prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Mittförslag: Särskild efterlevandelivränta skall kunna utges till sådanefterlevande, vars förvärvsmöjligheter efter omställningsperiodens utgång ärnedsatta på grund av arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annandärmed jämförlig anledning. Förutsättningarna för denna rätt överensstämmer medde som avses gälla för särskild efterlevandepension. Den särskilda efterlevandelivräntanutbetalas med samma belopp som omställningslivräntan men samordnas med vissaandra sociala förmåner enligt motsvarande regler som för särskildefterlevandepension. Beredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet s. Remissinslanserna godtar förslaget. Skälen för mitt förslag: Efterlevande som möter problematt efter omställningsperiodens utgång få försörjningen tryggad genomförvärvsarbete bör under särskilda förutsättningar kunna beviljas ekonomisktstöd från arbetsskadeförsäkringen i form av särskild efterlevandelivränta.Förutsättningarna för rätten härtill bör överensstämma med villkoren för rättentill särskild efterlevandepension inom folk- och tilläggspensioneringen. Rätthärtill bör således tillkomma sådan efterlevande som uppfyllt förutsättningarnaför rätt till omställningslivränta och som är . Någon nedreåldersgräns bör inte finnas. Vidare bör krävas att den efterlevandesmöjligheter att bereda sig inkomst genom ett för honom eller hennelämpligt arbete är nedsatta med minst hälften alltsedan makens död och attnedsättningen kan antas vara icke endast kortvarig. För att nedsättningen avförsörjningsmöjligheterna skall grunda rått till livränta skall den bero påarbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförligomständighet. Prövningenav rätten till livränta bör ske efter samma grunder som de vilka föreslåsbeträffande särskild efterlevandepension inom den allmänna pensioneringen(avsnitt 4.4). Vid bedömande av i vad mån förvärvsmöjligheterna är nedsattaskall således beaktas den efterlevandes möjlighet att bereda sig inkomst genomsådant arbete som motsvarar hans eller hennes krafter och färdigheter och somrimligen kan begäras av honom eller henne med hänsyn till utbildning ochtidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållanden och andra därmedjämförliga omständigheter. Äveni övrigt bör de för särskild efterlevandepension föreslagna reglerna gällabeträffande den särskilda efterlevandelivräntan. I det föregående (avsnitt 4.4)har jag med avseende på den särskilda efterlevandepensionen lämnat enredogörelse för den närmare innebörden av de föreslagna reglerna och förmofiven bakom de skilda förslagen. Jag vill här hänvisa till denna redogörelse. Alltefter omfattningen av den föreliggande nedsättningen av förvärvsmöjligheternaföreslås den särskilda efterlevandelivräntan kunna utbetalas som hel, som tvåtredjedelar av hel eller som halv livränta. Hel efterlevandelivränta bör utgesmed samma kompensationsgrad som omställningslivränta, dvs. motsvarande 45 eller20 % av ersättningsunderlaget. Ifråga om samordningen mellan särskild efterlevandelivränta och andra socialaförmåner som den livränteberätfigade kan ha rätt till bör gälla regler avmotsvarande innebörd som för särskild efterlevandepension inom den allmännapensioneringen. Den särskilda efterlevandelivräntan bör alltså vara subsidiärtill andra förmåner som tar sikte på att täcka samma nedsättning avförvärvsmöjligheterna som livräntan. Om den efterlevande är berättigad tillt.ex. arbetslöshetsersättning, utbildningsbidrag eller vuxenstudiebidrag börsärskild efterlevandelivränta utges endast i den mån den beloppsmässigtöverstiger den andra förmånen. Vidare bör, på motsvarande sätt som för särskildefterlevandepension, gälla att särskild efterlevandelivränta inte utges medanledning av sådan nedsättning av förvärvsmöjligheterna som ger denefterlevande rätt till förtidspension enligt AFL eller egenlivränta frånarbetsskadeförsäkringen. 6.4Samordning med den allmänna pensioneringen Mittförslag: Nuvarande regler för samordning mellan efterlevandelivränta ochefterievandepension kvarstår i princip oförändrade. Också nuvarande regler omutbetalning utomlands av efterlevandelivränta fillämpas beträffandeomställningsHvränta och särskild efterlevandelivränta. Beredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag såvitt gäller sam- Prop.1987/88:171 ordningen. Enligt beredningens förslag skall särskildefterlevandelivränta kunna utbetalas enbart till efterlevande som är bosatta iSverige (betänkandet s. 284-285). Remissinslanserna har inte haft några synpunkter påberedningens förslag i dessa delar. Skälen för milt förslag: Som jag tidigare beskrivit ärförmåner från arbetsskadeförsäkringen samordnade med allmän pension. Detta börgälla även för de efterlevandeförmåner som skall utges inom ramen för det nyasystemet för efterlevandeskydd i LAF. Efterlevandelivräntor från arbetsskadeförsäkringenbör alltså bruttosamordnas med efterlevandepension från folk- ochtilläggspensioneringen. Detta innebår att en barnlivränta utbetalas endast i denmån den överstiger barnpension från folk- och tilläggspensioneringen. Till envuxen efterlevande utges omställningslivränta eller särskild efterlevandelivräntabara i den utsträckning som den överstiger vad som utgår i folk- ochtilläggspension i form av omställningspension resp. sårskildefterlevandepension. Enligt de nu gällande reglerna samordnas; sedan en änkafyllt , änkelivräntan även med ålderspension från folkpensioneringen.Någon motsvarighet fordras inte inom det nya systemet för stöd åt efterlevande,eftersom omställningslivränta och sårskild efterlevandelivränta inte kanutbetalas till efterlevande som har uppnått . På motsvarande sättsom för särskild efterlevandepension bör dock föreskrivas att sårskildefterlevandelivränta inte utges till den som uppbär ålderspension från denallmänna pensioneringen . För rätt till barn- och änkelivränta finns inga kravpå medborgarskap eller bosättning i e.d. för den efterlevande. Sådanavillkor bör inte heller gälla i fråga om barnlivränta elleromställningslivränta. Beträffande den särskilda efterlevandelivräntan harpensionsberedningen dock funnit det nödvändigt att föreslå den inskränkningenatt livräntan skall utges endast till efterlevande som är bosatta här i landet.För denna lösning har beredningen anfört samma synpunkter som för förslaget attsärskild efterlevandepension inte skall kunna utges till den som är bosattutomlands. Som jag utvecklat i avsnitt 4.5 kan jag inte ansluta mig tillberedningens förslag på det området. Samma skäl som där anförts talar för attsärskild efterlevandelivränta skall kunna utges även vid bosättning utomlands.Nuvarande regler för änkelivränta i detta hänseende bör därför gälla även ifråga om sårskild efterlevandelivränta. Mittförslag: De nya reglerna träder i kraft . För reformeringen avarbetsskadeförsäkringens efterlevandeförmåner skall gälla övergångsregler av iprincip samma innebörd som för reformen på efterlevandepensioneringens område.Avgörande för om de nya eller de hittillsvarande reglerna skall gälla är dockinte tidpunkten för dödsfallet utan tidpunkten för arbetsskadan. Reglernainnebär bl.a. att rätten till änkelivränta enligt de nuvarande reglerna behållsför alla som uppbär sådan livränta vid reformens ikraftträdande. Även giftakvinnor som då är eller äldre, dvs. födda eller tidigare, har ettfortsatt skydd enligt det hittillsvarande regelsystemet. Beredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag(betänkandet s. 285-288). Remissinslanserna: Förslaget lämnas utan erinran. att det på arbetsskadeförsäkringens område inte finns något behov av särskilda övergångsregler, eftersom de föreslagna omfattande övergångsbestämmelserna inom den allmänna pensioneringen utgör ett tillräckligt skydd för de efterlevande. Skälen för mitt förslag: De nya reglerna för stöd åtefterlevande inom arbetsskadeförsäkringen bör tråda i kraft vid samma tidpunktsom reformeringen av efterlevandepensioneringen, dvs. Som jag tidigare utvecklat gör motsvarande synpunkter sompå efterievandepensioneringens område det motiverat att de nya efterlevandeförmånernainom arbetsskadeförsäkringen förses med särskilda övergångsregler till skyddför bl.a. äldre och medelålders kvinnor som inrättat sitt liv efter tidigarefamiljemönster m.m. En särskild övergångsreglering bör alltså finnas av iprincip samma innebörd som föreslås för efterievandepensioneringens del(avsnitt 5). I ett avseende år det dock påkallat med speciellaövergångsregler för arbetsskadeförsäkringens vidkommande. Avgörande för om deäldre eller de nya reglerna skall tillämpas i ett visst fall när det gäller efterlevandeförmånerfrån arbetsskadeförsäkringen bör inte vara fidpunkten för dödsfallet utan dentidpunkt då arbetsskadan inträffade. Att, såsom år fallet inom efterlevandepensioneringen,ta tidpunkten för dödsfallet till utgångspunkt för övergångsregleringen låtersig inte göras inom arbetsskadeförsäkringen med hänsyn fill de försäkrade ochderas anhöriga. Inom arbetsskadeförsäkringen bör övergångsreglerna i dettahänseende vara mer generösa än inom den allmänna pensioneringen. Rätten till livränta utlöses visseriigen av att denförsäkrade avlider, men för att livränta skall kunna utges krävs att dödsfalletär en följd av en arbetsskada. Det framstår därför som naturligt att låtaövergångsregleringen ta sikte inte på tidpunkten för själva dödsfallet utan påtidpunkten när arbetsskadan inträffar. Drabbas en försäkrad av arbetsskadamedan nuva- rande regler är i kraftbör således rätten fill efterievandeförmåner bedömas Prop. 1987/88:171enligt dessa regler, även om dödsfallet skulle inträffa först efter det nyaregelsystemets ikraftträdande. Jag vill i detta sammanhang erinra om att enligt2 kap. 4 § LAF en skada till följd av annat än olycksfall anses ha inträffatden dag då skadan visade sig. Denav mig föreslagna övergångsregleringen innebär med de angivna utgångspunkternaföljande. Omarbetsskadan har inträffat före bör nuvarande regler i LAF -eller gällande författningar - tillämpas på rätten fill efterlevandeförmåner.Drabbas den försäkrade däremot efter ikraftträdandet av en arbetsskada somleder till att han eller hon avlider, skall rätten fill efterlevandelivränta iprincip bedömas enligt de nya reglerna. Från denna , princip bör - påmotsvarande sätt som för efterlevandepensioneringens vidkommande - göras vissaavsteg bl.a. till förmån för äldre och medelålders kvinnor. Denya reglerna för barnlivräntor bör - i enlighet med de angivna allmännaprinciperna - tillämpas då arbetsskadan inträffar efter ikraftträdandet. Hararbetsskadan inträffat bör nuvarande bestämmelser ha fortsatt fillämpning.Detta gäller beträffande den livränteberättigade personkretsen och - i princip- även nivån för barnlivränta. Denya åldersgränserna för barnlivränta bör däremot i huvudsak gälla även omarbetsskadan inträffat före ikraftträdandet. Detta innebär att ett barn, somför uppbär livränta och som därefter fortsätter med grundläggandestudier, skall kunna få behålla livräntan även efter uppnådda med stöd avde nya bestämmelserna. I anslutning fill motsvarande förslag påbarnpensioneringens område föreslår jag dessutom en särskild övergångsregel avinnebörd att ett barn, som erhåller barnlivränta sedan tid före ikraftträdandetoch som vid det nya systemets införande har uppnått , skall kunnaåberopa äldre regler också fortsättningsvis. Barn i denna situation bör alltså,även om de inte studerar på grund- eller gymnasieskolenivå, kunna få be;hållalivräntan fram till dess det fyller eller- om barnet på grund av sjukdomeller annan liknande orsak inte kan försörja sig - längst t.o.m. den månad dådet fyller . Iytterligare ett avseende bör föreskrivas undantag från den generella principenatt tidpunkten för arbetsskadan skall vara bestämmande för vilka regler somskall tillämpas. Det gäller fall där arbetsskadan inträffar efterikraftträdandet men där det - med stöd av de särskilda övergångsbestämmelser somjag lägger fram förslag till i det följande - utbetalas livräntaefter den avlidne till en vuxen efterlevande med tillämpning av nuvaranderegler. För att undvika att efter en avliden på samma gång utges såväl livräntafill en vuxen efterlevande beräknad enligt dagens regler som barnlivränta påden förhöjda nivå som jag föreslår gälla fortsättningsvis, behövs en särskildövergångsbestämmelse som tar sikte på samordningen mellan barnlivräntan ochlivräntan till den vuxne efterlevande. Denna bestämmmelse bör ges deninnebörden att nuvarande kompensationsgrad för livräntorna behålls i dessafall. Det innebär att den vuxne efterlevande erhåller livränta med det beloppsom följer av nuvarande regler medan barnlivräntan för det första barnet liksomi dag beräknas fill av ersättningsunderlaget. Vadsedanavser efterlevande män borde nya reglerna tillämpas fullt ut från Prop.1987/88:171 reformens ikraftträdande. Rätt till omställningslivränta ochsärskild efterlevandelivränta bör alltså tillkomma en man vars hustru avlidertill följd av en arbetsskada som inträffar efter införandet av det nyaregelsystemet. hustrun arbetsskadan , föreligger interätt till efterlevandelivränta för mannen. Det är härvid utan betydelse omdödsfallet inträffar först efter de nya reglernas införande. För efterlevande kvinnor bör de nya reglerna börjatillämpas successivt. De kvinnor som vid utgången av redan uppbäränkelivränta bör -oberoende av ålder - vara bibehållna rätten härtill ocksåfortsättningsvis. Likaledes bör kvinnor - oberoende av ålder - ha fortsatt rättatt beviljas änkelivränta även efter det nya systemets ikraftträdande, ommannen avlider efter den tidpunkten men dödsfallet är en följd av enarbetsskada som inträffat . I fråga om övriga kvinnor bör gälla att det nya systemetför stöd åt efterlevande omfattar de kvinnor som är födda eller senare(dvs. Gifta kvinnor som är födda år 1944eller tidigare bör däremot också efter införandet av de nya reglerna kunnabeviljas änkelivrånta enligt nuvarande bestämmelser om mannen skulle avlidatill följd av en efter ikraftträdandet åsamkad arbetsskada. För övriga kategorier efterlevande bör, i enlighet med deriktlinjer för övergångsregleringen som jag tidigare dragit upp, rätten till efterlevandelivräntabedömas enligt den lagstiftning som gällde eller gäller förarbetsskadan. Efterlevande som här avses är frånskild maka, förälder och kvinnasom sammanbott med en försäkrad under äktenskapsliknande förhållanden av sådantslag att rätt till livränta är för handen enligt den nuvarande men inte enligtden nya bestämmelsen. Har en sådan efterlevande beviljats livränta före de nyareglernas ikraftträdande bör rätten därtill kvarstå också fortsättningsvis. Ochavlider den försäkrade efter införandet av det nya efterlevandeskyddet börlivränta kunna beviljas med stöd av den nu gällande lagstiftningen omdödsfallet är en följd av en arbetsskada som inträffat före ikraftträdandet. Enfrånskild kvinna och en kvinna som sammanlevt med en försäkrad under äktenskapsliknandeförhållanden bör dessutom kunna erhålla livränta enligt nuvarande regler ävenom arbetsskadan inträffar efter ikraftträdandet, under förutsättning attkvinnan är född eller tidigare. Jag har tidigare (avsnitt 5) lagt fram förslag om att deti vissa fall skall ske en samordning mellan änkepension och egenpension från A TPför änkor som är eller äldre. En sådan änka kan i vissa fall varaberättigad till änkelivränta från arbetsskadeförsäkringen. Från ålderutbetalas änkelivräntan endast i den mån kvinnan inte har rätt till folkpensioni form av ålderspension och tilläggspension i form av änkepension med beloppsom motsvarar en livränta som är beräknad pä av ersättningsunderlaget (6kap. 1 § tredje stycket LAF i nuvarande lydelse). Vid tillämpningen av dennaregel - som föreslås gälla också fortsättningsvis med avseende på övergångsvisutgiven änkelivränta - bör hänsyn tas till beloppet av änkepensionen från ATPföre en eventuell samordning med tilläggspension i form av ålderspension.Också när den allmänna regeln i 6 kap. 1 § första stycket LAF om samordningmellan arbetsskadelivräntor och allmän pension tillämpas, bör Prop.1987/88:171 familjepensionen till en änka beaktas med det belopp som den uppgårtill före samordningen med egenpension från ATP. Då LAF trädde i kraft ersatte den lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Den hade i sin tur föregåtts av ett antalandra lagar som gav rätt till ersättning för skada till följd av olycksfall iarbete eller vissa yrkessjukdomar. Dessa äldre författningar tillämpasfortfarande i fråga om skador som inträffat då resp. lag gällde.Detta innebär att det alltjämt utbetalas ett betydande antal efterlevandelivräntorenligt lagen om yrkesskadeförsäkring och äldre lagar på omrädet. Fortfarandekan också i ett mindre antal fall nybeviljas livränta till efterlevande efterpersoner som avlidit till följd av skador som uppkommit före ikraftträdandet avLAF. Något behov av särskild reglering i övergångshänseende fördessa fall uppkommer inte med anledning av de nu framlagda förslagen till ettreformerat efterlevandeskydd inom arbetsskadeförsäkringen. Även för framtidenbör dessa äldre efterlevandelivräntor utges enligt tidigare bestämmelser. Inteheller erfordras någon ändring beträffande möjligheterna att nybeviljaefterlevandelivränta enligt de äldre författningarna. Också efter införandet avdet nya systemet för stöd åt efterlevande i LAF kommer alltså att kunna nybeviljaslivränta med tillämpning av bestämmelserna i lagen om yrkesskadeförsäkring m.fl.äldre författningar. Mina förslag till övergångsregler när det gällerarbetsskadeförsäkringen överensstämmer, såsom framhållits, i huvudsak med vadsom föreslås gälla i fråga om övergången till den nyaefterlevandepensioneringen. Vissa avvikelser finns dock enligt förslagen. Deföljder som detta får för samordningen mellanefterlevandepension och efterlevandelivränta berör jag närmare ispecialmotiveringen. 7 Hustrutillägget 7.1 Nuvarande regler Hustrutillägg är en inkomstprövad särskildfolkpensionsförmån som &för tid kan utbetalas tillhustrun till en man som uppbär folkpension i form av ålders- ellerförtidspension. Enligt huvudregeln i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension (omtryckt 1976:1014, ändrad senast1987:207) krävs för rätt till hustrutillägg att kvinnan har fyllt ochsjälv inte uppbär ålders- eller förtidspension från folkpensioneringen samt attmakarna har varit gifta . När särskilda skäl föreligger kanhustrutillägg utgå även om hustrun inte har fyllt eller makarna har varitgifta än . Enligt praxis kan undantag frän huvudregeln att hustrunskall ha fyllt medges i fall då 1) mannenstadigvarande vårdas i hemmet och hans tillstånd är sådant att hustrun inte merän tillfälligt kan lämna honom utan hjälp och tillsyn, 2) hustrun pågrund av egen sjuklighet inte kan utföra förvärvsarbete av någon betydenhet, 3) hustrun medhänsyn till att det finns små barn i hemmet inte kan utföra Prop.1987/88:171 förvärvsarbete av någon betydenhet, 4) hustrun harfyllt och på grund av arbetsmarknadsförhållandena på bostadsorten ärförhindrad att utföra förvärvsarbete av någon betydenhet. Hustrutillägg utges inte i fall då mannen uppbärålderspension för tid före den månad då han fyller . Hustrutillägget kan i princip ses som ett tillägg fillmannens folkpension eftersom det förutsätter att mannen uppbär sådan pension.Emellertid är tillägget konstruerat som en fristående pensionsförmån somtillkommer hustrun och utbetalas direkt till henne. Detta innebär bl.a. att dei AFL angivna allmänna förutsättningarna för rätt till folkpension - ommedborgarskap och bosättning m.m. - mäste vara uppfyllda även av hustrun. Hustrutilläggets maximibelopp för år räknat motsvararskillnaden mellan å ena sidan sammanlagda årsbeloppet av folkpension i form avhel ålderspension till två makar jämte två pensionstillskott och å andra sidansådan pension till ogift jämte ett pensionstillskott. Vid denna beräkning utgårman från de pensionsbelopp som gäller vid uttag fr.o.m. 65-årsmånaden. Dettainnebär alt oreducerat hustrutillägg för utges med belopp motsvarande109 % av basbeloppet (. Som nämnts är hustrutillägget underkastat inkomstprövning.Reglerna härom innebär att förmånen minskas med de inkomster som hustrun ochhennes make har vid sidan av folkpension och pensionstillskott. för gift pensionsberättigad minskas tillägget med60 % av inkomsten därutöver. Åven förmögenhet beaktas vid prövningen. Försammanlevande makar beräknas vid inkomstprövningen vardera makens inkomstutgöra hälften av makarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhethälften av deras sammanlagda förmögenhet. För kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) gälleri princip samma inkomstprövningsregler som för hustrutillägget.Reduktionsfaktorn vid inkomstprövningen är dock lägre och utgör endast entredjedel av sidoinkomsten. Föreligger rätt till såväl hustrutillägg som KBT,minskas vid inkomstprövningen först bostadstillägget och därefterhustrutillägget. Vid tillämpning av bestämmelserna om hustrutillägg skall -i likhet med vad som gäller i fråga om ålderspension och förtidspension - gift pensionsberättigadsom stadigvarande lever åtskild från sin make likställas med ogift pensionsberättigad,om inte särskilda skäl föranleder till annat. Med gift pensionsberättigadlikställs pensionsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilkenden pensionsberättigade har varit gift eller har eller har haft barn. Hustrutillägg utbetalades till ca 30 000kvinnor. Av dessa var under och uppbar således tillägg medstöd av den särskilda dispensregeln. Utgifterna för hustrutillägg beräknas /89 uppgå fill 425 milj. kr. Mittförslag: Hustrutillägget avvecklas successivt som en särskild förmån inom denallmänna försäkringen. Beredningensförslag: s. 289-301). Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet Remissinstanserna: Alla som särskilt yttrat sig överförslaget fillstyrker detta (försäkringsrätten för , RFV,statskontoret. , LO och PRO). Skälen för mttt förslag: Hustrutillägget utgör - liksomänkepensionerna - ett exempel på hur pensionssystemet har utformats efter defaktiska förhållandena i samhället med syfte att ge ett skydd i situationerdär behov därav generellt sett förelegat. , då tilläggetinfördes i lagstiftningen, var det naturligt att tillskapa speciella förmånersom tog sikte på den situationen att hustrun var hemmafru och mannenförvärvsarbetande. När mannens inkomster minskade genom att han gick i pensionoch familjen hänvisades att leva på bara mannens folkpension, framstod detdärför som rimligt att pensionen höjdes med ett särskilt tillägg om hustrunnått en relativt hög ålder men ännu inte själv var berättigad till folkpension.Det ansågs då inte kunna begäras att hustrun genom förvärvsarbete skulle kunnasvara för sin egen eller bidra till familjens försörjning. Hustrutillägget ärsåledes uppbyggt med utgångspunkt från en äldre tids arbetsfördelning mellanmakar och grundat på samma tankegångar som änkepensioneringen. det funnits har hustrutillägget onekligenfyllt ett behov. har dock tilläggets betydelse kommit attförändras från att utgöra ett nödvändigt skydd för enbart de sämst ställda tillatt utges åven till familjer med höga inkomster vid sidan av mannens pension.Behovet av hustrutillägg kan inte anses alls lika framträdande somtidigare. Jag har i det föregående (avsnitt 2) lämnat en översiktligredogörelse för den samhällsutveckling som ägt rum under de senaste årtiondenaoch särskilt för de förändringar som i olika hänseenden skett i fråga om makarsekonomiska situation. I det sammanhanget har jag också redovisat den kritik somi en rad hänseenden kan riktas mot änkepensioneringen i dess nuvarandeutformning. Enligt min mening kan motsvarande synpunkter anföras beträffandehustrutillägget. De värderingar som ligger bakom detta måste anses i huvudsakha förlorat sin aktualitet i dagens samhälle, och mot tillägget kan riktassamma invändningar som mot änkepensioneringen.