m. kan också förekomma inom pastoraten, varförstiftssamfällighelens kompetens på dessa,områden preciseras lill atl avseverksamhel som omfattar hela stiftet eller flera pastorat inom stiftet. Stiftssamfällighetenkan dessulom besluta alt utvidga sin verksamhet till all omfalla andraekonomiska angelägenheter som är gemensamma för församlingarna inom stiftet,t.ex. de verksamheler som ryms inom stiftslingens arbetsområde. Dåbenämns den utvidgad stiftssamfällighet. Sliftssamfällighetensbeslutande organ är stiftsfullmäktige, somväQs indirekt med kontrakten somvalkretsar och församlingarna som valdistrikt. och övriga nämnder. Stiftsstyrelsen skall bestå av minståtta valda ledamöter med biskopen som självskriven ledamot och ordförande.Sliflsslyrelsen blir sålunda en kyrkokommunal förvaltningsmyndighet påstiftsplanet med uppgift atl vara beredande och verkslällande organ förstiflssamfällighelen. digt föreslår kommitlén,atl vissa statliga förvaltningsuppgifter förs över Prop. 198//88: 31 lillsliflsslyrelsen. Dessa är samfällighetsbildning, pasloralsreglering, denpräsleriiga samt vissa frågor som hör samman -meduQämningssystemet. Behovetav en ny stiftsorganisälion behandlas i avsnitt 7.2.1, medan förslaget omstiftssamfälligheterna redovisas i avsnitt 7.2.2. dubbla ansvarslinjen i , innebärande en kombination avfolkligt förankrad självstyrelse och prästerlig ämbetsförvaltning, motiverarkommitténs förslag, alt domkapitlen skall finnas kvar men med reduceradeuppgifter. Dessa koncentreras till all gälla lära samt denprästerliga ämbetsförvaltningen. Domkapitletskall enligl förslaget bestå, som , av biskop (ordförande), domprost(vice ordförande) och en präslledamot, vald av stiftets präster. Dessutomföreslås alt i skall finnas tre lekmannaledamöter, som utses avsliftsfullmäktiige. Förslagetom återfinns i avsnitt 7.2.3. Kommitténsförslag till ny regional organisation skapar förutsättningar för etl integreratstiftskansli, som kan beQäna såväl domkapitel som stiflsslyrelse och den nedanföreslagna egendomsnämnden. Härigenom bör slifisorganen bli tillförsäkrade enavsevärd kompelens som en samordning av dagens splittradekansliresurser bör kunna leda till elt rationellt utnyttjande av personal ochandra resurser. finns dels i avsnitt 7.2.4, dels i bilaga 2 lill belänkandet(KG /). Den lokala indelningen Församlingsindelningen Kommillénredovisar en rad argument som talar för all slora församlingar delas. Nyaförsamlingsbildningar bör normall tillgå så, att fungerande distrikt inom storaförsamlingar avgränsas lill självständiga församling- . ar med legala kyrkoråd.Belräffande församlingsstorlek redovisas siffror som visar etl maximaltresursulnyUjande vid ca 5 000 6 000 invånare, medan en drasiisk försämringinlräder vid 18 000 20 000. Någon motsvarande nedre gräns för småförsamlingar anser sig kommitlén inte kunna redovisa. Någon lagreglering avförsamlingsslorleken föreslås inle. Beslutom ändringar i församlingsindelningen skall i fortsättningen fattas avkammarkollegiet, som sålunda övertar regeringens beslutsrätt i dessa frågor. Fråganom församlingsindelning och församlingsstorlek behandlas i avsnitt 8.1. ' Kommittén löreslår, alt det skall bli stiftsstyrelsensuppgift att se till att pastoratsindelningen är ändamålsenlig och alt beslutaom ändringar i indelningen. innebär att stiftsstyrelsen övertarregeringens beslutanderätt. Med en ändamålsenlig pastoratsindelning avserkommittén en sådan storlek och organisation av pastoraten, att dessa förmårbära de ökade ekonomiska bördor den ändrade kompetensfördelningen medför. Dennauppgift betraktar kommittén som mera långsiktig. Det finns dock i komiTiitténsförslag en minimigräns för pasloratsstorlek vid 2 000 kyrkomedlemmar. Om ejsärskilda omständigheter kan åberopas, skall alltså alla pastorat somunderskrider 2 000 kyrkomedlemmar regleras. Dei-saniina gäller pastorat somskär kommungräns. Denna uppgift betrakiar kominittén som stiftsstyrelsensomedelbara uppgift. Stiftstyrelsen har ansvaret för pastoralsindelningen.Samlidigl föreslår konimitién, atl det fortlöpande arbeiel medslruklurfrågorna inom ett stift utförs inom ett av stiflstyrdsen tillsattutskott, som kan bli elt stiftets crgaii för rådgivning och information,initiativ och utarbetande av förslag till strukturförändringar. Förslaget rörande ändringar i pasloralsindelningenåterfinns i sin helhet i avsnitt 8.2. Den präsleriiga skall enligtkommitténs förslag bestå av två likvärdiga och parallella delar, organisationenför pastorats-präster och organisationen för stiflspräster. Pastoratspräsler ärkyrkoherde och komminister. Nuvarande ijänstebenämning kyrkoadjunkt föreslåsutgå. Sliflspräsler är stiftsadjunkter och kontraktsadjunkter med uppgifterinom sliftssamfällighetens ansvarsområde. Stiftsadjunkterna harstiflsövergripande uppgifter och konlraktsadjunklerna fullgör uppgifter inomen del av stiftet. Dessutom kan konlraktsadjunklerna på samma säll sompastoralsadjunkler fungera som tillfällig församlingsprästerligförstärkning inom ell kontrakt. Varje stift inrättar särskilda aspirantljänsler för denypräslvigda. Sådan Qänsl innebär etl lolvmänadersförordnande. ,som har ansvaret för rekrytering och anslällning av nya präster, bliraspiranler-nas pastorsadjunkternas arbetsgivare. I övrigl övertarstiftsstyrelsen ansvar för anställning av sliflspräsler. helhet iavsnitt 9.1. Kommitlén konstaterar, all den nuvarande statliga regleringensfrämsta syfte är atl åsladkomma en rällvis fördelning av förekommande präslQänsler.Därmed blir regleringen med kommitténs synsätt en inomkyrklig fråga om rällvisoch mälrdaterad resursanvändning och fördelning mellan deolika sliften av befintliga präster. Regeringens befattning med Prop. 1987/88:31 prästQänsterna bör därför upphöra. För fördelningen inom ett stift blirstiftsstyrelsen ansvarig genom att den får besluta om inrättande respektiveindragning av prästtjänster inom pastoraten. På motsvarande sätt blir centralstyrelse ansvarig för fördelningen mellan sliften genom au dent''år besluta om inrättande respektive indragning av tjänster inomstiftssamfälligheterna. Den föreslagna ordningen innebär, att det inte längrekommer att finnas något tak för antalet präster i . Antaletinrättade präslQänsler måsle av fördelningsskäl endasl marginell överstigaanlalel präster. Delta betyder, alt det totala anlalel präster blirberoende av tillgången på präster, och möjligheten att få dessa prästerfördelade mellan stiften så riitivist som möjligt samt av kyrkokommunernas,pastoralens och stiftssamfälligheternas villighet au betala för sinapräslQänsler. Enligt förslaget skall den faktiska situationen vidreformens genomförande Qäna som utgångspunkt vid bestämmandet avQänsleorganisationen i pastoraten och sliften. Fördelningen av prästQänster behandlas i avsnitt 9.2. De nuvarande prästvalen avskaffas enligt kommitténsförslag. 1 fråga om kyrkoherdeQänslerna tillsätter kyrkorådet två gånger avtre, alltså vid de tillfällen där menighelsval sker om del finns flerapräster på förslaget. I ell fierförsamlingspastoral sker tillsättningen av ellav församlingskyrkoråden i pastoratet gemensamt utsett organ, en tillsättningsnämnd.Den tredje gången en kyrkoherdetjänst skall tillsättas, utser domkapitletinnehavare av Qänsten efter yttrande från församlingskyrkoråden i pastoratet.En komministerQänst tillsätts alltid genom kyrkoråd eller tillsättningsnämnd. DomproslQänsierna utses även i fortsättningen avregeringen, efter yttranden från kyrkoråden och . Möjligheten altsöka en domproslljänst utanför förslaget direkl hos regeringen försvinner. Tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkl tillsättsav stiftsstyrelsen efter yttrande från . Förslaget belräffande präsltillsällning presenteras i sinhelhet i avsnitt 9.3. Ekonomisk utjämning mellan kyrkokommuner Det nuvarande skalleuQämningssyslemel har stor belydelse förkyrkokommuner med svag skattekraft. Kommitlén föreslår därför, alt detnuvarande systemets grundpelare, den allmänna kyrkoavgiften och del allmännauQämningsbidragel, skall bestå. En anpassning till etl reviderat syslem förskalleutjämningen mellan borgerliga kommuner har dock inneburit, attskatlekraftsgarantin sänks med i allmänhet en procentenhet. Del särskildauQämningsbidragel i nuvarande utjämningssystem före- Prop. 1987/88: 31slås bli avskaffat. Istället skall stiftsstyrelserna fördela ell s.k. strukturbidraglill kyrkokommuner med särskilda behov. Ävendel extra uQämningsbidragel kommer att bestå. Kommittén pekar på all del kankomma till användning i ökad utsträckning för alt bl a i övergångsskedetåsladkomma en förstärkning av den utjämning som själva utjämningssystemetmedför. förslag kommer vidare ett s.k.stiftsbidrag atl ulgå från kyrkofondenlill stiftssamfälligheterna. Bidraget svarar i huvudsak mot kyrkofondensnuvarande kostnader för stifts- och kontraklsadjunkter saml domkapitlens ochstiflnämndernas förvaltning m.m. Nya komponenter i uQämningssystemet blirdessulom kyrkokommunernas försäkringskostnader saml vissa kostnader förunderhåll av kyrkobyggnader. Förslagen beträffande uQämningssystemet presenterasi sin helhet i kapitel 10. Kommitténsförslag lill ny stiftsorganisälion har påverkal också den del avstiftsorganisationen som svarar för egendomsförvallning, de statligasliftsnämnderna. Kommittén föreslår alt dessa omvandlas lill specialregleradekyrkokommunala nämnder inom stiftsorganisationen med samma uppgifter som denuvarande sliftsnämnderna. Uppgifterna regleras utanför den kyrkokommunalalagstiftningen. Nämnderna får etl självständigt ansvar, och den övrigastiftsorganisationen saknar möjlighel atl ingripa i nämndens enskildaförvaltning. Egendomsnämnderna, som kommittén föreslår all de specialregleradenämnderna skall benämnas, ulses dock av stiftsfullmäktige. Stiftsfullmäktigekan i samband med valen av ledamöter i egendomsnämnden samt vid redovisningenav nämndens verksamhet diskutera den allmänna inriktningen på stiftetsegendomsförvallning. Förslagetbeträffande egendomsnämnderna och andra delaljförslag som röregendomsförvaltningen återfinns i kapitel 11. Delhar inle legat inom ramen för kommitténs uppdrag att utreda och lägga framförslag belräffande folkbokföringens organisation. Förslaget lill en nysliflsorganisation leder emellertid lill alt befattning med enrad folkbokföringsärenden bör upphöra. Del gäller frägor som rör lillsyn, olikaadministrativa beslut samt besvärsärenden. Dessulom föreslår kommitlén som eltled i sin översyn äv den lokala kyrkliga strukturen, attflerpastoratssamfälligheter för folkbokföringen skall kunna bildas. Del betyderatt fiera pastorat skall kunna ha gemensam pastorsexpedition. I sin tur lederdetta lill alt det som inbegrips i pastors ansvar i framliden skall kunnaläggas på antingen någon av kyrkoherdarna i de pastoral som ingär i flerpastoratsamfälligheleneller på nägon annan lämplig person. bör enligl förslaget få rätt auförordna präst eller annan aU svara för lillsyn och förande av kyrko- Prop. 1987/88: 31 böcker och andra register. Defrågor som berör folkbokföring m. m. behandlas i kapitel 12. Somtidigare framgått har kommillén i skrivelse lill svenska kyrkanscentralstyrelse anfört, all frågan om ekumenisk samverkan på lokalplanet börutredas av egna organ. Kommitlén pekar dock på, att någrahinder atl använda uldebiterade medel för ekumeniska samarbelsprojeki inteföreligger så länge dessa medel motsvarar del av verksamheten. Kommitténhar en rad förslag lill hur ekumenisk samverkan på del regionala planet kanorganiseras med avseende på nya sliflsorganisation. Kommillénssynpunkter på ekumenisk samverkan återfinns i kapitel 13. Kyrkokominitiénsslulförslag presenteras i tvä delar. Den första delen innehåller en presentationav föreslagna reformer och de allmänna motiveringarna för dessa. De ekonomiskakonsekvenserna redovisas i kapitel 14. Vidare presenteras den lagtékniskalösningen i kapitel 15 och genomförandet i kapitel 16. I sislnämnda kapitel gesen tidlabell för beslut och förberedelser inför reformens genomförande.Huvuddelen av reformen kommer enligl förslaget atl träda i kraft den I januari1989. Denandra delen av belänkandet innehäller lagförslag och specialmo-liveringar tilldessa. Förteckning över remissinstanserna och sammanställning avremissyttrandena över kyrkokommitténs slutbetänkande Efterremiss av belänkandet har yttranden kommit in från: ,stiflsnämnden och stiflsrådet i 1987/88: 31 och statens historiska museer Förbundetför jurister, samhällsvetare och ekonomer () Sverigesjägmästares och forstmäslares riksförbund Sverigessocionomers, personal-och förvaltningsQänstemäns riksförbund Riksförbundetför finskspråkigt församlingsarbete i HusmodersförbundetHem och samhälle. Universitets- och högskoleämbetet har överlämnal yllrandenfrån de leologiska fakulteterna vid universiteten i och . Yttranden har vidarekommit in från följande organisationer och myn- Prop. 1987/88: 31 digheter: mission PastoralsQänslemannaförbundel centrala värnpliklsrådFöreningen Centernskyrkopolitiska sektion i kristna råd i Uppsalateologgruppers samarbetsulskott jämte två enskilda stiftsgrupper iUppsala prästerna i Östra Njudungs kontrakt - Länsmuseernas samarbetsrådKyrkans Ungdom i ärkestiftet för finskspråkigt församlingsarbete arbetarekommunJämtlands läns museum och ekumeniskaförbindelser ochdess finska kommitté demokratisk samling och dess lokalavdelning iNyköping . i i stift kyrka-fritid pasloralinstilul i Härnösandsarbetarekommun Finskagemensamma kyrkorådet i jordbruksarrendatorers förbund Härutöverhar yttranden kommit in från 145 församlingar, pastoral och kyrkligasamfälligheter, en kyrkogårdsnämnd, en kyrkostiftelse och en kyrkokör samt från35 enskilda präster och andra kyrliga medarbetare. Ensammanställning av remissyttrandena lämnas i det följande. I denna användssamma huvudrubriker som kyrkokommittén har använt i sin sammanfattning avbetänkandet (se bdaga I). Den lokala organisationen (6) Församling och pastoratssamfällighet (6.1) Kommitténsgrundsyn all pastoratet bör ha del lunga ekonomiska ansvaret delas i huvudsak avremissinstanserna. Flera remissinstanser pekar på 12 risken ikommilléns förslag för all del uppstår kompetenskonfiikler mdlan Prop.1987/88: 31 församling och pastorat. Denna risk betonas framför allt i fråga omdel delade ansvaret för församlingskyrkan och andra byggnader men förs ocksåfram när del gäller förslaget att församlingen skall ansvara för vissakyrkogårdar och pastoratet för övriga begravningsplatser. Församlingskyrka och andra lokaler Kammarkollegiet anser all del finns en påtaglig ochbelydande risk för konfiikter mellan pastorat och församling i fråga omkompetensen. Problem synes, enligl kollegiet, kunna uppstå i fråga omgränsdragningen mellan yttre och inre underhåll av kyrkor och andra kyrkligalokaler. Samma åtgärd kan innefatta såväl yttre som inre underhäll och åtgärdsom hör lill den ena kategorin kan förutsätta eller framtvinga en åtgärd av detandra slaget. Liknande uppfattning angående begreppet yttre och inre underhållav kyrkor och andra kyrkliga lokaler har framförts av den teologiskafakulletsstyrelsen vid unlversdel, domkapitlen i , , Karlstadoch , stiflsnämnden i Kärlstad, TCO, kyrkokamerala föreningsamt stiftsråden i och . En bred majoritet av de församlingar och kyrkliga samfällighetersom har hörts av förordar ocksä en tydligarereglering av ansvaret. Del finns dock skilda uppfattningar om hur denna skallutformas. Domkapitlen i , , och i förordar att begreppen lös och fast egendom iställetskall användas. Domkapitlen i och anser att även kyrkans orgelär en tung kostnad som bör åvila pastoratet. i , , stiftsnämndenoch stiftsrådet i , stiftsnämnden i , centralstyrelsesaml framhåller all denfördelning av ansvaret för församlingskyrkan som skell på Golland har visat sigfungera väl. Där (på ) har exempelvis samfällighelen ansvar förväggarna både på insidan och yttersidan. Fönstren räknas som del av väggen ochligger alltså hell inom samfällighetens kompetensområde. Del kan anmärkas, attstädning inklusive fönsterputs, dock är församlingens angelägenhet. Golvet ikyrkan skulle enligt förslaget ligga inom församlingens kompe tensområde. Om golvet skall läggas om berörs fasla bänkkvarler, altare etc, ibland också uppvärmningsanordningar. Golvomläggning liksom ex empelvis framtagning och restaurering av väggmålningar är mycket kost nadskrävande åtgärder, varför det måste vara naturligare atl den ekono miskt bättre rustade pastoratssamfälligheten svarar för sådana kostnader. Nämnden vill också erinra om att golvomläggning i en kyrka ofta resulterar i arkeologiska undersökningar, som kan vara kostnadskrävande. Kostna derna härför bör åvila den ekonomiskt starkare parten. Beträffande församlingshus och andra församlingslokaleruppkommer Prop. 1987/88:31 enligt nämndens mening motsvarande svårigheter omden föreslagna strikta fördelningsprincipen genomföres. Om församlings ansvarinskränker sig till underhåll och åleranskaffande av lös egendom skulle denegentliga fastighetsförvaltningen inte behöva splittras upp på både församlingoch pastoratssamfällighet. En på pastoratssamfälligheten samlad fastighetsförvaltningmed ansvar för fastighetsunderhåll och investeringar skulle enligt nämndensuppfattning ge en samordnad och effeklivare förvaltning. Församlingensförvaltningsansvar bör inskränkas till all omfatta inredning och drift, dvs.inventarier, utsmyckning, uppvärmning, belysning och renhållning. Samma uppfattning har i . anseratl församlingskyrkorådet alllid bör godkänna åtgärder som berör kyrkorummetsinteriör. och statens historiska museer (RAÄ) RAÄ anser det vara av väsentlig belydelse att utgå frånden hävdvunna och självklara principen all församlingen bör ha ansvaret för dendagliga tillsynen och vården av kyrkobyggnad och inventarier. Med delta synsätt bör ansvars- och resursfördelningen skemed ulgångspunkl från tre lyper av åtgärder som samfiiga gäller både lös ochfasl egendom saml i syfte alt dels förankra den dagliga skötseln av hela denkyrkliga miljön i församlingsarbetet, dels möjliggöra samverkan och stöd närtyngre och mera kostnadskrävande åtgärder blir aktuella. Åtgärd Resurs finns hos Drift ochlöpande underhåll Församlingen Pastoral byte av installationer Ändrings- ochombyggnads- Församling/pastoralåtgärder beroende på kostnaden i anser alt anskaffning av inventarierbör ankomma på församlingen vare sig del är fråga om förstagångsanskaffning vidanskaffande av ny kyrka eller utbyte av befintliga inventarier. Eftersom denlösa egendomen har ett särskill samband med församlingsverksamheten bör säväl anskaffningsom underhäll ankomma på församlingen. Del synes inle konsekvent alt göraåtskillnad på förstagångsanskaffning och annan nyanskaffning. I förslaget till lag om församlingar och kyrkligasamfälligheter 1 kap. 3 § regleras nyanskaffning av inventarier lill kyrkobyggnad,församlingshus 14 och andra församlingslokaler under p. 6 öchåteranskaffning under p. 2. i Prop. 1987/88: 31 specialmötiveringen framhållsatt "återanskaffning innebär all inventarier ersätts utan att delursprungliga inventarievärdel höjs". Detta uttalande skulle - om detskulle vinna efterföljd - effektivt hindra elt åleranskaffande av inventariertill motsvarande antal och kvalitet. Hänsyn måste givelvis las lill deninfialoriska förändringen av penningvärdet. Samma eller liknande synpunkter framförs av länsstyrelseni , , stiftsnämnden och stiflsrådet i saml . Domkapdlet i framhåller atl det finns en oftaframkommande önskan från församlingar och enskilda alt försköna och smycka denegna kyrkogården, i synnerhet kyrkans tomt. I , , stiftsnämndenoch stiftsrådet i anser att förslaget om alt föra de tyngre kostnadernainom begravningsverksamheten till pastoratssamfälligheten och låta driften ävden egna kyrkogården ankomma på respektive församling år elt viktigt steg påvägen mol en koslnadsuQämning. I den vanligaste pastoralsformen på Golland,dvs. flerförsamlingspastoratel i glesbygd, där inga nyanläggningar är, ellerinom överskådlig framlid blir aktuella, bör modellen kunna fungera väl. och slalens historiska museer