prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I lagen har vidare uttrycket lillförsåki;adskattekraft utbytts mot garante rad skattekraft. Såväl sistnämndabeteckning som den däremot svarande termen garanterat skatleunderiag har givits en definition i paragrafen. Härigenom har en särskild bestämmelse motsvarande 4§ i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag blivitöverflödig. 3och4§§ Prop.1987/88:100 Paragrafernamotsvarar 5 och 6 §§ i den nuvarande lagen om skatteutjäm- ' ningsbidragoch innehåller procentsatserna för grundgaranlin. Paragrafenmotsvarar 7 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag och innehåller bestämmelser om beräkning avgaranterad skattekraft genom tillägg till eller avdrag frän grundgaranlin.Justeringarna hänför sig lill åldersstrukturens -och för kommunerna även densociala strukturens -påverkan på kostnaderna. För landstingskommunerna -och de kommuner som inte ingår i landsting - är det fråga om inverkan påkostnaderna för sjukvård,' För kommunernagäller del flera verksamheter avseende i första hand barnomsorg, skolaoch äldreomsorg. Tillägg skall också göras om befolkningsminskningenunder den senaste tioårsperioden har överstigit . Del bör ankomma pä regeringen att fastställa denärmare reglerna för beräkning avkostnader för åldersstruktur och social struktur. Paragrafenmotsvarar 3 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag och innehåller den grundläggandebestämmelsen om alt skatteutjämningsbidraget motsvarar tillskott avskatleunderiag multiplicerat med skattesatsen.En skattesats som överstiger en viss nivå beaktas dock inte fullt ut. Den maximala skattesats som ligger lill grundför beräkning av skatteutjämningsbidragär för landstingskommun, kommun som ingår i landstingskommun och annan kommun 13:50, 16 resp. 29:50kr./skr. För atl intemotverka s, k, skatteväxlingar mellan landstingskommun och kommun i samband med omstrukturering av vårduppgifter bör regeringen ges möjlighet atl medge undanlag fråntillämpningen av maximerad skattesats. Paragrafenmotsvarar 13 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag. Paragrafenmotsvarar 9 § första stycket i den nuvarande lagen om skatte utjämningsbidrag. Någon bestämmelse motsvarande andra stycket i först nämnda paragraf har inte tagits uppi förslaget. Vid sammanslagningar eller uppdelningar av kommuner bör ändring göras i bestämmelserna om grund garanli 14 §, 103 9 och 10SS Prop. Paragrafernamotsvarar 11 och I2§§ i den nuvarandelagen om skatteutjämningsbidrag. Paragrafenmotsvarar 14 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag, Paragrafenmotsvarar 16 § i den nuvarande lagen om skatteutjämningsbidrag. Dennya lagen föreslås träda i kraft den , T,o,m. skallden gamla lagen tillämpas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1, lag om skatteutjämningsbidrag, 2, lag om ändring i lagen (1987: 561)om särskild skatteutjämningsavgifl, 3, lag om ändring i lagen (1965: 269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskall, m. m. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. Prop. 1986/87Utgift 12582 473 267 '' 1987/88Anslag 13 607000000 1988/89Förslag 14511000000 Från anslaget bestrids skatteutjämningsbidrag lillkommuner och landstingskommunerenligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag, den föreslagna lagen om skatteutjämningsbidrag samllagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m, m. för bidragsgivningen finns i förordningen (1979:363) om skatteutjämningsbidrag. Vidare bestrids kostnaderna för skalleutjämningsnämnden, som är ett rådgivandeorgan i fråga om extra skatteutjämningsbidrag, från delta anslag. Jag har i det föregående redovisat ett förslag tilländringar i skatteutjämningssystemel.Förslaget som haft en utgångspunkt i en i stort sett oförändrad anslagsramskulle om det hade tillämpats bidragsgiv- . ning gett ordinariebidrag på tillsammans 13490 milj, kr. Bidragen är beroende av denfortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna ,Skatteutjämningsbidraget för år 1989är vidare avhängigt av de skattekraflsgaranlier för kommuner ochlandstingskommuner som kommer fram vid omräkning av åldersstruklurfaklorerna. Kostnaderna kandärför inte beräknas med säkerhet. Med utgångspunkt skattesatser ochen viss anlagen höjning avskatteunderlaget saml att åldersstrukturen är densamma som bedöms detordinarie skalteutjämningsbidraget uppgå till 14480 milj. kr. De föreslagna ändringarna iskatteutjämningssystemel medför alt vissa kommuner får vidkännas relativt storaminskningar av skatteutjämningsbidraget.Jag har i det föregående föreslagit alt kommuner och landstingskommuner skall kompenseras för för helabidragsminskningen över 0:50kr./skr. genom extra skatteutjämningsbidrag. Bidragsminskningen beräknas genomen jämförelse mellan nuvarande bidrag och bidrag enligt det föreslagna systemet om delta hadetillämpats för , Jag bedömerdel sammanlagda behovet av kompensation lill 75 milj, kr. Denna speciella form av extra skatteutjämningsbidrag börkunna ges utan ansökan. 1 samband med förenklingar av skattereglerna harbeskattning i utbo kommun slopats så atl all inkomst beskattas i hemortskommunen. Denna ändring för med sig en viss omfördelning av skalleinkomster mellan kom munerna. För kommuner inomskalteutjämningssystemet kompenseras denna omfördelning automatiskt avökade eller minskade skatteutjäm ningsbidrag. Några kommuner utanför skatteuljämningssyslemet drabbas emellertid av relativt storaintäklsminskningar. Dessa bör kompenseras genom ett extraskatteutjämningsbidrag. Inkomstbortfallen kan beräknas i samband med taxering. Jagbedömer behovet av extra bidrag för detta ändamål till högst 20 milj. kr. Även dessa bidrag bör kunnages utan ansökan. Del.extra bidrag som ulgålt till högskattekommuner förbibehållande av Prop. 1987/88:100 sänkt skatt slopas 1989 eftersom hänsyn till detta bidrag lagils i förslaget Bil. 9 till nya grundgarantier. Anslagsbehovet för extra skatteutjämningsbidragberäknas lill 300 milj. kr, enligt följande sammanställning. Extraskatteutjämningsbidrag och 1989 (milj. Tillhögskattekommuner för bibehållande av sänkt skatt 118 Tillkollektiv landsbygdslrafik 70 70 Till förebyggande åtgärder motjoi-dskred m. m, 25 25 Kompensationför stora bidragsminskningar genom ändrat skatteuljämningssystem - 75 Kompensationför slopad beskattning i Extraskatteutjämningsbidrag i övrigt 110 110 Jag övergår nu till beräkningen av anslaget /89. Medelsbehovel under detta budgetår avser bidrag somutbetalas under andra hälften av och första hälften av år 1989.Storleken av de preliminära skalteutjämningsbidragen och beräknadebidrag framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag1988 och 1989 (milj. Hälften av beloppen för resp. kalenderår 1988 och 1989,14 511 milj. kr. utbetalas under /89, Jag förordar atl anslagetförs upp med dettabelopp. Jaghemställer att regeringen föreslår ätt 1, bemyndiga regeringen alt utge kompensation till kommuner och landstingskommuner för i form av extra skatteutjämnings bidrag i enlighet med vad jag har förordat, dels för sloi;a bidrags minskningar på grund av ändringar i skatteutjämhingssystemet, dels för stora förluster på grund av slopad beskattning i utbokommun, 2, lill Skatteutjämningsbidrag till kommunema mm. för budget /89 anvisa ett förslagsanslag av 14511 000000kr. Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet Prop. 1987/88:100 av den kommunalaföretagsbeskattningen Bil. 1986/87Utgift 1569753000 1987/88Anslag 1224000000 1988/89 Förslag 879 172 000 Frånanslaget betalas bidrag till kommunerna som kompensation för detinläklsbortfall som uppstår i samband med att den kommunala beskattningen avjuridiska personer upphört (prop. 1983/84:133 bil.I, FiU 39, rskr. 422, SFS 1984:504). Första bidragsåret var . För år 1986beslöt (prop, 1984/85:150, FiU 29, rskr, 29) att kompensationenskulle reduceras med ,/inv. En ytterligare reducering med ,/inv. harriksdagen beslutat 1988 (FiU 1986/87:29, rskr, 343). Regeringen har iseptember 1987 fastställt beloppen för till sammanlagt ca 879 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslär atltill Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunalaföretagsbeskattningen för /89 anvisa ett Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet avkommunala garantibeskattningen m. m. Nyttanslag (förslag) 450000000 Jag har i det föregående föreslagit att den kommunalasektorn skall kompenseras för neiloborlfallet av skatteinkomster till följd avriksdagens beslut alt slopa garanlibeskallningen av fysiska personersfastigheter och det extra avdraget från inkomst av schablontaxerad fastighet. Den totala kompensationen till kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner kan beräknas lill 900 milj, kr. Hälften av delta utbetalas under budgetåret1988/89, Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1, bemyndiga regeringen att utgebidrag lill kommunerna, landstingskommunerna och de kyrkliga kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala garanlibeskallningen; 2, till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av kommunala garanlibeskallningen m.m. för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . F.Övriga ändamål Prop. 1987/88: lOO Bil, 9 . Bidrag till vissa internationellabyråer och organisationer m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Frånanslaget bestrids bidrag till nordiskaskat-levetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag till avrundat . Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag lill vissa inlernationella byråer ochorganisationer m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av 250000kr. Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon utgår bidrag av statsmedel till sådanahandikappade motor-fordonsägare som har befriats från ärlig vägtrafikskatt.Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare avbil uppgår till och för ägare av motorcykel lill . Bidragen utgår i efterskott förbudgetår. Ärenden om bidrag handläggs av . föreslår - med utgångspunkt i nugällande skattesatser - all anslaget för /89 beräknas lill16700000 kr. Antalet bidragsberättigade beräknas därvid av verket lill ca10000, Regeringen avser alt till lägga fram ell förslag om ell nytt bilslöd lillhandikappade. För budgelårel 1988/89 beräknar jag kostnaderna för bidragenligt detta anslag lill 16 700000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från delta anslag bekostas statliga investeringsbidragenligt dels lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag för invenlarieanskaffning, dels lagen (1978:951) om statligt investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten, 108 Möjlighetenfill investeringsbidrag upphörde . 1987//89 kan endast belopp på grund av överklagade beslul Bil. 9komma atl utbetalas. Med hänsyn härtill föreslår jag att anslaget förs upp medell formellt belopp av I , för /89. Jag hemställer att regeringenföreslår atl till Bidrag till vissa investeringar för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från detta anslag bekostas exportkredilbidrag enligtlagen (1978:401) om exportkreditstöd. En förutsättning för att exportkredilslöd skall komma ifråga är bl. a. att exportkredilavlalel ingåtts före utgången av år 1981.Ansökan om stöd görs i första hand hos exportkreditnämnden. Nämnden prövar omde allmänna förutsättningarna för slöd föreligger. Stödet ges i form av antingenett avdrag vid inkomsttaxeringen eller ell skatlefrilt bidrag. Bidrag utgårbara om avdraget inle kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan om utbetalning avbidrag skall göras hos senast efter del atlexportföretagels taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Underde år möjlighet funnits till exportkredilbidrag har endast ett fåtalansökningar inkommit lill . Då någon prognos för budgetår1988/89 inle låter sig göras föreslår riksskatieverkel atl anslaget tas upp med1 , i statsbudgeten. Någontillförlitlig beräkning av medelsbehovel under detta anslag är inte möjlig atlgöra. Förutom svårigheten alt överblicka omfattningen av underlaget förexportkredilstödel är det omöjligt atl förutse taxeringsulfallel och de däravföranledda yrkandena om bidrag. Med hänsyn tillosäkerheten om vilket medelsbehov som kan bli aktuellt förordar jag atl anslagetförs upp med ett formellt belopp av . också i statsbudgeten /89, Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Exportkreditbidrag för budgelårel 1988/89anvisa ett för slagsanslag av . Täckande av förluster till följd av vissa statliga garantier Prop. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Under delta anslag redovisas, brutto, den statligagarantiverksamheten. Ävenfortsättningsvis bör för vissa garanlisystem särskilda anslag under resp.huvudtitel belastas vid eventuella infriande av statliga garantier. För de garantier där detta inte är fallet bör dettaanslag belastas vid eventuella förluster.För atl upprätthålla principen om bruttoredovisning har redan tidigare särskilda inkomsttitlar inrättats för,dels influtna avgifter för statligagarantier, dels återbetalning av tidigare infriade statliga garantier, I förslaget till statsbudget bör anslaget föras upp med ett belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att lillTäckande av förluster till följd av vissa statliga garantier för /89 anvisa ell förslagsanslagav . F 6 Kostnader för vissa nämnder 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget bestrids f.n. utgifter för arvoden, expenser m.m. för resegarantinämnden. för /89, Kostnader för statens krigsförsäkringsnämnd ochstatens krigsskadenämnd bestridsfrån detta anslag. Medelsförbruknirigen för nästa budgetår beräknar jag förstatens krigsförsäkringsnämnd till , och för statenskrigsskadenämnd till , I prop, 1986/87:100, bil, 9, anmälde regeringen att ett ekonomiskt råd med vetenskaplig inriktning skulle inrättas.Samtidigt meddelades alt ekonomiska planeringsrådel och utredningsrådel, somvar knutna till , skulle läggas ned. Regeringen har nuinrättat det . Rådethar i uppgift atl initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikensutformning, alt redovisa relevantforsknings- och utredningsarbete i rapporter och internationella temasymposier och atl bistå finansdepartemenletoch med råd i vetenskapliga frågor särskilt när delgäller arbetet med alt utveckla modeller för analys av ekonomiskafrågeställningar. Rådet år knutet lillkonjunkturinstitutet och i förslaget rörande anslag till intstitutet har inräknatsvissa medel för utredningsresurser m, m, lill rådet. Medelsförbrukningen förnästa budgetår för del beräknas till , Från anslaget bestrids vidare kostnaderna förkontraktsdelegalionen. Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverket), sta- 110 lens grupplivnämnd, statensijänstepensionsnåmnd, statens utlandslönenämnd, ,statens chefslönenämnd och slats-rådslönenämnden.Medelsförbrukningen beräknas till731 , för /89, Jag hemställer alt regeringenföreslår alt tillKostnaderför vissa nämnder för /89 anvisa ettförslagsanslag av . 1987/88:100 Bil. 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Spardelegalioneninrättades genom beslut av regeringen , Dess huvudsakliga uppgift är att svara för brett inriktade informations-och utbildningsinsatser i syfte all långsiktigt främja hushållssparandel samt atl ansvara för statensinformationsinsatser avseende allemanssparandel.Den skall också svara för nödvändiga förvaltningsuppgifter i anslutning till detta. När det gällerinformationsinsatserna avseende allemanssparandel skall det samarbete somförekommit mellan delegationen förallemanssparandel och riksgåldskontoret fortsätta, I övrigt får spardelegalionen fritt organisera sitt arbete och väljade samarbelspartners som bäst lämparsig för respektive projekt, Spardelegalionen har vidare fått i uppdrag av regeringen alt utreda vissa frågorrörande hushållssparandet. Avdelegationens anslag har 16 milj, kr, anvisats för nu nämnda uppgifter. Återstående 20 milj. kr. är en engångsanvisningall disponeras under /88,Medlen är avsedda atl användas för informationskampanjer riktadespeciellt lill barn och ungdomar. Delegationenleds av en ordförande. Till sitt förfogande har delegationen ettsekretariat. Konsult- och experttjänsler inhandlas vid behov. Beräknad ändring 1988/89Föredraganden (inkl. lokaler) Sparfrämjande Engångsanvisning - barn och ungdom 700000 15 300000 20000000 Spardelegalionensförslag innebär atl medlen för allmänt sparfrämjande åtgärder ochinsatser avseende allemanssparandel skall las upp med ett realt sett oförändratbelopp. Pris- och löneomräkning beräknas lill . Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Spardelegationen bör under detkommande budgetåret bedriva sina all-mäntsparfrämjande insatser på en i stort sett oförändrad nivå. Häri ingår atl spardelegalionen förutsätts avsätta 700000kr. till konsumenlverkel för altstärka konsumentfrågornas ställning i skolorna genom fortbildning av lärare.Vidare skall spardelegationen långsiktigt främja hushållssparandet och ansvaraför statens informationsinsatser avseende allemanssparandel. Jagberäknar beloppet till 16640000kr, Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lillSparfrämjande ålgärder för /89 anvisa ett reservationsanslagav 16640000kr, Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. 1986/87Utgift 667153 696 1987/88Anslag 2000000000 1988/89 Förslag 2589000000 Till grund för beräkningen av anslagsmedlen lillavlöningar och pensioner undernäsla budgetår har, somjag tidigare denna dag redovisat vid min anmälan av punkt 7 i Gemensamma frågor (bil, 2till budgetpropositionen), lagts de lönebelopp som enligt gällandeavtal tillämpas fr.o.m. den ,Lönekostnadspålägg har beräknats av lönebeloppen. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i gällande avtal mellan parterna på den statligaarbetsmarknaden. För nya avtal börmedelsbehovet beräknas med utgångspunkt i den utgiftsram för löneökningar som jag föreslagit tidigare denna dag.Jag förordar därför att anslaget för nästa budgetår förs upp med ett belopp av2589000000 kr. Regeringen bör i huvudsaklig överensstämmelse medvad som har gällt beträffande tidigare anvisade läckningsanslag - efterprövning i varje särskilt fall - kunna frånanslaget anvisa de medel som behövs utöver reservationsanslag ochobetecknade anslag på grund av lönehöjningar m,m, som föranleds av avtal som har godkänts av finansutskott ellerregeringen. På motsvarande sätt bör medel kunna anvisas, när merbe-lastning inte bör ske av förslagsanlag ochförslagsvis betecknade anslagsposter som har maximerats av regeringen. Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bördock betalas på samma sätt somverkens övriga utgifter. Merkostnader för löner som faller på anslag inom utgiftsramarna för del mililäraförsvaret och civilförsvaret bör täckasav Qärde huvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Regeringen börvidare i likhet med vad som gäller för innevarande budgetår ha möjlighet all - efter prövning i vaije särskilt fall - från anslaget kunna anvisa de medel som behövs,når reservationsanslag, obe- lecknade anslag eller affärsverk belastas med större utgifter än som har beräknats i budgetpropositionen eller särskild anslagsproposition på grund av atl personliga tjänster har inrättats för tjänstemän som enligtbeslut av 112 trygghetsnämndenbör undantas från flyttning från i Prop, 1987/88:100 samband med myndighets omlokalisering. Regeringen bör slutligen i enlighet med vad jagtidigare har anfört om kostnader för trygghetsåtgärder till följd av utgiftsramför löneökningar efter prövning i varje särskilt fall - från anslaget kunnaanvisa de medel som behövs när reservationsanslag eller obelecknade anslagbelastas med större utgifter än som har beräknats i budgetproposition ellerannan anslagsproposition för åtgärder inom ramen för trygghetsavtal (TrA), Under hånvisning till vad jag har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår atl 1, godkänna vad jag har anfört om användning av ifrågavarande anslag för trygghetsåtgärder tillföljd av utgiftsram för löneökningar, 2. till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av , 8 1987/88. 1987/88:100 Bil. Skatleunderiagper invånare i en kommun resp, ett landsting, ullrycks i procent avmedelskattekraften eller skattekronor per invånare (skr,/inv,), Skatleunderiagper invånare som garanteras genom skalteutjämningssystemet, uttrycks iprocent av medelskal-tekrafieri. Skatteunderlagsom garanteras genom skatteutjämningssystemel, uttrycks i skattekronor (skr,). Enfastställd skattekraft för varje kommun och landsting som är bas för beräkningav garanterad skattekraft, uttrycks i procent av medelskatlekraften. Användshär i betydelsen primärkommun. Användshär i betydelsen landstingskommun. Skatleunderiagper invånare i riket (skr./inv. Samtligalandsting och de tre kommuner, , och , som bedriverhälso- och sjukvård. Denandel av den beskattningsbara inkomsten som invånarna betalar i skatt tillkommun resp. landsting. Benämns även utdebitering och uttrycks i kronor perskallekrona (kr./skr. Summabeskattningsbara inkomsler, uttrycks i skattekronor (skr. Reglersom garanterar en viss lägsta skattekraft oavsett utfallet av formellgrundgaranli och åldersfaktor. Skillnadenmellan det garanterade och egna skatteunderlaget, ullrycks i skattekronor (skr,). Etttal som beräknas med hänsyn till befolkningsförändringen , uttrycks i procent av medelskatlekraften. Högstavärde av egen eller garanterad skattekraft, ullrycks i procent av medelskatlekraften. Etttal som beräknas med hänsynfrämst lill åldersfördelningen i varje kommun och landsting, ullrycks i procent av medelskatlekraften. 1987/88:100 Bil. Bilaga 9.2 Prop. 1987/88:100Bil. 9 1 Förslag till Lag om skatteutjämningsbidrag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Landsfingskommun och kommun kan fåskatteutjämningsbidrag enligt denna lag. 2 § I lagen förslås med bidragsårdel år under vilket skatteutjämningsbidraget utbetalas, eget skatteunderlag antalet skattekronor enligttaxeringsnämndens beslut om taxering lill inkomstskall året förebidragsåret, egen skattekraft skatteunderlag per kyrkobokfördinvånare vid ingången av året före bidragsåret, medelskattekraftskatteunderlaget för riket per kyrkobokförd invånare vid ingången av året förebidragsåret, garanterad skattekraft det procenttal avmedelskaltekraften som motsvaras av landstingskommunens eller kommunensgrundgaranti enligt 3 och 4 §§ justerad enligt 5 §, garanterat skatteunderlag det antal skattekronorsom motsvarar den garanterade skattekraften, tillskott av skatteundertag del antal skattekronorvarmed del egna skatteunderlaget understiger del garanteradeskatteunderlaget. 3 § För landstingskommun gäller följande skattekraft i procent av medel skaltekraften som grundgaranti. Norrbottensläns landstingskommun 141 läns landstingskommun 129 läns landstingskommun 125 Väslernorriands länslandstingskommun 115 , och Gävleborgsläns landstings kommuner 107 landstingskommun 105 , och länslandstingskommuner 103 Övriga landstingskommuner 100 4 § För kommun gällerföljande skattekraft i procent av medelskaltekraften som grundgaranti. 1987/88:100 Bil. , , , , , , och Samtliga utom , och , , , och , , , , , , , , , , , och Ale, , , , , , , , , , , Vårgårdaoch , , Filipslad, , , , , , , 1987/88: , , , , Sala och , , , och 5 § Med utgångspunkt igrundgarantin enligt 3 och 4 §§ beräknas den garanterade skattekraften.Denna utgörs av grundgarantin med tillägg eller avdrag för landstingskommun för åldersstrukturens inverkan på landstingskommunenskostnader och för kommun för åldersstrukturens och den sociala strukturensinverkan på kommunens kostnader. För lands- Prop. 1987/88:100 tingskommuneroch kommuner som inle ingår i landstingskommuner skall gji 9 hänsyn lastill skillnader i fråga om kostnader för sjukvård.