prop · GB0321 · 1987-12-31 00:00:00 — minskades denkostnadsfria kvoten valsedlar från fem lill fyra gånger antaletröstberättigade. EnligtRSVs beräkningar i promemorian val skulle endasl ändringen avandelen kostnadsfria valsedlar innebära en kostnadsbesparing för statsverketpå . Den preliminära beräkningen val visarall besparingen på valseddskoslnaderna troligen stannar vid drygl 1 miljonkronor. Ändringeni 30 § lagen om kyrkofullmäktigval av poströstningsperiodens längd vid 1985 årskyrkofullmäktigval innebar alt torsdagen före valdagen var sista dag förväljaren all poslrösla. innebar all samtliga poströster kunde behandlasav valförrättarna vid den preliminära rösträkningen. DeUa betydde i sin lur altvalnämnden inle behövde ha någon preliminär rösträkning. 3 Speciella frågor vid val Vid1985 års allmänna val har fyra frågor väckt särskill slor uppmärksamhetnämligen - valsamverkan mellan (KDS) 41 möjlighetenatl utnyttja annans partibeteckning vid beställning av val- Prop.1987/88:21 sedlar ansökningsförfarandetvid registrering av partibeteckning informationtill utlandssvenskar i om upptagande i särskild röstlängd. Medanledning av den valsamverkan som förekom vid val mellan () begärde partiet () alt RSV inte skulle tillhandahålla partimarkerade valsedlar förpartiet i riksdagsvalet i vallokal, på postkontor, hos utlandsmyndigheter ochpå fartyg. RSVs beslut all valsedlarna skulle läggas ul enligt 6 kap. 9 §vallagen blev föremål för prövning hos valprövningsnämnden och därefter hosregeringsrätten. Valprövningsnämndenanförde i sill beslul att RSV lagligen inle kunnat bifalla framställningen. Denaktuella frågeställningen har inte berörts i förarbetena till vallagen. Den pressdebatlsom fördes i samband med besluten visade atl fillämpningen av bestämmelsernafick konsekvenser som starkt ifrågasattes. () som sålunda inle "ställde upp" iriksdagsvalet under sin egen partibeteckning fick alltså genom RSVs försorgvalsedlar ullagda i lokaler där röstning ägde mm. () erhöll i riksdagsvalet exakt 5 000 röster. Eftersom partietfick mindre än en procent av rösterna i hela rikel kommer RSV följaktligen inlealt till val tillhandahålla partimarkerade valsedlar förriksdagsvalet och därmed inle heller för landstings- och kommunfullmäkligvalen. Förevalet fick RSV och länsstyrelserna många förfrågningar om hur valsedlar medpartibeteckningarna , och () skulle sorteras vid den slufiiga sammanräkningen. Efersom förhandsbeskedinle kan ges i sådana frågor uppstod Iveksam-heler, som tyvärr slufiigen måstemedföra osäkerhet hos väljarna. Vidsammanräkningen gjorde länsstyrelserna den bedömningen atl valsedlar med beleckningenCenterpartiet skulle läggas samman med gruppen , medan valsedlarna medbeteckningen () skulle utgöra en egen grupp.Några formella besvär över dessa bedömningar anfördes inle. Två av debesvärsärenden som prövades av valprövningsnämnden hade dock sin grund i denvid val aktuella valsamverkan (VPN Dnr 34-1985 och 41 -1985). Eftersomdessa frågor inle berörts i vallagens förarbeten och fill sin nalur är svåraall hanlera anser RSV all de bör bli föremål för utredning. 3.2 Möjligheten att utnyttja annans partibeteckning vid beställning av valsedlar Vidtidigare val har det inte i någon större utsträckning förekommit atl någonutnyttjat annal partis registrerade partibeteckning för atl trycka 42 valsedlarmed sina kandidater, s.k. pirallisla. Vid val utnyttjade Prop.1987/88:21 Opinionspartiet den möjlighet, som principen om den fria nomineringsrällenoch vallagens bestämmelser om beställning av valsedlar ger i della fall. Opinionspartielsanmälda ombud beställde valsedlar för riksdagsvalet med ModerataSamlingspartiets beteckning och kandidater för Qorton valkretsar och därutöveren s. k. rikslista. I samtliga fall användes Moderata Samlingsparfietsinnehåll på namnvalsedlarna på så sätl alt kandidaterna nr 2 och 3 ersattes medkandidater för Opinionsparliet. I kommuns riksdags valkrets fickModerata Samlingspartiet 136899 röster varav 3 879 utgjordes av piratlislor, somtryckts i 10000 exemplar. I övriga valkretsar fick pirallistan ingen störrespridning. Föralt förhindra atl piratlislor får "draghjälp" av det främsta namnet företl parti som redan har representation i den församling valet gäller bör skyddetför registrerade partibeteckningar ges en annan utformning på säll som RSVanvisar under punkten 5.2 Registrering av partibeteckning och anmälan avkandidater. 3.3 Ansökningsförfarande vid registrering av partibeteckning Vidregistrering av partibeteckning skall fill RSV inges ansökan med bilagor,däribland förklaringar från partiels medlemmar att de biträder ansökan - förriksdagsval 1 500 personer. Medlemsförleckningarna blir hos RSV offentligahandlingar. Till1985 års val ansökte () om registrering avpartibeteckning. Till ansökan var fogade cirka 1 850 medlemsförklaringar.Efter prövning av ärendet beslutade RSV all bifalla ansökan. tidningsartikel anklagades partiet dels för att ha förfalskat medlemsförklaringarna,dels för all under falska förespeglingar ha värvat medlemmar. Polisanmälangjordes i tre fall, varvid förklaringarna infordrades för polisutredning. RSVshandläggning av ärendet anmäldes till justitieombudsmannen. Vidregistrering av en partibeteckning för riksdagsval kontrollerar RSV belräffandeförklaringarna medlemmarnas anlal, medborgarskap, ålder och kyrkobokföring - någolsom är tidskrävande. Medlemsförklaringarna kan betraktas som en form av åsiklsregister,vilkel i del angivna registreringsärendel medfört myckel merarbete för RSV ochoro bland allmänheten. Efter publiceringen av beslutet om registreringen fickRSV några hundra förfrågningar om namnuppgifter på medlemsförklaringarna. Eftermordet på statsminister fördubblades intresset från press, massmediaoch allmänhet. Medlemsförklaringarna begärdes sedan på nytt in avpolismyndigheten. Till1988 års val har vallagens bestämmelser om registrering av partibeteckningändrats så alt medlemsförklaringarna förutom att inges lill RSV kan uppvisasför publicus, som har att utfärda intyg om della, vilkel förutsälleratt kontroll förelagils av medlemmarnas rösträtt. RSV anser dock atl deolägenheter som angetts ovan kvarstår trots ändringen i vallagen och att detta talar för en ändring av institutetsregistre- 43 ring av partibeteckning. Iavsnittet 5.2 Registrering av partibeteckning och Prop. 1987/88:21 anmälanav kandidater visar RSV hur så kan ske. 3.4 Information till utlandssvenskari bl. Isamband med alt röstkorlen distribuerades till väljarnaförekom kritik både från enskilda och i massmedia på grund av att åtskilligautlandssvenskar i inte upptagits i särskild röstlängd. Kritiken riktadesig främsl mot den centrala valmyndigheten för bristande information omutlandssvenskars rösträll. Frågantogs upp av justitieombudsmannen (JO), som i uttalande 09-16 konstateradeall "RSV gör vad man rimligen kan begära för att informationen skall nå såmånga som möjligt. Man måste också kunna fordra en viss aktivitet från deröstberättigade utlandssvenskarnas sida". RSVhar redan i valsammanhang ell samarbete med centrala folkbokfö-ringsmyndigheteni , som innebär atl svenska ambassaden i erhåller eltutdrag ur finska befolkningsregislrel som visar bl.a. adresser till allasvenska medborgare . Till dessa skickar därefter ambassadenvalinformation i form av ansökningsblanketter om upplagande i särskild rösfiängd. RSVavser därför att lill kommande val söka samarbete även med de norska och danskafolkbokföringsmyndigheterna för alt försöka nå alla utlandssvenskar i ochDanmark med samma direkta valinformation. Frånisländska ambassaden har riktals en framställning till statistiskacentralbyrån om all få en adressförteckning över isländska medborgare bosattai . I samband med behandlingen av denna begäran avser RSV alt sökautverka atl svenska ambassaden i års val skall få adressertill svenska medborgare bosatta på . 4 Uppföljning av val RSVhar på liknande sätl som val försökt få fram synpunkter ocherfarenheter som underlag för förslag till ändringar i valadministrationen ochvallagstiftningen lill val. Uppföljningen har skett genom - granskning av underkändaförtidsröster. Dettillägg i länsstyrdsdnstmkfionen som kom lill val hade samband med all RSV ändrade sin valulbildning gentemot länsstyrelserna. utsåg en valutbildare som genom RSVs försorg fick utbildning och material för såväl utbildning av personal inom som av valnämnderna. RSV har med anledning av denna nya modell för utbildning genom personliga besök på många länsstyrelser vid åtskilliga tillfällen haft möjlighet att höra åsikt om inte endast utbild ningsplanen utan också om oklarheter i och svårigheter med vissa bestäm- 44 Länsstyrelserna har efter valen vid uppföljnings- Prop.1987/88:21 konferenser gett valnämnderna tillfälle all både muntligt ochskriftligt lämna synpunkter och förslag på utbildningsinsatserna, valmalerial,handledningar m. m. RSVhar därefter samlat valulbildare öch valansvariga på länsstyrelserna ochdiskuterat frågor som väckts av valnämnderna eller som uppkommit hoslänsstyrelserna själva. RSV har vidare genom skriftliga förfrågningar vänt siglill de politiska partiernas riksorganisationer, till valsedels-tryckeriernaoch iryckerikonlrollanterna för alt få fram synpunkter och eventuella önskemålom förändringar. Granskningav underkända förlidsröster har skell val på de tiolänsstyrelser som valdes ul val. Förra gången granskades samtligaavgivna brevrösler, både godkända och underkända - endast underkändaröster på de tio länsstyrelserna. granskades ocksåunderkända poströster vid kyrkofullmäkligvalen. Slutligenhar RSV också mottagit etl anlal mer eller mindre realistiska förslag frånprivatpersoner - väljare, valförrättare, bud för väljare, uppfinnare av tekniskahjälpmedel m fi. 4.1 Granskning av underkända förtidsröster RSVssyfte med granskningen av de underkända förtidsrösterna har varil alt se omnågra skillnader skulle kunna påvisas i förhållande lill 1982. Vidgranskningen av de förlidsröster som underkänts av valförrättare och därefteröverprövats av valnämnden har stor försiktighet iakttagits för atl inlevalhemligheten skulle avslöjas. Vid genomgången har RSV haft tillgång inleenbart till omslagen utan också lill protokoll från valdistrikten, valnämndernaoch länsstyrelserna. 4.1.1Förtidsröster vid riksdags-, landstings- och kommunfullmäktigval Medförlidsröst avses i forlsällningen ylterkuvert IV som kaninnehålla kuvert med valsedlar för etl, två eller tre val. Omfattningenav förtidsröster exklusive brevröster för de två senasle valen framgår avföljande sammanställning: Antal förtidsröster underkända av valförrättare, varav underkända även av valnämnderna Förtidsröster behandlade Ökningenav antalet förtidsröster i förhållande lill val var . Antalet förtidsröster som underkändes av valförrättarna ökade 45 5 1987/88. och valnämnderna gjorde istörre utsträckning än vid förra valet samma Prop. 1987/88:21 bedömningarsom valförrättarna dvs fann inle skäl alt godkänna rösterna. Deltorde vara svårt att hitta någon entydig förklaring till del ökade antaletunderkända förtidsrösler. En sannolik anledning är dock all både valnämnder ochvalförrättare fåll mera direkl och praktisk utbildning till val ochatt denna lett lill större uppmärksamhet vid bedömningen. Synpunkter har ocksåframförts aU RSVs handledningar och protokoll varit enklare ochdärmed bättre att arbeta med vid.granskningen av förtidsröslerna. Sedanresultatet av granskningen på de tio länsstyrelserna jämförts med protokollen,sammanställts och analyserats har RSV försökt att göra en uppskattning avantalet "funktionärsfd" för hela rikel. De bedömningar som RSV gjortvid granskningen är dock inte helt tillförlitliga, eftersom del inle alllid varilmöjligl att finna någol skäl lill alt en förtidsröst underkänts. Från deltotala antalet underkända förtidsrösler 7095, måste först ell anlal rösterräknas som inle tillhör gmppen funklionärsfel, nämligen dubbelrösterdvs förtidsröster som underkänts därför väljaren röstat i vallokal, förtidsrösteravgivna för val där rösträtt inle förelegat och slutligen förtidsrösler,vars fel eller brister röslmoUagaren inle kunnat upptäcka (fel på innehållet ivalsedelsförsändelser). Islort sett har därvid 3 000 förtidsrösler återstått. En tredjedel av dessa rösterhar utgjorts av kuvert med mer än en valsedel av samma färg. Sådana kuvertskall såtillvida godkännas av valförrättarna alt de stoppas ner i valurnornamen de skall därefter behandlas på särskill sätt, så atl länsstyrelserna fårpröva valsedlarnas giltighet. Deresterande cirka 2000 rösterna har lill största delen beslåll av kuvert medvalsedlar för olika val och felakfigt ifyllda ylterkuvert för valsedelsförsändelse.Dessa utgör ungefär en promille av samtliga avgivna förtidsrösler. Sammanfattningsviskan RSV konstalera att del inle finns några påvisbara skillnader i förhållandetill granskning och all del inle heller har märkts någraklara skillnader i behandlingen av förtidsröslerna lokalt och regionalt. Delmest anmärkningsvärda torde vara att såväl valförrättare som valnämnderfelaktigt underkänt valkuvert med mer än en valsedel av samma färg i ställetför all lämna dessa kuvert lill slutliga granskning. Till näslaval avser RSV all i samband med utbildningen särskilt la upp denna fråga. Trotsatl fyra av de fem omvalen föranleddes av funktionärs- eller myndighetsfelanser RSV atl mottagningen och behandlingen av förtidsröslerna vid 1985 årsval i slort sell har fungerat tillfredsställande. RSV har dock för avsikt allundersöka om åtgärder kan vidtas lill näsla val t.ex. genom utbildning och informafionför all om möjligl minska andelen underkända förtidsrösler. Viduppföljningen val där brevröstning skedde för första gångenkunde RSV konstatera atl andelen brevrösler, som underkänts var 46 betydligt större änandelen underkända övriga förfidsröster, där röstmotla- Prop. 1987/88:21 garemedverkat. Till val omarbetades del informationsblad, som åskådliggörför väljaren hur en korrekt brevröst skall anordnas. Vid1982 års val avgavs 2157 brevröstningsförsändelser varav underkändes ochvid val 2235 varav underkändes. Granskningen av de underkändarösterna visar i slort sett samma resultat som efter förra valet. De vanligastefelorsakerna är all röstkort saknas eller all ylterkuvert varit felaktigt ellerbristfälligt ifyllt. EnliglRSVs bedömning är andelen underkända brevrösler fortfarande otillfredsställandeslor. Såvitt RSV emellertid kan se finns del små möjligheter atl yllerligareminska andelen annal än med genomgripande förenklingar i lagen ombrevröstning. Efter1985 års val har RSV på grund av de ändrade bestämmelserna om poströstning förförsta gången granskat underkända förtidsrösler för kyrkofullmäktigval. Antaletpoströster vid kyrkofullmäktigval uppgick enligt postverket lill180802, vilket i förhållande till 1982 är en minskning med 6580 röster. Någrasammanställningar över avgivna röster och valdeltagande för hela riketföreligger inte . Eftersompoströstningen avslutades före valdagen och någon preliminärrösträkning inte skulle företas av valnämnderna var det av stor belydelse attalla poströster nådde vallokalerna i lid före röstningens avslutning påvaldagen. Av länsstyrelsernas redovisningar framgår all det totalt i landetunderkändes 67 röster därför atl de inte nått vallokalerna i lid. Totalt har810 förtidsrösler underkänts, varav 204 varit dubbelröster. RSVhar genomgående vid sin granskning på de tio länsstyrelserna funnit att rösterhar tagits emot för val där rösträtt inle funnits. I utbildningen för röslmotlagareinför näsla val kommer denna fråga all särskill behandlas. I övrigt har RSV inlefunnit någol särskilt anmärkningsvärt belräffande behandlingen av förlidsröslervid kyrkofullmäktigval. 4.2 Sammanfattning av synpunkter och förslag RSVlar under mbriken 5 Förslag till förändringar lill val upp frågor somenligt RSVs bedömning bör bli föremål för utredning/åtgärd. Dit har också förtsen dd av de synpunkter och förslag som framförts av länsstyrelser, valnämnder, valförrättare,väljare, politiska partier m. fi. Synpunktersom rört valmaterial, utbildning och handledningar m.m. och som inle kräverlagändringar redovisas inte här utan kommer atl prövas inom verkel. Blandvissa övriga synpunkter och förslag finns följande som framförts av många eller allmänl bedömts som intressanta: 47 Förtidsröstning , Prop. - avsluta poströstningen påtorsdag före valdagen även i septembervalen - slopa poströstning på valdagen - förbjud poströstning ihemortskommunen på valdagen - gör förtidsröslningen definitiv antingenså atl förtidsröslerna kan läggasner i valurna efter avprickning i rösfiängd eller att nedläggning ivalurna får ske efter visst klockslag på valdagen - slopa röstmottagning påpostkontor och inför någon form av brevröstning i stället - tillåt brevröstning även frånandra länder än , t. ex. . - avslutaröstningen alternafivt på valdagen. - förlängvalperioden lill . - införskilda valdagar. 5 Förslag till förändringar till val Idet följande kommer RSV alt i elt anlal punkter redovisa speciella frågor somuppmärksammats i samband med val. I några fall anges länkbara vägaratt lösa problemen. 5.1 Den fria nomineringsrätten och begreppet"parti" Sverigehar av tradition fri nomineringsrätt i allmänna val, vilket innebär atl enväljare själv kan bestämma partibeteckning och kandidatnamn på sin valsedel. Denfria nomineringsrälten har en stark koppling till begreppet "parti". Depolitiska partierna tillhandahåller väljarna valsedlar på vilka tryckts beteckningenför den partiorganisation som ställer upp lill val. Enligl 3 kap. 7 §regeringsformen skall mandaten fördelas mellan partier. Enligt 13 kap. 6 § 5 p.vallagen ordnas valsedlarna vid rösträkningen i grupper efter partibeteckning.Vid mandatfördelningen är det dessa grupper av valsedlar som utgör"partierna" och således inte den organisation/de organisationer somfinns bakom partibeteckningen. RSVoch länsstyrelserna har emellertid atl hanlera elt annat parti begrepp i samband med registrering av partibeteckning, anmälan av kandi- 48 dater och beställning avvalsedlar. Då avses uppenbart en organisation/ Prop. 1987/88:21 föreningmed rättskapacitet. Envalsedel skall för all vara giltig uppta en partibeteckning. På grund av denfria nomineringsrällen och regeringsformens definition av parti måsle länsstyrelsernavid den slufiiga sammanräkningen giltigförklara och la hänsyn till allavalsedlar som upptar partibeteckning. Viddel senasle riksdagsvalet avgavs 5 567022 giltiga valsedlar. Sedan rösterna förriksdagspartierna. , och () frånräknats återstår nära 5300 röster. Dessa röster fördelarsig på drygt 800 olika beteckningar, varav fyra stycken är registreradepartibeteckningar. Av återstoden kan nämnas Talande tomma stolar med 813röster och med 302 röster. Övriga nonsensbeleckningar som tex , Mina drömmars parti eller Partiet Mors pågar fick endaslen eller några få röster. Utmärkande för dessa valsedlar är all de nästan utanundanlag saknar kandidalnamn. Länsstyrelsernasgranskning, bedömning och vidare hantering av dessa valsedlar är myckelbetungande - särskill med hänsyn lill den lidspress som råder vidsammanräkningen. Enlösning på delta problem skulle kunna vara att det skapas regler för när eltparti skall anses ha "ställt upp i val". För alla valmyndigheter, förmassmedia (valvakan) och inle minst för väljarna föreligger elt faktiskt behovoch intresse alt före valet få besked om vilka partier, som ställer upp irespektive val. RSVanser atl det är angeläget alt de frågor närmare utreds som hör samman med denfria nomineringsrälten och begreppet "parti" och som redovisats ovanoch under avsnitten 3.1 Valsamyerkan och 3.2 Möjligheten att utnyttja annanspartibeteckning vid beställning av valsedlar. 5.2 Registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater Detskydd som vallagen erbjuder ett parti som låter registrera sin partibeteckninginnebär bl.a. att någon förväxlingsbar partibeteckning inle får registreras.Genom anmälan av kandidater skapas ell visst skydd för partiets beteckning. Detidigare villkoren om registrering för all elt parti skall få rätl atl lägga urpartimarkerade valsedlar på bl.a. postkontor upphörde lill val. Registrering avpartibeteckning är inle någol villkor för all etl parti skall få ställa upp i val. Det skydd som registreringen ger är egentligen ganska svagt, eftersom del inle hindrar ett annal parti från att uppträda i val under en förväxlingsbar partibeteckning eller rent av under den registrerade beteckningen (pirafiisla). De partier som kan ha någon som helst nytta av all få sin partibeteckning registrerad torde vara de som har representation i den församling som valet gäller. Del nuvarande ansökningsförfarandet med tillhörande medlemsförklaringar skulle säkert med fördel kunna ersät tas av en automatisk registrering för de partier som fått represenlafion eller 49 för val lill viddet senaste valet fått mer än en procent av Prop. 1987/88:21 rösterna ihela landet. Detbehov som dessa partier kan tänkas ha av all sprida information om sinaofficiella kandidater finns kvar och skulle kunna tillgodoses genom atlinstitutet anmälan av kandidater bibehålls. Skyddet bör i så fall ändras från allha varil elt skydd för partibeteckningen till atl vara ell skydd för partietsofficiella kandidater genom att valsedlar med dessa anmälda kandidaters namnfår beställas endast av partiets behöriga företrädare. Somen följd av detta måste bestämmelsen i 14 kap. 5 § 3 p. vallagen ulgå. Den slorafördelen blir då all partiets främsta kandidater inte kan förekomma som förstanamn på s. k. piratlislor och atl därigenom elimineras den nuvarande uppenbararisken för all väljarna vilseleds. Förfarandetvid registrering av parfibeleckning, anmälan av kandidater m. m. kräver storaarbetsinsatser av såväl de politiska partierna som berörda valmyndigheter. RSVser inga olägenheter i atl hell slopa institutet registrering avpartibeteckning. De väljare som inte har tillgång till sitt partisnamnvalsedlar har emellertid elt visst behov av att få besked om vilka som ärpartiets främsta namn. Även av den anledningen bör man behålla möjligheten förde partier som har representation atl anmäla kandidater. Listor över dessaanmälda kandidater bör även i fortsättningen tillhandahållas i vallokal, påpostkontor, hos utlandsmyndigheter och på fartyg. Vidröstningen skall väljaren stoppa in en valsedel för respektive val i ett kuvert.Olika kuvert tillhandahålls beroende på om röstningen sker personligen ellergenom bud. Skälen till alt olika kuvert skall användas i dessa fall finnsredovisade i vallagskommitténs betänkande Översyn av vallagen 2 (SOU 1980:45). Till1988 års val har RSV beslutat om följande nyheter: - val-och innerkuverten har i underkanlen en perforerad flik som kan rivas bort. Denna ersätter del snöre som fanns i de fidigare kuverten textenpå valkuvertet är svart och fliken har en svartgrå lon medan innerkuvertet har brun text och brun flik. Texten på ytterkuvertet som hör ihop med innerkuvertet är också brun. Fördelarnamed de nya kuverten är atl de underlättar för väljare all ta rätl kuvert ochalt stoppa in valsedel, för röslmotlagare all ta emot räll kuvert och dessutomför valförtällare vid öppnandet. Etl mycket viktigt skäl atl förändra kuvertenhar varil kostnadsaspekten. I samband med atl beslut fattades om de nyakuverten beräknades RSV spara . Besparingarna kommerdock inte alt märkas fullt ut förrän först val. Antaletväljare som röstat med valseddsförsänddse vid val kan antas uppgå till 200000. Del faktiska behovet av innerkuvel II blirdå 600000 och av ylterkuvert III 200000. Trots all riksdagspartierna minska de sina beställningar med cirka hälften uppgick antalet beställda inner kuvert II lill 6 miljoner och ytterkuvert III till 2,2miljoner. Totalt har RSV 50 till1985 års val levererat 9 miljoner innerkuvert II och 3,2miljoner ytterkuvert III. RSV anser all efter 1988års val undersöka hur de nya typerna av kuvert fungerat.