prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Ansvaret för biblioteksdatasysteinet LIBRIS harhittills varit delat: KB har svaratför driften av LIBRIS medan DFI har haft ansvar för utvecklingen avsystemet, LIBRIS-verksamheten har analyserats och utretts iolika sammanhang, DFI har påregeringens uppdrag utrett och lagt fram förslag rörande besluts- ochhandläggningsordning m,m. för LIBRIS, DFI föreslår att KB skall få det samlade ansvaret för LIBRIS.Statskontoret har i samrådsskrivelse anfört att verket i princip delar DFLsuppfattning men också att alternativalösningar bör prövas. KB har i anslagsframställningen för budgetåret1988/89 framhållit att bör ges ansvaret för LIBRIS. Också i flera av de yttranden som avgivits medanledning av kommitténs förslag framförs denna ståndpunkt. KB har långerfarenhet av att arbeta med LIBRIS, De krav, som KB:s nationalbibliografiska verksamhet ställer, måste också ges storvikt vid utformningen av ett nationellt biblioteksdatasystem. KB bör därförfortsättningsvis svara både för driften av LIBRIS och det utvecklingsarbetesom erfordras i fråga om nationellt biblioteksdatasystem. Högskolebiblioteken hör till de stora användarna av LIBRIS, Det ankommerpå KB att se till att olika användares behov beaktas vid den närmareutformningen av verksamheten. betonar i sitt betänkandevikten av att den fortsattautvecklingen av LIBRIS ses i relation fill införande och vidareutveckling avlokalt datorstöd för biblioteken. Frågor, som måste avgöras i detta sammanhang, gäller exempelvis vilkafunktioner som skall finnas i LIBRIS respektive i lokala system samt om LIBRISeventuellt skall anpassas tillandra användarkategorier än de nuvarande. finns ett LIBRIS-råd för diskussionav olika frågor rörande verksamheten. Jag utgår från att KB organiserar arbetetmed biblioteksdatasystemet så atterfarenheter och synpunkter från olika användare kan komma tilluttryck och ligga till grund förbeslut om utvecklingen och driften av ett nationelltbiblioteksdatasystem. Samordningav verksamheten inom forskningsbiblioteken I 1987 årsforskningsproposition angavs att ett samordningsorgan för forskningsbiblioteken skulle kunna finnas.efter det att DFI lagts ned, 300 föreslåratt samordningen skall ske genom en Prop. 1987/88:100 särskild myndighet. Denna myndighet föreslås fåvittgående uppgifter av- Bil. 10 seende planering, samordning ochutveckling inom den vetenskapliga och tekniskainformationsförsörjningen. Detta är den del av kommitténs förslag somuppmärksammats mest i de yttranden som lämnats. Flertalet yttranden har härvarit negativa till kommitténs förslag. Det ingårsjälvfallet i det ansvar för informationsförsörjningen, som åvilar myndigheter och andra inom derasrespekfive verksamhetsområden, attsvara för omfattningen och inriktningen av biblioteksverksamheten. Tyngdpunkteni forskningsbiblioteksverksamheten ligger i biblioteken inom högskolan. Det ligger i sakens natur att högskolebibliotekens verksamhet måste ses i samband med den forskning ochutbildning som bedrivs vid de olika högskoleenheterna. Ämnesinriktningen ochprofileringen inom dessa bibliotekmåste ansluta till ämnesinriktningenoch profileringen inom högskolan. Dessa frågor kan därför inte överlåtastill något fristående organ, vilket är innebördeni organisationskommitténs förslag, UHÄ, som svarar för övergripande frågor gällande högskolan, måste också ha ansvarför samordning och planering avbiblioteksverksamheten inom högskolan i dessa avseenden. Motsvarande gäller givetvis för bibliotek inom andra organisationer, det må vara andra statligamyndigheter, som t, ex, museer, eller sjukhus, företag etc. forskningsproposition angavs att ettsamordningsorgan för vissa biblioteksfrågor på lämpligt sätt bordeknytas till UHÄ. Jag har tidigare redovisat mina förslag i fråga om ändradorganisation för UHÄ. Dessa förslaginnebär bl. a. att de nuvarande planeringsberedningarna avskaffas. Inga föreskrifter kommer ifortsättningen att ges i fråga om vilka beredningsorgan som skall finnas inom UHÄ med avseende på frågor omutbildningen och forskningen inom högskolan, I konsekvens härmed anser jag att det också bör ankomma på ämbetet attavgöra hur frågor rörande planeringoch samordning av biblioteksverksamheten inom högskolan bör behandlas.Jag utgår från att UHÄ för beredningen av dessa frågor utnyttjar den sakkunskap som finns hosbibliotekarierna inom högskolan och även i erforderlig utsträckningsamråder med företrädare för bibliotek utanför högskolan, Iforskningspropositionen föreslog jag att beslut om ansvarsbibliotek inte längre borde fattas av,regeringen.Biblioteken inom högskolan svarar, som tidigare nämnts, för dendominerande delen av verksamheten inom forskningsbiblioteken. Även om givetvis bibliotek utanför högskoleorgani sationen också skall kunna fungerasom ansvarsbibliotek ligger det i sa kens natur attansvarsbiblioteksuppgifterna i flertalet fall kommer att läg gas på högskolebiblioteken. Somframhållits måste profileringen och ar betsfördelningen mellan bibliotekeninom högskolan vara avhängig av forskningens och utbildningensinriktning och omfattning vid de olika högskoleenheterna. Med hänsyn till detsamband som måste råda mellan ett system med ansvarsbibliotek och verksamheten inom olika delar av högskolan är det rimligt attuppgiften att svara för utveckling av ett system med ansvarsbibliotek läggs på UHÄ, UHÄ skall härvid givetvis beakta möjligheterna och behoven av att påolika sätt utnyttja andra bibliotek än 301 högskolebiblioteken i dettasammanhang, UHÄ bör för stöd till ansvars- Prop. 1987/88:100 bibliotekdisponera särskilda medel i enlighet med vad som angavs i Bil. I landet finns också ett stort antalforskningsbibliotek utanför högskoleorganisationen. Flertalet av dessa finnspå museer, vissa större industriföretagoch sjukhus. Det finns ett dokumenterat behov av samverkan och samplanering i bibliotekstekniska frågor inom denstörre gruppen av forskningsbibliotek och, i vissa fall, mellan dessa ochfolkbiblioteken. Det kan gällafrågor'om t, ex, katalogisering och klassificering, Qärrlån, avgifter för olika slag av tjänster. Samordning i sådanabibliotekstekniska frågor är inte någonren högskoleuppgift och bör således inte ingå i UHÄ:s samordningsansvarför verksamheten inom högskolan. Det är heller inte rimligt att inrätta en särskild myndighet enbart för dessafrågor. Samordningsansvaret bör istället knytas fill ett organ med stor sakkunskap i biblioteksfrågor. Det är, enligt min mening, lämpligt att kungl.biblioteket får i uppgift att svara för denna samordning. bibliotekethar redan vissa övergripande uppgifter bl.a, genom ansvaret för nationalbibliografin. KB skall också enligt sininstruktion svara för samordning mellan biblioteken i ,där ett stort antal av forskningsbiblioteken såväl inom som utom högskolan ärbelägna. En ny verksförordning träder 1988.1samband härmed kommer ocksåinstruktionen för kungl, och sammansättningen av styrelse att ses över. Vad jag nu anfört omansvar för samordning i vissa frågor mellan forskningsbiblioteken m. m. måstegivetvis beaktas i detta sammanhang. Det bör ankomma på KB att besluta om denärmare formerna för arbetet medsamordningsfrågorna. KB bör också överta de uppgifter som DFI haft som internationellt kontaktorgan. Jag kommer i detföljande vid min anmälan av anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet attberäkna medel för de verksamheter jag nu behandlat. För forskning bör, enligtmin mening, avsättas minst 5 milj. kr. ochför stöd till ansvarsbibliotek 1,6 milj, kr. Vidare beräknar jag medel förvissa förstärkningar inom UHÄ och KB för arbetet med de planerings- ochsamordningsuppgifter som, enligt vad jag anfört, ankommer på dem. Chefen för industridepartementetkommer vid sin anmälan av anslagetStyrelsen för teknisk utveckling att beräkna 2 milj, kr, för forskning inom biblioteksområdet m. m, samt vissa medelför bidrag till samordning. F'orskning och ulbUdning som avser fysisk fostran och idrott Frågorom utbildning och forskning vad avser fysisk fostran och idrott togs upp i propositionen om forskning våren 1987.Föredraganden anförde i frågan bl. a. följande, "Behovet är stort av forskning om olikaidrottsmedicinska frågor. Re surserna för detta slag av forskning består i första hand av vissatjänster vid KL En professur i idrottsmedicin,bekostad med donationsmedel, finns dessutom vid institutet. Jag avseratt återkomma till regeringen med för slag att ge UH.Ä i uppdrag attutreda bl, a, hur organisationen av verksam- 302 heten bör utformas för attresurserna skall kunna hållas samman och på Prop. 1987/88:100 bästasättkunna fillgodose idrottens och idrottslärarutbildningens behov". Med anledning av proposifionen och mofioner ifrågan uttalade utbildningsutskottet bl. a. följande, "HLS har till främsta uppgift att stödja denjDraktisk-pedagogiska utbildningen iolika lärarutbildningar. Förutvarande gymnastik- och iStockholm är en institution inom HLS. Utskottet har förståelse för att det kan varasvårt att inom en insfitution för lärarutbildningbereda erforderligt utrymme åt utveckling och forskning i vad gäller idrottens många olikartade basämnenoch den informations- och kunskapsspridningsom är av intresse för bl. a. idrottsrörelsen. Frågan om en självständig högskoleenhet för fysisk fostranoch idrott bör därför skyndsamt prövas av regeringen". gavsom sin mening regeringen detta fill känna (prop. 1986/87:80 bil. 6, UbU 26,rskr, 282), Regeringen tillkallade en särskild utredare förfrågor om utbildning och forskninginom fysisk fostran och idrott. Utredarens uppgift har varit att kartlägga vilka resurser inom ämnesområdet som nufinns i landet, analysera behovet avutbildning inom området, utöver nuvarande utbildningar och komma med eventuella förslag i anledninghärav. Utredaren skulle också prövaolika lösningar för organisationen av utbildning och forskning inom fysiskfostran och idrott. Förslagen skulle kunna genomföras med oförändradeeller minskade resurser. Utredaren har lämnat betänkandetIdrottens forskning och högreutbildning (SOU 1987:70). Utredaren, som inte varit beredd att föreslå inrättande av en självständigidrottshögskola, har föreslagit att en delegationför idrottens forskning och högre utbildning inrättas inom . Delegafionens uppgift skall bl.a.vara att lämna förslag om en mer permanent organisation för idrottensforskning och högre utbildning. Utredaren föreslår vidare att statens anslagtill idrottens forskningsråd (IFR) successivt avskaffas Enstaka kurser i idrott föreslås liksom en nyutbildningslinje, idrott 120 poäng.En institution för idrott föreslås inrättad vid högskolan för lärarutbildning i (HLS). Styrelsen för HLS,där en företrädare för idrottsrörelsen föreslås ingå, föreslås få ett avgörandeinflytande över professurerna vid institufionen för fysiologi III vidkarolinska institutet (Kl). Dessaprofessurer föreslås knutna fill verksamheten vid HLS och institutionenför idrottslärarutbildning. Utredaren föreslåratt en extra tjänst som professor i idrottspedagogik vid HLS omvandlas fill ordinarie tjänst ochatt fyra nya professurer inrät tas. De.nya professurerna föreslås inom historia, särskiltidrottshistoria, vid i , pedagogikmed särskild inriktning på idrotts pedagogik vid i , skadeförebyggande idrottsmedicin vid i ochidrottsmedicin vid i , Finansieringen föreslås delvis skemed medel som disponeras av karo linska institutet och det nuvarandebidraget till IFR. Medel för institutio nen för fysiologi III föreslås beräknade under en särskild anslagspost. Vidare föreslås att riksidrottsstyrelsenöverväger finansiering av en profes- - 303 surmed bred idrottsanknytning. Föregen del vill jag anföra följande. Riksdagenbeslutade om en skyndsam utredning.av frågan Bil. 10 om ensjälvständig högskola för fysisk fostran och idrott. Utredarens förslag somöverlämnades har mot denna bakgrund inte kunnatremissbehandlas. Utbildning och forskning inom idrottsområdet börorganiseras enhgt de principer somgäller för övrig högskoleverksamhet. Planering och genomförande av verksamheten bör ske i anslutning fillanknytande verksamhet inom högskolan. Jag delar därför utredarens uppfattningatt en särskild högskoleenhet förfysisk fostran och idrott inte bör inrättas. Som anfördes forskningsproposifion finns dock skälatt organisera den huvuddel av debefintliga forskningsresurserna inom området, som finns vid Kl, på ett sådant sätt att de kan hållas samman ochpå bästa sätt tillgodose idrottensoch idrottslärarutbildningens behov. Enligt min mening bör ett centrum för idrottsforskning inrättcis i Stockholmden . Detta bör organisatorisktutgöra en särskild arbetsenhet gemensam för insfitutet, högskolan för lärarutbildning iStockholm och i . Vid detta centrum skall bedrivasforskning och forskarutbildning. Utöver de resurser som förs tillcentret finns ytterligare resurser inom området vid flera högskoleenheter.Centret bör därför också få i uppgift attarbeta för samverkan och samordning inom det aktuella forskningsområdet i landet. Centret bör därutöversvara för viss kursverksamhet med huvudsyfte att föra ut aktuellaforskningsresultat. Centret bör ledas av en styrelse i vilken ingårföreträdare för Kl, HLS, i och andrahögskoleenheter med verksamhet inom områdetsamt för idrottsrörelsen. Hälften av ledamöterna bör företräda idrottsrörelsen. Regeringen bör utseordförande i styrelsen. Under styrelsen bör centret ledas av en föreståndare.Centret anknyts till humanistisk,samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet. Innehavare av professurer knutnafill centret ingår i den fakultet som motsvarar den egna ämnesinriktningen. I likhet med vad som gällerför ett antal andra gemensammainrättningar inom högskolan bör centret bli underställt styrelserna för de högskoleenheter till vilka det hör, idetta fall styrelserna för Kl, HLS resp.universitetet i . Jag återkommer i annat sammanhang till regeringen med förslag till instruktion förcentrum för idrottsforskning. För centrums verksamhet beräknas i utgångslägetmedel motsvarande kostnader för tre befintliga professurer vid Kl och vissa resurser i anslut ning till dessa samt forskningsresurserna inom området vid HLS. Jag kommer i det följande att föreslå att en tjänst som professor i historia, särskilt idrottshistoria, inrättas viduniversitetet i , Även denna tjänst bör knytastill centret. Jag har vid min beräkning av anslagsposten till HLS under anslaget Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser beaktat behovet av resurser för fristående kurser inom området. För centret kommer att anvisasspecificerade belopp under berörda fakultetsanslag. Jag kommer i annat sammanhang att föreslå rege ringen att uppdra åt universitets-och högskoleämbetet alt närmare preci sera vilka resurser som bör föras till centret,Jag utgår ifrån attcentrets verksamhet skall kunna bedrivas ibefintliga lokaler, 304 Idrottoch motion engagerar många människor. Även organisationer och Prop.1987/88:100 företag har ofta ett direkt eller indirekt intresse för dessaaktiviteter. Det är Bil. 10 naturligt att också andra medel än stafiigaställs till förfogande för forskning och utbildning rörande idrott. Ettcentrum för idrottsforskning underlättar för intressenter att se var det finnsrhöjlighet till samverkan med högskolan inom detta område. Forskning inom idrottsområdet både inom och utomcentret behöver förstärkas. Nya tjänster som professor bör inrättas enligtföljande: Ämne/högskoleenhet' Tidpunkt för inrättande Historia, särskilt idrottshistona, US Pedagogik, särskilt idrottspedagogik, UUm ' US= i , = i , UUm = universitetetI , Jag har i denna fråga samrått med statsrådet ,Denne kommer i . . det följande att föreslå att. medel förs över frånjordbruksdepartementets till huvudtitel förfinansiering av de fyra nya tjänsterna som professor. 1987års forskningsproposition innebar betydande ökningar av resurserna förinformationsteknologisk forskning. Ökningarna omfattade stöd till forskninginom högskolan bl, a, genom förstärkta basresurser och nya professurer, medelför forskningsprojekt, inrättande av ett centrum för forskning ominformationsteknologi samt särskilda medel för forskning ominformationsteknologins samhällskonsekvenser. Huvuddelen av resurserna för informationsteknologiskforskning finns i södra och , I forskningspropositionenanfördes att med tanke på informationsteknologins strategiska betydelsekompetensen inom området borde utvecklas vid såväl högskolan i somuniversitetet i , Regeringen föreslog därför att resurser förinformationsteknologisk forskning skulle anvisas båda högskoleenheterna.Riksdagen godkände regeringens förslag men anförde att regeringenskulle återkomma till med förslag i syfte att minska den regionalaobalansen mellan den norra och södra delen av , Forskning inom området informationsteknologi bedrivs till övervägande del inom teknisk fakultet, I norra finns teknisk fakultet endast vid högskolan i , Inför ställningstagande till hur forskningsresurserna, inom informationsteknologi i denna del av landet mer permanent bör förstärkas är det angeläget att pröva också hur kompetensen vid universi tetet i kan utnyttjas i detta sammanhang, I detta syfte har universite tet fill följd av förslag i proposifionen om särskilda insatser i Bergslagen och norra inland anvisats 2,4 milj, kr. för informafionsteknologisk forskning. Medlen får disponeras till utgången av /89. . 305 20 1987/88. Erfarenheternafrån den verksamhet som stöds med de tillfälligt anvisade Prop. 1987/88:100medlen kan sedan ligga till grund för beslut om mer permanentaresursin- Bil. 10 satser i samband med forskningsproposition. BehörighetsviUkor för tjänst som forskarassistent Iproposition om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den stafiigahögskolan (1984/85:57, UbU 9, rskr. 115) angavs att tjänst som forskarassistentborde förbehållas den som avslutat sin forskarutbildning. Förbehörighet till sådan tjänst gäller nu att den sökande skall ha avlagt doktorsexamen närmast föreansökningstidens utgång. Dispens kan dock ges om särskilda skälföreligger. Universitets- och högskoleämbetet har hemställtatt bestämmelserna ändras vad avser denna treårsregel till att avse doktorsexamen avlagd högst före ansökningstidens utgång. Tillgrund för UHÄ:s framställning liggerbl, a, ett uttalande av Akademiska rektorskonferensen. Nuvarande tidsgräns har upplevts kunna leda till att fillfälligheter får stor betydelseför vilka som kan komma i fråga för forskarassistenttjänst. Vidare har denkunnat inbjuda till att tidpunkten för doktorsexamen av taktiska skäl skjuts upp. Enligt min mening bör därförfidsgränsen ändras till iöverensstämmelse med UHÄ:s förslag. Jag förordar att godkännandeinhämtas för en ändring av högskoleförordningen med denna innebörd. Iförordning (UHÄ-FS 1983:52) har regeringen meddelat bestämmelser om ersättning till ledamöter och suppleanter m, m, i tjänste-förslagsnämnder, vissa sakkunniga ibefordringsärenden samt vissa opponenter vid disputationer vid högskoleenhetinom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, () har anhållitatt de arvoden som utgår enligt bestämmelserna höjs. SULF påpekar härvid att arvodena varit oförändradesedan 1982. UHÄ har ställt sig bakomuppfattningen att arvodena bör höjas samt framhållit att högskoleenheterna själva bör få avgöra beloppensstoriek, varvid nu gällande arvoden bör kunna utgöra minimibelopp. Arvoden till sakkunniga i befordringsärenden,opponenter vid disputa tioner m,fl, bör fastställas medhänsyn till uppdragets omfattning och svårighetsgrad. Enligt min meningbör därför dessa arvoden bestämmas av de enskilda högskoleenheterna för varje enskilt fall. I likhet med UHÄ anser jag att de nuvarande arvodena börutgöra minimibelopp. Sammanträ desarvoden åt de ledamöter i tjänsteförslagsnämnd som ej har ställning av s, k, särskilt sakkunniga bör utgåenligt samma grunder som för ledamöter i andra organ inom högskolan. Dessa arvoden bör bJi förenta] för viss översyn. Jag har för avsikt att återkommatill regeringen i denna fråga i sådan tid att nya bestämmelser kanträda i kraft . Forskningssamarbetemed EG Prop. Samarbetetinom forskning mellan och de europeiska gemenskaperna (EG) harredovisats i prop. 1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen,I denna redogiordes för hittillsvarande samarbete mellan och EG,utvecklingen av EG:s forskningsverksamhet samt den svenska inställningen tillfortsatt samarbete med EG på forskningsområdet. När det gäller finansieringenav det fortsatta samarbetet framhölls att denna fram till nästaforskningsproposition, får ske inom ramen för de resurser som har visats genombeslut med anledning av proposition om forskning. Ett forskningsprogram inom EG, vilket är av särskildrelevans för område, är det vetenskapligaprogrammet, SCIENCE, (tidigare benämnt stimulation action). Detta programsyftar till att öka rörligheten för forskarna i inom främstnaturvetenskap, medicin och teknik, har erbjudits fullt medlemskap iSCIENCE-programmet, Den svenska andelen av kostnaderna för programmet skulleuppgå till ca 10 milj, kr, , I syfte att utröna det svenska intresset för ochmöjligheterna att finansiera deltagande i SCIENCE-programmet har utbildnings-och industridepartementen skickat ut en förfrågan till berörda svenska organ, I svaren framhålls att det framförallt är av vikt att svenska forskare kan delta i detta program men attmöjligheterna att medverka till finansieringen av programmet ärmycket små. Frågan om svenskt deltagande i SCIENCE-programmet kommer att bliföremål för ytteriigare beredning inom . Sammanfattningav budgetförslag för forskning och forskarutbildning m.m. Medelför forskning och forskarutbildning m, m, kommer vid bifall till mina förslagatt fördelas på följande sätt. Medelför forskning och forskarutbildning under fakultetsanslagen fördelade på orter Högskoleenhet m, m. Milj, kr. Tekniska högskolan i 184 Högskolan för lärarutbildning i 4 Medelför forskning och forskarutbildning fördelade på fakulteter Prop, 1987/88:100 (motsvarande) Bil. Ändamål Milj, kr. Milj, kr. Forskningsråd m, m, 758 Övrigt forskningsstöd - forskningsinstitutm, m, 37 - kungl,m, m, 66 - driftersättningenligt läkarutbildningsavtal m, m, 971 Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag föreslagit beträffandebehörighetsvillkor för tjänst som forskarassistent. Forskningsanknytning av grundläggande Prop. högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete Bil. 1986/87Utgift 16032557 Reservafion 5273 599 1987/88Anslag 21396000 1988/89Förslag 23571000 Från anslaget bestrids kostnader för dels olikaåtgärder för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning, delskonstnärligt utveckUngsarbete. Medlen för forskningsanknytning disponeras avregionstyrelserna för högskolan. Medlen för konstnärligt utvecklingsarbetedisponeras av universitets- och högskoleämbetet. Beräknad ändring 1988/89 1, Forskningsanknytning av 2, Konstnäriigt utvecklingsarbete a) Professur vid i -1- 27000 , b) Vissa professurer vid i (textilkonst samt skulptur) c) Professur vid musikhöghögskolan d) Professur vid i (scenisk gestaltning) e) Konstnärligt utvecklingsarbete Regionstyrelsernaför högskolan avskaffas , Medlen för forskningsanknytning avgrundläggande högskoleutbildning, som fördelats av regionstyrelserna,bör /89 fördelas av universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), Jag utgår från att UHÄ härvid tar hänsyntill de mer långsiktiga åtaganden som tidigare gjorts vid regionstyrelsernas fördelning. I nästa anslagsframställningbör ämbetet ge förslag till enframtida medelsfördelning direkt till de olika högskoleenheterna. Nya tjänster som professor. Ienlighet med vad som anfördes proposition om forskning skall. den Ijuli 1988 inrättas tjänster som professor i musikpedagogik vid musikhögskolani och i scenisk gestaltning vid i . Vidareskall inrättas en professur i regi vid dramatiskainstitutet. För de båda förstnämnda tjänsterna beräknar jag medel under dettaanslag. Professuren i regi skall /89 bekostas med medel som dramatiskainstitutet förfogar över (UbU 1986/87:26, rskr.