prop · GB0393 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagföreslår en ökning av anslaget till de djurförsöksetiska nämndernas ochcentrala försöksdjursnämndens verksamhet med sammantaget , tUl . Jag har därvid beräknat , för utbildning och kursverksamhetför ledamöter i de djurförsöksetiska nämnderna. Vidare behövs fördjurskyddsfrämjande åtgärder . Ibeslut den 2juni 1984 (prop. 1983/84:107 bU.6, JoU 30, rskr. 406) bemyndigade regeringen alt ikläda sig de förbindelser som följde av ett avtal meUan staten och om samarbe te för att stödja viss forskning för att främja utvecklingen av altemativa och kompletterande metoder till djurförsök. Avtalet gällde för tiden den 91 Ijuli 1984-den 30juni1987. 1986/87:146 (s. 36) aviserade jag en Prop. 1987/88:93föriängning av avtalet för innevarande budgetår. lämnade regeringenbemyndigande atl göra detta (JoU 1986/87:26, rskr. För ändamålet bidrarstaten och med . redovisade en utvärdering av den i avtaletavsedda forskningen. har därefter anmält alt denär beredd att förlänga avtalet med ytterligare två budgetår till den 30juni1990. Avsikten är alt parterna skall Ullskjuta vardera . Jagföreslår att regeringen inhämtar bemyndigande atl ikläda staten deekonomiska förpliktelser som följer av en sådan föriängning. Jagberäknar således anslaget för nästa budgetår till sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen all ikläda staten deekonomiska förpliktelser som följer av en förlängning av avtalet angående stödtill forskning rörande alternativa metoder till djurförsök i enlighet med vadjag har förordat i del föregående, , 2. till Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder /89 anvisa ett reservationsanslag av . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som han har hemställt om. 1987/88:93 Bilaga 1 Lantbruksstyrelsens förslag till djurskyddslag Härigenom föreskrivs följande. 1 §Bestämmelserna i denna lag avser följande slag av djur som hålls i fångenskap, nämligen däggdjur, fåglar, reptiler, groddjur och akvarie fiskar. Omjakt finns särskilda bestämmelser. 2 §Djur skall behandlas väl och skyddas mot smärta, ångest och annat lidande. I3-13 §§ ges närmare bestämmelser om djurs vård och behandling i vissa fall. 3 § Stall eller andra förvaringsutrymmen för djur skall ge tillräckligtutrymme och skydd. Regeringen får meddela bestämmelser om förprövningsskyldighetoch andra från djurskyddssynpunkl påkallade föreskrifter om sådanaförvaringsrum. 4 § En djurart som normalt inte hålls som husdjur i riket får hållas ifångenskap endast i djurparker eller liknande anläggningar. Regeringenfår meddela bestämmelser om undantag från första stycket, 5 § Sjuka eller skadade djur skall las om hand för nödvändig vård såsnart det är möjligt, om inte sjukdomen eller skadan är så svår att de böravlivas . 6 § Påträffas ett djur så svårt sjukt eller skadat att det bör avlivasomedelbart, får en veterinär eller polisman och i trängande fall varje persongenast avliva djuret. Närdjuret är avlivat skall ägaren eller innehavaren eller, om delta inle ärmöjligt, polismyndigheten underrättas av den som avlivat djuret. 7 §Operativa ingrepp av någon betydelse eller andra behandlingar i syfte atl bota sjuka eller skadade djur skall ulföras av veterinär, om behandling en orsakar lidande som inte är obetydligt. Regeringenfår meddela bestämmelser som förbjuder eller ställer upp särskilda villkor förkupering eller annan stympning av djur. 8 §Husdjur som skall slaktas skall vara bedövade när blodet avtappas. Fjäderfä och kaniner får dock avlivas utan föregående bedövning genom att huvudet hastigt skiljsfrån kroppen. 9 § Regeringen bemyndigas atl meddela bestämmelser om offenUig fö- Prop.1987/88:93 revisning av djur, tävling med djur och användning av djur för film eller Bilaga 1 lelevisionsinspelning, om den finner sådana föreskrifter påkaUade från djurskyddssynpunkl. 10 § Djur som skall delta i tävling på tävlingsbana får inte utsättas försådana ingrepp eller tillföras sådana preparat som kan antas påverka djurenunder tävlingen. 11 § Regeringen bemyndigas meddela föreskrifter om skyldighet för den somanordnar offentlig förevisning av djur eller tävling med djur att anlitaveterinär för Ullsyn över förevisningen eller tävlingen och atl utge ersättningför åtgärder som påkallas från djurskyddssynpunkt. 12 § Djur får inte användas för vetenskaplig forskning, undervisning,sjukdomsdiagnoslik eller framställning av läkemedel, om inte den planeradeanvändningen av djuren prövats från eUsk synpunkt. Vidsådan verksamhet som avses i första stycket får endast användas djur, som harfötts upp för detta ändamål, Lanlbmksstyrelsen lämnar tillstånd till sådanuppfödning. Regeringenfår meddela bestämmelser om undantag från första stycket eller andra stycketförsta meningen saml bestämmelser i övrigt som är påkaUade fråndjurskyddssynpunkl. 13 §Regeringen får föreskriva all den som yrkesmässigt eller i störte omfattning upplåter hästar eller använder hästar i ridskoleverksamhet skall göra anmälan om verksamheten. Regeringenfår även föreskriva att hundar yrkesmässigt eller annars i störte omfattninginle får uppfödas eller mottas för inackordering ulan tillstånd, 14 § Regeringen får meddela ytterligare bestämmelser om djurskyddet. Regeringen får överlåta ål en förvaltningsmyndighet att meddela sådana bestämmelser som avses iförsta stycket saml 3, 4 och 713 §§. 15 §Lantbruksstyrelsen utövar den centrala Ullsynen över efterlevnaden av denna lag och bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen. utövar tillsynen inom länet. utövar den omedelbara tillsynen inom kommunen. Hälsovårdsnämndenskall ensam eller gemensamt med hälsovårdsnämnden i en angränsande kommuneller kommuner ha en djurskyddsinspektör anställd. Vidtillsynen medverkar även distrikts- och besiktningsveterinärer enligt vad somär särskilt föreskrivet. Polismyndighetenskall lämna det biträde som behövs. 16 §För tillsyn enligt denna lag har tillsynsmyndigheten rätt till tillträde till byggnader, lokaler, anläggningar och områden där djur hålls och får där göra undersökningar och taprover. Tillsynsmyndighetenhar också rätt att på begäran få de upplysningar Prop. 1987/88:93 och handlingar som behövs för tillsynen. 17 §Hälsovårdsnämnden får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att denna lag eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen skall efterlevas. I beslut om föreläggande eller förbud får nämn den sätta ut vite. Frågan om utdömande av vite prövas av allmän domstol. Vitet får ej förvandlas. Underlåternågon att vidta en åtgärd som åligger honom enligt denna lag eller enligt enbestämmelse som har meddelats med stöd av lagen och efterkommer han inte hälsovårdsnämndensföreläggande om rättelse, får nämnden förordna om rättelse på hans bekostnad.Är fara i dröjsmål, får sådant förordnande också meddelas utan föregåendeföreläggande. 18 § har samma befogenheter som enligt 17 § . 19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelabestämmelser om undantag från lagens Ullämpning på försvarsmakten. 20 § Underlåter någon att följa ett beslut som en harmeddelat enligt 17 § och som är av väsenUig betydelse från djurskyddssynpunkteller har någon allvarligt försummat Ullsynen och vården av djur eller harnågon misshandlat djur, får meddela honom förbud att handha djureUer visst slag av djur. Är han ägare av djuret eller djuren får länsstyrelsendessutom ålägga honom att göra sig av med djuret eller djuren och förbjudahonom att anskaffa djur eller visst slag av djur. Förbud enligt denna paragrafskall avse viss lid eller gälla Ulls vidare. 21 §Utsätts ett djur otillbörligt för smärta, ångest eUer annat lidande och sker inle rättelse efter Ullsägelse av hälsovårdsnämnden eUer länsstyrel sen, får förordna all djuret skall omhändertas genom polis myndighetens försorg. Omägaren till djuret inte kan anträffas eller om det bedöms utsiktslöst att nårättelse eller om det i övrigt är nödvändigt från djurskyddssynpunkl, fårlänsstyrelsen eller polismyndigheten förordna att ett djur, utan hinder av vadi första stycket sagts om rättelse efter tillsägelse, skallomhändertas. Meddelar polismyndigheten ett sådant beslul skall det underställaslänsstyrelsen, som skall avgöra om beslutet skall bestå eller inte. Länsstyrelsenfår även förordna att ett djur skall omhändertas genom polismyndighetensförsorg, om djurägaren underlåter att följa beslut som meddelats enligt 17eller 20 §. 22 §När beslutar om omhändertagande av djur, skaU i beslutet fastställas om djuret eller djuren skall säljas, omhändertas tUls vidare eller avlivas. Ansvar m.m. , Prop. 23 § Till böter döms den som uppsåUigen eller av oaktsamhet bryter Bilaga 1 1. mot 2§ första stycket, 3-5 §§, 6§ andrastycket, 7§, 8 och 10 §§ samt12 § första och andra styckena, 2. en bestämmelse som har meddelats med stöd av denna lag, 3. sådantföreläggande eUer förbud som avses i 20 §. ' Ansvar enligt första stycket inträder inte om ansvar för gärningen kan 24 § beslut enligt denna lag överklagas hos länssty relsen genom besvär. Länsstyrelsensbeslut,överklagas hos kammartätten genom besvär. Lantbmksstyrelsens beslut överklagas hos regeringen. 25 § Beslut som avses i 20 och 21 §§ gäller med omedelbar verkan, om inte annat förordnas. Tillsynsmyndighetenfår i övrigt bestämma att dess beslut skall gäUa även om det överklagas. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1983 då lagen (1944:219) omdjurskydd saml lagen (1937:313) angående slakt av husdjur skall upphöra attgälla. I fråga om föreläggande, förbud eller tillstånd som har meddelats förikraftträdandet skaU anses som om beslutet har meddelats med stöd avmotsvarande bestämmelse i den nya lagen: Förekommer i lag eUer annan författning hänvisning till en bestämmelsesom har ersatts genom en bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nyabestämmelsen. 1987/88:93 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttrandena överlantbruksstyrelsens förslag beträffande ny djurskyddslagstiftning Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av , försvaretssjukvårdsstyrelse, , statskontoret, riksrevisionsverkel,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), ,, , hovrätten över och ,kammartätten i , (), statensveterinärmedicinska anstalt (SVA), centrala försöksdjursnämnden,länsstyrelserna i , , , , ochVästerbollens län saml statens kullurtåd, (),. , (), Cirkusakademien,Föreningarna djurens vänners riksorganisation. ,mot plågsamma djurförsök. Aktiebolaget och Galopp,Ridfrämjandet, . (), (), och . Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden från universite-, len i ,, , , och samt institutet.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden frånhälsovårdsnämnderna i och kommuner saml frånpolismyndigheten i . i län har bifogat yttrandenfrån lantbruksnämnden i län och hälsovårdsnämnderna i ochVästerviks kommuner samt skrivelse från i norta ochsödra län. i har bifogat yttranden frånHelsingborgs och kommuner. har bifogat yttrandenfrån Svenska taxklubben och Svenska grylhundsklubben. Dessutomhar yttranden inkommit från Biologsamfundet, . Karlshamnskretsen av mot plågsamma djurförsök,. Svenskalealerförbundel samt enskilda personer. Iföljande sammanställning återges de refererade yttrandena i regel i oavkortatskick. För överskådlighetens skull redovisas allmänna och sammanfallandesynpunkler i ett inledande avsnitt. Sammanställningen omfattar inte yttrandenaöver förslaget till djurskyddsförordning. Flertalet remissinstanserär positiva till eller har inte något att erinra mot huvudpunkterna i lantbmksstyrelsens förslag tiU ny djurskyddslagstifl- 97 7 1987/88. ning.Denna ståndpunkt inläs av , försvarets sjukvårds- Prop.1987/88:93 styrelse, , statskontoret, universitets- ochhögskoleämbe- Bilaga 2 tet, , , Sverigeslantbruksuniversitet, statens veterinärmedicinska anstalt, centralaförsöksdjursnämnden, länsstyrelserna i ÖstergöUands, , ochVästerbottens län. mot plågsammadjurförsök, , ,och . Naturligtvisinnehåller dessa remissyttranden synpunkler och erinringar beträffandeenskildheter i förslaget. Hovrättenöver och , . , och veterinärförbundtillstyrker under fömtsättning atl förslaget omarbetas i väsentliga delar. Kammartätteni och i län avstyrker förslaget. 2 Allmänna och sammanfattande synpunkter 2.1 Rikspolisstyrelsen:Rikspolisstyrelsen är i huvudsak positiv till författ ningsförslagen. En värdefull systematisering har skett av ett eljest svår överskådligt område, I det följande framförs framförallt synpunkter på poUsens befattning med djurskyddsärenden. Enligtförfallningsförslagen åläggs polisen även fortsättningsvis åtskiUi-gaadministrativa uppgifter i ärenden rörande djurskydd. Enligt 2 §poUs-instruktionen (1972:511) är polisens huvuduppgift att upprätthålla ordningoch säkerhet men polisen skall även fullgöra den verksamhet som ankom-. mer påpolisen enligt särskilda bestämmelser. I propositionen 1980/81:13 Polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. s. 40 anförde chefen förjustitiedepartementet bl. a.: "Angeläget är emellertid att man vid lagstiftningoch i samband med annat författningsarbete uppmärksammar vikten av atl inteslentrianmässigt lägga på polisen uppgifter, exempelvis genom atl åläggapolisen att för andra myndigheters räkning utföra uppgifter som skulle hakunnat utan olägenhet fullgöras genom den berörda myndighetens egen personal. Isamband med översyn och utredningar som berör de rättsområden där polisen i daghar uppgifter bör också regelmässigt polisens medverkan diskuteras och fråganställas i vad mån de aktuella ärendena kan handläggas på annat sätt. "Vidare anförde departementschefen i detta sammanhang beträffande handräckningsuppgifterall polishjälp borde få begäras endast när uppgiften inte kunde lösas på annatsätt. 2.2 har ingen erinran motlantbruksstyrelsens förslag till djurskyddslag och djurskyddsförordning. 2.3 : Styrelsen Ullstyrker förslaget istort men vUl lämna vissasynpunkter beträffande lagens omfattning och avsnittet om tiUsyn. 2.4 Statskontoret:Statskontoret tillstyrker den samordning av olika lagar Pröp. 1987/88:93 och förordningar som förslaget innebär. Djurskyddsfrågorfaller utanför statskontorets kompetensområde. Kontoret hälsar emellertid medUllfredsställelse all "djurplågeribegreppel" nu preciseras på sådantsätt alt medborgarna lättare kan förslå innebörden av detta. Enligtstatskontorets uppfattning är dock de specialmotiveringar som presenterats förde föreslagna författningsändringarna i flera fall så kortfat-lade att manenbart med utgångspunkt i dessa moUveringar kan ifrågasätta vissa avlagförslagen. Enligtstatskontorets mening bör i djurskyddsarbetet liksom i allt övrigtskyddsarbete, t. ex. på trafiksäkerhetens och arbetarskyddets områden, rimligaavvägningar göras med hänsyn till praktiska och ekonomiska omsländigheler.Innan slutlig ställning tas till de framlagda förslagen bör dessa kompletterasmed en redovisning av främst de ekonomiska konsekvenser som förslagen för medsig. 2.5 : Lantbruksstyrelsens förslagföranleder inget yttrande utifrån de synpunkter har attföreträda. 2.6 Universitets- och högskoleämbetet: UHÄ finnerlanlbruksstyrelsens strävan alt förenkla och förenhelligadjurskyddslagsUflningen lovvärd. På ett antal punkter är emellertid förslagetotillfredsställande från de synpunkter UHÄ har atl företräda som centralmyndighel för de högskoleenheter, som svarar för huvuddelen av den statligaförsöksdjursanvändningen. Allmäntvill UHÄ framhålla all den slutliga text som framläggs i avsedd proposition -där så är möjligt - bör la hänsyn till det förslag tUl konven-Uonstext rörandedjurskyddsaspekter på försöksdjursanvändning, som utarbetats av en expertgruppinom . Expertgruppen beräknar avlämna sitt slutliga förslag hösten1982. UHÄanser det vidare naturligt all i delta sammanhang ta upp frågan om dedjurförsöksetiska nämndernas administrativa anknytning. Dessa nämnder sorterarför närvarande under lanlbruksstyrelsen med hänsyri till denna myndighetsansvar för djurskyddsfrågorna. Självklart måste lanlbmksstyrelsen ha ettinflytande i de frågorna också i framliden. () har emellertid genom ändringar i nämndens instmkUon och sammansättningden Ijuli 1982 fått en förstärkt stäUning . som central och samordnande instanspå försöksdjursområdet. CFN har fattat principbeslut om att inrätta bl. a. ettpermanent arbetsutskott för frågor under ordförandeskap av den ledamot inämnden som representerar lantbruksstyrelsen. UHÄ anser för sin del i dettaläge alt övervägande skäl talar för atl CFN blir central myndighet för deförsöksdjursetiska nämnderna. På så sätt garanteras enligt UHÄ:s mening denbästa kopplingen både försöksdjursnyttjarna - forskarna inom högskolan -ochtillsynsmyndigheten för djurskyddsfrågor - lanlbmksstyrelsen. 2.7 : De förslag som berör livsmedelsverkels och Prop. 1987/88:93 besiktningsvelerinärernas ansvarsområde synes vara väl motiverade och Bilaga 2 2.8 Fiskeristyrelsen:Sammanfattningsvis anför . Begreppet akvariefisk är en olämplig avgränsning inom djurgruppen fiskeoch kan därför inle användas i lagtext. Fiskbör däremot omfattas av djurskyddslagen, men endast inom vissa avsnittnämligen: djurför vetenskapligt ändamål i försök med operativa ingrepp. 2.9 : Lanlbruksstyrelsen har förklarat att en total översyn av djurskyddslagstiftningen bör ske. säger styrelsen dock att det föreliggande förslaget i stort är en redaktionell och teknisk översyn av djurskyddslagen och regeringens förordningar och kungörel ser. Även om verket begränsar sitt yttrande till att i huvudsak avse det som gäller verkels ansvarsområde - i förevarande sammanhang faunavård och jakt - saknar verket i olika avseenden en närmare analys av de motiv som bör ligga till grund för en ny djurskyddslagstiftning. Sådana motiv redovi sades visserligen vid tillkomsten av den nuvarande djurskyddslagen, men utvecklingen - manifesterad i bl. a. lanlbruksstyrelsens olika tillämpnings föreskrifter m. m. - har onekligen inneburit alt djurskyddsintressel fått en starkare ställning. Vilken principiell effekt detta intresse bör få för en ny djurskyddslag, därom sägs inle någol i förarbetena till lagförslaget. 2.10 Hovrättenöver och : Förslaget innebär att de grundläg gande bestämmelserna om djurskyddet samlas i två författningar och där igenom blir mer lättillgängliga och överskådliga. Hovrätten har ingen erin ran mol förslagets allmänna utformning. Detsakliga innehållet i förslaget är i åtskilliga avseenden påfallande knapphändigt motiverat. Hovrättentillstyrker förslaget med de reservationer som anförs i det följande (se nedan3.10-24.10). 2.11 Kammarrätteni : Lanlbmksstyrelsen föreslår atl djur skyddslagen utformas som en ramlag med så få detaljbeslämmelser som möjligt. Enligt lagförslaget bemyndigas regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer atl utfärda närmare föreskrifter i olika avseen den. Denföreslagna lagstiftningstekniken gör bestämmelserna svåröverskåd liga men har den fördelen att delaljbestämmelserna jämförelsevis snabbt och enkelt kan ändras och anpassas till de förändringar och behov som med tiden kan tänkas uppstå inom det aktuella området. Mot bakgrund av atl den nu gällande lagen ändrats och kompletterats vid upprepade tillfällen och alt en mångfald av förordningar och föreskrifter ansetts nödvändiga 100 somkomplement till lagen framstår den föreslagna konstruktionen som ändamålsenlig. Lanlbruksstyrelsenanför i framställningen att del föreliggande förslaget Prop. 1987/88:93 i stortär en redaktionell och teknisk översyn av gällande bestämmelser Bilaga 2 samlalt det därutöver innehåller flera nyheter och ändringar. Den nyakonstruktionen medför självfallet att vissa omdisponeringar och ändringar måstevidtas. När det gäller frågan om vilka sakliga ändringar som förslagetinnehåller har kammarrätten såsom närmare framgår av den detaljgranskningsom redovisas i det följande - i några fall funnit del svårt all avgöra om enviss ändring av bestämmelserna varit avsedd eller om författningstexten endastfått en mindre lyckad utformning och därigenom föranlett tveksamhet ominnebörden. Någon ledning har inte kunnat hämtas ur de allmänt sett kortfattademotiven. Vidare innehåller förslaget sådant som uppenbarligen är avsett attvara en lagändring utan att det på någol sätt kommenterats i motiven.Kammarrätten har i dessa fall inle funnit del möjligt atl la ställning tillbehovet av den föreslagna ändringen. Redan de nu nämnda förhållandena utgörsådana brister som enligt kammartällens mening måste medföra en grundliggenomarbetning av förslaget innan det kan bli föremål för lagstiftning. Kammartältenvill sammanfattningsvis under hänvisning den kritik som kammartätten riktalmol förslaget i olika avseenden (se även 3.11-24.1) avstyrkaatt del i nuvarande skick läggs till gmnd för ny djurskydds-lagstiftning. 2.12 Sverigeslantbruksuniversitet: Den nuvarande lagstiftningen på djur- skyddsområdet är svåröverskådlig. SLU anser del därför värdefullt att bestämmelserna samlas i en lag och en förordning. Lagen har fått karaktär av en ramlag. Delaljföreskrifler kommer bland annat att införas i lant bmksstyrelsens kungörelser. Delta innebär att lanlbruksstyrelsen kan komma atl utsättas för påtryckningar från olika intressegrupper. Från denna synpunkt är givetvis en mera detaljerad lagulformning som klart anger intentionerna i olika riksdagsbeslut att föredraga. SLU delar dock i allt väsenUigt det föreliggande förslaget men anser att en del ändringar bör göras vilka framförs nedan (se 3,12-6,12), 2.13 Statensveterinärmedicinska anstalt: SVA vill inledningsvis framhålla att förslaget är ambitiöst och all anstalten i huvudsak Ullstyrker sakinne hållet i det framlagda förslaget, SVA vill dock framföra flera detaljsyn punkter (se nedan 4,13-24,13), Lanlbruksstyrelsen haruttalat ambitionen all ur lagen utrensa ett antal nu gällande detaljföreskrifler som i stället föreslås bli hänförda antingentill regeringens förordning eller till styrelsens egna anvisningar. Syftet har därvid varit atl skapa en ramlag och atl hänföra de mera detaljerade anvisningarna till de två senare förfallningsslagen och på det viset onödig- göra de ändringar och tillägg till lag och förordning som tillkommit sedan nu gällande djurskyddslag trädde i kraft. Detta förfaringssätt understryker emellertid viklen av att detaljföreskriflerna nu görs så fullständiga att redan gällande föreskrifter medtages och icke senare behöver tilläggas i form av nya ändringar och Ullägg. Så synes icke alltid ha skett. 2.15 iStockholms län: Djurskyddsfrågor är mycket omdisku- Prop. 1987/88:93 terade inom de flesta grupper i samhället och åsikterna om regler och Bilaga 2 åtgärder är mycket skiftande. Bedömningar är ofta subjektiva och känslo mässiga med utgångspunkt från mänskliga värderingar även avseende djur- typer, som till sitt levnadssätt och uppträdande långt avviker från mänskli ga beteenden. Tradition spelar också stor roll. Det är därför angeläget all såvällagstiftning och följdbestämmelser som åtgärder i form av tillsyn ochingripanden är förankrade med oväld i breda politiska organ och myndighetermed övergripande funktioner tillräckligt fria från ensidiga intresseinriktningar.Lokala variationer och värderingar i sakprövningar måste undvikas. Delkan mot den bakgmnden ifrågasättas dels om inte en bredare sammansattutredningsgmpp borde ha gjort översynen av djurskyddslagstiftningen, dels omde föreslagna omfattande bemyndigandena för lantbruksstyrelsen är rättavvägda. Dessutom ifrågasätteränsstyrelsen starkt förslaget attlantbmksnåmnden, som är ett seklorsorgan med huvudsakligen jordbmksekonomiskinriktning, skall ges djurskyddsmyndighels ställning med föregripandegodkännande funktioner. återkommer lUI delta längre fram i sinredogörelse vid granskningen av detaljerna i förslagen (se nedan 3.15-17.15).