prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Den ulländska värdepappersportföljen utgör ett hjälpmedel i hanteringen av fondens "strategiska" placeringar istora, inlernationelll inriktade svenska företag. Kontakterna med nägra stora, inlernalionelll verksamma mäklarfirmor ger fonden bl. a. myckel värde fulla komplellerande informationer om bedömningen av de aktuella företa gen och om dessas konkurrenter saml om marknadstendenser beträffande de svenska aktier som noteras och handlas utanför . I sin ansökan lill regeringen föreslog fondstyrelsen en ram för utlandsplaceringar pä av fondkapitalet. Sedan nägra års erfarenhet vunnits av denna verk samhel synes del ändamålsenligt att höja beloppsgränsen till av del bokförda fondkapitalet (dvs. Därigenom skulle kravet på hög relativ omsättning - som gör fonden fill en intressant kund hos de utländska mäklarna - med åtföljande transaktionskostnader mins kas. Ändringen får praktisk betydelse först sedan gällande valulareslrik- lioner i fråga om ulländska portföljinvesleringar lindras eller slopas. Beloppsgränsen har visat sig ha belydelse även för vissa invesleringar i 69 onoleradeutländska bolag, dvs. vad som skulle kunna beskrivas som Prop. 1987/88:11direklinvesteringar. Sålunda har fonden i några fall erbjudits engagemangi Bilaga 5 utländska bolag, där syftet med bolagsbildningen varil atlfrämja svenska förelags export. Den snäva ramen för fondensutlandsinvesteringar har därvid omöjliggjort ett engagemang. Definitionen av riskkapitalinstrument (35 §) Sedan gällande reglemente skrevs har marknadsutvecklingenskapat nya placeringsinstrument, t.ex. aktieoptioner och optionsrätter.Eventuellt kommer också indexoplioner atl införas pä den svenska marknaden. Delär önskvärt att reglementet tar hänsyn lill denna ulveckling. Frägan om fondensrätl att ulnylQa de nya placeringsinstrumenten har f ö. aktualiserats avriksrevisionsverkel. Rätl alt förvärva andelar i kommanditbolag (35 §) Erfarenheten har visat atl riskkapitalsatsningar iblandbör organiseras i annan form än aktiebolag, främsl då kommanditbolag. Dettagäller framför allt utvecklings- och venture capitalbolag, där del förindustriella partners är nödvändigt att satsningar på ulveckling pä samma säll sommotsvarande kostnader inom resp. bolag blir skattemässigt avdragsgilla. För atlfonden skall kunna della i sådana projekt har det hillills varil nödvändigt atlkonstruera aktiebolag utan annat syfte än alt vara komplementär i kommanditbolag.Del synes därför rimligt att reglementet medger innehav av andelar ikommanditbolag. Senaste datum för förvaltningsberättelse (16 §) Fondstyrelsen skall enligl gällande reglemente före den 1febmari varje är avlämna förvaltningsberättelse. Med successivt ökande krav påinnehåll och utförlighet i förvaltningsberättelsen har det blivit allt svårareatl rent praktiskt färdigställa förvaltningsberättelsen och hällabokslutssammanlrä-de före januari månads utgång. Del föresläs därför altsenasle datum för avlämnande av förvallningsberätldsen ändras till den 15febmari. ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen 1987/88: 11 Bilaga 6 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse den 5december 1986 från Allmänna pensionsfonden, Qärde fondstyrelsen, om ändringar ilagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden (APR). Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgivits av bankinspektionen, ,riksrevisionsverkel, fullmäkfige i riksbank. Allmänna pensionsfondenförsta-tredje fondstyrelserna, första löntagarfondslyrdsen, andralöntagarfondslyrdsen, tredje löntagarfondslyrdsen, Qärde löntagarfondslyrdsen,femte löntagarfondslyrdsen, Slalens Industriverk, ,, , ,Styrelsen för . ,, , , . Småföretagens , , ,i (LO), (),Centralorganisationen /SR och (). PKbankenhar anslutit sig lill yttrandet från och har förklarat att organisationerna avstår frän attyttra sig över framställningen. 2.1 Förslaget i allmänhet Fullmäktigei riksbank, Första löntagarfondslyrdsen. , , , , , , , och CentralorganisationenSACO/SR har i sina remissyttranden endast förklarat all man tillstyrkerförslagen eller lämnar dessa ulan erinringar. har ifrågasatt om inle Allmänna pensionsfonden skulle ha rättall i större omfattning än placera medel i sädana aktier som ärnoterade på OTC-listan. I övrigt har föreningen inte framfört några synpunkterpä de framlagda förslagen. har påpekat all fonden allQäml inte får äga bank- eller försäkringsaktier. Vidare noterar föreningen atl fonden inte kan medges dispens från bestämmelsen att fonden endast fär äga upp till fio procent av aktierna i ett enskilt bolag. Man framhåller att försäkrings bolagen, som har en rösträttsbegränsning till , kan medges 7l dispens vid exempelvisförvärv av hela förvaltningsbolag vars placerings- Prop. 1987/88: 11tillgångar avses bli en integrerad massa. Dessa båda inskränkningar inne- Bilaga 6 bär enligl föreningen att fonden allQäml saknar möjlighet alt agerafullt ut på den svenska aktiemarknaden. Andralöntagarfondslyrdsen har - med hänvisning till den snabba ulvecklingen påkapitalmarknaden - ifrågasatt om det är lämpligt att genom lagstiftning lösafrågor om i vilken utsträckning löntagarfonderna skall ha rätt all använda denya placeringsinstrument som fortlöpande introduceras. Som etl alternativ lilllagstiftning föreslår fondstyrelsen att det uppdras ål bankinspektionen attvid behov tolka hur reglementet skall tillämpas. Riksrevisionsverkelhar i sitt yttrande anmärkt att verket inom ramen för sitt uppdrag att åriigenavge utlåtande över Qärde fondstyrelsens och löntagarfondslyrelsernasförvaltning redan har berört några av de frågor som Qärde fondstyrelsenaktualiserar i sin skrivelse. I sitt remissvar har verkel vidare tagit uppytteriigare några frågor som enligl verkels bedömning kräver kompletteringeller förändring i reglementet. Dessa synpunkter redovisas nedan i denna bilagaunder avsnitten 2.7.1 och 2.7.2. Verket har vidare ifrågasatt om det är möjligteller ens önskvärt atl reglementet utformas på ett sådant sätt atl det i detaljblir styrande för fondstyrelsernas handlande. alternativ skulle kunna varaatl reglementet ger uttryck för vilka lyper av placeringsinstrument som kantillålas. En förändring av reglementet i sådan riktning skulle ocksåunderlättas om Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema ges likartadeförutsättningar all agera på riskkapital- och penningmarknaden. anser att såväl placeringsreglerna som reglerna om datumför avlämnande av förvaltningsberättelse bör samordnas med de regler som gällerför löntagarfonderna. 2.2 Placeringen av likvida medel Samtligade remissinstanser som har uttalat sig i denna del har tillstyrkt förslaget.Följande särskilda synpunkter har därvid framförts. 1lider av snabba växlingar på riskkapilalmarknaden, vilket bl.a. tar sig uttryck i fallande och ryckiga aktiekurser, är det enligt inspektionens uppfattning särskilt angelägel att fonden fär tillräckligt utrymme all hålla fondmedel likvida. är viktigt för alt inle mindre lämpliga placeringar skall framtvingas och för att placeringarna inle skall medföra oönskade effekter på aktiekurserna eller bidra till andra störningar på marknaden. En god likviditet kan upprätthållas även genom kortare placeringar i långsiktiga instrument ulan alt principerna om lång siktighet och riskspridning åsidosätts. Därigenom förbättras också fondens möjligheter alt med sämre eller negaliv kursutveckling pä aktiemarknaden hålla avkastningen uppe. 1987/88: 11 Påpenningmarknaden har sedan APR:s tillkomst utvecklats nya place- ' aga o ringsalternaliv.En marknad har uppställ för kortfristiga placeringar i långfristiga instrumentmed hög likviditet, t. ex. stats-. Ide- och bostadsobligalioner. Enligl RRV:smening är del rimligt all anpassa tillämpningen av APR så att fondstyrelsernages möjlighet alt göra den typ av placeringar som Qärde fondstyrelsen föreslär.Detta innebär dock inle nägon förändring i RRV:s syn pä del grundläggandesyftet med 39 § APR. Entrolig utveckling av penningmarknaden är alt ytterligare placeringsallernalivtillkommer. Om APR skall betraktas så all bara i lagen omnämnda instrumentskall anses tillåtna finns således risk för att reglementet behöver ändrasofta. Enligt RRV:s mening vore del därför en fördel all ge APR en mer generellutformning inom ramen för intentionerna bakom 39 §. En nackdel med en sådanutformning är emellertid att tveksamhet kan uppstå huruvida en placering skallanses som tillålen eller ej. En ändring av APR i nämnd riktningaktualiserar därför enligt RRV behovet av en särskild nämnd som får tilluppgift att bl.a. avgöra om tillkommande placeringsmöjligheter påpenningmarknaden är förenliga med intentionerna bakom APR. Frägan ominrättandet av en särskild nämnd utvecklas mera nedan. Styrelsenanser all lagstiftningen bör ges en så vid ram atl nuvarandeplaceringsinstrument på marknaden inrymmes samt atl eventuella nya instrumentav likartad karaktär automatiskt ingår. Det bör framhållas all finansmarknadenär under en stark expansion varför lagstiftningen bör ha rimlig flexibilitet. Altplaceringar skall kunna göras i samtliga de instrument som fyller kravel pälikviditet är en nödvändig förutsättning för atl optimalt resultat avkapitalförvaltningen skall nås. MellansvenskaLöntagarfonden tillstyrker därför atl placeringen av likvida medel även fårgöras i långfristiga instrument med hög likviditet som stats-, tele- ochbostadsobligationer. Föreningendelar Allmänna pensionsfonden, Qärde fondstyrelsens, upp fattning all fondens placeringsreglemenle även borde tillåla kortsiktig pla cering av likvida medel i stats-, tele- och bostadsobligalioner. Föreningen anser dessutom all ell sådant tillstånd ej bör vara lidsbundet ulan av generell karaklär. I annal fall måste man i reglementet precisera vad som avses med korlfrisfiga placeringar. 2.2.6Landsorganisationen i (LO) Prop. Aktiekursernasfluktuationer gör det nödvändigt för kapitalplacerare i ° allmänhetatt kunna variera sin likviditet. utgör i della avseende inlenågot undantag. aktiekurserna falla kan del fidvis finnas skäl förfonden att väsentligt öka de likvida medlen. För såväl fonden somkapilalplacerare i allmänhet är det i en sådan situation viktigt all slörslamöjliga avkastning erhålls pä de kortfristiga placeringarna. Sedannuvarande reglemente för allmänna pensionsfonden fastställdes haren höglikvidobligationsmarknad utvecklats. Reglementet tillåter emellertid inte alt fondengör placeringar på denna marknad. Denna restriktion sammanhänger med att dentypen av placeringar inom allmänna pensionsfonden ska skötas av 1 3:e fondenoch alt 4:e AP-fondens uppgift däremot just är atl placera i riskkapital. Men4:e AP-fonden har även att fylla etl långsiktigt avkastningskrav. Det är alltsånödvändigt med kontinueriiga avvägningar mellan kravet på etl aktivt agerandepå aktiemarknaden och avkastningskravet. Även om det också fortsättningsvis ärfondens huvuduppgift all agera på riskkapilalmarknaden är det således medtanke på avkastningskravet ändå nödvändigt alt den ges stor frihet att väljaolika typer av likvida placeringar. Fjärdefondstyrelsen eftersträvar en ökad frihet vid förvaltningen av sina likvidatillgängar. Det är enligt TCO naturligt all den Qärde fonden får möjlighet allpå bästa sätl förvalla dessa sina tillgångar på en kapitalmarknad somförändras med stor hastighet. 2.3 Ramen för innehav av utländska värdepapper LOoch TCO har avstyrkt förslaget. I övrigt har de remissinstanser som uttalat sigi frågan tillstyrkt framställningen. har - i enlighet medsin ovan redovisade grundsyn - framhållit all reglementet bör kunna ändras säatl också löntagarfondstyrelserna omfattas av möjligheten att placera iulländska aktier. har förklarat attföreningen i princip inle har nägot all invända mot förslaget. Föreningenförulsälter dock atl en sädan ändring inle genomförs förrän gällandevalutareglering lindrats vad gäller porlföljinvesteringar. I övrigt harföljande särskilda synpunkter framförts. Delförhållandet all fondens placeringar i första hand skall syfta lill atl förbättra riskkapitalförsörjningen lill gagn för svensk produktion och sys selsättning bör enligl inspektionens mening inle lägga hinder i vägen för den föreslagna höjningen eftersom utrymmet för ulländska placeringar allQäml kommer all vara myckel begränsat. En sådan utvidgning av fon- 74 densinvesteringar bör också öka fondens möjligheter all upprätt- Prop.1987/88: 11 hålla de allmänna placeringskraven, inle minsl kravet pä riskspridning. Då löntagarfondstyrelsema icke har rätl alt placera medeli utländska värdepapper vill styrelsen endast anföra att erfarenhetsmässigtkontakten med internafionellt verksamma mäklarfirmor är värdefull urinformationssynpunkt. Den information man erhåller är delvis beroende på denaffärsvolym som vederbörande kontakt har. När målet är all uppnå bästa resultat i enkapitalförvaltning har ställts, bör naturligtvis inga restriktioner pä"inhemska" och "ulländska" aktier göras. Ställning måsteemellertid tas dels lill hur slor en förvaltning av utländska värdepapper börvara för alt den skall kunna förvallas professionellt, dels lill om företag iSverige skall ges en ålminslone teoretisk subventionerad kapitalkostnad genomatl vissa institutioner tvingas begränsa sina engagemang lill enbart svenskaföretag. Även om så är fallet kan naturligtvis syftet vara förenligt med attplacering skall kunna ske i av svenska företag majoriletsägdaullandsregistrerade förelag. Aktiemarknaden genomgår en snabbinternationalisering och en effektiv inhemsk kapitalförvaltning underlättas omman har möjlighet att komplettera med utländska aktier. Förutom de analys- och informationsfördelar somfondstyrelsen anger blir det allt viktigare alt tidigt kunna la positioner iutländska förelag som köps upp eller fusioneras med svenska företag eller somavser att introduceras på den svenska aktiemarknaden. Dessutom gör en alltstörre del av svenska förelag nyemissioner på utländska aktiemarknader. Underden pågående liberaliseringen av den svenska valutaregleringen förstärks dessabehov yllerligare. 2.3.5 i (LO) 4:e AP-fondens främsta uppgift är all genomriskkapilalplaceringar främja utvecklingen av svenskt näringsliv och industri.Delta är särskill angeläget mot bakgrund av att fonden förvaltar svenskamedborgares sparade pensionsmedel vars intresse inte, i varje fall inleprimärt, är att främja utländskt näringsliv. Även om det genom utländskaplaceringar skulle gå att uppnå en högre avkastning än genom svenska, är deltasåledes inle förenligt med fondens uppgift. Det har ändå, bl. a. av skäl som fonden anger för atlytterligare utöka möjligheterna till innehav av utländska värdepapper, ansetts nödvändigt atl i mindre utsträckning tillåta utländska placeringar. LO finner dock inle 75 styrelsens skäl för att idella avseende utöka placeringsmöjligheterna sär- Prop. 1987/88: 11 skilt tungt vägande. Ävenom alla kostnadsposter naturligtvis måste beaktas synes den eventuellaminskningen av courtagekoslnader som kan uppnäs i sammanhanget vara marginell.När det vidare gäller invesleringar som syftar till all främja svensk exportuppnås enligl LO det bästa reullatel genom placeringar i svensk exportindustri,l.ex. vid nyemissioner, som föranleds av ökade utlandselableringar. TCOvill inle nu förändra Qärde fondstyrelsens möjligheter all göra placeringar avportföljkaraktär i utlandet. Del är enligl TCO:s uppfattning bättre om fondensreglemente pä denna punkt ändras först om och när motsvarande förändring skerav valularegleringen. 2.4 Definitionen av riskkapitalinstrument Nästansamfiiga remissinstanser har tillstyrkt all reglementet skall la hänsyn lillall marknadsutvecklingen har skapat nya placeringsinstmment, t. ex.aktieoptioner, optionsrätter och indexopfioner. föreslåralt det skall inrättas en särskild nämnd med uppgift atl vid behov avgöra ometl tänkt eller fullföljt agerande från fondernas sida är förenligt med APR (sevidare avsnill 2.7.2 i denna bilaga). Andra löntagarfondslyrdsen föreslår, somnämnts i bilagans avsnitt 2.1, all en från löntagarfondstyrelsema friståendemyndighet ges i uppdrag all vid behov tolka hur reglementet skall tillämpas. Iövrigt har följande särskilda synpunkter framförts. Nyamarknadsinslrumenl har introducerats under senare lid och tillkomsten avytterligare nya instmment och varianter av sädana kommer sannolikt atl präglamarknaden allt framgent. Inspektionen anser atl fonden pä sikt bör ha möjlighetall operera inom och ulnylQa i princip alla de instrument som marknadenställer till förfogande. När det gäller olika former av optioner är detemellertid lillrädligl alt avvakta resultatet av den nu pågåendeoptionsulredningen innan riskkapital från Qärde AP-fonden tillförs denna nyamarknad vars organisafion och fömlsällningar ännu i stor utsträckning äroreglerade. Nyalyper av riskkapitalinstrumenl har utvecklats efter APR:s tillkomst. Förmodligen kommer utvecklingen atl fortsälla . Enligl 34 § APR skall fondstyrelsernas placeringar syfta lill all förbättra riskkapi talförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Härtill kommer kraven på god avkastning, långsiklighet och riskspridning. gör all dei Qärde fondstyrelsens skrivelse nämnda instrumenten måste Prop. 1987/88:11 behandlas vart och ell för sig. Enligl RRV:s mening torde handel med standardiseradeköpoptioner teoretiskt kunna bedrivas utan att avkall ges på intentionerna i 34§ APR. Här finns dock en skillnad mellan all ställa ul köpoptioner resp. allköpa köpoptioner. I del förra fallet kan handeln utformas så att kraven påsåväl lönsamhet som långsiktighet uppnås. Utställande av köpoptioner bör såledesenligl RRV:s mening kunna tillåtas. Vad gäller köp av köpoptioner är kravel pålångsiklighet inte lika enkelt att uppfylla. Viss tveksamhet frän RRV:s sidafinns således huruvida placering i form av köp av köpoptioner är förenligt medAPR. Handel med s. k. indexoplioner synes, enligt RRV:suppfattning, avlägsna sig från syftet med fonderna atl bl.a. gagna svenskproduktion och sysselsättning. Genom att handeln sker utan anknytning lill enspecifik aktie blir marknaden inte kapitalbildande vare sig fördel enskildaföretagel eller för svenskt näringsliv. Det spekulativa inslaget kan också blimer framträdande sell i förhållande fill den förelagsorienterade analys somnormall är grunden för ett placeringsbeslut. Ränleoplioner är enligt RRV:s mening närmast att betraktasom ett penningmarknadsinstument dä "underliggande" värdepapperutgörs av obligationer etc. Bl.a. pä grund av de höga risker som kan föreliggavid placering i ränleoplioner är RRV tveksamt till alt fonderna gör sädanapenningmarknadsplaceringar. Gemensamt för de placeringsalternativ somdiskuteras ovan är all erfarenheten av dessa i ännu så länge ärbegränsad. Samtliga torde emellertid kunna användas i långsiktigt ellerriskbegränsande syfte. Möjlighet finns dock också all de används på ell sådantsätl alt de blir tveksamma placeringar med ulgångspunkl i gällande intentioner. Del kan konstateras atl fierlalel fondstyrelser ställt ulköpoptioner och all della kan göras inom ramen för APR:s intentioner. Frågan omytterligare utvidgning av placeringsmöjligheterna på riskkapitalmarknaden böremellertid enligl RRV:s mening anslå tills mer erfarenhet vunnits av dem. Även pä riskkapitalmarknaden är en fortsatl utveckling avnya instrument trolig. Således finns skäl alt även på denna punkt övervägamöjligheten atl utforma APR som en riktningsangivelse snarare än endetaljreglering av vilka placeringar som skall vara tillåtna. Eventuellaoklarheter som därvid kan uppkomma vid tolkning av APR bör hänskjutas fill dentidigare aktualiserade nämnden. Den bör således ha till uppgift att utvärderaoch med utgångspunkt i intentionerna i APR pröva vilka riskkapitalinstrumenlsom skall fillåtas. Styrelsen har i denna fråga i stort sett samma synpunktersom under punkten 2.2.3. Del är dock tillrådligt all begränsningarna vad det gäller riskkapitalinstrumenl är striktare än vad del gäller penningmarknads instrumenl, dä riskmarginalen för vissa av de instmment som finns på riskkapitalmarknaden är väsenfiigt större. 2.4.4 Fjärde löntagarfondstyrelsen Prop. 1987/88: 11 Alternativet lill alt sälja större delar avaktieportföljen i en nedåtgående ''aga 6 marknad med åtföljande courtageoch stämpelskattekostnader är att utfärda köpoptioner eller köpa säljoptionermed väsentligt lägre omkostnader och förmodligen med mindre störningar påmarknaden. Därigenom kan kursfallens inverkan på portföljvärdet minskas. förordar alt aktieoptioneroch optionsrätter uttryckligen anges som placeringsformer för AllmännaPensionsfondens medel. Vad gäller indexoplioner har vi inget att invända emot attdessa tillåls som verktyg i kapitalförvaltningen. Alternafivet till alt sälja stora delar av aktieportföljeni en nedåtgående marknad med åtföljande kostnader är att utfärda köpoptionereller köpa säljoptioner med lägre omkostnader och förmodligen med mindrestörningar på marknaden. Därigenom kan kursfallens inverkan pä portfölj värdetminskas. Nordfonden förordar att aktieoptioner och optionsrätteruttryckligen anges som placeringsformer för Allmänna Pensionsfondens medel. Aktieoptioner har blivit ett etablerat placeringsinstrument,som för större institutionella aktieägare främst verkar riskspridande. Enaktieförvaltare som inte har tillgång till optionsinstrumenlen hamnar i någonmån i olakt och underläge gentemot den övriga aktiemarknaden. När nuvarandeplaceringsreglemenle fastställdes existerade inle opiionsmarknaden. Förnärvarande anpassas undan för undan aktie- och aktieskaltdagstiftningen lillalt även omfatta optioner, vilket gör Qärde AP-fondens förslag logiskt. Föreningen hävdar alt Qärde fondstyrelsen, som är en av destörsta aktö rerna på riskkapilalmarknaden, måsle beredas den legala möjligheten alt använda sig av alla de instrument som finns på marknaden. Alla aktörer mäste ha samma möjlighet all arbeta professionellt. När denna legala möjlighet öppnats tillkommer det självklart styrelsen för Qärde fondstyrel sen att fatta beslut om i vilken utsträckning dessa möjligheter skall utnytt jas. Föreningen understryker gärna Qärde fondstyrelsens uppfattning, ef tersom föreningens egna medlemmar befinner sig i samma belägenhet atl lagstiftningen inte ännu hunnit i kapp den mycket snabba och innovativa ulvecklingen på penningmarknadsområdet. 2.4.8Landsorganisationen i (LO) Prop. 1987/88: 11 EnligtLO:s uppfattning måste samtliga placerare på riskkapilalmarknaden r5"agä otillåtas arbeta med de instrument och de bolagsformer som finns tillgängligapå denna marknad. Denna ståndpunkt innebär dock inle någol ställningstagandelill instmmenten eller bolagsformerna som sådana, ulan endasl all sammavillkor måste gälla för riskkapilalplacerare. LO tillstyrker såledesframställningen i denna del. TCOanser all alla aktörer på aktiemarknaden bör ha i stort sell sammaplaceringsmöjligheter. TCO anser därför atl även Qärde fondstyrelsen bör fåmöjlighet all arbeta med akfieoplioner och liknande nyakapitalmark-nadsinslmmenl. Frågan om vilka instmment som bör accepteras på kapitalmarknadenfår diskuteras och regleras i annan ordning. 2.5 Rätt att förvärva andelar i kommanditbolag Samtligade remissinstanser som har uttalat sig i della hänseende har tillstyrktframställningen. Särskilda synpunkter har framförts enligt följande. Motbakgrund av den utveckling som skett pä corporatefinance-området under senareår finns del enligl inspektionens uppfattning skäl all utvidga fondensplaceringsmöjligheter lill alt omfatta även t. ex. andelar i kommanditbolag. Inspektionenvill dock framhålla alt den lyp av riskkapilalsatsningar som det här är frågaom och som ofta är inriktade på olika former av projektfinansiering, mångagånger har en annan riskprofil och därför innebär ännu större ekonomiska riskerän de som normalt förutsätts föreligga vid fondens investeringar. Inspektionenförutsätter därför att sådana placeringsmöjligheter kommer alt användas medförsiktighet.