prop · GB03162 · 1987-12-31 00:00:00 — Antalet ärenden hos hyresnämndema som gäller avståendefrån besittningsskydd har emellertid ökat kraftigt de senaste aren. statistik uppgick det totala antalet sädana ärenden hos hyresnämndemaunder 1987 till 18 655, vilket motsvarar av samtliga de ärenden hyresnämndemaavgjorde under det ärel. Mot deima bakgrund har bl. a. hyresnämndema iGöteborg och framfört önskemal om en översyn av bestämmelsema om avståendefrän besittningsskydd. Med hänsyn härtill anser jag det inle lämpligt att nuförorda en lösning som har anknytning till förfarandet om avstående fränbesittningsskydd. Som jag tidigare nämnt har föreslagit atlhyresvärden skall kunna begära att andrahandsuthymingen upphör, om förstahandshyresgästenhyr ut lägenheten till en högre hyra än bruksvärdehyran. Som en alternativlösning har kommunen föreslagit att det förhållandet atl förstahandshyresgästentar ut en högre hyra än bruksvärdehyran för lägenheten skall kunna medföra att förstahandshyresgästenförlorar hyresrätten. Enligt min mening är inte nägon av dessa lösningar lämpligav det skälet att de med nuvarande regler skulle medföra att andrahandshyresgästenmåsle flytta frän lägenheten. Jag vill erinra om att jag i mitt anförande till prop.1983/84:137 uttalade att några regler som ger andrahandshyresgäster en räll attöverta hyresavtalet inte borde införas. För egen del har jag stannat för att förorda en ordningsom innebär att hyresnämnden på ansökan av hyresgästen skall kunna ändra både förstagångshyranoch den hyra hyresgästen och hyresvärden kan ha avtalat om tmder hyrestiden. fmner atl denna hyra överstiger skälig hyra för lägenheten enligt bruksvärdereglemai 55 § hyreslagen, bör hyresnämnden ha möjlighet att älägga hyresvärden attbetala tillbaka överskjutande belopp jämte ränta till hyresgästen. Enligt det till lagrådet remitterade förslaget skulledenna möjlighet till prövning av hyran gälla andrahandsupplätelser avbostadslägenheter, första-och andrahandsupplätelser av möblerade rum ochförsta- och andrahandsupplätelser av lägenheter som utgör en del av upplätarensegen bostad. Uttryckligen undantagna var upplåtelser för fritidsändamål.Lagrådet har ifrägasatt om inle den nya ordningen borde omfalla ocksåupplåtelser i första hand av enstaka omöblerade rum, även om rummet ellerrummen inte utgör del av upplätarens bostad. Enligt lagrådet torde hyresgästenäven i sädana fall ha ett klart skyddsinlresse. Med remissförslagets avgränsningfinns det ocksä risk för att lagstiftningen kringgås genom att förstahandsuthymingari större omfattning än f. n. kommer att avse omöblerade rum. Lagrådet hardärför föreslagit att tillämpningsomrädelför de nya bestämmelsema vidgas i enlighet med det nu Prop. 19ö //ss. Jag delar lagrådets uppfattning och ansluter mig såledestill förslaget att vidga tillämpningsområdet. Jag återkommer till della ispecialmotiveringen. Som föreslogs i lagrädsremissen bör den nya ordningen inteomfatta upplåtelser för fritidsändamäl. I sädana fall gör sig inte debostadssociala skälen lika starkt gällande som i övriga situationer. Jag nämnde att bestämmelsema i 65 a § fjärde stycketgäller endast om hyresgästen inte har besittningsskydd. Jag anser att den nyaordningen bör omfatta även de hyresgäster som har kvar möjligheten tillförlängning av hjresavtalet. Det torde nämligen vara det förhållandet att detrader bostadsbrist på orten som gör att en bostadssökande, i de fall jag nu harberört, anser sig tvungen all godta en oskälig hyra. Särskilt i de fall att hyresgästen inte harbesittningsskydd kan det förekomma att hyresgästen avstår frän att påkallahyresnämndens prövning av hyran för att inte riskera att bliuppsagd. Det bör därför finnas en möjlighet för hyresgästen att ansöka omåterbetalning av hyran även efter det att hyresförhållandet har upphört. Föratt inte frägan om en eventuell äterbetalningsskyldighet för hyresvärden skallhållas öppen alllför länge efter det att hyresförhållandet upphört, bör detdock vara en fömtsättning för att hyresnämnden skall kunna pröva ansökan attden har kommit in till nämnden senast frän det att hyresgästenlämnade lägenheten. Om äterbetalningsskyldigheten avser en läng tid, kan denkomma att gälla betydande belopp och därför bli betungande för hyresvärden. Jagförordar därför att elt beslut om äterbetalningsskyldighet inte bör 1 avselängre tid tillbaka än tvä år före dagen för hyresgästens ansökan tillhyresnämnden. En invändning som kan riktas mot den lösning som jag nuhar föreslagit är att den inte i lika hög grad som en straffbestämmelse kanverka avhällande pä en hyresvärd som vill utnyttja att en hyresgäst saknarbesittningsskydd till att ta emot en oskälig hyra. Även om det i och för sig ärtroligt att en straffbestämmelse har en nägot större preventiv effekt än enbestämmelse som bara kan medföra äterbetalningsskyldighet för hyresvärden, kanman emellertid enligt min mening utgä från att risken för att bliåterbetalningsskyldig kommer att avhälla det stora flertalet hyresvärdar fränatt la emot en oskälig hyra. Risken för att hyresgästen blir uppsagd kandessutom bli mindre, om hyresgästens agerande endast kan leda till enskyldighet för hyresvärden att återbetala viss del av den mottagna hyran än omhyresvärden ocksä riskerar straffansvar. Som jag förordade bör bruksvärdereglema i hyreslagentillämpas vid jjrövning av hyran även när hyresavtalet avser upplåtelse i andrahand av en bostadsrättslägenhet. Jag kan därför inte tillstyrka SBC:s förslagatt en bosiadsrätlshavare, som upplåter sin lägenhet i andra hand, alltidskall ha rätt att ta ut en hyra som täcker hans självkostnader för lägenheten. Det skulle för övrigt bereda stora svårigheter att i detenskilda fallet fast ställa vad som är bostadsrättshavarens självkostnader för lägenheten. En sådan prövning föratsälter en noggrann genomgäng av bostadsrättshavarens ekono miska förhällanden, bl. a. för att man skall kunna ta hänsyn till skatteeffek terna av ränteavdragen för lån som bostadsrättshavaren tagit upp för förvärv 13 Ipraktiken torde det inte heller vara möjligt att avgöra om Prop. lys//öS.162län som upptagits med bostadsrätten som säkerhet har avsett förvärvet avbostadsrätten eller om länet använts för aimat ändamäl. Mängabostadsrättshavare, som har förvärvat sin bostadsrätt innan de stora prisstegringamabörjade, har betydligt lägre kostnader för sin lägenhet än den hyra som kan tasut för lägenheten med stöd av bruksvärdereglema. I dessa fall är alltsä bruksvärdereglemafördelaktiga för bostadsrättshavaren. I andra fall kan emellertid, som SBC framhällit,bostadsrättshavarens kosmader för lägenheten vara så höga att en tillämpning avbruksvärdereglema innebär att han inte kan fä dem täckta vid en andrahandsupplåtelse. HSBhar under ärendets beredning tmder hand framfört den synpunkten alt en bostadsrättshavaresom uppläter sin lägenhet i andra hand alltid bör ha rätt att ta ut en hyra sommotsvarar ärsavgiften till bostadsrättsföreningen, även om avgiften är högre änvad som skulle anses som skälig hyra enligt bruksvärdereglema. Enligt HSB kandet nämligen i föreningar som äger nyproducerade fastigheter eller fastighetersom har genomgätt en störte ombyggnad förekomma att den årsavgift en bostadsrättshavarebetalar till bostadsrättsföreningen är högre än bruksvärdehyran förlägenheten. Dettorde enligt min mening inte vara särskilt vanligt all en bostadsrätts-havares årsavgiftär högre än bruksvärdehyran för lägenheten. I de fall detta förekommer tordeavgiften överstiga skälig hyra endast med mindre belopp. Jag anser därför inteatt det finns skäl att tillmötesgä HSB:s synpunkter. Jagkan inte heller ansluta mig till Hyresgästemas riksförbunds förslag att det ilag bör fastsläs en särskild norm eller schablon för den ersättning som hyresvärden,när lägenheten hyrs ut möblerad, fär ta ut för nyttjanderätten av möbler. Medhänsyn till att omfattningen av och kvalitén pä de möbler som tillhandahålls avhyresvärden torde variera högst avsevärt, är det enligt min mening inte möjligteller lämpligt att fastställa enhetliga regler för hur ersättningen för nyttjanderättenav möbler skall beräknas. Ingär även nyttjanderätt till möbler i hyran färdetta beaktas av hyresnämnden vid bruksvärdeprövningen (jfr prop. 1983/84:137 s.139). Detsamma gäller beträffande andra nyttigheter som kan inga i upplåtelsen,t. ex. telefon och hushällsström. Deföreslagna nya bestämmelserna om återbetalning av hyra m. m. kommer att medföraett visst tillskott av ärenden hos framför allt de hyresnämnder, som har storstädemaoch högskoleorter som verksamhetsomräden. Det är emellertid svart att nu bedömai vad män reformen kräver ytterligare resurser hos hyresnämndema. En säkrarebedömning kan göras först sedan den nya ordningen har tillämpats under någontid. Skulle det under budgetaret 1988/89 visa sig att någon eller nägrahyresnämnder på gnmd av denna reform behöver ökade resurser, bör detta kunnalösas genom tillfälliga förstärkningar. Jag har i denna fräga samrätt medchefen för . 3 Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i jordabalken 2. lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Förslagetunder 2 har iipprättats i samräd med chefen för . 4.1 Förslaget till lag om ändring i jordabalken Paragrafenär ny och har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2). En ny rubrikÅterbetalning av hyra vid upplåtelse av bostadslägenhet i vissa fall m. m.föreslås införd närmast före paragrafen. I förhällande till förslaget i lagrädsremissenhar mbriken justerats redaktionellt. Paragrafen,som har utformats enligt lagrådets förslag, innebär att det införs en särskildmöjlighet för andrahandshyresgäster och den som i första hand hyr möblerateller omöblerat mm att oberoende av bestämmelsema i 53-55 a §§ hyreslagen fätill ständ en ändring av såväl förstagångshyran som den ändrade hyra somhyresvärden och hyresgästen avtalar om . Förstastycket anger uttömmande paragrafens tillämpningsomrädc. I enlighet med vadjag föreslog i den allmänna motiveringen föreskrivs sålunda att paragrafengäller vid upplåtelse av möblerat eller omöblerat rum och vid andrahandsupplåtelseav annan bostadslägenhet. Upplåtelser för fritidsändamäl är undantagna. har påpekat blir det med den nu föreslagna formuleringen onödigt attsärskilt nämna det fallet alt den upplätaa lägenheten utgör del av upplätarensegen bostad. En sådan upplåtelse torde i allt väsentligt täckas av uttrycket möblerateller omöblerat mm. Medbostadslägenhet avses sådan lägenhet som upplåts för att helt eller till eninte oväsendig del användas som bostad (se 1 § tredje stycket hyreslagen).Begreppet bostadslägenhet omfattar även enstaka mm som upplåts för att användassom bostad. Bestämmelsemai denna paragraf gäller bäde vid uthyrning av en hyreslägenhet och närhyresavtalet avser en lägenhet som upplätaren innehar med bostadsrätt. Meduttrycket "möblerat eller omöblerat mm" avses normalt varje bostad, obeoende av rumsantalet, som inte kan anses som en fullständig bostads lägenhet, dvs. en bostad som har ett eller flera mm, kök eller kokvrå samt hygienutrymmen (jfr prop. 1974/75:150 s. 491). Man hyr alltsä möblerat eller omöblerat rum, om upplåtelsen omfattar t. ex. tvä mmsenheter och elt badmm. Skulle upplåtelsen ocksä omfatta ett kök är det emellertid fräga om en fullständig bostadslägenhet. Utöver vad jag anförde i lagrädsremissen vill *- jag framhälla alt vad som ingär i en fullständig lägenhetkan variera nägol Pop. iyo7/öö.l62 beroende på lägenhetens modemilclsgrad.Äldre bostadslägenheter kan sålunda ibland anses som fullständiga även om deskulle sakna någon av de angivna funktionerna. För tydlighetens skull vill jag framhälla alt deföreslagna bestämmelsema i denna paragraf inte gäller vid förstahandsuthymingav småhus, om inte upplåtelsen avser möblerat eller omöblerat mm ifastigheten. Om hyresvärden har tagit emot en hyra som inte är skäligenligt bmks-värdereglema i 55 §, skall hyresnämnden enligt andra stycket päansökan av hyresgästen älägga hyresvärden att betala tillbaka vad han tagitemot utöver skäligt belopp jämte ränta. I det fall att hyresforhällandetalltjämt pägår vid tiden för beslutet, bör beslutet om aterbelalning normaltavse tiden för ansökningen. Återbetalningsskyldigheten fär dockaldrig omfatta tillbaka än före dagen för ansökningen. Har hyran för lägenheten bestämts i enförhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen (1978:304), börhyresnämnden som regel utan närmare prövning kunna lägga den hyran till grandför bedömningen av om den av hyresvärden mottagna hyran är skälig. En hyra som harbestämts i en förhandlingsöverenskommelse torde nämligen som regel motsvaralägenhetens bruksvärde. Endast i undantagsfall torde det finnas anledning förhyresnämnden att frängä förhandlingsöverenskommelsen. Även i de fall att en förhandlingsöverenskommelse saknasför lägenheten torde ofta den hyra som upplätaren själv betalar motsvarabruksvärdehyran. I sädana fall får emellertid hyresnämnden bestämma hyran genomen mera direkt tillämpning av bmksvärderegeln i 55 §. Delta innebär atthyresnämnden i första hand skall göra en jämförelse med hyran för likvärdigalägenheter på orten, främst sådana lägenheter som ägs eller förvaltas avallmännyttiga bostadsföretag. Det är partema som skall lägga fram detjämförelsematerial som man åberopar till stöd för sin talan. Om partema inle åberoparnägot jämförelsematerial, vilkel ofta torde bli fallet i tvister enligt 55 b §,eller om de åberopade jämförelselägenhetema inte är likvärdiga med prövningslägenheten,får nämnden göra en ren skälighetsbedömning mol bakgrund av sin allmännakännedom om hyresläget pä orten. Jag vill i detta sammanhang något beröra frågan hur densom avser att upplåta sin lägenhet i andra hand skall kunna bilda sig enuppfattning om vad som är skälig hyra för lägenheten. Som framgär av vad jag har anfört kan den somavser att hyra ut en hyreslägenhet i andra hand som regel utgä från den hyrahan själv betalar, i vart fall om den hyran är fastställd i enförhandlingsöverenskommelse. Det torde inte bereda förstahandshyresgästen nägrasvårigheter att från fastighetsägaren fä uppgift om det finns en förhandlingsöverenskommelseför lägenheten. Saknas förhandlingsöverenskommelse, vilket ju alltid ärfallet beträffande bostadsrättslägenheter, kan den som avser att upplåta sinlägenhet i andra hand, skaffa sig uppgifter om hyresnivän genom all hos ettallmännyttigt bostadsföretag på orten begära uppgifter om de hyror somföretaget tillämpar. Skulle det inte finnas nägra jämförbara lägenheter hosallmännyttiga bostads- företagpä orten kan uppgifter i stället begäras frän en privat fastighetsägare ProP-1987/88:162 som förvaltar likvärdiga lägenheter. Omen hyresvärd, som blir tillfrägad, mte lämnar ut de uppgifter om hyran för hanslägenheter som kan behövas för en prövning enligt 55 § första stycket, fårhyresnämnden enligt 64 § hyreslagen efter ansökan förelägga hyresvärden attlämna uppgiflema till nämnden. Uppgiftsskyldigheten enligt 64 § gäller även ombruksvärdefrågan inte är föremål för tvist i hyresnämnd eller bosladsdomstol(se prop. 1983/84:137 s. 87). (), fastighetsägareföreningar . pä orten.Hyresgästemas riksförbund eller lokala hyresgästföreningar torde dessutom iviss utsträckning kunna lämna uppgifter om bruksvärdehyror. Jagvill slutligen erinra om alt () utarbetar ärligarapporter (statistiska meddelanden) om radande hyror inom hyresrätts-beståndet Hyromaredovisas efter fastighetemas älder och den region där de är belägna. fall att upplåtelsen avser möblerat eller omöblerat mm torde hyresnämndenvara hänvisad till att göra en ren skälighetsbedömning. Vägledande för dennabedömning kan t. ex. vara den bruksvärdehyra per m som gäller för hela lägenheten. Enligttredje stycket får hyresnämnden i ett ärende om aterbelalning av hyra, päbegäran av hyresgästen, fastställa den hyra som skall gälla för det fortsattahyresförhållandet. Ett sådant beslut skall gälla frän och med dagen föransökningen hos hyresnämnden. Vid prövningen skall hyresnämnden tillämpa bmksvärdereglemai 55 §. I överensstämmelse med vad som gäller enligl 54 § tredje stycket hardet tagits in en bestämmelse om att ett beslut om ändring av hyresvillkorenanses som ell avtal om villkor för fortsatt uthyrning. Enfömtsättning för att andra stycket skall bli tillämpligt är givetvis att hyresförhållandetbestar när hyresnämnden prövar ärendet. Frägan om fastställande av hyran förden fortsatta uthyrningen kan inte tas upp som ett separat ärende utan kanendast prövas om hyresgästen har ansökt om återbetalning av hyra enligt förstastycket. Hyresgästen behöver inte begära en prövning enligt andra stycket redani ansökningen utan kan framställa ell sädant yrkande tmder hela handläggningeni hyresnämnden. Detbör framhållas att bestämmelsema i andra och tredje styckena inte frän-tarhyresgästen den möjlighet till villkorsprövning som kan finnas enligt bestämmelsemai 53-55 a §§. Ifjärde stycket anges den tid inom vilken ansökan skall göras för att hyresnämndenskall kunna pröva ansökan. Denna tid har bestämts till tre mänader frän dethyresgästen lämnade lägenheten. Ändringen,som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2), innebär att bestämmelsemai fjärde stycket upphävs. De ersätts av de nya bestämmelsema i 55 b §. 66 § Prop. Paragrafeninnehåller ett förbud mot att inga skiljeavtal beträffande framtida tvister somrör vissa i paragrafen närmare angivna frägor. Förbudet gäller bl. a. frägor omfastställande av hyresvillkor enligt 51, 52 eller 55 §. I konsekvens härmed börenligt min mening förbudet mot skiljeavtal även avse tvister om aterbelalningoch fastställande av hyra enligt den föreslagna nya bestämmelsen i 55 b §. Iparagrafen har därför gjorts en hänvisning även till 55 b §. Enligtderma paragraf kan beträffande hyresförhållanden som beror av anställningvissa tvingande bestämmelser i hyreslagen sättas tu- spel genom enöverenskommelse i kollektivavtal. Detta gäller bl. a. bestämmelsema om prövningav hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter i 53, 54 och 55 a §§. Medhänsyn härtill anser jag att det är naturligt att möjligheten att genomkollektivavtal göra avsteg frän hyreslagens tvingande bestämmelser också gällerden nya bestämmelsen i 55 b §. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. Ändringeninnebär att hyresnämndens beslut enligt den nya bestämmelsen i 55 b § färöverklagas till bostadsdomstolen (jfr 71 § sista stycket). Denföreslagna ändringen innebär alt paragrafen, som bl. a. reglerar parts skyldighetatt svara för rällegångskoslnad i bostadsdomstolen, blir tillämplig i en tvistenligt 55 b §. Lagändringamaföresläs träda i kraft . Enligtallmänna regler bör ny civilrättslig lagstiftning inle tillämpas på avtal som har mgätts före ikraftträdandet om inte starka skäl talar härför. Vid tidi gare reformer pä hyresrättens omräde har dock denna huvudregel modifierats i ätskilliga fall, bl. a. eftersom det har ansetts angeläget att regler somsyftar till att stärka hyresgäslemas ställning snabbt får genomslag. Nya bestämmel ser om besittningsskydd och prövning av hyran och andra hyresvillkor har .. sålunda vid 1968, 1973 och 1984 ärs lagändringar fått slå igenom även be- träffande äldre avtal (jfrbl. a. prop. 1983/84:137 s. 140 f)- I överensstäm- PfOP- 1987/88:162 melsemed de överväganden som dä gjordes anser jag att den nya bestämmelsen i 55 b §bör fä tillämpas även på hyresavtal som ingåtts före ikraftträdandet. Ettbeslut om återbetalning av hyra bör dock inte fä avse tiden före ikraftträdandet Ändringamai 66 och 67 §§, som är föranledda av att den nya bestämmelsen i 55 b § införs,bör ocksä få tillämpas på äldre avtal. Eftersomdet är en allmän grundsats att processuella regler blir tillämpligavid ikraftträdandet, om något annat inte föreskrivs, behövs inte någon särskildövergångsbestämmelse med anledning av de föreslagna ändringama i 70 och 73 §§. Enligtgrundläggande regler för strafflags tillämplighet i tiden skall straff bestämmasefter den lag som gällde när gämingen företogs. Gäller annan lag när dommeddelas skall dock den lagen tillämpas, om den leder lill frihet från straffeller till lindrigare straff (se 5 § lagen, 1964:163, om införande av ).Härav följer att en gäming enligt den upphävda bestämmelsen i 65 a § fjärdestycket kan leda till straff endast om dom meddelas före ikraftträdandet Någrasärskilda övergångsbestämmelser med anledning av att straffbestämmelsen i 65 a§ fjärde stycket upphävs behövs alltså inte (jfr prop. 1983/84:137 s. 140). Punkten2 har utformats i enlighet med vad jag nu har anfört. 4.2 Förslaget tiU lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder Ändringeni 4 § första stycket 2. innebär att hyresnämnden ges kompelens att prövatvister enligt 55 b §. Paragrafeninnehåller bestämmelser om att vissa beslut av hyresnämnd får verkställas som lagakraftägandedom. Detta gäller bl. a. beslut om åter-beiahiing av för mycket uppburen hyraenligt 22 eller 23 §§ hyresförhandlingslagen (1978:304). Jag anser attmotsvarande bör gälla även beträffande hyresnämndens beslut om återbetalning avhyra enligt 55 a § sjunde stycket och 55 b §. Förevarande paragraf harkompletterats i enlighet härmed. Ändringamaföresläs träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövsinte. 5 Hemställan P«P- 1987/88:162 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen alt anta förslagen till 1. lag om ändring i jordabalken, 2. lag om ändring i lagen(1973:188) om artendenämnder och hyresnämnder. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1987/88:162 Bilaga 1 De remitterade lagförslagen Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken delsatt det i 12 kap. skall införas en ny paragraf, 55 b §, samt närmast före 55 b§ en ny mbrik av följande lydelse, dels att 12 kap. 65 a, 66, 67, 70 och 73 §§skall ha följande lydelse. Återbetalning av hyra vid upplåtelse av bostadslägenhet i andra hand m.m. Om hyresavtalet avser upplåtelse i andra hand av en bostadslägenhetför anrujt ändamål ån fritidsändamål och om hyresvärden har tagit emot en hyrasom inte är skälig enligt 55 § första och andra styckena, skall hyresnämndenpå ansökan av hyresgästen ålägga hyresvärden att betala tillbaka vad han tagitemot utöver skäligt belopp jämte ränta. Räntan beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635)för tiden då hyresvärden tog emot beloppet till dess att det blivitslutligt bestämt genom ett beslut som har vunnit laga kraft och enligt 6 §räntelagen för tiden därefter. Ett beslut om återbetalning av hyra får inteavse tillbaka än före dagen för ansökningen. I ett ärende om återbetalning enligt första stycket skallhyresnämnden, om hyresgästen begår det, också fastställa hyran för denfortsatta uthyrningen från och med dagen för ansökningen. jordabalken omtryckt 1984:694. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 1 tillämpas 55 § första och andra styckena. Beslut om ändringav hyresvillkoren anses som avtal om villkor för fortsatt uthyrning. Första och andra styckena gäller också om hyresavtaletavser ett möblerat rum eller om lågenheten utgör del av upplåtarens egenbostad och upplåtelsen avser ett annat ändamål änfritidsåndamål. För att hyresnämnden skall kunna pröva en ansökan enligtförstastycket, skall ansökan ha kommit in till hyresnämnden fråndet hyresgästen lämnade lägenheten. Ingen får ta emot, träffa avtal om eller begära ersättningav hyressökande för anvisning av bostadslägenhet för annat ändamål änfritidsändamål. Sådan ersättning får dock utgå vid yrkesmässigbostadsförmedling enligt grunder som föreskrivs av regeringen eUer denmyndighet som regeringen bestämmer. Den som uppsåtiigen bryter mot första stycket döms tillböter eller fängelse i högst sex mänader. Är brottet grovt, döms till fängelsei högst . Den som har uppburit otillåten ersättning är skyldig attbetala tillbaka den.