prop · GB03118 · 1987-12-31 00:00:00 — Ommina förslag om kontorsväxlarna och myntapparaterna genomförs kvarstår ingetanslutningsmonopol för . Detta tillsammans med övriga åtgärderinnebär att den svenska telemarknaden kommer att vara bland de öppnaste ivärlden. 7Inriktning och omfattning av verksamhet Mittförslag: verksamhet skall inriktas på - enfortsatt koncentration på nätutveckling och nättjänster, effektivisering och behovsanpassning avinvesteringarna, åtgärder för att möta en ökande konkurrensinklusive - enökad kostnadsanpassning av avgifterna som delvis får ske selek tivt. Bakgrund till mittförslag: har i sitt förslag till reviderad treärsplan för 1988-1990och treärsplan för 1989-1991 redovisat sin syn på inriktningen av verksamheten. Isamband med det interna budgetarbetet beslöt verkets ledning ökaansträngningarna att förbättra televerkskoncernens långsiktiga lönsamhet ochkonkurrenskraft. Beslut fattades om ett åtgärdsprogram: Kraftsamling 90. Iprogrammet ingår - förutom mer kostnadsanpassade taxor - bl. a. förbättradinvesteringsstyrning för att bromsa kapitalkostnaderna och en effektiviseringav säljorganisationen. Arbetet med åtgärdsprogrammet har redan avsatt en delkonkreta resultat i form av reducerade investeringar för treårsperioden utanatt servicekraven åsidosätts. När det gäller investeringar i mellanortslinjenätetsker ingen ändring i förhållande till tidigare planer. Ökadeinvesteringar föresläs på mobiltelefonområdet för att möta den starkaefterfrågan. NMT 900 mäste byggas ut parallellt med NMT 450 och vidgas till atttäcka större delen av landet. Televerketmåste med sina stora investeringsbehov göra allt för att ästadkomma maximaleffektivitet och behovsanpassning och därigenom dämpakapitalkostnadsutvecklingen, vilken kraftigt påverkar resultaträkningen.Televerket satsar hårt pä att digitalisera nätet i samband med ersättningsinvesteringaroch kapacitetsutbyggnad. Inom ramen för det med har ett intensivt arbete bedrivits för att sänkaAXE-systemets kostnader. En längt gängen digitalisering av det svenskatelenätet tillsammans med kraftigt sänkta grundkostnader för ny AXE-utrustningmedför tillsammans att tiden nu är mogen att ändra strategi vid moderniseringav telefonstationer. Idagsker modernisering av telefonstationer genoin att en station med äldre, teknik (s.k. analog teknik) helt ersätts av en och att nertagen materiel istor utsträckning används för kapacitetsökningar på andra analoga stationer.Nettoökningen av nummer sker således med digital teknik. Denna nertagning ochuppsättning av använd materiel är kostnadskrävande. Den nyamoderniseringsstrategin innebär att kapaciteten vid fullgoda analoga stationerbyggs ut med AXE-utmstning. ske ävenvid förhållandevis små utökningsbehov. För en given ökning av Prop.1987/88:118 antaletnummer kan investeringsbehovet reduceras med . Effekternaav den nya investeringsstrategin för investeringsplaneringen börjargöra sig gällande fr.o.m. Iir 1989. har mot slutet av periodendessutom nerjusterat sina investeringsplaner genom en hårdare Den nya investeringsstrategin har fördelar även frånmarknadssynpunkt. AXE-investeringar kan bättre och snabbare styras till områdenmed kunder som vill ha moderna nättjänster. Rimligen kommer härigenom spridningenav även att bli jämnare över landet än annars. Den redan pågående landsomfattande och kraftfullautbyggnaden av riksnätet kommer att fortsätta. Härigenom erhålls inte bara enförbättrad framkomlighet i nätet utan också en klart förbättrad driftsäkerhet.Detta medför bättre kommunikation för inte minst glesbygdsområdena och därmedökad möjlighet för en regional utveckling i dessa områden. Under är 1987 erbjöds vissa kunder anslutna medelektroniska kontorsväxlar att delta i en provverksamhet med 56/64 Kbit/skopplad höghastighetstjänst. Tjänsten ger förutsättningar att erbjuda kunderavancerade kommunikationslösningar oberoende av deras geografiska placering.Detta kommer att underlätta etablering av högteknologiska arbetsplatser ävenutanför storstadsregionerna. bedriver ett aktivt arbete för att minskanätets sårbarhet. Den vanligaste orsaken till allvarliga driftavbrott är attkablar skadas av grävmaskiner. Sädana händelser kan innebära en tillfälligförlust av flera tusen förbindelser. Vid sidan av en fortlöpande effektiviseringav drifts- och underhållsorganisationen ökas kontinuerligt den s. k. maskformigheteni nätet. Därigenom kan trafiken dirigeras förbi en del av nätet som drabbas avfel eller skadegörelse. Dessutom införs kontinuerligt nya funktioner i syfteatt begränsa verkningarna av stora fel och förkorta återställningstiderna. Verket framhåller att utvecklingen pätelekommunikationsmarknaden i allt snabbare takt går i riktning mot ökadkonkurrens bäde vad gäller kundutrustning och nättjänster. Den taxepolitik,som statsmakterna nu ställt sig bakom, är en utomordentligt viktig utgångspunktför de förändringar i pris-och taxestruktur som måste göras under kommande årför att anpassa verksamheten till en alltmer konkurrensbetonad miljö. har i sitt förslag till reviderad treårsplanoch i en komplette rande skrivelse till regeringen tillkännagett sin avsikt att s. k. tredjepartstrafik skall tillåtas fullt ut när taxorna för förhyrda ledningar hunnit anpassas till de faktiska kostnaderna. Enligt är en förutsättning för att detta skall kunna ske också att verket har möjlighet att genom individuella avtal kunna lämna konkurrenskraftiga volymrabat- 30 ter för telefontrafik påvissa sträckor i det kopplade nätet till vissa storkun- Prop. 1987/88:118 der.Det rabatterade priset skall givetvis innebära att verket får täckning för allasina kostnader samt erhåller skälig vinst. Somett ytterligare led i ansträngningarna att förbättra sin konkurrenskraft harteleverkskoncernen etablerat ett särskilt bolag för internationellanättjänster. Avsikten är att erbjuda näringslivet ändamålsenliga internationellakommunikationslösningar. TeleinvestAB är ett helägt förvaltningsbolag för bolagssektor (med vissaundantag). Bolaget skall verka inom områdena telekommunikation och elektronik.Teleinvest AB har vidare till uppgift att äga och förvalta fastigheter ochaktier samt sköta vissa gemensamma funktioner inom televerkskoncernen. Fr. o. m.den svarar för den upplåning på den allmännakreditmarknaden som erfordras för såväl som bolagssektorn. Teleinvestgruppenbestår av moderbolaget , ett antal belagda dotterbolag (7 stvåren 1988), ett antal hel- eller delägda dotterdotterbolag samt ett antal delägdabolag i övrigt. Gruppen beräknas omsätta 6400 milj. kr. och 7700 milj.kr. är 1991 i löpande priser. Antalet anställda var ca 6200. Blandbolagen kan följande nämnas. Tdefinansfinansierar och hyr ut olika typer av terminaler och telekommunikationssystemsom marknadsför. Tdefinans erbjuder kunderkonkurrenskraftiga finansieringsformer för andra delar av verksamheten ännättjänster. Teleannonskoncernenfungerar bäde som försäljningsagent för kommersiellakatalogprodukter t. ex. och Företagskatalogen samt som utgivareav lokala telefonkataloger. Televerkskoncernensspeciella nättjänster organiseras i Teleddta. Tele-delta strukturerar,utvecklar, driver och säljer sina tjänster i allt väsentligt i egen regi. () skräddarsyr internationella kommunikationerför näringslivet. Försäljning och kundkontakter sker genom . STSavser att ge "end-to-end-service" genom att bl. a. arbeta med agenteri olika länder. Genom att STS inte har några standardtjänster tillstandardtaxor kan bolaget möta konkurrensen inom sitt arbetsområde på ettmycket flexibelt sätt. TeleLartn är televerkskoncernens specialistföretag för säkerhet och har sin ryggradi larmkommunikationen. Verksamheten kan i hög grad ses som en förädling av"råvaran" telekommunikation. Telisroll inom televerkskoncernen är att utveckla och tillverka produkter somstöder koncernens ambitioner att vara ledande på den svenska marknaden. För densvenska marknaden kan utvecklingsinsatserna koncentreras kring televerketsbehov av strategiska produkter inom områdena telefonstationer, kontorsväxlar,telefoner samt nödvändiga tillbehör inom dessa produktområden. Telelogicgruppensysslar med utveckling av metoder, språk och hjälp medel för utveckling av programvara. deltar i ett antal stora 31 utvecklingsprojektför och Ellemtel. I dessa projekt används verktyg. Infovox arbetar i principmed att marknadsföra resultaten av ett mångårigt svenskt forskningsarbeteframför allt på KTH i inom talteknologiområdet. Företaget färtroligen en unik nisch, nämligen talsvarsutmstningar för telefonstationer. Enannan nisch för detta bolag är handikapputmstningar. Swedtel arbetar sedan år1967 med att föra ut svenskt telekunnande genom internationellkonsultverksamhet företrädesvis till , och . Swedtelmöter en hård konkurrens från väl etablerade konsultföretag och frän ett ökandeantal nybildade konsultföretag. Skälen för mitt förslag:Televerkskoncernens omsättning beräknas stiga frän 24miljarder till i löpande priser. Antalet anställda ikoncernen beräknas minska från ca 49400 till 1991. Teletrafiken ökar mycketsnabbt liksom antalet anslutningsledningar till telefonstationer.Trafiken har ökat betydligt mer än på1980-talet. En avgörande orsak är att olika former av datakommunikation ökarmed . Telefontrafikens ökningstakt är relativt sett lägre ()men av stor omfattning i absoluta tal. Trafiken beräknas fortsätta öka kraftigtunder . Totalt beräknas trafiken i de gemensamma anläggningarnaväxa fram . UNDER PERIODEN 1956-1987 I ANTAL MILJONER MARKERINGAR % AI/TOUATISK UTLANDSnunK (SOM MARKERINGAR) 56/57 61/62 66/67 71/7; 76/77 81/82 86/87 För att fömyaanläggningarna och för att klara den ökande trafiken krävs Prop. 1987/88:118 mycketstora investeringar. Ny effektiv (digital) teknik används. Moderniseringenmedför höjning av standard och framkomlighet i nätet för vanliga telefonsamtaloch ger kraftigt ökad kapacitet för datatrafik. Detta är en fömtsättningför en storskalig utbyggnad av data/texttjänster såsom Datex, Datapak och Videotex.Den tidigare fastlagda strategin för koncentration pä nättjänster ochnätutveckling, inklusive åtgärder för att minska nätets sårbarhet, börbibehållas. Den har varit lyckosam i sä måtto att framkomligheten förteletrafiken starkt förbättrats och målen för framkomligheten har med marginalklarats. Mina förslag till servicemål har jag redovisat tidigare (3.2.2). Engod investeringsstyrning är nödvändig med hänsyn till verkets effektivitet ochekonomi. Jag noterar med tillfredsställelse verkets ansträngningar i dettaavseende. Såsom jag tidigare framhållit bör de samhällsekonomiska aspekternapå teleinvesteringarna studeras närmare. Jag konstaterar också att denpågående landsomfattande utbyggnaden av riksnätet medför ökade möjligheter förutvecklingen inte minst i glesbygdsområdena. Sammantagetbedömer jag att nätinvesteringar ligger väl i linje med de telepolitiskamålen. Detförutsedda avskaffandet av kontorsväxelmonopolet accentuerar den ökande konkurtensenpå teleområdet som jag redogjort för. Också i fråga om utlandstrafikenskärps konkurrensen. Verket planerar att möta denna med bl. a. sänktautlandstaxor och ett nytt bolag för försäljning av internationellakommunikationslösningar till näringslivet. har ambitionen att även ien konkurrenssituation vara den svenska marknadens ledandetelekommunikationsleverantör. Jag bedömer att taxeåtgärder, somsker inom ramen för statsmakternas beslut om en successiv omstmkturering avteletaxorna, och övriga åtgärder ger verket goda förutsättningar attförverkliga denna ambition. Åtgärderna ligger ocksä i linje med den inriktningav telepolitiken som jag föreslagit. Televerkethar i sitt förslag till reviderad treårsplan tagit upp frågan om att vidgamöjligheterna för andra att bedriva verksamhet inom telekommunikationsområdet.Ett sätt att göra det är att, såsom anfört, fullt ut tillåta andrahandsuthyrningav teleförbindelser - s. k. tredjepartstrafik. Det innebär att andra får säljaexempelvis data- och informationstjänster via förbindelser som hyrts avteleverket. avser att års utgång helt acceptera tredjepartstrafikunder fömtsättning att taxorna fått en bättre kostnadsanpassning. Som jaganfört i det föregående (3.4) anser jag att den parlamentariska utredningen börstudera effekterna av ett tillåtande av tredjepartstrafik fullt ut. Televerkethar i sammanhanget framhållit att det bör vara möjligt för verket att kunna lämna vissa volymrabatter för telefontrafik i det kopplade nätet och därmed selektivt kostnadsanpassa taxorna. Jag anser att telever ket bör ha en sådan möjlighet och bedömer att en viss flexibilitet i taxesätt ningen kan medföra att lättare kan behålla företagens teletrafik. Det kan i sin tur möjliggöra en något långsammare takt i den generella omstmktureringen av teletaxorna och kan därmed mildra effekterna av 33 3 1987/88. Ensådan långsammare omstrukturering av teletaxorna ligger enligt min mening ilinje med de sociala hiinsyn som bör tas i telepolitiken. Mitt förslag: Televerkskoncernen skall ha ensoliditet på , vilket innebär att statskapitalet plus avsättningarminst skall utgöra av totalkapitalet. Bakgrund till mitt förslag: har i sinreviderade treärsplan för antagit att marknaden förkontorsväxlar gradvis öppnas för konkurrens i taktmed att nödvändiga tekniska specifikationer blir färdiga. Denna förändringberäknas leda till en nedgång i försäljningsvolymen för . Dettakommer i sin tur att leda tiU en nedgång i finansieringsbehovet förkontorsväxlar. Koncernens upplåningsbehov kommer att minska som en följd därav.Hänsyn har tagits till dessa effekter i de finansiella beräkningarna i denreviderade treårsplanen. Televerkskoncernensinvesteringaråren 19881991 (milj. Televerkskoncernens samlade investeringar för åren19881990 beräknas, jämfört med den tidigare behandlade treårsplanen förperioden, minska med till 24,8 miljarder. Detta påverkarbåde resultatutvecklingen och lånebehovet. Investeringsvolymen i treärsplanen1989-1991 är 24 miljarder. I sinplanering utgår televerkskoincernen från de av beslutade målen försoliditet och real avkastning. Den planerade taxeutvecklingen under periodenspeglar dä i stor utsträckning önskan att höja självfinansieringsgraden så attkoncernens soliditet är 1990 uppgår till . Det fömtsätter en realräntabilitet på 7,, respektive 11,. För är 1991anger en real räntabilitet på 8,och en soliditet på 68,7 %.Beräkningarna bygger bl. a. pä att verket fär göra ärliga taxehöjningar i sammatakt som inflationen som beräknas till per är. Sammantaget innebär dettaatt koncernen kan minska sitt ianspråktagande av utrymmet på kapitalmarknadensä att utestående län blir en miljard lägre än tidigare beräknat. I sambandmed behandlingen av ett förslag frän till ändrade taxor har () yttrat att soliditetsmålet -- ärförhållandevis högt och kommer i direkt konflikt med det högtprioriterade målet om låg inflationstakt. Soliditetsmålet får enligt SPKockså,särskilda konsekvenser för prishöjningstakten om detskall uppnås när investeringsprogrammet är omfat- Prop.1987/88:118 tände, vilket varit fallet . Efter en investeringstoppär 1987 kommer investeringsnivån successivt att sjunka vilket framgår avteleverkets reviderade 3-årsplan . Konsekvenserna av detta bliratt dagens användare av tjänster till en del får betala även fördet framtida utnyttjandet av telenätet. Skälenför mitt förslag: har beslutat att televerkskoncernens soliditetskall vara . Regeringen har beslutat attteleverket skall få höja den genomsnittliga nivån pä sina taxor med högst 4,5 %under är 1988. Beslutet fattades under hänsynstagande till behovet av att dämpaden allmänna prisutvecklingen och innebär en lägre höjning än vad som skulleerfordras för att , utan mycket stora taxehöjningar åren 1989 och1990, skall klara att uppnå den av angivna soliditeten. Jag anserdärför att regeringen bör föreslå en förändring av målet för televerketssoliditet så att verket åläggs att uppnå den angivna soliditeten först . Jagnoterar att en översyn av avskrivningstiderna för anläggningstillgångarpågår inom verket. Resultatet kommer att redovisas i nästa treårsplan. Dennaöversyn kan leda till en sänkning av den redovisade soliditeten. Humvida dettabör leda till nya soliditetsmål fär bedömas i samband med behandlingen av nästatreärsplan. Riksdagenhar lagt fast principen att avkastningen på kapital,räntabiliteten, skall vara så hög att den i kombination med planerad investeringsnivåräcker för att klara soliditetsmålet. Genom den förändring av soliditetsmåletsom jag föreslår kan avkastningskravet således sänkas något i förhällande tillvad utgått från och erforderliga prishöjningar hållas tillbaka. Förtydlighetens skull vill jag dock framhålla att jag bedömer att det krävs högreavkastning än det avkastningskrav på realt som tidigare fastställts. Dettakrav bör således inte gälla för den nu aktuella perioden. Televerkskoncemenssoliditet och avkastning har utvecklats enligt följande sedan budgetåret1982/83. Iförhällande till treårsplanerna blev räntabiliteten budgetåren 1984/85 och1985/86 (18 mån.) något sämre än planerat medan soliditeten blev avsevärt lägre.Televerket har angett att orsakerna till avvikelserna huvudsakligen är attinflationstakten och investeringsbehoven underskattades dessa år. Med deneffektivare investeringsstyrning som verket inför bör fömtsättningama för mer kortcktabedömningar av investeringsbehoven förbättras. Index för telefontaxor och konsumentprisindex lnde)c (1976/77.100) * /C * * .8' # .fr Televerketsgenerella taxenivå steg /84-1985/86 med . Jag är nu inte beredd att ange något precist mål förutvecklingen av teletaxorna för . Alla ansträngningar bör dockgöras för att förena en god service med en låg prisnivå. Den tekniska utvecklingenskapar goda förutsättningar för detta. Priset på elektronik sjunker snabbt ochutrustningarnas prestanda förbättras. Arbetsproduktiviteten i verket - mätt iförsäljning i fast pris per anställd - ökade /85 ochmed 3,/86. Den relativt låga ökningen 1985/86 berodde pä attmycket personal rekryterades när investeringsprogrammet utökades. Denna personalmåste utbildas innan den kunde sättas in i full produktiv verksamhet. Dengenomsnittliga produktivitetsökningen /84-1985/86 uppgick till6,. Produktivitetsökningen beräknas i revideradetreårsplan för perioden 19881990 till . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär att 1.godkänna mina förslag till mål och inriktning för telepolitiken (3), 2. godkänna att en ny myndighet inrättas med de uppgifter som jag Prop.1987/88:118 har förordat (4), 3. godkänna att ensamrätt att ansluta kontorsväxlar ochmyntapparater till upphör senast fr. o. m. den Ijanuari 1990 respektive (6), 4. godkänna vad jag har förordat rörande inriktningen och omfattningenav verksamhet och investeringar (7.1), 5. godkänna att verksamhet skall inriktas på det soliditetsmålsom jag har förordat (7.2). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattningav förslagen från referensgruppen Prop. 1987/88:118 för telefrågor i rapporten ''' (DsK 1987:9) attstatens agerande skall styras av att - Fördelnings- och regionalpolitiska hänsyn skalltas. - Resurserna i telesystemet skall utnyttjaseffektivt. - Utvecklingsmöjligheterna skall tas tillvara. - Det skall finnas en stabil kontinuerlig tillgång påviktiga teletjänster i landets alla delar. attstaten skall värna om ett starkt allmänt telenät attett nytt regleringssystem övervägs som tillgodoser de övergripande målen atten dialog, som innebär informationsutbyte, samråd och förankring om det starktföränderliga telekommunikationsområdet kommer till stånd attteleverket förankrar sina planer pä kommunnivå genom någon form avsamrådsförfarande attde industripolitiska frågorna blir föremål för ytterligare studium attteleverket överväger om det är möjligt att helt ta bort anslutningsmonopolför modem. Sammanfattning av betänkandet' 'Prop. myndighetsutövning"(DsK 1987:10) "8 Utredarenanförde i en sammanfattning av betänkandet: "Mittuppdrag enligt direktiven är att utreda om nuvarande organisation för vissmyndighetsutövning vid är lämplig. Härvidlag ingår ordningen förprovning och godkännande av utmstning för anslutning till det allmännatelenätet i uppdraget. Vidare skall myndighetsutövning påradioområdet granskas. Somen bakgrund till mina överväganden och förslag lämnas en kort redovisning avteleverkets uppgifter och organisation (avsnitt 2). Mera detaljerat redovisasnuvarande ordning och organisation för provning och godkännande av utrustningför anslutning till det allmänna telenätet (avsnitt 3). Därefter lämnas enmotsvarande redovisning av myndighetsutövning på radioomrädet(avsnitt 6). Defrägor som mitt uppdrag omfattar har uppmärksammats i andra utredningar m. m.Jag redovisar i detta hänseende främst de uttalande, som gjorts avverksledningskommittén och i vissa remissyttranden över kommitténs betänkande.För egen del ansluter jag mig till den kritik mot nuvarande ordning medmyndighetsutövning inom , som framförts av kommittén och i vissaremissyttranden. Objektiviteten i myndighetsutövande verksamhet får intesättas ifråga. Sammanblandning av myndighetsfunktioner och affärsverksamhetfår självfallet inte förekomma. Det är därför enligt min mening nödvändigt attändra nuvarande förhållanden och skilja ut i vart fall viss del av den aktuellamyndighetsutövningen till en organisation utanför . Mina övervägandenhärvidlag är principiella och gmndar sig inte på några iakttagna missförhållanden.En utgångspunkt bör då vara att omorganisationen inte görs mer ingripande änvad som föranleds av dessa principiella synpunkter. Även andra omständighetertalar enligt min mening för att omorganisationen begränsas till sin omfattning. Minredovisning av nuvarande ordning och organisation visar att televerketsmyndighetsutövning pä de aktuella områdena gäller både beslut som har generellgiltighet (normbeslut) och beslut i enskilda ärenden (förvaltningsbeslut). Motbakgmnd av mina principiella utgångspunkter har jag stannat för ett förslag sominnebär att beslutsfunktionen när det gäller normbesluten förs över till enfrån helt skild ny myndighet, som jag föreslår får namnet statens telenämnd(STN). Det är däremot enligt min mening inte erforderligt att föra överförvaltningsbesluten till STN. Jag anser att de principiella kraven i dessafall tillgodoses genom att beslut kan överklagas hos STN. Minautgångspunkter och principiella överväganden redovisas i avsnitt 7. Mittförslag till ny organisation framgår mera i detalj av redovisningen i avsnitt 8. STN föreslås bestå av ordförande och fyra ledamöter med ersättare. Till STN knyts ett kansli bestående av fem personer. Det är svårt att i förväg beräkna personalbehovet och jag har stannat för att i 39 nulägettillgodose ett minimibehov. Kostnaderna för STN:s verksamhet harjaguppskattat till per är. Dessa kostnader bör Prop.1987/88:118 täckas genom de avgifter som tar ut i tillståndsärendenav olika Bilaga 2 slag. I första instans skall STN fatta normbeslut. Dettainnebär att STN har att fastställa de gmndläggande föreskrifterna för att en utmstningskall få anslutas till det allmänna telenätet. Pä radioomrädet skall STNbesluta om frekvensplaner och normerande föreskrifter. Jag anser att STN ocksåskall fä uppgiften att godkänna de laboratorier, som kan prova om olika utrustningarstämmer med de generella föreskrifterna. STN:s beslut i första instans skallkunna överklagas hos regeringen. godkännande av utmstning för anslutning till det allmänna telenätet,tillstånd att inneha radiosändare och frekvenstilldelning - skall enligt mittförslag ligga kvar hos men kunna överklagas hos STN som sistainstans. Jag anser att de principiella kraven, som talar för en ändring avnuvarande ordning, är tillgodosedda på detta sätt. Förvaltningsbesluten ärmestadels enkla och kommer ofta att närmast få karaktären av en registrering.En stor del av förvaltningsbesluten berör inte affärsverksamhet. Somen konsekvens av mitt förslag anser jag att en viss omorganisation bör görasinom .