prop · GB03145 · 1987-12-31 00:00:00 — om stöd till radio- och kassettidningar Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås alt verksamheten med radio- och kassettidningar skallbyggas ul och permanentas. Ambitionen är att utgivningen inom senast böromfatta etl femtiotal tidningar. Kostnaderna för detta beräknas till totalt 55milj. Verksamhetenmed radio- och kassettidningar bör tillföras 25 milj. kr. i reformmedel, så atlsammanlagt ca 38,2 milj. kr. kan disponeras för /89. - tallidningsnämnden - bör inrättas för att fördela det statligastödet och i samband härmed svara för upphandling av nödvändig tekniskutrustning m. m. saml bedriva en viss utbildnings- och utvecklingsverksamhet.Nämndens kanslifunktioner bör knytas till presslöds-nämnden. Deföreslagna formerna i övrigt för verksamheten följer i huvudsak de slutsatseroch rekommendationer som lagts fram av taltidningskommittén, som haft etlkombinerat förvaltnings- och utredningsuppdrag och svarat för verksamhetensutveckling. I 1987/88. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:508) om radiotidningar Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1981:508) omradiotidningar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett tillstånd att sända en radiotidning kan återkallas, omden som har fått tillståndet bryter mot denna lag eller mot villkor som avses i5 §. Beslut om återkallelse av tillstånd får överklagas hoskammarrätten, om beslutet meddelas av en annan myndighet än regeringen. Denna lag träder i kraft . ISenaste lydelse 1983:495. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, R. , , , , , G. , ,. Proposition om stöd till radio- och kassettidningar 1Inledning Med stöd av regeringens bemyndigande den 17 juni 1982tillsattes den en kommitté - taltidningskommittén (U 1982:05)'- med uppdrag atl fördela bidrag enligt förordningen (1982:669) om stöd till radio-ochkassettidningar saml att bedriva det ytterligare utrednings- och utvecklingsarbeterörande stöd till taltidningar som erfordrades enligt beslut medanledning av regeringens proposifion (1981/82:129) om slöd till taltidningar(KU 1981/82:31, rskr. har under sin verksamhet lagt framett antal delbetänkanden och särskilda rapporter. lade kommitténfram sitt slutbetänkande (Ds U 1987:6) Radio- och kassettidningar - slutsatseroch rekommendationer. Kommitténs sammanfattning av innehållet i belänkandetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanslällning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Frågan om synskadades tillgång till innehållet idagstidningar har aktualiserats vid etl flertal tillfällen sedan kommitténtillsattes. och regeringen har stegvis förnyat och utvecklat sinaställningstaganden i anslutning till den fortlöpande verksamheten med statligtstöd till radio- och kassettidningar. I regeringens proposition (1984/85:138) Om radio- ochkassettidningar anförde jag bl. a. att jag - när taltidningskommittén inhämtatytterligare, kompletterande erfarenheter och redovisat resultat och analyser aven fortsatt verksamhet - avsåg att göra en samlad bedömning av stödet tillradio- och kassettidningar för synskadade och återkomma i frågan. En sådanbehandling aviserades budgetproposition (prop. 1987/88:100bil. 10 s. 473). ' Kommittén bestod vid avlämnandet av betänkandet av f.d.direktören , ordförande, verkställande direktören ,vice förbundsordföranden , organisationsdirektören ,kanslichefen , redaktören och departementsrådet . Medhänvisning lill vad jag tidigare anfört i dessa frågor lägger jag nu Prop.1987/88:145 fram mina överväganden och förslag angående den fortsattaverksamheten med radio- och kassettidningar för synskadade. Arbetetmed all förbättra synskadades tillgång till innehållet i dagstidningarinleddes för elt tiotal år sedan på grundval av de intentioner som uttalades ipropositionen 1977/78:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet.Efter olika utredningsinsatser inrättades ett bidragsanslag . Taltidningskommitténtillsattes för att fördela bidrag lill tidningsföretag för utgivning avtaltidningar för synskadade och i övrigt vidareutveckla olika praktiska ochtekniska alternativ för verksamheten. Iregeringens proposition 1984/85:138 om radio- och kassettidningar behandladejag utförligt de motiv och ställningstaganden som legal bakom statensengagemang på detta område. Vad jag då anförde angående bårande principer ochallmänna riktlinjer äger alltjämt full giltighet. För en uttömmande genomgångav statens motiv för insatser på området hänvisar jag till nämnda proposition.Jag nöjer mig här med att ange de principiella huvuddragen. Statensåtgärder på området grundar sig på en ambition att förbättra synskadadestillgång till irmehållet i dagstidningar, med särskild hänsyn fill dagstidningarnasvikliga roll i den demokratiska processen. Vid sidan av allmän nyhetsbevakningkanaliseras viktig samhällsdebatt och opinionsbildning genom dagspressen.Dagspressens belydelse för synskadade i delta avseende accentueras av atl t.ex.radion, som är tillgänglig för synskadade, arbetar under särskilda krav som fmnsfastställda i lagar och avlal, bl. a. kravet pä opartiskhet. Deltaär del huvudsakliga skälet för ansträngningarna alt göra dagspressen åtkomligför så många som möjligt. Vid sidan av den centrala demokratiska funktionenhar dagspressen andra betydelsefulla uppgifter, l.ex. information i vidastebemärkelse, underhållning, förströelse samt den viktiga funktionen all påolika sätt uttrycka och förmedla sociala kontakter. Den sociala funktionenbrukar särskilt framhållas av synskadade och har vitsordats av taltidningskommittén. 2.2 Frågans tidigare behandling Stödettill radio- och kassettidningar inrättades den . Samma dagtillsattes tallidningskommittén (U 1982:05) för att fördela del ekonomiska stödetoch bedriva etl fortsalt utrednings- och utvecklingsarbete i enlighet med vadsom beslutats av regering och riksdag (prop. 1981/82:129, KU 31, rskr. Itakt med verksamhetens utveckling har de yttre formerna reglerats i olika lagaroch förordningar. Bidragen fördelas enligt förordningen (1982:669) om stöd tillradio- och kassetfidningar. tillstånd lillradiosändning m. m. finns i lagen (1981:508) om radiotidningar Prop.1987/88:145 och förordningen (1981:512) om radiotidningar. Ansvarigheten förinnehållet regleras i lagen (1982:521) om ansvarighet för radio- ochkassettidningar. Formerna för taltidningskommitléns arbete bestäms avförordningen (KRFS 1982:9) med instruktion för tallidningskommiltén. Redanunder som verksamheten pågick genomfördes en del ändringar ochklargöranden i regelkomplexet. Utvecklingen fram till harredovisats utföriigt i propositionen 1984/85:138, varför jag hänvisar lill denför en närmare redogörelse av taltidningskommitléns verksamhet under de treförsta åren. Isill betänkande (Ds U 1984:8) Om slöd fill radio- och kassettidningar föreslogkommittén en rad principiella och praktiska justeringar i stödsystemet ochanförde atl det övergripande målet med verksamheten var att göradagstidningarnas information och opinionsbildning fillgänglig för läs-handikappade(s. 6). Ipropositionen 1984/85:138 (s. 14) framhöll jag behovet av alt förbättrasynskadades tillgång till dagsfidningar och föreslog alt verksamheten skullevidareutvecklas. Regeringenmedgav statlig helfinansiering av utgivning av radio- ochkassettidningar för alt underlätta en fortsatt utveckling av verksamheten och ocksäett starkt rabatterat pris pä en talutgäva av en dagstidning för att stimuleraintresset för abonnemang (s. 15). I övrigt föreslogs en prioritering av radiodistribulioni den fortsatta verksamheten och försök med utgivning enligl den s. k. RAPS/RATS-metoden(radiosända punktskriftstidningar för synskadade resp. radiosända lalsynleslidningarför synskadade). Metoden innebär överföring direkt från tidningarnassälleri-datorer lill punklskriftsdisplayer hos synskadade abonnenter ellerspecialmottagare för syntetiskt tal (s. 28-33). Sammanfattningsvisanförde jag i nämnda proposition (s. 37) atl verksamheten i övrigt bordebedrivas "enligl gällande regler och riktlinjer. Målet är all iså effekfiva och ändamålsenliga former som möjligt förbättra synskadadestillgång till dagstidningar och därmed synskadades delaktighet isamhällslivet." Riksdagenskonstitulionsutskoll pekade i sitt betänkande (KU 1984/85:33 s. 3) påriksdagens enhälliga beslut om att sätta igång en verksamhet medtaltidningar. I samband härmed hade utskottet framhållit (KU 1981/82:31)"alt ändamålet med taltidningar var all öka möjligheterna för desynskadade att få tillgång lill samma information via pressen som den övrigabefolkningen. De enligt utskottets mening viktigaste riktlinjerna förbedömningen av fördelningen av stödet var atl inom en region nå största möjligakrets av synskadade och alt beakta behovet av politisk mångfald." Utskottetgodtog vidare regeringens förslag angående full kostnadsläck ning, rabatterade abonnemangspriser och försök med partiell samverkan enligt den s. k. alternativ Il-modellen. Den innebär atl tidningar kan sam verka i distribution, teknik och redigering av allmänna nyheter, men bibe- , hålla separat redigering av opinionsbildande material - i praktiken således talutgåvor där ena sidan på kassetten utformas gemensamt och den andra 5 separatav samverkande lidningsulgivare. Isammanhanget uttalade utskottet (KU 1984/85:33 s. 5) att "Det ideala Prop.1987/88:145 målet är självfallet att möjliggöra för [synskadade] att fåtillgång lill all dagspress. Detta är emellertid ell mål som knappast kanuppnås på en gång." Utskottet framhöll avslutningsvis vikten av ettfortsalt utvecklingsarbete med sikte på alt synskadade kan fåtillgång till fullständiga dagstidningar i form av överföringar till syntetiskttal eller punktskrift med hjälp av datorsällningar, dvs. den s. k. RAPS/RATS-metoden.Enligl utskottet var det viktigt att ett sådant utvecklingsarbete stimulerades. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1984/85:294). Kommittén bygger sina förslag fill utformning av enfortsatt verksamhet med radio- och kassettidningar på nästan fem årserfarenheter av bidragsgivning och utvecklingsarbete med talversioner avdagstidningar. Kommitténs slutsatser och rekommendationer utgör därför isig en samlad bedömning av alla de praktiska och principiella frågor som berörden statligt stödda verksamheten med radio- och kassettidningar. I det följande återger jag kommitténs synpunkter på någraav verksamhetens huvudfrågor. Synskadade får information genom riksradio, lokalradio ochnärradio saml i viss utsträckning genom TV. Ifråga om radiosändningar ärsynskadade jämställda med seende. I princip arbetar dock radio och TV undersärskilda, rättsliga krav på bl. a. opartiskhet, vilket gör atlförutsättningarna för opinionsyttringar och kommunikafion via dessa medier ärbegränsade. Landsting och kommuner har en ganska omfattande verksamhetmed s.k. läns- och kommuntaltidningar för läshandikappade. Tallidningarnasinnehåll utgörs vanligen av material ur lokal och ibland rikspress, egna inslagsamt särskild handikappinformation. Läns- och kommuntaltid-ningarna äretablerade . De flesta har utvecklats ur bibliotekens specialserviceför synskadade. Verksamheten finansieras av kommuner och landsting, ofta genomdelat ansvar. Kostnaderna för utgivning av dessa taltidningar varierar.De brukar för de mindre tidningarna uppgå lill , förmedelstora lill . samt för de stora lill mellan300000 och . Länstallidningar med stor upplaga och/eller hög ulgivningstälhet,t.ex. Örjansbandet i och Gävleborgsbandet i , kostar över 1milj. atl ge ut. De flesta taltidningar tar ut en symboliskprenumerationsavgift, som högst . har enligt kommittén inga egentligainskränkningar i utgivningen av läns- och kommuntaltidningar kunnat märkas.Utvecklingen tycks snarare gä mot ett utökat antal taltidningar, tätareutgivning och i flerafall även en ökning av antalet abonnenter. En ökad utgivnings- Prop.1987/88:145 frekvens gör atl denna typ av taltidningar kommer atl ligga alltnärmare dagspressen i sin rapportering. situation där dagstidningarna görs tillgängliga för synskadade är det enliglkommittén angelägel att den resurs som läns- och kommuntaltid-ningarna utgöranvänds lill all förmedla annan information än dagspressin-formalion lillsynskadade. Synskadadehar också tillgång till fack- och skönlitteratur. Totalt finns ca 23000 boklifiartillgängliga som talböcker. Av dessa finns uppskattningsvis 7000 titlaromedelbart tillgängliga vid landels folkbibliotek. Även etl hundrataltidskrifter finns utgivna på kassett för läshandikappade i versioner som direktmotsvarar de tryckta föriagorna. Slutligenfinns vissa möjligheter för synskadade att via bibliotekens inläsningstjånstkostnadsfritt få bl. a. artiklar från tidningar och tidskrifter intalade påkassett. Inläsningstjänslen är ojämnt utbyggd och saknas i många kommuner. Kommitténmenar all det från demokratisk utgångspunkt är viktigt att alla kan ta del avden samhälleliga debatten. Det är därför angelägel atl alla grupper i samhälletkan tillgodogöra sig nyhetsinformationen och opinionsbildningen i bl. Målsättningenför det fortsatta arbetet bör vara att sä småningom alla dagstidningar ges ut italversioner. Talulgåvorna bör så långt som möjligt vara förlagetrogna och nåabonnenterna som de seende får den tryckta tidningen. Kommitténanser i princip att även andra läshandikappade grupper som har svårt alttillgodogöra sig tryckta tidningar bör kunna fä tillgång lill radio- ochkassettidningar. Som jämförelse nämns atl talböcker kan utnyttjas av andra läshandikappadeän synskadade. Avgörande är dock vilka resurser som ställs till förfogande. Redantidigt stod det klart för taltidningskommittén att dagstidningarna visade ettsvalt intresse för utgivning av radio- eller kasseittidningar på det sätt ochde ekonomiska villkor som gällde enligt riksdagsbeslut. Skälet vardels den dä rådande finansieringsprincipen atl varje företags ekonomiskabärkraft skulle vägas in vid bidragsprövningen, dels brislen på ett utprovatoch komplett system för radiodistribulion. Full kostnadstäckning och enmålmedveten satsning på radiotidningar var tidningsutgivarnas huvudkrav för atlde över huvud taget skulle åta sig någon utgivning av lalutgåvor. Utgivarnaanförde också atl av den potentiella läsekretsen en långt mindre del än väntatvar intresserad av abonnemang på lalutgåvor och att tidningar som engageradesig i verksamheten mötte ett oväntat starkt köpmotstånd bland synskadade.Konkurrens från prisbilliga läns- och kommuntaltidningar angavs som enbidragande orsak. Ävenavtalsmässiga och organisatoriska synpunkter anlades. ex. betänksamma inför nyanställning av journalister, så långe staten intekunde garantera etl flerårigt stöd. beslutade år1985 bl. a. att kommittén kunde medge full netlokoslnadsläckning för utgivningav radio- och kassettidningar, atl radiodistribution skulle prioriteras i denfortsatta verksamheten samt all priset för abonnemang på en tryckt tidning ochdess lalulgåva kunde vara av priset för den tryckta tidningen. Med dessa nyaförutsättningar kunde kommittén träffa uppgörelser med nio tidningsförelag omutgivning av radiotidningar. Av dessa företag hade sex inte tidigare givit uttalutgåvor. hade femlon dagstidningar engagerat sig iutgivning av radio- och kassettidningar, nämligen tre storstadstidningar, tio flerdagarslidningaroch två fådagarslidning-ar. Tillsammans hade tidningarna knappt 1 200 abonnenter.Därtill kom den särskilda försöksutgivningen av Göteborgs-Poslen som RATS-lidningtill 35 synskadade. De tidningar som ger uttalutgåvor och dessas abonnentutveckling framgår av tabell 1.Bidragsutvecklingen inom verksamheten redovisas i tabell 2. Antalet abonnenter på radio- och kassettidningarna åren 19841987 genomsnittligkvartalssifTra Budgetår/ belopp (tkr) 86/87 (beräknat) 87/88 (beräknat) 1) Den begränsade höjningen av bidragskostnaderna hänför sig främst till att två tidningarerhåller lägre bidrag äntidigare på grund av ändrad utgivningsperiodicitet. I början av år 1987riktade kommittén en förfrågan lill landels morgon- Prop. 1987/88:145 tidningarom dessa under förutsällning av full statlig netlokoslnadsläckning och radiodistribulionvore beredda alt starta utgivning av lalutgåvor för synskadade, och i så fallhur snart efter elt eventuellt riksdagsbeslut utgivningen kundebörja. har ca 35 tidningar, därav etl trettiotal flerdagarslidningar,förklarat sig beredda all starta lalutgåvor under angivna förutsättningar. Flerdagarslidningarna,varav två är storstadstidningar, utgår från radiodistribulion. Ifråga om fådagarslidningarnakan man anta att det i första hand rör sig om bud- eller postdistribueradekassettidningar. Gensvaretfrån tidningsföretagen är av avgörande belydelse för kommitténs syn på utgivningsverksamhelenbåde . Ytterligare ca 35 utgivande tidningar skulle vidsidan av dem som ger ul lalutgåvor föra upp antalet radio- ochkassettidningar till elt femtiotal. Företagens tryckta nctloupplagorrepresenterar av den samlade netloupplagan för morgonfidningarna.Nuvarande abonnentantal skulle därmed nästan kunna fyrdubblas och stiga till ca4 500 personer. Kommitténnoterar atl en sädan omfattning av verksamheten medför anspråk på samhälleligastödinsatser, inkl. medel för inköp av leknisk apparatur etc., utöver vad somför närvarande disponeras för ändamålet. En så markant utgivningsökning skulleför övrigt kunna leda lill all även andra utgivare utvecklar etl intresse förutgivning. Kommitténpåpekar atl även om resurser ställs lill förfogande är detta ingen automatiskgaranti för att utgivning av radio- och kassettidningar kommer till stånd.Tidningsföretagen kan inte åläggas att ge ut lalutgåvor. Avgörande förutbyggnaden av verksamheten är således ytterst tidningsföretagens vilja altmedverka och samhällets möjligheter att bidra med de nödvändiga ekonomiskaresurserna. Metodenmed radiofidningar bygger på utnyttjande av rundradions FM-sändarnäl under ickeprogramtid. utnyttjas tolv större FM-sändare samt ett antal slavstalionerför verksamheten. Systemels totala funktion omfattar de tre leden studio,överföring och mottagare. Erfarenheternahittills visar alt systemet i sin helhet fungerar väl, bortsett från vissasmärre inkörningsproblem i en del fall under utgivningens inledningsskede.Dessa har huvudsakligen gällt utruslningsfel och ovana vid hanteringen. Genomutvecklingsarbete och informationsinsatser har driflssäkerheten stigit.Abonnenterna anser i allmänhet att systemet fungerar bra och atlljudkvaliteten är god. Kommitténunderstryker vikten av utbildning av taltidningsredaktionens personal iinläsningsteknik och handhavande av den tekniska utrustningen. Ett program meden sådan inriktning behöver utarbetas. Redaktionspersonalen bör efter eninkörningsperiod med leknisk assistans själv kunna sköta inläsningen. Detfinns två huvudproblem med mottagarutrustningarna, nämligen bris- Prop.1987/88:145 lande frekvensstabilitet och krånglande kassettmekanism. De senastlevererade apparaterna har dock en ny kassettmekanism, och leverantören har aviseratmöjligheter att byta ut den frekvensbestämmande delen. Erfarenheterna visar atldet uppslår färte driftsstörningar om inslallafion av molta-garulrustning skergenom hembesök av leknisk personal. Den relativt sett högre kostnaden förhembesök kan således sparas in genom färtc drifts-störningar. Förmottagarutrustningarna får man enligl kommittén räkna med ett pris på ca3 . per apparat exkl. mervärdeskatt. Leverantören har dock antytt atl vidbeställning av över 3000 apparater kan priset bli märkbart lägre. Tillinköpspriset kommer kostnader för leveransprovning, . permottagare, och leverans och inslallafion genom hembesök, för närvarandegenomsnittligt ca . per apparat och abonnent. Reparation av felaktigmottagare beräknas kostat genomsnitt ca . per apparat och år. Kommitténhar i samarbete med radio påbörjat en utvärderingav mottagarnas funktion och den tekniska kravspecifikationen i syfte all kunnainfordra anbud och beställa nya serier i så nära anslutningsom möjligt till etl eventuellt riksdagsbeslut om en fortsättning av verksamheten.Televerket radio är liksom tidigare berett alt bistå med detta arbete saml altsvara för leveranskontroll och leverans av mottagarna lill abonnenterna. Hittillshar nätet för riksradios program I utnyttjats för radio-tidningssändningar.Med befintligt antal tidningar och aktuell bandlängd per tidning har sändningskapaciletenvarit tillräcklig för verksamheten. I en mer landsomfattanderadiotidningsverksamhet kan dock enligl kommittén problem uppstä medkollisioner och bristande tillgång på sändningskapacitet. 3.3.2Radiotidningar enligt den s. k. RAPS/RATS-metoden Ävenden s.k. RAPS/RATS-metoden bygger pä utnyttjande av rundradions FM-sändarnälunder icke programfid. Tack vare den digitala överföringsmetoden kan så gottsom hela tidningens innehåll överföras på väsentligt kortare lid än inlästa radiolidningar.Den egentliga överföringen lar , men kan behöva upprepasnågra gånger för alt säkerställa felfri mottagning. Underhösten 1986 levererades 35 moltagarutrustningar för RATS-över-föring avGöteborgs-Posten till synskadade. Systemets funktion har motsvarat deförväntningar som ställts. Kommittén noterar dock alt provgruppen består avpersoner som erbjudit sig att delta av egel intresse och därför inte kanjämföras med den allmänhet som radio- och kassetfidnings-utgivare i regelvänder sig lill. Tillverkningskostnadernaför de nu levererade mottagarna med talsyntes är ca . per styck exkl. moms. I en större serie bedöms kostnaden kunna bli lägre. Kostnaderna för den särskilda utrustningen på tidningen (sorteringsdatorn) och utrustningen på sändarstationen (mellandalorn) är 10 betydligthögre än vad som bedömdes , troligen minst ca . Prop.1987/88:145 resp. . per styck exkl. moms. Systemetär tills vidare prövat endast i begränsad omfattning. Det är enligt kommitténönskvärt att systemet prövas parallellt med inlästa radiotidningar för att geen ännu bättre uppfattning om marknadens acceptans av systemet och om deförbättringar som kan behöva genomföras. Enparallellsändning av de två systemen bör från teknisk synpunkt inte medföranågra direkta komplikationer. Eftersom RÅTS kan överföras kandessa sändningar ske över samma sändare och tidsmässigt i anslutning lill deinlästa tidningarna. Mottagarutrustningarna bör utvecklas för alt kunnautnyttjas även för andra datoriserade textleveran-ser. Ett belysande exempel ärförsöket med facklilteraturöverföring till några studerande i . Ytterligaredokumentation av själva systemet erfordras, liksom leknisk kravspecifikationför fillverkning av utrustningen. Dessutom måste rutiner utarbetas för leveransav mottagare, instruktioner för handhavande av mottagarna, utbildning avabonnenterna för.effektiv bläddring och överblick av del stora materialet,service, underhåll, m. m. Hela den verksamhet som byggts upp omkring systemetför inlästa radiotidningar måste ocksä åstadkommas för RAPS/RATS-metoden innandenna går aft använda för reguljär verksamhet i större omfattning. Enav RAPS/RATS-teknikens verkliga förtjänster är enligt kommittén just denalternativa användningsmöjlighet som tekniken medför. och i elt störreperspektiv ger tekniken synskadade avsevärt större möjligheter all få tillgånglill bl. a. facklitteratur och samhällsinformation, vilkel öppnar storautvecklingsmöjligheter inom utbildningen i vidare bemärkelse. 3.3.3Val mellan olika distributionsformer fortsatta verksamheten måste man enligt kommittén gå in för en kombinationav olika tekniker. Distributionsformen måste anpassas till synskadadesförutsättningar, tidningarnas periodicilel och förväntade abonnentanlal samt deberäknade kostnaderna för verksamheten. Redigerade, inlästa radio- ochkassettidningar bör tills vidare vara huvudalterna-fivet. Förfådagarsfidningar är kassettutgivning att föredra enligt kommittén.