prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — (1)1anslaget ingick även bidragen till Utrikespolitiska Institutetsinformationsverksamhet (4 195 000), till (117 000) ochtill (406 000). Informationi om svensk utrikespolitik bedrivs på flera olika sätt. ger ut skrifter saml taremot studiebesök. Departementet geräven bidrag, efter ansökan, tillenskilda svenska organisationer sotTiägnar sig åt information och opinionsbildande verksamhet inom freds-ochnedmstningsområdet. Medel ställs lill förfogande för bidrag till särskildaprojekt, som syftar till attinformera om nedrustnings- och fredsfrågor. Utanför budgeten ges projektstöd ur nettot av det s. k. fredslotteriel,som senast ägde rum . har fredsrörelsen i vuxitsig allt starkare. Den har kommit att skapa opinion på en mängd olikaområden och i många olika former. Även för andra folkrörelser har fredsfrågornakommit att spela en allt viktigare roll. I allt fler sammanhang på hög politisk nivå, avforskare och bland massmedier och folkrörelser - understryks den viktigaroll en bred och stark fredsopinion spelarför utsikterna till framgång i det internationella nedrustningsarbetet. I vissa frågor skullesannolikt nedrustningsförhandlingaröver huvud taget inte ha kommit till stånd, om det inle funnits ett kraftigtopinionstryck med krav på nedrustning. Denna positiva utveckling har ägt rum bl. a. tackvare de internationella kontakter fredsrörelsen byggt ut under senare år- trots ytterst knappa resurser.Kunskapsuppbyggnad och informationsinsatser i freds- och ned-mstningsfrågorspelar därför en viktig politisk roll. Arbetarrörelsensfredsforum begär ett statsbidrag om . Arbetsgruppen för svensk folkriksdagför nedrustning anhåller om ett Kristnafredsrörelsen önskar ett bidrag på . Kvinnorför fred begär ett statsbidrag om . Livoch fred institutet önskar ett bidrag på . Myrdalsstijtelsenbegär ett bidrag om . önskar ett statsbidrag på . 1987/88: 100 begär ett bidrag om . Svenska freds- Bil. ochskiljedomsföreningen anhåller om ett bidrag på . Svenskaläkare mot kärnvapen önskar ett bidrag på . Svenskasektionen av för fred och frihet anhållerom ett bidrag på . Sverigesfredsråd begär ett bidrag om . önskar ett bidrag på 130 000 Beräknad ändring 1988/89 Liv och fred institutet +1 000 000(1) + 2 182 000. (1)Studier ochforskning föreslås 1988/89 fördelas med vardera . till Liv och fred institutet resp. Jagföreslår en kraftig höjning av detta anslag i syfte att stärka möjligheternatill information, studier och forskning rörande freds- ochnedrustnings-strävanden m. m. 1 väntan på resultatet av folkrörelseutredningens(C 1986:01) samlade översyn av statens slöd tillfolkrörelser och andra ideella organisationer bör en viss återhållsamhet gällai fråga om grundbidragen. Liksom tidigare finns ett större belopp reserverat somprojektbidrag, frän vilket folkrörelser och andra ideella organisationer kanerhålla bidrag för projekt inom freds- och nedrustningsområdet. Jämfört med det totala anslagsbeloppel för budgetåret1987/88 föreslår jag, att anslaget för /89 höjs med 5 000 000kr. Den föreslagna ökningen bör fördelas på följande sätt: För att kunna intensifiera sin informationsverksamhetom FN och dess fredsarbete föreslås fä en höjning med , varav . utgörs av ett engångsbidrag till förberedelser för jubileumsskrift. Behovet av och förutsättningarna för ett omfattandeengagemang i fredsfrågan har fortsatt alt öka. Ett aktivt folkligt intresse förnedrustningssträvanden är en viktig förutsättning för effektiva svenskainsatser vid internationella förhandlingar. Jag föreslår därför atl bidraget till Arbetarrörelsens fred.sforum ökas med142 , till Arbetsgruppen för svensk folkriksdag för nedrustning med , till .\tna fredsrörelsen med , till Kvinnor förfred med , till med 242 000kr., till Svenska läkare mot kärnvapen med , till Svenska sektionen av Internationella kvinnoförbundetför fred och frihet med . och till fredsråd med . Svenska fredskomrniiién, som bedriver ett omfattandearbete i nedrustningsfrågor, föreslås få . Utrikespolitiskaföreningarnas FN-för-hund har under erhållit bidrag men kan intelängre anses ha en verksamhet av sådan omfattning, att den motiverar ettgrundbidrag. Behovet att inom folkrörelserna bygga upp kunskap påfreds- och nedmstningsområdet är stort. Jag föreslår därför att I 000 000 kr.avsätts till en särskild bidragspost kallad Studier och forskning. Liv och fred institutet är ett gammaltinternationellt fredsforskningsinstitut, initerat av Svenska ekumeniskanämnden. Genom sin inriktning på poliliskt-etiska frågor utgör det ettvärdefullt komplement till övrig fredsforskning. Likaså har Myrdalsstijtelsentagit initiativ till studier pånedrustningsomrädet. Jag föreslår, att nyssnämnda bidragspost /89fördelas med . till Liv ochfred institutet och med . I fråga om anslagsposten Projektstöd, som underinnevarande budgetår uppgår till , kan jag konstalera, att dessanu liksom tidigare rönt en mycket stark efterfrågan från folkrörelserna ochandra ideella organisationer. Prövningen av ansökningar avseende bidrag tillfredsprojekt gällande information, studier och forskning sker två gångeråriigen inomen särskilt tillkalladberedningsgrupp. För anslagsposten Projektstöd föreslås en ökningmed . till Prop.1987/88: 1.00 . Övrigaansökningar som inkommit bör anses behandlade genom de förslag jag nu lagtfram. Jaghemställer alt regeringen föreslär att tillInformation, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden'm.m. för /89 anvisaell reservationsanslag av . Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut() 1986/87 Utgift 15 216 000 1987/88 Anslag 15 766 000 1988/89 Förslag 16 045 000 Stockholmsinternationella fredsforskningsinslitut () är en stiftelse, för vilken regeringen fastställt stadgar den 12juni 1980. Stiftelsen har till ändamålatt i enlighet med dé grunder för bidrag som godkänt (prop. 1966: 76, SU 88, rskr. 203, prop. 1979/80:106, UU 21, SKU 48, rskr. 304) bedriva vetenskaplig forskning i konflikt- och samarbelsfrågor avbetydelse för internationell fred och säkerhet i syfte att söka ge bidrag fill förståelsen av betingelserna för fredligalösningar av mellanstatliga konflikter och för en stabil fred. 1987/88 Beräknad ändring1988/89 Tjänsterpå personal förteckningen 10 of Forskare 17 of Summa 27(1) of Förvaltningskostnader 11 735000 + 490000 (därav lönekostnader) (10 089000) (+ 503OOOi Lokalkostnader 1 740000 - 280000 Projektkostnader 2 291000 + 69 000 Summa 15 766000 + 279000 (llHärutöverfinns vid institutetsju forskarassistenter samt 16 arvodesanställda (i vissa fall på deltid). Sfiflelsen leds av eninternationell styrelse, som har sitt säte i . Hos stiftelsenfinns en institutsdirektör, som är institutels chef, och en finns i övrigt personal enligt särskilda Prop. 1987/88: 100föreskrifter eller andra beslul som regeringen meddelar samt forskare och Bil. 5 annan personal i mån av behov och tillgäng på medel. SIPRIbegär för /89 en höjning av anslaget med . Delbegärda beloppet avser - förutom pris- och löneomräkning -medel för ytterligareen forskare. Vidare hemställer om höjt anslag med . för allläcka kostnaderna för ett möte med institutets vetenskapliga råd. Därutöverhemställes om anslag med . för nästa s. k. . Slutligen hemställs om anslag med . för en vidareutvecklingav SIPRLs datautrustning samt . för s. k. leasing av en moderntelefonväxel från . Förnästa budgetår bör medel för SIPRL.s verksamhet beräknas med utgångspunkt i ellhuvudförslag med en total real minskning av utgifterna om femprocent med fördelningen två, en, och för första, andra resp,tredje budgetåret. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill internationellafred.sforskningsinsli-tut () för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning 1986/87 Utgift 16 543 1001987/88 Anslag 21 1988/89 Förslag 21 219 000(2) (11 Inkl. engångsbidragpå . for modernisering av Hagfors-stationenoch uppbyggnad av en internationell datacentral vid FOA. (2)Inkl.engångsbidrag på . förslutetapp av modernisering av Hagforsstationen, . föruppbyggnad av en internationell datacentral vid FOA (slutetapp) och 300 000kr. för uppbyggnad av en Xenonstation. Anslaget bekostar ett verksamhetsprogram vid försvaretsforskningsanstalt (FOA) som syftar till atl stödja utrikesdepartementetsarbete i internationella förhandlingar för rustningsbegränsning ochnedrustning. Personal i befintlig organisation för budgetåret1987/88 som finansieras över anslaget uppgick till sammanlagt 26,5 personår. 1 nedanståendetabell framgår anslagen för /88 och be- Prop. 1987/88: 100 räknade anslag för /89 för FOA:solika programdelar (exkl. Bil. 5 pris- och löneomräkning). Anslag Föredraganden Programdelar 1987/88 1988/89 (7 999) (8 349) (1 650) (2 000) Uppbyggnad av internationell datacentral, engångsbidrag (7 700) (6 100) Insamling och analys av luftburen radioaktivitet (1 423) (1 973) Summa anslag/förslag FOAframhåller i sin anslagsframställning alt en kvalificerad teknisk kompetens och expertmedverkan är en viktigförutsättning för ett framgångsriktsvenskt agerande i nedrustningssammanhang och för att den svenska politikenskall upplevas som seriös. Enligt försvarskommittén är det, menar FOA,utomordentligt betydelsefullt att FOA har tillräckliga resurser för att vidmakthålla kunskaper och kompetens föratt möta de ökande behoven avtekniskt-vetenskapligt underiag på områden som aktualiseras i olikaförhandlingar. FOA påpekar att har dessutom den aktivasvenska Prop. 1987/88: 100 nedrustningspolitiken och det omfattandeinternationella förhandlingsar- Bil. 5 betel inneburit allt fler ärendenoch mer komplexa tekniskt-vetenskapliga frågeställningar. Detta medför ökadekrav på FOA och ökande resursbehov. Att tillgodose de ökande behoven och följaregeringens generella besparingskrav om menar FOA ärorimligt, och hänvisar till att regeringen i försvarspropositionen skriver atlförsvarskom-mitténs synpunkler och förslag i nedrustningsfrågorna är föremålför övervägande inom . FOA har därför inle lämnat någol besparingsförslagi sin anslagsframställning. Seismologiskmultipelstation (9.1.1A) /88 har särskilda medel beviljats för att påbörja moderniseringenav FOA:s seismologiska observalorium. Avsikten med moderniseringen, somberäknas slutföras under /89 ytterligare kostnad av , är alt mätstationen i ävenfortsättningsvis skall utgöra ett internationellt värdefullt bidrag till ell globall övervakningssystem för ettfullständigt provstoppsavial. Uppbyggnadav internationell datacentral (9.1.IB) Ibilaga 5 lill budgetpropositionen 1987 saml i bilaga 2 lill propositionen 1986/87: 109 godtas FOA:s förslag atl bygga upp en internationell datacentral i för alt insamla ochanalysera seismiska dala av betydelse för kontrollen av ett framtidaprovstoppsavial. Datacentralen upprättas sä att den kan invigas hösten1988 och tas i kontinueriig drift fr. o. m. början av /90.Uppbyggnaden av den internationella dalacentralen förutses ske som enintegrerad del av den nu pågående detektionsseismologiska verksamheten vid FOA.De resurser inom denna verksamhet som inte krävs för atl driva mätstationen,bedriva internationellt dalautbyte och provuppföljning saml genomföra moderniseringav Hagforsobservatoriet, koncentreras till all snabbt bygga upp datacentralen.Tillkommande engångskostnader under /89 för atl färdigställadatacentralen och delta i det planerade internationella experimentet inomnedrustningskonferensens ram beräknas av FOA lill totalt . Insamlingoch analys av luftburen radioaktivitet (9.1.2) Syftetmed verksamheten är att ge ett bidrag tillkontroll och verifikation av partiella provstoppsavial och att utgöraett element i ett kontrollsystem för ett fullständigt provstoppsavial. Det svenska systemet har hög känslighet för attupptäcka mycket svaga signaler och har därmed uppmärksammats internationellt, när brott mol avtal och andra ibland svårförklarade radionuklidulsläpp kunnal påvisas. För att även kunna behålla en ledande ställning vill 160 FOAkomplettera systemet pä några punkter. Dessa är företrädesvis över- Prop.1987/88: 100 vakningav gasformig aktivitet och då i första hand de radioakliva xenon- Bil. isotopernasaml ett utökat samarbete med för snabb lokalisering av källantill olika detekterade nuklider. För övervakningen behövs utökade resurserför att bygga upp och driva ell antal övervakningsstalioner inom i engångskostnad för uppbyggnad av för ytteriigare en tjänst inom programmet. FOA föreslår även vissa ambitionshöjningar inomprogramdelarna Kärnvapen och kärnteknik (9.1.3), Europeisk säkerhet (9.3) ochRymdom-rådel (9.4). Förnästa budgetår bör medel för FOA:s verksamhet beräknas med utgångspunkt i etthuvudföslag med en total real minskning av utgifterna om fem procentmed fördelningen en, tvä och för första, andra resp. tredjebudgetåret. Jag beräknar anslaget till . Därav ingårett engångsbidrag på totalt , varav 2 000 000 kr.för enmodernisering av den seismologiska forskningsstationen i och 6 100 000kr. för uppbyggnaden av en internationell datacentral vid FOA. Dessutomberäknas ett bidrag om . för ökad kapacitet hos systemet förinsamling och analys av luftburen radioaktivitet, varav . iengångsbidrag för uppbyggnad av stationen och . för en tjänst inomprogrammet. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsningoch nedrustning för /89 anvisa ett förslagsanslag av 21 219 000kr. Forskningsverksamhet vid utrikespolitiska institutet 1986/87 Utgift 1 960 000 1987/88 Anslag 2 030 0001988/89 Förslag 2 091 000 Forskningsavdelningenvid utrikespolitiska insfitutet (UI) omfattar sju fasta forskartjänster,varav en på halvtid. Genom utbytesverksamhet har UI tagit emotett fiolal gästforskare som möjliggjort en avsevärd ökning avforskningsvolymen. Den fasta forskarstaben kommer att inriktasitt arbete på fyra ämnesområden: strategiska studier, ekonomisk säkerhet,europeiska studier och regionala konflikter, samt på arbetet med den vartannatär publicerade boken . Forskningsresultaten redovisasoch sprids genom vetenskapliga publikationer och internationella tidskrifter,genom utgivning av böcker saml genom seminarier och konferenser. utrikespolitiska institutet (UI) Prop. 1987/88: 100 Ril 5 UI konstaterar i sin anslagsframställning attforskningsverksamheten fi- nansierasnästan helt av statliga anslag. För atl finansiera projektomkostnader ochmedverkan av gästforskare i olika projekt bedrivs en kontinuerlig jakt påexterna anslag. Dessa anslag täcker dock ej personella kostnader för den fastaforskarstaben eller andra fasta kostnader. Det statliga anslaget läcker i stortsett endast kostnaderna för fem av de fast anställda forskarna, endokumentalist och en sekreterare samt forskningsavdelningens andel av de fastakostnaderna för hyra, administrafion m. m. Övriga kostnader måste, påpekar UI, täckas på annat sätt. Hittillshar detta kunnat ske genom tjänstledigheter, anslag från fonder och genomutnyttjande av tillskapade reserver. Härigenom anser man sig ha skjutit denakuta krisen framför sig . Reserverna uppges ta slut /89 och därmed skulle krisen vara ett faktum. I sitt äskande för /89 begär UI enhöjning av statsbidraget för forskningsverksamheten med . Såsomframgår av Utrikespolitiska institutets anslagsframställan har på senare tidinstitutets forskningsprojekt organiserats i olika programområden. Dettavälkomnas mot bakgrund av behovet av att klarare inrikta institutetsforskningsverksamhet pä regioner och problem som är särskilt relevanta förSveriges utrikes-, säkerhets- och nedrustningspolitik. Jag beräknar en ökningav anslaget med . Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Forskningsverksamhet vid utrikespolitiskainstitutet för /89 anvisa ett reservationsanslag av 2 091 000kr. 1987/88: 100 Bil. - Statliga myndigheter och organ för Sverigesbistånd - Bistånd till enskilda programländer - Biståndet fördelat på enskilda länder 12 1987/88. 1987/88: loo Bil 5 Statligamyndigheter och organ för bistånd UD:savdelning för internationellt utvecklingssamarbete..................... . 168 Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) ...................................... . 168 Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) ......................................................................................................... . 168 Fonden för industrielltsamarbete med () .... 169 Styrelsen föru-landsutbildning i () .............. 169 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC)................................................. 170 Importkonioretför u-landsprodukter (IMPOD)....................................... . 171 Biståndgenom FN-systemet............................................... 172 FN:soperativa verksamhet................................................. 175 FN:sutvecklingsprogram (UNDP)............................................................ 175 FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF).................................................... 177 FN:sbefolkningsfond (UNFPA)................................................................ 178 () .......................................................................... 179 Internationellafinanserieringsorgan ........................................................ . 181 Internationellajordbruksutyecklingsfonden () ............................ 189 FN:s/FAO:sväridslivsmedelsprogram (WFP) ....................................... 191 Internationella beredskapslagrelav livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) ............................................................................................................ 192 1986års livsmedelshjälpskonvention (FAC) .......................................... . 193 FN:sflykungkommissarie () ...................................................... 194 för palestinaflyktingar (UNRWA).................... 195 FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel () 196 för familjeplanering (IPPF) ..................... 197 /GATTS:sinternationella handelscentrum (ITC).................. 198 Detbilaterala utvecklingssamarbetet Prop. ............................ '.............................................................................. 199 KapVerde............................... -....................................................................... 224 Humanitärt bistånd iLatinamerika................................................................. .. 267 Humanitärt bistånd i södraAfrika ............................................................... .. 268 Katastrofbiståndmm .................. ............................................................. .. 269 Biståndgenom folkrörelser och andra enskilda organisationer....................... .. 275 Särskildaprogram m.m................................................................................... .. 277 Tekniskt samarbete ochu-krediter................................................................. .. 281 Styrelsenför u-landsforskning....................................................................... .. 285 Biståndetfördelat på enskilda länder................................... 287 Nordisktbiståndssamarbete .............................................. . 292 Förkortningslexikon........................................................................................ .. 293 Statliga myndigheter och organ för bistånd Prop. 1987/88: lOO Ril 5 UD:savdelning för internationellt utvecklingssamarbete Ar1970 samlades ansvaret inom för del svenska bistån-del avdelning i , avdelningen för internationellt utvecklingssamarbete,i dagligt tal "u-avdelningen". Avdelningen är organiserad på tre enheter (förstaenheten ansvarar för del multilaterala biståndet, andra enheten för detbilaterala biståndet genom SIDA ochtredje enheten ansvarar för budgetfrågor, allmän u-lands-ekonomisk bevakningsamt andra biståndsprogram). Avdelningen har totalt drygt 50 tjänstemänoch leds av ett statsråd och en statssekreterare. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) SIDA, som inrättades 1965, är étlcentralt ämbetsverk under regeringen meduppgift alt planera, genomföra och administrera det direkta (bilaterala)utvecklingssamarbetet med . Detta bistånd omfattar dels samarbetetmed 17 huvudmottagarländer, dels andra typer av bistånd, t.ex. katastrofinsatser, bidrag lill utvecklingsprojekt via folkrörelser och andraenskilda organisationer, bistånd till flyktingar och befrielserörelser, rekryteringav biståndspersonal m. m. SIDA leds av enstyrelse, som utses av regeringen. Den består av SIDA:s generaldirektör, som ärordförande, och elva andra ledamöter, somrepresenterar riksdagspartier, folkrörelser och intresseorganisationer. SIDA är organiserat på tre avdelningar medregionalt ansvar, en avdelning för sektorbyråerna och en administrativavdelning. Därutöver finns direkt underställda verksledningen, ettplaneringssekretariat och étl infor-mationsseketariat. I mottagarländerna harSIDA bislåndskontor, som är knutna till den svenska ambassaden. På SIDA finns 530anställda, varav drygt 90 vid biståndskontoren. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) Beredningenför tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) inrättades 1975 (under namnet utbildningsberedningen) och fick1979 ställning som självständig myndighet under ulrikesdeparlemenlel. Beredningen har som uppgift alt utvidga och stärkaSveriges relationer med vissau-länder. Samarbetet skall främja ekonomisk och social utveckling imottagarländerna som relationer med dessa länder fördjupas. BITS:s roll är begränsad tillmedverkan i planeringen av och atl lämnabidrag lill genomförandet av olikaprojekt. Verksamheten omfattar tekniskt samarbete, inklusiveinternationella kurser, och u-krediter. Det tekniska samarbetet skall huvudsakligen skemed vissa utanför kretsen av huvudmoltagarländer för det bilaterala biståndet. Det skall grundas pä ömsesidigt intresseoch i första hand bestå av kunskaps överföring på områden där är väl rustat med kunnande och kapaci tet. U-krediter kanutgå till kreditvärdiga länder bland huvudmotiagariän- Prop. 1987/88: 100derna för svenskt bilateralt bistånd, länder med vilka bedriver Bil.5 tekniskt samarbete eller andra länder vars utvecklingspolitik ligger i linjemed de svenska biståndspolitiska målsättningarna. U-krediterna utnyttjas för finansiering av svenskavaror och tjänsier i projekt somökar mottagande u-lands betalningsförmåga eller har annan utvecklingsfrämjandeeffekt. Beredningen leds av en styrelse som utses avregeringen. Vid beredningen finns 15 anställda. Fondenför industriellt samarbete med () Fonden för industriellt samarbetemed () är en statligstiftelse, som inrättades 1978. Fondens grundkapital, ursprungligen 100 milj. kr., har förstärkts med 105 milj. kr.och skall steg för steg höjas till 250milj. Fonden har rätt att ta upp län eller utfärda lånegarantier tillett belopp som motsvarar högst tre gångergrundkapitalet. Fondens huvuduppgifter är alt förmedla kontaktermellan intressenter i ochsvenska företag, bidra till förinvesteringsstudier och medverka i etablering av samägda företag, s.k.jointvenlures, genom insatser i form av aktiekapital, lån och garanligivning. skall i första hand samarbeta med ländermed vilka bedriverlångsiktigt utvecklingssamarbete. I den mån andra länder blir aktuella, bör endast sådana komma ifråga varsutvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svenskbiståndspolitik. Fonden leds av en styrelse som utses avregeringen. Vid fondens kansli finns 23 anställda. Styrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum) År1981 omvandlades biståndsutbildningsnämnden (BUN) . Den 1juli 1987 ombildades nämnden till en styrelse för verksamheten i . Den nya styrelsen har övertagit BUN:s huvuduppgift - att vid i bedrivautbildning i språk och u-landsutbildning som förberedelse för uppdrag i u-land.Styrelsen för u-landsulbildning haräven andra uppgifter reglerade i styrelsens instruktion. Styrelsen skall bl. a. samarbeta medmyndigheter, organisationer och företagnär del gäller förberedelseutbildning för u-landsuppdrag. - anordna allmänna enterminskurser iu-landskunskap,