prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Del sammanlagda resursbehovet, enligtstyrelsens beräkningar, uppgår lill 2,3 milj, kr. Med anledning av godkännande av propositionenom en internationell konventionrörande systemet för en harmoniserad varube-skrivning och kodifiering (HS -"Harmonized syslem") medgav regeringen i regleringsbrevetatt överskrida anslaget med 3,5 milj, kr. Beloppet avsåg dels tryckningskostnader,dels utbildnings- och informationsinsatser inom och till näringslivet. Styrelsen menar atlarbetet med anledning av HS måste fortsätta även under /89, Styrelsen begär för delta ändamål 1,5milj, kr. lämnade styrelsen rapporten. Irapporten analyseras ADB-behov fram lill /93, Två allernativ redovisades.Alternativ A innebar atl nuvarande utrustning kompletteras med hänsyn laget lill 55 förväntad volymtillväxt.Kostnaden för detta allernativ beräknades till 2,9 Prop. 1987/88:100 milj. kr.Alternativ B innebar alt nuvarande datorer ersätts med ett moder- Bil. 9 nare system. Investeringskostnaden i deltaalternativ uppskattades till 11,3 milj,kr. Regeringen beslutade atl anskaffning skulle få ske i enlighet med det lägre alternativet. Styrelsenmenar nu atl denna anskaffning inte täcker den förväntade volymtillväxten ochde anpassningsåtgärder som kommer att krävas i samband med den kommandedatoriseringen av tullens import- och exportrutiner. a, krävs utbyte avbåde nuvarande operativsystem och enutvecklingsdator. Den totala investeringskostnaden uppgår till 1 milj, kr. Styrelsen yrkar medel motsvarande som skalltäcka kostnaden för avgifter tillstatskontoret. uppbördsystem bygger på en faktureringvarje vecka. Innevarande budgetär disponerar generaltullslyrelsen 0,3 milj. krför att klara tillfälliga arbetstoppar. Dessa resurser används för att hyra intillfällig servicebyråpersonal. Styrelsen begär en utökning av dessaresurser med 0,2 milj. kr till 0,5 milj. kr, under /89, Styrelsen hemställer om att 1,0 milj. kr, anslåsför atl pröva utnyttjandet av arméns helikopterresurser ochandra möjligheter lill utnyttjande av flyg i bekämpningen av narkotikasmugglingen över svensk-norska landgrän sen. ' budgetproposifion föreslog regeringenatt tullverkels spa-ningsdiarium(SPADI) skall drivas på polisens datorer (tull-ASP) och drift-sättas ietapper. Förslaget bifölls av , I en första etapp påbörjades en försöksverksamhet iStockholm och i , I maj1988 beräknas driften av systemet ha gett tillräckligt med erfarenhetför alt styrelsen skall kunna lärnna en rapport till regeringen med utvärdering av försöksverksamheten. Enligtstyrelsens plan för utbyggnad av SPADI efter provverksamheten etapp 2)träder systemet i drift isödra och västra tullregionerna. Övriga regioner beräknas anslutas . Styrelsen hemställer om 1,8 milj, kr, för denna ulbyggnadför /89, övertar successivt ansvaret förtullverkets lokalförsörjning under innevarande budgetår. Förtullverkels egna (statsägda) lokaler övertogbyggnadsstyrelsen formellt ansvaret den , För innevarande budgetår har för lokalkostnaderanvisats 75,9 milj, kr. Efter samrådmed har styrelsen för /89 beräknat -efter avdrag för andel - ett resursbehov om 72,1 milj. kr, för lokalkostnader. Avdettabelopp avser 3,1 milj. kr. hyresökningartill följd av avtal. I beloppet ingår också av styrelsen beräknade ökade hyreskostnader fördistrikistullkammaren vid . Styrelsen räknar numera med enproduktionskostnad på 27 milj. kr för detta bygge, vilket innebär en ökning avkostnadsramen med ca 10 milj.kr. Styrelsen påpekar att tullverketfäster stor vikt vid arbetet på atl förenkla gränspassager och ta bort gränshindersom upplevs vara lill besvär både 56 för näringslivet och förtullverket, I tullförfaltningarna finns vissa be- Prop, 1987/88:100loppsgränser fastlagda av regeringen efter delegering av . Här Bil.9 kan nämnas beloppsgränserna för resandetullfrihel , förtullfrihet för postförsändelser, för gåvoförsändelse, för tullfrihet för vissa varor till undervisningsanstalt eller vetenskapligtinstitut samt somminimigräns för särskild respektive annan restitu- . Del är av olika skälen omständlig procedur att ändra beloppsgränserna. Möjlighet finns för regeringen alt delegera beslutanderätten i deberörda avseendena till generaltullstyrelsen. Styrelsen anser det vara enlämplig åtgärd att regeringen meddelar föreskrifter i enlighet härmed. Ijuni 1986 tillkallades en särskild utredare med uppdrag alt utreda-(Fi 1986:20)förutsätlningarna för och lämna förslag angående dokumentlös hantering avprocedurer i samband med import- och export av gods. överlämnade den särskildeutredaren en förstudie rörandedatorisering av tullens import- och exportruliner (SOU 1987:40 "Datorisering av tullens export- ochimportruliner). Betänkandet har remissbehandlats.En sammanfattning av betänkandet och en sammanställning av remissvaren lämnas i bilagorna 9,3 och 4,beslutaderegeringen alt den särskilde utredaren - i avvaktan pä remissbehandlingen och erforderiiga beslut avstatsmakterna - skulle fortsätta sitt arbetei enlighet med de förslag lillriktlinjer för del fortsatta arbetet som lämnades i förstudierapporlen. Uppbyggandet av ett tulldatasystem.är, enligtförstudien, en långsiktig investering. behöver investeringar för 128 ä 145 milj, kr. De kostnader som införandetav ett tulldatasyslem medför föresläs bli finansierade genom främst personalbesparingar. Den samlade rationaliseringspotentialen bedöms till ca390 personår.Detta motsvarar en årlig besparing på ca 80 milj. kr.Dessa beräkningar stämmer väl överens med motsvarande erfarenheter somgjorts både i och i . I kalkylen har beaktats bl, a. ökandeärendevolym, irögheter och odelbarhe- ler motsvarande . Tulldalasystemel medför också att kontrol len i fråga om införsel och utförsel i viss mån behöver förskjutas lill efterkontroll hos företagen. Utredaren förordar, i anslutning till en datori sering, atl resurserna för det ändamålet utökas, I kalkylen ingår därför resurser motsvarande förförstärkning av insatserna i fråga om ökad efterkontroll, I kalkylen har också inlagts behov av en utbyggd central och lokal ADB organisationmotsvarande . Intäkterna uppträder successivt med början under investeringsfasens sista år. Ut veckling av exportsystemet föreslåsinledas , Tester och försök genomförs , Frånmitten av 1988 kan en slutlig system beskrivning påbörjas samt anskaffning av utrustning, utbildning och infor mation förberedas. Därefter skall, enligt utredaren, med början systemet fortlöpande kunna införas påde 22 platser som täcker av antalet exportanmälningar.Samtidigt med att exportsystemel börjar 57 utvecklasinleds utveckling av importsyslemet och försök genomförs på ett antal orter. kan ett partielltimporlsyslem tas i bruk på någon ort.Slutlig systembeskrivning, anskaffning av utrustning, utbildning och information kan ske , Ett successivtinförande av det fullständigaimportsystemet kan påbörjas . skall alla import- och exportärenden kunnahanteras i tulldatasystemet. Utredarenföreslår atl under /89 bör kostnader för utveckling och driftav lulldatasystemet anvisas under anslag fill . Den särskildeutredaren har gjort följande beräkningar avseende resursbehovet för /89. För investeringar iutvecklingsarbete, utbildning ochlokalanpassning beräknas resursbehovet uppgå till 11,8 milj.kr. Fördriftskostnader avseende tekniskt underhåll, personal för drift- ochunderhållsarbete, datakommunikation, lokalkostnader och förbrukningsmateriel beräknas ett resursbehov motsvarande 4,9milj. Under /89 behöver också anskaffning av ADB-utrustninggöras. Kostnaden för datorer ochterminaler m. m. beräknas uppgå lill 13,8 milj. kr. 1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 -40,5 -538,5 (därav lönekostnader) (705 786) (-46919) (varav KBV) (-104 748) Generaltullstyrelsenhänvisar i årets anslagsframställning lill fyra områden som särskihkommer atl påverka förutsättningarna för arbete framöver . Den beskrivning som styrelsen gör inomdessa områden ansluter sig lill de allmänna policyavvägningar som fidigare harredovisats. Styrelsen redovisar det problem det innebär att hanteraen volymökning, genomföra vissaverksamhetsmässiga förändringar, upprätthålla kontrollnivån och uppfylla de sparmål som statsmakterna läggerfast. För egen del gör jag följande bedömning, fick i uppdrag att i samråd med statskontoret ochriksrevisionsverkel utarbeta ettuppföljningssystem för . Detta arbete avslutas under februari 1988.Uppföljningssystemet kommer enligt min mening all innebära alt tullverketfår ett styrinstrument tillförfogande som på ett bättre sätt än Prop. 1987/88:100 möjliggör en avstämning mellanresursbehov och resursinsatser. På Bil, 9 så sätt kommer att habättre möjligheter alt bemästra de problem som styrelsen har pekat på, I ett avseende har jag vidtagit ålgärder isyfte att höja tullens möjligheter alt öka sin servicenivå. Enligt tidigarebeslul har tullen givits ' rätt att av infiytande medel fråntullförrällningsavgifter utnyttja 6 milj. kr. för servicehöjande åtgärder.Regeringen har på milt förslag 1987 beslutat höjadenna ram till 10 milj, kr. Delta har beaktats i beräkning en av anslaget för /89, Jag ärberedd att godta styrelsens skäl för ett elt-årigt budgetförslag. 1988 kommer detnya uppföljningssystemet att införas i . Ett väsentligt förbättrat underlag kommer då följaktligen att finnas för att ta ställning lill ett mer långsiktigt sparmål, 1 likhet med föregående år bör omfattas av ett begränsat huvudförslag, "Produktionen" iform av kontroll- och lultaxeringsverksamhel bör undantas från neddragning. Jag föreslår alt en besparing motsvarande ett belopp om 2 milj, kr. avseen de främst generaltullstyrelsens och tulldirektionernas administration las ut. budgetproposition föreslog regeringen med anledning av tidigareanmälda problem med höga pensionsavgångar bland tullens kammarskrivare alttullverket engångsvis skulle få disponera 3,5 milj. kr, föranordnande av lulltaxerarkurser. Dessa extra kurser avslutas under budgetåret1988/89, För atl resursmässigt klara att starta en ordinarie tulltaxerarkursunder detta budgetår har styrelsen hemställt om ett resurstillskott på 3,5milj.kr. Jag har erfarit atl problemen med höga avgångar numera har minskat.Min bedömning är emellertid all en ordinarie kurs bör startas under budgetåret1988/89. I syfte alt underlätta den personalom-slällning som blir nödvändig itullverket till följd av den kommandedatoriseringen anser jag alt lill denna kurs i första hand skall rekryteraspersoner som är verksamma inom tullen. Jag föreslär därför ettresurstillskott i enlighet med styrelsens förslag. Styrelsen har redogjort för en avslutad översynav utbildningen inom . I utredningen föreslås alt en enhetlig grundutbildning utvecklas inom . Styrelsen begär konsultmedel för att utforma en sådan utbildning. Jag delar styrelsens uppfattning. Jag ser stora fördelar med en förändrad utbildningsinriktning med tanke på de omfattande fram lida förändringar som planeras inom och som kommer att ställa höga krav på fiexibilitet i organisationen. Min uppfattning är atl denna konsultinsats bör komma till stånd redan under innevarande år. Milt för slag är därför alt medges att överskrida anslaget med 2,5 milj, kr, under innevarande budgetår för detta ändamål 59 har vid kontroller påvisat sådana fel vidtransporter av farligt Prop. 1987/88:100 gods att ca en tredjedel avtransporterna inle har fåll tillstånd att fortsätta. 9 Styrelsen begår 11tjänsier för /89 som skall fullgöra en s k"back-office" funktion vid de större införselorterna. Efter samrådmed chefen för försvarsdepartementet och gör jag bedömningenatt behovet av insatser på områdel är stort,Jag är inte beredd att föreslå nyatjänster för kontroll av farligt gods. Mitt förslag är att lösa de problem somstyrelsen pekat på med förstärkta fortbildningsinsatser för särskilt utvaldatulltjänsteman vid de utsatta gränsorterna. Jag anser del också vara lämpligtatl förbereda en framlida uppkoppling mellan tullens s. k, SPADI terminaler vidde större fätjelägena med register över farligt gods som är underuppbyggnad. Jag har beräknat 0,5 milj, kr, för ändamålet. Även begär styrelsen ett resurstillskott förhundekipage för narkotikabekämpning. Jag ser förtjänster med att användahundar i kampen mot narkotikasmuggling. Jag är därför beredd atl föreslåytterligare fyra nya hundekipage till till en kostnad av 1,3 milj.kr. Den infördes det europeiska s.k.enhetsdokumentet. Styrelsen har tidigare anmält farhågor för denarbetsbelastning som uppstår vid gränsorterna med anledning av det nyatulldokumentet. har emellertid medgivit vissa övergångsarrangemang.För innevarande år disponerar tullen 3,4 milj.kr,för atl resursmässigtförstärka de större gränsorterna. Styrelsen menar i årets anslagsframställningatl de övergångsproblem som tidigare anmälts avseende införandetidpunkten den 1januari 1988 också kommer att uppträda dåövergångsarrangemangen upphör. Styrelsen hemställer att även under budgetåret1988/89 få disponera 3,4 milj.kr på samma sätt som . Minbedömning är följande. Införandet av enhetsdokumentet kommerunder en övergångstid att ställa till svårigheter. Detta gäller inle bara iSverige ulan i flertalel EGr och EFTA-länder. Tullprocedurerna i de olikaländerna är inte harmoniserade.Den tidsom slår till förfogande för att anpassa sig lill det nya enhelsdokumentet harvarit myckel kort. Av delta skäl har tullmyndigheterna medgivit att de nuvarandeblanketterna övergångsvis får accepteras vid sidan av enhelsdokumentet. Mittförslag är att får disponera de "extra" lönemedel somregeringen föreslog budgetproposition. På så sätt erhåller, enligtmin uppfattning, resursmässigt goda förutsältningar att hanlera de problem som införandel av enhelsdokumentetmedför. Därefter bör planen återgå och avslutas på det sätt som föreslogs i1986 års budgetproposition. Siffrorna inom parentes avser föränd-ringstalel iförhållande till den ursprungliga och av godkända planen: 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 8,5milj. kr ( + 3,4 milj. 6,8 milj. kr. (+3,4 milj. 1,7milj. Regeringen har också medgivittullverket att överskrida anslaget under Prop, 1987/88:100 innevarande budgetårför extra tryckkostnader med 3,8 milj. kr. i samband Bil. 9 med införandet av enhelsdokumentet. Styrelsenpåpekar atl enhetsdokumentet är dyrare alt trycka än de gamla blanketterna ochalt ett permanent tillskott om 2,3milj, kr behövs för att resursmässigt klara av detta. Osäkerheten är dock storvad gäller näringslivets behov av enhetsdokument som tryckes och försäljes i regi. Jagföreslår därför alt anpassar kostnaderna och produktionen av det nyaenhetsdokumenlet till efterfrågan ochalt denna kostnad finansieras genom försäljningsinkomsterna, I samband méd prövningen av tullverketsresursbehov budgetpropositionvad gällde införandet av den nya tullnomenklaturen den 1 januari 1988konstaterade jag att beräkningarna var mycket osäkra. Jag anmälde atttullverket avsåg att senare inkomma med en precisering av kostnaderna. En sådanbedömning kunde göras och regeringen beslutade alt tullverketskulle få överskrida anslaget under innevarandeår med 3,5 milj.kr,för delta ändamål. Styrelsen menar att resursbehovet delviskvarstår under /89 och alt resurser motsvarande 1,5 milj,kr bör tillföras anslaget. Min bedömning är att resursmässigt har givits möjligheter att klara av de övergångsproblem som uppstår med den nyatullnomenklalurens införande och att de kvarvarande informations- och utbildningsproblemen under /89kan lösas inom befintliga ramar. De ytterligare behov av ADB-resurser somstyrelsen pekar på kommer alt blitillgodosedda dels genom den anskaffning som sker med anledning av regeringens tidigare anskaffningsbeslut, delsgenom den anskaffning av ADB-resursersom planeras med anledning av tulldalasystemel. Jag återkommer senaretill detta. Styrelsen hemställer om utökade resurser för atlhyra in tillfällig personal i samband med oplanerad frånvaro och andra typer.av störningar vid generaltullstyrelsens statistiska sektion.Riksdagen godkände (prop 1986/87:100, bil,9, SkU 25, rskr 195) att 0,3 milj, kr, skulle få disponeras av för detta ändamål. Jag anser altdetta resurstillskott är tillräckligtför att lösa de av styrelsen utpekade problemen.och är därför inte beredd att föreslå en utökning av nämndabelopp. Styrelsen hemställer om 1 milj, kr. för att köpaflygtjänster från i första hand armén. För egen del är jagberedd atl föreslå atl resurser motsvaran de styrelseris förslag avsätts för enförsöksverksamhet med flygspaning. Emellertid bör styrelsen genomföra en utvärdering av effektiviteten av denna typ av spaningsmetod och redovisaresultatet av denna . I min anmälan budgetproposition avuppbyggnaden av tullens spaningsdiarium (SPADI) föreslog jagalt delta skulle ske i sarnarbeté med och samordnas med polisens allmänna spaningsregister (tull-ASP), Jag föreslog också atl utbyggnaden av tull-ASP borde ske i etapper och att en utvärdering borde ske av den första etappen. Förslagen bifölls av . Styrelsen hemställer nu om resur ser avseende utbyggnadselapp 2 av SPADI systemet. också sin avsikt atl i maj 1988redovisa en utvärdering av genomförandet Prop. 1987/88:100 av etapp 1, För egendel anser jag atl redovisningen av denna utvärdering Bil, 9 bör avvaktas innannågot preciserat ställningstagande från min sida är möjlig alt göra. Jag är också medveten om atl det är angeläget attinförandel av SPADI-systemel inle blir försenat. Mitt förslag är därföratl det av styrelsen framlagda förslaget till resursförstärkning för SPADI ställs tillregeringens disposition i avvaktan på den nämnda utvärderingen. Vadgäller slyrelsens förslag i fråga om delegering av föreskriftsrällen rörande vissa belopp i tullförfaltningarna somhar samband med tull- och skattefrihet m,m,får jag anföra följande. tullagstiftning trädde i kraft den 1januari 1988, Regelverket på tullområdet har således setts över, I samband med denna översyn haröverlämnats ål generaltullstyrelsenalt meddela föreskrifter i sådana avseenden där detta har varit möjligt och lämpligt, I den nya lagstiftningen harvissa av de nu aktuella beloppenreglerats i lag utan delegeringsmöjlighet. När del gäller föreskrifterom andra skatter än tullar medger inle heller regeringsformen att delegering sker. Jag avser inte alt föreslå någonutvidgad delegeringsrätl i de författningar som har allbesluta om. Eftersamråd med har generaltullslyrelsen beräknat ett resursbehov om 72,1 milj.kr, för tullverkelslokalkostnader. Av detta beloppavser 3,1 milj, kr, hyresökningar lill följd av avtal, budgetpropositionföreslog regeringen att resurser skulle avsättas för byggande av ny distriktstullkammare vid flygplatsinom en kostnadsram av 17,0 milj, kr.Förslaget bifölls av . Styrelsen räknar numera med enproduktionskostnad på 27 milj, kr, för detta bygge, vilket innebär en ökning avkostnadsramen för detta projekt med 10 milj. kr. Jag föreslåralt lokalkostnaderna för budgetåret räknas upp med 2,5 milj. kr, vilkel motsvarar de av styrelsen beräknade kostnaderna för omskrivning av hyresavtal och för indexuppräkning.Vad gäller den av styrelsenaktualiserade ambilionshöjningen för byggandet av ny distriklslullkammare vid är jag f. n, inleberedd alt ta ställning till. DenI överlämnade den av regeringen utsedde utredaren sinförsludierapport om datorisering av tullens export- och importruliner lill mig. Betänkandet har remissbehandlats. Den 10september 1987 beslutade regeringenall den särskilde utredaren i avvaktan på remissbehandlingen och erforderliga beslul av statsmakternaskulle fortsätta sitt arbete i enlighet med de riktlinjer som han hadeföreslagit i sitt betänkande. Utredaren harenligt min uppfattning på ett myckel klargörande sätt belyst förutsätlningarna för en datorisering, redovisat överväganden som 62 ligger fill grund för förslagen, angivit de riktlinjer sombör gälla och Prop. 1987/88:100 slutligenavlämnat förslag och angivit de konsekvenser som följer av en Bil. 9 datorisering för olika intressenter. Även dekostnadsmässiga konsekvenserna av endatorisering enligt tre alternativ har redovisats. Jag är medveten om - ienlighet med utredarens påpekanden - att dessa beräkningar i dagslägel kan varanågol osäkra. Jag anser emellertid all del underlag som utredaren har redovisatär tillräckligt för atl erforderliga ställningstaganden från regeringenssida kan göras vad gäller arbetets fortsatta bedrivande. Jag redovisar i det följande de ställningstagandensom utredningen föranleder från regeringens sida, Tulldataulredningen (TDU) föreslår attetttulldatasystem utvecklas och införsi , Innebörden i förslaget är att företag i framliden bör efter medgivandefrån - få lämna uppgifter för importdeklarationer och exportanmälningar m,m.i elektronisk form, i första hand direkt viatelenätet lill tullen. De företag som får rätt alt lämna uppgifter ielektronisk form skall normall inle behövalämna styrkande handlingar annat än när tullen till följd avslumpmässig kontroll, urvalskonlroll eller av andra skäl begär sådana. Remissinstanserna är odelat positiva till alt denu i huvudsak förfaranden som används vid export och import blirföremål för datorisering. år dock kritisktmot utredningens förslag alt låta de företag som är anslutna tilllulldatasystemet slippa bifoga styrkande dokument lill den elektronisktöverförda tulldeklarationen. Generaltullstyrelsenmenar all starka skäl talar för atl slå in på den linje som TDUföreslagit. Styrelsen menar alt befrielse från kravet alt förete styrkande handlingar inte bör knytas tillom tulldeklarationen överförts elektroniskt eller inle, ulan grundenbör vara om tullen litar på förelaget ellerinle. Detta ställningstagande från sida måste, menar styrelsen, kombineras med ett åtagande fränstatsmakternas sida att resursmässiglöka satsningar på efterkontroll, revisionsbesök etc. Jag är beredd att föreslå att ett lulldalc.syslemutvecklas och införs i ienlighet med TDUs förslag. Jag kan inte bilråda de farhågor som har gett uttryckför vad gäller förändringarna ikraven pä bifogandet av styrkande handlingar. 1 likhet med generaltullstyrelsenser jag ett stort värde i alt hanteringen av papper minskas så alt vinsterna från datoriseringen fullt ut kan las lillvara. Risken för försämratkontrollunderlag, som påtalas av styrelsen, anser jag kan motverkas genomförändringar i kontrollslralegin som följer av lulldala-systemels funktionssätt. Normalt skall såledesinle styrkande handlingar behövalämnas när företag lämnar uppgifter till tullen i elektronisk form. Jag är för närvarandeinte beredd alt ta ställning till styrelsens krav på ett åtagande frånstatsmakternas sida vad gäller insatserna för ökad efterkontroll. TDU har angivit ett antal förutsättningar som börgälla för utvecklandet och införandet av etttulldatasyslem. Utredarens förslag är att tullprocedu ren behöver modifieras i någraavseenden. Viktiga punkter är därvid att hemtagningsförfarandet vid import ersätts av en stegvis förtullningsrutin eller direktförtullning. Olikaförenklade förfaranden för uppgiflslämnande i 63 samband med import och exportförutsätts utvecklas, TDU föreslår att den Prop. 1987/88:100officiallulllaxering av postförsåndelser som tullen nu utför åt postenskall Bil. Posten bör som andra spedilörer kunna upprättadeklarafioner m.m.för mottagarnas räkning. Ett annat förslag berör dennuvarande ordningen med som uppbördsmyndighet för mervärdeskatten. Även dessa förslag har i stort sett mottagits positivtfrån remissinstansernas sida. Vissa synpunkter på utredningens förslag hardock framförts från några håll. Vad gäller övergången från det nuvarandehemtagningssy-stemel lill en stegvis förtullnlng menar generaltullstyrelsen altförändringarna inte är större än att de kan accepteras ur tullverketssynpunkt, , , och vill för sin del framhålla altnågon förkortning av nuvarande tidsgränser för avlämnande av deklarationer intekan accepteras. Man menar också alt modifieringar i tullproceduren inte fårinnebära atl fördelar i dagens procedur går förlorade. När del gällerojftcialtulltaxeringen vid postförsändelser föreslår generaltullstyrelsen attdet arbete som påbörjats inom utredningen bör avvaktas innan styrelsen tarställning.