prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — anför att en sådan verksamhet redan påbörjats.Byggnadsstyrelsen, , , SVEBIO och Villaägareförbundställer sig positiva till detta förslag. Behovetav ökade statliga insatser för information och rådgivning las upp av ett antalremissinstanser. T.ex. anför lantbruksstyrelsen att man fr. o. m. innevarande budgetår intetilldelas särskilda medel för energirådgivning. Med hänsyn lin detta och tillbesparings- och intäklskrav måste lantbruksverket starkt begränsa sittengagemang i energifrågoma och berörd personal behöver i ökad utsträckningarbeta med andra rådgivningsuppgifter. Länsstyrelseni betonar alt generell information till allmänheten omkärnkraftens avveckling samt olika former av specialinrik-tad information tillallmänhet, fastighetsägare, kommuner, industrin, kraftföretagen m.fl. är heltnödvändig. anser alt del här kan behövas betydligt störteinsatser än vad utredningen antyder. Behovet av statligt stöd till den bl. a. kommunala energirådgivningenbetonas av kommun, LRF, och Folkkampanjen motkärnkraft. SCBanför utredningen betonar att informationen spelar en betydelsefull roll både inuläget och inför kärnkraftsavvecklingen och föreslår därför åtgärder tUlförbättringar i olika avseenden. SCB har här ett ansvar och en ambition atl ulvecklaenergislatistiken så atl den ger ett förbättrat underlag för bl. a. uppföljningoch revidering av prognoser på energiområdet. 15 1987/88. 2.11Forskning och utveckling Prop. Behovetav forskningsinsatser för all utveckla allernaUv till direktverkande elvärme betonasav kommun, HSB, , och . Även betonardenna fråga och frainhåller atl utvecklingsarbete med denna inriktning redanbedrivs inom . I anslutning Un utredningens överväganden om nyaprofessurer vid de tekniska högskolorna kan inrättas vill Vallenfall framhållaatt en preliminär överenskommelse har träffats mellan och KungligaTekniska Högskolan (KTH) att inrätta en donationsprofessur inom områdetindustrien elanvändning vid KTH i , BFRredovisar målet för programmet Eleffektiva byggnader, som BFR har böljatplanera för i samråd rned bostadsslyrelsen, planverket och statens energiverk.Delta mål är atl till 1990 la fram kunskapsunderlag för utformning av enstrategi för effekUvare elanvändning i ohka typer av byggnader genom delsteoretiska studier, dels demonstration i form av experimentbyggnadsprojekl iolika delar av landet. Syftet är all redovisa vilka teknisk-ekonomiskamöjligheter och alternativ som står till buds i några vanligt förekommandehustyper. Den av utredningen föreslagna uppföljningen när det gällerforsknings- och utvecklingsinsatserna för atl få fram alternaUv till direktel iäldre hus bör enligt rådet ankomma på BFR, Denna uppgift ingår i BFR:s ansvar,vilket ytterligare har markerats genom del ovan behandlade programmet , BFR anser att SIB i samarbete med statens energiverk bör ges iuppdrag alt ulveckla metoder för atl följa elanvändningen i bosläder ochlokaler i syfte att få säkrare underlag för användning av såväl el som energi iövrigt. framhåHer att utredningens förslag på denna punkt huvudsakligen ärinriktade på en effektivisering av elanvändningen. Några förslag berör nyelproduktionsteknik medan inga rör eldistributionen. harför avsikt att i sin utredning om möjligheterna att effektiviseraelanvändningen inisammans med berörda myndigheter belysa effekliviseringspolentialeni stamlinjenätet och detaljdistributionen och eventuella forsknings- ochutvecklingsbehov på dessa områden, STUvin med sitt remissvar understryka STU:s roll beträffande FoU för effektivelanvändning och menar alt FoU är ett av de instmment som kan skapa deviktigaste fömtsättningarna för effektiv elanvändning. Att starta sådan FoUtillräckligt tidigt och tillräckligt kraftfullt är synnerligen betydelsefullt.Omfattande åtgärder för effektivisering baserad på FoU har också gjorts undertidigare år. Statens roll har därvid dock varit relativt liten medan företagenfrämst utmslningstUlverkarna gjort de största insatserna. Statens roll bedömsdock behöva öka, SIBinformerar om alt insUtutel har stor erfarenhet av insamling och hantering avdata om energiförbmkning och effektbehov i bostäder och lokaler. Forskningenvid SIB bör därför kunna bidra att fylla del kunskapsbehov, som utredningenpåtalat. 2.12Användning av inhemska bränslen Prop,1987/88:90 Deinhemska bränslenas strategiska betydelse i samband med omställning- ° en av energisystemetbetonas av ett antal remissinstanser. Defördelar inhemska bränslen erbjuder ur miljö-, betalningsbalans- ochsysselsättningssynpunkt är, enligt RRVs mening, tniräckliga motiv för försökatt etablera dem i störte skala. Praktisk försöks- och analysverk-samhel,demonstration och förankring av de bästa alternativen måste komma till ståndinför , RRV delar inte utredningens syn på att utvecklingen gått idenna riktning. Detta beror fömtom på de låga elpriserna, delvis också på attkolet i många fall än så långe är billigare än de ännu ej etablerade inhemskabränslena, men även på atl starka intressenter verkar för utnyttjande av kol,RRV ifrågasätter också möjligheterna atl uppnå ett väsenUigt högre utnyttjandeav inhemska bränslen, enbart genom de elprishöjningar som väntas uppstå isamband med kärnkraftsavvecklingen. Om inte system för inhemska bränslen istörte volymer finns förankrade på marknaden innan denna tidpunkt, finns riskalt de stora kraftbolagen kommer att kräva alt få bygga ut kolkondensverk som"ersättning" för kärnkraften. Enligt RRVs mening kan dock ettalternativt syslem baserat på inhemska bränslen - t. ex. i form avsamproduktion av el och värme byggs ut med tillfredsställande ekonomi. Det ärockså full möjligt att styra en sådan ulbyggnad så alt den främst blir baseradpå inhemska bränslen. Delta skulle dock kräva även andra styrmedel änmarknadsmekanismerna. Vissa vikliga frågor kring ersättning för el vid leveranstill riksnätet och vad en elproducent får betalt för kraft i händelse avutebliven produktion skulle också behöva lösas. Länsstyrelseni framhåller atl utredningen i stort har focuseral sitt arbetekring elanvändningen där en serie bra förslag redovisats. De inhemskabiobränslena har endast berörts i begränsad utsträckning, vilket är en brist.I betänkandet diskuteras åtgärder som har en relalivt begränsad tidsmässigräckvidd. Enligt uppfattning är de långsiktiga målen förenergipolitiken avgörande för val av handlingslinje även i del kortarelidsperspektivet. Inte minst vikUgt är det förhållandet för utveckling avalternativa energislag som är en del i den samlade energipolitiken. En medvetenutveckling av fastbränsleseklorn förutsätter ett långsiktigt och konsekventhandlande och alt slalen stödjer erforderliga utvecklingsinsatser. Glesbygdsdelegationenvill framföra farhågor om att utvecklingen avseende användningen av inhemskabränslen kan bli negativ om inte åtgärder vidtas för att göra dessaenergikällor mer attraktiva i förhållande till el och olja. Betydande staUigasatsningar har gjorts på biobränslen . Dessa kommer attminska avsevärt. Delegationen menar att det är angeläget alt fortsättainsatserna och utnyttja de resurser som byggts upp. I ett läge med låga el- ocholjepriser kan många planerade fastbränslesats-ningar skjutas på framtideneller helt omintetgöras. För den långsiktiga energipolitiken är delta givetvismyckel negativt. Delegationen menar därför atl utredningen borde övervägtskattehöjningar på el och olja för atl dämpa användningen och ge resurser Ullkraftfulla satsningar på alternativen. Enligtlänsstyrelsens i bör prövas hur en knytning kan Prop. 1987/88:90åstadkommas mellan behovet av tillräcklig avsättning för den inhemska Bilaga 3bränslemarknaden - enligt de energipolitiska riktlinjerna - och aspekternarörande försörjningsberedskapen med innebörd alt minska beroendet av importeratbränsle. Förslagsvis kunde övervägas alt tilldela militära anläggningar,sjukvårdsinrättningar och liknande särskilda (beredskaps-) medel för att,oavsett oljeprisnivån, medge möjlighet att utnyttja inhemska bränslen, I taktmed den pågående teknikutvecklingen på kärnkraftområdet, särskilt vad avsersmå och medelstora anläggningar, bör enligt förberedas ettutökat system med lokal kraftvärmeproduktion. Härigenom skulle delar av dettillskott till elproduktionen kunna tillgodoses som framföralltkärnkraftsavvecklingen successivt kräver. Inte bara vid fjärtvärmeproduktionutan även i nya och befintliga industrianläggningar med stor värmeproduktionbör så långt möjligt övervägas all installera mollryckskraft. På detta sätt skulleskapas underlag för ytterligare användning av inhemska bränslen. Redovisadeutbyggnadsprognoser fram visar enligt domänverket en stegring avökningstakten för inhemska bränslen. Det inträffade oljeprisfallet kan dockdrastiskt komma att hämma planerad utveckling. anser därför altstatliga åtgärder bör övervägas för all överbrygga rådande svacka medlåga oljepriser. Föratt minska befarade konflikter mellan el och inhemska bränslen i vissa regionerhar kommunerna medverkat i samråd mellan berörda parter. Utredningen föreslåralt detta samråd fortsätter och vidareutvecklas. Kommunförbundetbetonar att dessa samråd i flertalet fall har initierats av kommunförbundetslänsavdelningar. Oljeprisutvecklingen medförde altbåde el och inhemska bränslen blev utnyttjade i önskvärd omfattning. Därförupphörde konkurrensen mellan dessa alternativ. Behovet av samråd för att hållabalans mellan inhemska bränslen och elvärme har på gmnd härav enligtkommunförbundet upphört tills vidare. Oljeprissänkningarna i början av år 1986har däremot medfört att nya anläggningar för eldning med inhemska bränslen intekan konkurtera med oljeeldade anläggningar. Vadgäller dessa lokala samråd anför SVEBIO atl de få lokala samråd som genomförts måste anses ha fått ett blandat resultat. De har också visats ett tveksamt intresse från dellagarnas sida och flera regionala konfe renser, har inställts. Om samråden skall få en effekt så måste starkare initiativ tas. Det behövs klara besked om vem som har initiativet, del behöver styras, del behövs förmodligen ekonomiska bidrag och del måste finnas program och målsättningar. SVEBIO föreslår istället en satsning på framliden, t. ex. genom tillskapande av s. k. riksprojektet för energi, miljö och sysselsättning. Detta skall bl. a. innehålla regionala samråd, lokala och regionala analyser över tillgång och efterfrågan på biobränslen. Vidare skall projektet praktiskt demonstrera hur importbränsleberoendel kan 228 minskas och sedemera ocksåkärnkraften avvecklas. Liknande synpunkter Prop. 1987/88:90 framförs av LRF och domänverket. är tveksamt till förslaget att i nuvarande form fortsätta de lokalasamråden för att ersätta olja med inhemska bränslen och el. Med knapparetillgång på el blir del snarare fråga om att söka ersätta både olja och el medinhemska bränslen. Kommunerna har givetvis en viktig funktion atl fylla i dettasammanhang men den torde lämpligen kunna integreras i den kommunalaenergiplaneringen. SVEBIOframhåller all det förslag utredningen har om att ge ekonomiskt stöd tillvisningsanläggningar är bra, och passar väl in i tankarna om riksprojektet.Visningsanläggningar är ett mycket billigt sätt att sprida information ochkunskap om bioenergiförbränning. Även Efn ställer sig bakom förslaget. Domänverketframhåller atl stöd till visningsanläggningar bör ges mera generöst ochinformations- och rådgivningsinsalserna kraftigt förslärkas. LRFbetonar vikten av att stöd lämnas till demonstrationsanläggningar förförbränning av inhemska bränslen i blockcentraler. Däremot måste det framhållerLRF ses som en misshushånning att energirådgivningen beträffande inhemskabränslen nu avvecklas ener utarmas. Delta gäller t. ex. lanlbmksnämndernasenergirådgivning där en betydande kompelens för framtagningen och användningenav inhemska bränslen utvecklats men som på grund av bristandemedelstilldelning läggs ner. Regleringav användningen av träfiberråvara enligt § 136 a byggnadslagen Närdet gäller användningen av inhemska bränslen föreslår utredningen att dengenerella prövningen enligt 136 a § byggnadslagen, som sker vidproduktion och användning av inhemska bränslen, kan begränsas till de regionerdär påtagliga intressekonflikter kan finnas, och i övrigt ersättas av ettanmälningsförfarande. instämmer i intentionerna bakom utredningens förslag alt prövningenav användningen av träfibertåvara enligt 136a§ byggnadslagen kan begränsas. och kornmun hälsar med tillfredsställelseutredningens förslag att den generella prövningen enligt 136 a § BL begränsasUll vissa regioner och i övrigt ersättas av ett anmälningsförfarande. Inteheller SPK anser att en prövning av användning av skogsråvara enligt 136a § ibyggnadslagen eller liknande är moUverad. instämmer i förslaget att begränsa prövningen av . användningenav träfibertåvara enligt nuvarande 136a§ byggnadslagen. stårfast vid sill förslag (framfört linsammans med ) att ihuvudsak ersätta prövningen med en anmälnings- och uppgiflslämnarskyldighet förförbrukarna. Skogsstyrelsenhar tidigare, dels i rapporten ökad eldning med,skogs- 229 råvara, dels i yttrandenöver ansökningar om tillstånd till virkesförbmk- Prop. 1987/88:90 ning,framfört sina synpunkter på tillämpningen av dessa bestämmelser. Bilaga 3Kommittén refererar i betänkandet de synpunkter som framförs i rapporten.Skogsstyrelsen finner därför inte anledning att nu lämna ytterligare synpunkteri frågan. SCPFframhåller alt föreningen skulle ha föredragit fri konkurtens mellan industrinoch bränsleseklorn om vedråvaran. Så länge nuvarande energiskattesystemkvarstår motsätter vi oss emellertid alt reglerna för prövning av storskaligproduktion och eldning med träfibertåvara i 136 a § byggnadslagen ändras på detsätt utredningen föreslår. Vi tror också alt utredningen är aniför optimistiskom möjligheterna all få fram bränsle från energiskogsodlingar. Motbakgmnd av behovet att finna alternaUva energikällor till kämkraften finnerLRF del märkligt att man på ohka sätt söker hämma användningen av skogsråvaraför energiändamål. LRF föreslår atl tillståndsprövningen då del gälleranvändningen av träfiberråvara för eldningsändamål upphör. I andra hand kanett anmälningsförfarande tillämpas. Liknande synpunkter framförs avdomänverket och SVEBIO. anser att ettanmälningsförfarande är tUlräckligt. Utredningenföreslår att en åtgärdsplan utarbetas för all hanlera olika påfrestningar på elförsörjnningssyslemet. EnligtVattenfall behövs en åtgärdsplan om elefterfrågan skulle utveck las snabbare än vad som bedöms troligt. Del finns anledning att gardera sig med en väl förberedd projektreserv att ta i anspråk om vårt land t. ex. skune få en gynnsammare ekonomisk utveckling i kombination med högre oljepriser än . Åtgärder i en eventuell akut ransoneringssi- lualion åligger det elförsörjningsnämnden och kraftinduslrin att planera för och genomföra. För att få ökade kunskaper om elefterfrågan och få ett bättre grepp om förändringar i abonnenternas uttagsmönster har tagit initiativet lin ett nytt klassificeringssystem för detaljabon nenter. , , Statistiska tralbyrån och några av de störte , har ställt sig positiva förslaget. och har i KRAFT SAMS regi genomfört en enkätundersökning av industrins energi användning. Enkäten är ännu inte helt utvärderad men synes ge en god bild av industrins energiförbrukning och behov . planerar att årsvis följa upp induslrienkäten samt att genomföra motsvarande undersökning av övrigsektom. " har föravsikt atl fortsätta sin bevakning och analys av elmarknadens utveckling vilket ligger i linje med utredningens förslag. På regeringens uppdrag utreder verket också möjligheterna all effekUvise ra elanvändningen. Mot denna bakgrund och det arbete som sker i energi rådet är det tveksamt om någon ytterligare satsning för tillfället bör göras för att utarbeta en åtgärdsplan för att öka statsmakternas beredskap att hantera olika påfrestningar på elförsörjningen. anser atl utredningen tar för lätt på Prop. 1987/88:90möjligheten av en fortsatt kraftig ökning av elanvändningen. En effektivareBilaga 3 elanvändning bör eftersträvas. Betydande insatser för att åstadkommaen höjd effektivitet i detta avseende pågår. Trots detta anser föreningen atthandlingsberedskapen för att möta ett ökat elbehov bör höjas i snabbare takt änvad utredningen föreslår. Det är därvid utomordentligt viktigt all kraftvärmensplats i del framtida Svenska produktionssystemet klarläggs. SABOinstämmer i utredningens slutsats alt orsakerna till de senaste årens snabbatillväxt av elförbrukningen bör kartläggas och att bevakningen avelanvändningen bör ökas. Utredningen föreslår all en åtgärdsplan skallutarbetas och alt denna måste utgå från olika alternativa utvecklingsnivåerdär även de högre nivåerna analyseras och jämställs ined den utvecklingsnivåsom utredningen själv anser vara trolig. ÄvenLRF delar utredningens uppfattning att orsaken till de senaste årens snabba Ullväxlav elförbrukningen bör klarläggas för att om möjligt kunna styra elanvändningenmot en lägre nivå. Statistikoch prognoser på energiområdet (SOU Prop.1987/88:90 1987:65) '' Sammanfattningav och sammanställning av remissyttranden över slutbetänkandet från utredningenom el och inhemska bränslen () 1 Sammanfattning av belänkandet 1 Sammanfattning av betänkandet Prop. Bilaga 4 RegeringenstilläggsdirekUv till utredningen om el och inhemska bränslen () (dir.1986:9) och den efterföljande utredningsverksamheten som skedde efterhändelserna i Tjernobyl har gjort aU ELIN:s slutbetänkande kommit attkoncentreras kunskapsförsörjningen i form av statisUk och prognoser förenergipolitiken - främst den framlida energianvändningspolitiken. Ikapitel 3 beskrivs de allmänna kraven på statistik och prognoser mot bakgmnd avde förändringar som del svenska energisystemet genomgått och mot bakgmnd avkärnkraftavvecklingen. Förutformningen av den framtida energipoliUken gäller det bl. a. att ha tillgångtill ett statistik- och prognosunderlag som ger en hög handlingsberedskap ochen god kunskap om olika styrmedels effekter och bieffekter. Tonvikteni utredningsarbetet har lagts på en utvärdering av tillgången och efterfråganpå statistik och prognoser sett med statsmakternas ögon. Övriga aktörers behovliksöm de krav på staUstik och prognoser som kan hänföras till kategorin allmäninformaUon belyses mera översiktligt. Dessutomskall staUstiken ge underlag för producenters, distributörers, kommuners ochövriga användares verksamhet. Vidare finns ett allmänt krav på all statistikoch prognoser skall vara användbara för allmän information, och som underlagför debatt och opinionsbildning. Allmännakrav på en god statistik verksamhet är alt den skall ge överblick, säkrakunskap om viktiga snitt i energiflödet, samt ge snabbhet och stabilitet idataproduktionen. Allmännakrav på prognosverksamhelen är atl den skall breddas införkärnkraftavvecklingen. De längre lidsperspekUv och de komplexa samband mellananvändning och tillförsel som följer av kärnkraftavveckUngen kräver prognosersom kan fungera som underlag i denna förändrade beslutssituation. Ikapitel 4 behandlas energibalansernas utformning. Energibalansernasyftar till att i kvantitativa termer beskriva hela energiflödet frånprimärstadiet genom import eller produktion via omvandling fram Un slutliganvändning. Delsvenska sättet all i officiell statistik beskriva detta flöde ansluter sig iprincip un de rekommendaUoner som utarbetats av FN/ECE. På en punkt skiljer sigSCB:s redovisningsprinciper från 0ECD:s. Skillnaden ligger i all räknarupp el producerad i vatten- och kärakraftverk med en omräkningsfaktor - 2,6 - itillförselledet, vilket leder till atl man får stora skillnader i den totalatillförselsumman beroende på vilken metod som Unämpas. Kritikenmot de svenska energibalanserna är vanligen riktad mot mät-snittet vad avsertillförd primär energi enligt SCB:s metod alternativ 2 där omvandlingsförluslernai kärn- och vattenkraftverken inte kommer med. I detta sammanhang bör man dockinte bortse från att SCB:s alternativ 1-metod från Ullförd primär energi Ulllevererad energi i slutanvändarledel följer ett mer traditionellt input-outputmönster. Ettannat problem i energibalanserna är att energiåtgången som redovi- 234 sasunder posten slutlig användning ej tar hänsyn förluster i förbmkar- Prop.1987/88:90 ledet vilket gör att man inte får något egentligt grepp om denenergimängd Bilaga 4 som verkligen går ål för olika ändamål, dvs, denenergi som nyttiggörs. Problemetmed atl olika uppvärmningsformer i förbrukarledet har olika verkningsgrad,kombinerat med atl många hushåll övergått från olja till el när det gälleruppvärmningen, gör det nödvändigt att göra olika omräkningar till netloförbrukningför atl kunna utläsa det egentliga energisparandel i den officiella energislatistiken.För all klargöra vad som skall hänföras till konvertering, effektiviseringresp, sparande när förbrukningen minskal över liden krävs därför i regeltilläggsundersökningar. Kapitel5 innehåller en genomgång av den nuvarande officiella energista- tistikenoch i kapitel 6 redovisas övrig energistatistik, Ikapitel 7 analyseras de problem som behöver åtgärdas för alt förbättrakunskapsförsörjningen. Utredningenhar funnit alt tillförselstaUstiken i stort sett är ganska bra. Det störstaproblemet uppstår när leveransuppgifter skall ligga till grund för redovisningav energiförbrukningen inom olika sektorer. Problemet hänger i storutsträckning samman med att levererad energi när det gäller lagringsbarabränslen inte utgör ett fullgott statisliskt underlag för bedömning av faktiskförbrukning, då förändringar i lagervolymer förekommer hos konsumenterna iavsevärd utsträckning. Förledningsbunden, icke lagringsbar energi uppstår också smärte fel itillförselstatistiken bl. a. på grund av atl avläsningstidpunkten intesammanfaller med redovisningsperioden. Ettannat väsentligt problem vad gäner leveransslalistiken hänger samman medleverantörernas bristande förmåga och möjligheter all klassificera och fördelaleveranserna på olika verksamheter och konsumentgrupper vilket bl. a.resulterar i glapp och överiappningar i statistiken. EnergianvändningsstaUstikeribygger i stor utsträckning på uppgifter som inhämtas genomurvalsundersökningar. Någraav de kvalitetsproblem som statistiken brottas med och som delvis hänger sammanmed insamlingsmeloden gäller bl. a. statistikens aktualitet, urvalens relevans,klassificeringsproblem och uppgifternas riktighet. Dessa problem har dockvarit någorlunda hanlerbara med nuvarande ambitionsnivå på statistiken genomatt kortigerande insatser kunnat sältas in för att belysa energianvändningen. Denallvarligaste bristen i användningsstatistiken sett med statsmakter nas ögon är dock att statistiken inte inkluderar uppgifter om elförbrukning i flerbostadshusens lägenheter, i lokaler saml i småhus som inte är elvärm da. Ikapitel 8 redovisas officiell och viktigare övrig prognosverksamhet och i/capi/e/9analyseras kraven på prognos verksamheten . prognoser har huvudsakligenhaft som syfte att beskriva den troliga utvecklingen och använda resultatet som ett underlag för t. ex. investeringsbeslut för elförsörjningen. finns ett behov av att utveckla prognosarbelet till ett användbart redskap i samband med utarbetandet av olika planeringsstrategier, konsekvensbeskrivningar av olika statliga insat ser samt möjligheter att styra eller påverka elanvändningen. Den traditionellaprognosverksamheten behöver därför kompletteras Prop. 1987/88:90 med prognoser av principiellt annan karaktär. Ikapitel 10 redovisas visst pågående utvecklingsarbete saml behov av forskningmed anknytning till kunskapsförsörjningen på energiområdet. Det störstaenskilda utvecklingsprojekt som bedrivs f. n. är "Uppdrag2000". Utredningen konstaterar atl det är viktigt alt projektet bedrivs påett sådant sätt all generaliserbar och allmänt tillgänglig kunskap erhålls. Vadgäller forskning har det under utredningsarbetet åter visat sig att engrundläggande kunskap om hur energin - speciellt elen i slutanvändarledel faktiskt används saknas. Därför utvecklas också förslag tUl hur forskningen påområdet bör förstärkas.