prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — En anpassning av de stora externaobalanserna skedde sålunda i reala termer. Däremot ökade obalanserna mellan detre stora ländernas bytesbalanser i nominella termer. Förenta staternasbytesbalansunderskoll nådde sålunda en rekordnivå på över 160 miljarder dollar1987, medan de japanska och västtyska överskotten likaledes nådde rekordnivåermotsvarande 87 resp . preliminära nalionalbudgeien förutsågs en lägre BNP-tillväxl i OECD-omrädetde närmaste åren efter börsfallet i oklober 1987. Nämnba-ra negativa effekterav börskrisen har dock uteblivit, och mycket tyder nu på all nägon merpåtaglig dämpning av lillväxlen inle inträffar i är. OECD-omrädets BNP förutsesöka med 2 3/1988. Procent av arbetskraften. 2 1/2 8 1/4 10 3/4 9 1/2 8 3/4 5 1/4 2 1/2 1 3/4 10 3/4 7 3/4 Källor: och finansdepartemenlel I förutses en viss dämpning avkonsumtionstillväxten. Till en del väntas den motverkas av en fortsatt starkexporltillväxl saml en invesleringsuppgång i anslutning till återhämtningen förindustrisektorn. Sammantaget förutses BNP-tillväxlen mattas något jämfört med1987 och i genomsnitt uppgå till ca 2,. För del - och dåsärskilt de kontinentaleuropeiska länderna - väntas en klart lägre expan-sionslakli är än . a. pä atl den amerikanskaekonomin inte som tidigare väntas ge något bidrag till tillväxten i omvärlden.Den amerikanska exporten ökar betydligt snabbare än importen. Dämpningen iVästuropa är ocksä ell ullryck för alt flera länder nu måste hålla igen på deninhemska expansionen med hånsyn lill externbalansen. I den västtyska ekonominbidrar den svaga ulvecklingen av näringslivels investeringar lill de dämpadetillväxlulsiklerna. Delta har sannolikt sin grund i fortsatt osäkerhet i delvästtyska näringslivel om såväl den framlida kursutvecklingen för D-marken somstabiliseringspolitiken. Den väntal fortsatl svaga utvecklingen i denvästtyska ekonomin verkar på olika sätt återhållande på lillväxtmöjligheterna ietl flertal andra länder i . Den japanska ekonomin förutses få enfortsatt hög tillväxt stimulerad av en expansiv finans- och penningpolitik. Inflationen förutses bli fortsatt låg internationellt.Prisökningen pä industrivaror i inlernationell handel väntas sålunda blirelativt besked- Tabell 2:4 Bytesbalanssaido i några Källor: och 10 lig, eller islorleksordningen . En starkare uppgång för induslriråva- Prop. 1987/88:150 ror uppvägs troligen av en fortsatt myckel svag prisutveckling för energi-Bilaga 1.1 produkter. Räoljeprisel som i Ijol låg per fal harsedan i höstas fallit kraftigt och anlas i genomsnitt stanna vid 16dollar. Utvecklingen av inhemska koslnadsfaktorer i industriländerna liksom aveflerfrågelillväxlen pekar tillsammans med de externa faktorerna på enstabilisering av konsumentprisernas ökningslakt vid ca 3 1/. Efteren viss nedgång i den höga arbetslösheten i OECD-omrädet harsysselsällningsutsiklerna försämrats. Detta gäller särskilt dekon-linenlaleuropeiska länderna i vilka arbetslösheten nu åler väntas stiga. IFörenta staterna och fömlses det senasle årets nedgång i arbelslösheienupphöra och för OECD-området totalt sett väntas en stabilisering av arbetslöshetenpå . I förutses den uppgå lill . Somframhållits ovan har fömlsällningarna för en fortsatt relativt god tillväxt iOECD-området i är förbättrats . kvarstår de storaexterna obalanserna mellan de tre största industriländerna, vilka utgjorde enav huvudorsakerna lill börsfallel . Visserligen förutses en fortsallminskning av dessa obalanser i reala termer, men de väntas förbli stora ilöpande priser. Det kan därvid inte uteslutas all problem kan uppkomma ianslutning lill finansieringen av del amerikanska underskottet, som ändrarförutsättningarna för en fortsatt gynnsam utveckling i världsekonomin.Hillills gjorda förskjutningar i växelkurser och ekonomisk politik i de storaländerna är vidare sannolikt inte fillräckliga för all åsladkomma en utjämningav obalanserna som är hållbar på sikl. Därmed kvarstår risken för nyastörningar på finansmarknaderna av den lyp som ägde rum och därmedockså risken för en betydligt svagare ulveckling än den grundprognos somredovisas ovan. BNP-tillväxteni beräknas ha uppgått lill 2,. Detta var som den amerikanska ekonomin uppvisade en god tillväxt.Jämfört med de föregående åren i denna senaste uppgångsfas mattades den privalakonsumtionen av betydligt . Medan den privala konsumtionen ökade medmer än lill 1986 var ökningen endast 1,under1987. Dämpningen av konsumtionen var, fill följd av börsfallel, specielltmarkant . Trendenmed ell negativt nettobidrag till BNP-tillväxten från utrikeshandeln brötsunder 1987 då netloexporlen gav ell positivt bidrag på ca en kvarts procenttill tillväxten. Investeringarna utvecklades svagt . Arbetslöshetensjönk och låg på i genomsnitt . Delfederala budgelunderskollel uppgick för budgelärel 1987 lill ca , vilkel är en minskning frän ca 220 miljarder under föregäendebudgetår. Ungefär hälflen av reduktionen av underskottet torde kunna tillskrivas den skattereform som trädde i kraft /87 Prop. 1987/88: 150 och var av engångskaraktär. Trois alten överenskommelse om en ned- Bilaga 1.1 skärning av budgetunderskottetträffades väntas budgetunderskottet inte minska under 1988jämfört med . Den höga exporllillväxien väntas fortsätta under 1988.Samtidigt påverkas även importen av deprecieringen av dollarn och utrikeshandelnväntas därmed ge ell relativt kraftigt bidrag till lillväxlen . Den privala konsumlionen förväntas forlsall dämpas nägot.Ocksä lillväxlen av den offentliga konsumlionen väntas bli svag.Invesleringarna däreinot torde utvecklas mera gynnsamt. Kapacilelsulnytljandelär högt inom industrin och den starka exporllillväxien talar för en uppgång iindustrins investeringar. Sammanlaget förväntas en BNP-tillväxl om ca 2 1/2%1988. Omsvängningen från en konsumtionsleddtillväxt lill en ulveckling där nelloexporten ger en betydande draghjälp lillekonomin förutses reducera del stora underskottet i bytesbalansen något i år.Underskottet uppgick till hela 160 miljarder och en minskning lillomkring 140 miljarder väntas . Det höga kapacilelsutnytljandet, i kombination med sänktarbetslöshet, har ingivit farhågor för en ökning av inflationstaklen i Förentastaterna. Löneökningslaklen har emellertid varil målllig under de senasle årenoch förväntas så förbli också . i kombination med avmallning-eni den privata konsumtionen talar för atl det inle föreligger någon stor riskför en snabb uppgång i inflationen. Denna förväntas därför ligga kvar på ca 4%under 1988. Förändringi volym, procent (bedömningar) 1 3/4 3 3/4 2 1/2 1 1/2 - 1/2 3 1/2 -1/4 1 1/4 - 3/4 Privat konsumtion Offentlig konsumtion BruttoinvesteringarLagerinvesteringar Utrikesbalans BNP 3 2 1/2 4 1/4 4 1/4 Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. beräknas BNP i ha ökat med drygl4%. Defaktorer som drog upp lillvåxltaklen var främst den privala konsumlionen somsteg med och bruttoinvesteringarna som ökade med över10%, Exporten av varor och tjänster ökade med i volym under 1987medan importen ökade med . Sammantaget gav utrikeshandeln ell negativtnettobidrag lill BNP-tillväxten på närmare 3/'. Byiesbalansöverskollel lågkvar på drygt 85 mdr dollar. Den ekonomiskaulvecklingen har underslötts av en aktiv finanspolitik. 1987/88: 150 Molbakgrund av den svaga ekonomiska aktiviteten Bilaga 1.1och svårigheterna atl nedbringa det stora byiesbalansöverskollel beslutades omtvå stimulanspaket på sammanlagt (drygt 70miljarder dollar), vilkel ökade de offentliga utgifterna och sänkteinkomstskatten. Också penningpolitiken har del senasle året slött denekonomiska expansionen. Efter en sänkning av diskontot till 2 1/underbörjan av 1987 har räntan hållils nere på denna nivå. Penningmängden harunderäretökal med . Denökade ekonomiska aktiviteten bidrog också lill en minskning av arbetslöshetenfrån 3 1/under vären lill drygt 2 1/mol slulel av Prisnivånkom alt ligga i stort sett stilla , bl. a. som en följd av att den japanska yenen apprecierades med yllerligare mol den amerikanska dollarn. Förväntadenominella löneökningar på inemot 1988 gör atl den privata konsumtionenbedöms forlsälla alt öka med under Deoffentliga investeringarna ska enligl fastställda ulgiflsplaner ligga kvar pä förra årets nivä som bostadsbyggandet sannolikt brom sas av höga markpriser och kapacitetsbrisl. Industriinvesteringar förvän tas dock öka kraftigt och medföra atl de samlade brulloinvesleringarna ökar med inemot 1988. Molbakgrund av styrkan i den inhemska efterfrågan är knappast nägon ökning av deoffentliga utgifterna i stimulerande syfte alt vänta. Det inhemskaefterfrågetryckel bedöms vidare ge upphov lill en ökning av importvolymen med10% och totalt sett förväntas utrikeshandeln ge ett negativt nettobidrag lilltillväxten på . Tillvåxt-mönslrel liknar således Qolärelsoch även förväntas en total fillväxl i ekonomin på . Arbetslöshetenbedöms förbli fortsall låg kring 2 1/, medan priserna mätt ikonsumentprisledel mol slulel av 1988 väntas ligga högre än elt ärtidigai;e. Dedirekta effekterna av börsoron har varit små i Västeuropa.För flera av de västeuropeiska ekonomiernajusieras nu prognoserna förBNP-tillväxten 1988 upp något jämfört med den preliminära nalionalbudgeien, menför sammanlaget förblir ändock tillväxlulsiklerna relativt svagaoch arbetslösheten förväntas ligga kvar på en hög nivå. Trotsen ökning av den inhemska efterfrågan med innebar elt negativtbidrag från ulrikesbalansen alt BNP i under 1987ökade med endast 1,. Det svaga utfallet förklaras bl a av fortsattaanpassningsproblem inom den västtyska exportindustrin samt en skärptimportkonkurrens pä hemmamarknaden lill följd av D-markens appreciering. Dedirekta effekterna av börsnedgängen har varil små. Den privala konsumlionen har fortsatl atl expandera relativt kraftigt 13 och ingatecken på konsumtionsavmatlning har förmärkls. Däremot har Prop. 1987/88: 150den valutaoro som ullöstes i samband med börskrisen skapat osäkerhet i Bilaga1.1 del västtyska näringslivet om såväl den framlida växelkursutvecklingen somslabiliseringspoliliken. Efterfrågan på invesleringsvaror har under den gångnavintern varil svag. Enkäler visar på nedjusterade investeringsplaner molslulet av 1987 och under inledningen av 1988. Det stora överskottet ibytesbalansen minskade endast marginellt och uppgick lill ca 80miljarder D-mark, eller av BNP. tillkännagav vissastimulansåtgärder i form av bl. a. räntesubventioner för vissa investeringar.Viktigare för den fortsatta ekonomiska ulvecklingen är dock redan tidigare beslutadeskallesänkningar om ca , motsvarande 3/av BNP. Såvälfinans- som penningpolitiken kan betecknas som svagt expansiva.Ytterligare finans- eller penningpolilisk stimulans anses dock avförbundsregeringen resp. icke kunna övervägas utan snarareförväntas en påtagligt stramare finanspolitik inträda . Skallesänkningar, en relalivi gynnsamrealinkomslulveckling saml fortsalt svagt fallande sparkvol innebär all någondämpning av den privata konsumtionens ökningstakt inle förutses under 1988.Investeringsaktivile-len förutses bli dämpad. Maskininvesleringarnaförutses öka något, men byggnadsinvesteringarna förväntas i stort sett stagneraunder året till följd av svag efterfrågan och försämrade finanser i kommunerna.Därmed kan de samlade brulloinvesleringarna komma alt öka med inle fullt 2%1988. Den negativa effekten från ulrikesbalansen på lillväxlen förväntas bliungefär lika slor 1988 som 1987. BNP-tillväxten för helåret bedöms under 1988uppgå lill ca I 3/. Byiesbalansöverskollel beräknas lill ca 70 miljarderD-mark, motsvarande av BNP. Lägel på arbetsmarknaden fömlses försämras yllerligareunder 1988 och arbetslösheten väntas stiga till . Prisstegringarnaberäknas stanna vid 1988. Åven i ägde en aklivitelshöjning rum mol slulelav 1987 med bl a höga investeringar och ökad konsumtion. För helåret 1987beräknas BNP-tillväxlen ha uppgått lill . Den inhemska efterfrågan ökademed , samlidigl som nelloexporten var kraftigt negaliv. medverkar hushållens ökade avgifter tillsocialförsäkringssystemet lill all konsumtionsökningen dämpas lill ,trots betydande skattesänkningar motsvarande ca . Invesleringarnadäremot bedöms öka något snabbare jämfört med , eller med ca 3 1/2%.Till della bidrar lägre räntor och skallesänkningar för förelagen. Exporten ökade myckel svagt () medanimporten ökade med . Handelsbalansens underskoll försämradesdärmed kraftigt och bytesbalansen svängde från ell överskoll 1986 lill ellunderskott motsvarande ca 1/av BNP 1987. Exporten bedöms kunna återhämta signågot . Samlidigl bör en svagare inhemsk efterfrågan dämpa importen ochdärmed väntas netloexportens negativa bidrag lill BNP-tillväxlen bli mindre änunder 1987. Med en forlsall myckel hög arbetslöshetsnivå, som närmarsig , 14 Försörjningsbalans för ,och Prop. 1987/88: 150 Förändring i volym, procent (bedömningar) Bilaga 1 1 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesleringar Utrikesbalans 1 1/2 1 1/4 1/2 -1 1 1/2 1 3/4 0 -3/4 2 1/4 2 1/4 -1 1/4 1 3/4 2 1/4 3 1/2 -1/4 -1/4 1/2 4 0 1 5 3/4 -1 4 1/4 3 1/4 Anm: Förändring av lagerinvesteringar och utrikesbalansmals i procent av föregående års BNP. bedöms löneutvecklingen förbli dämpad. Inflationenförväntas 1988 sjunka fill ca 2 1/. 1 beräknas BNP ha ökat med 4,under 1987.Del är den snabba ökningen av den inhemska efterfrågan som genererat denna högatillväxt. Den privala konsumlionen ökade . Den starka inhemskaeflerfrågelillväxten i kombination med en viss försämring av konkurrenskraftenledde lill en påtaglig försämring av bytesbalansen. Underskottet ibytesbalansen uppgick lill ca 1987. Arbetslöshetenforlsalle all minska och uppgick till 2,6 miljoner personermotsvarande 9,av arbetskraften. En viss dämpning av den privala konsumlionen väntas underinnevarande år. Investeringarna däremot förutses öka i en något snabbare taktunder 1988 jämfört med , lill följd bla av god lönsamhet i industrin.Vidare förutses en ylleriigare försämring av bytesbalansen . Netloexporlenväntas ge ell relativt kraftigt negativt bidrag lill tillväxten under året.BNP-lillväxten torde under dessa förutsättningar komma all uppgå till ca 3 1/4%under 1988. Inflationen som uppgick lill 3,förväntas öka nägotunder 1988. Den ekonomiska ulvecklingen i blev klartsvagare än i OECD-området i övrigt. Stora bytesbalansunderskoll i framför alltDanmark och har tvingat fram en restriktiv ekonomisk politik i dessaländer, vilket i hög grad medverkat till minskningen av den inhemskaefterfrågan det senasle året. I beräknas BNP ha minskal med 0,1987. Nedgångenförklaras till stor del av de åtstramnings- och sparslimulerande åtgärder somunder 1986 och 1987 sattes in mot en kraftig lillväxl i den inhemskaefterfrågan och etl därav följande stort bytesbalansunderskoll. Trots enreallöneökning på beräknas den privala konsumlionen hasjunkit med . Åven investeringarna minskade 1987. Den dämpade inhemskaefterfrågan förde med sig alt importen av varor och tjänster blev ungefäroförändrad frän 1986 lill 1987. höllstillbaka av en stagnerande jordbruksexporl. Den totala exporten Prop.1987/88: 150 ökade likväl med . Sammanlaget resulterade della i altbytesbalans- Bilaga l.I underskottet minskade med ca 15 miljarder danskakronor till . Arbetsmarknadsläget försämrades, ochvid utgången av uppgick arbetslösheten lill . Den förhållandevis låga ekonomiska aktivitet som förnärvarande kännetecknar den danska ekonomin väntas fortsätta under hela 1988.Del ex-porlpaket som lades fram beräknas leda till enförbäll-ring av konkurrenskraften med 3 å och bidra lill en viss ökning avexporten. Den inhemska efterfrågan förutses däremot fortsätta att minska 1988.En vändning uppåt i produktionsutvecklingen är därför knappast alt vänta förränunder 1989. BNP beräknas minska med ca I % 1988, och arbetslösheten tordefortsälla alt öka. Bylesbalansunderskottet beräknas minska endast marginellt. För f//!/fl/7£/beräknas BNP-fillvåxten ha uppgått till3,1987. Tillväxten bars framför allt upp av en kraftig ökning av denprivata konsumlionen, vilken ökade med . Genom en god exporleflerfräganpä västmarkna-den ökade den totala exporten med trots alt exporten tillSovjetunionen minskade med en femtedel. Den inhemska eflerfrägeökningen medett högt kapacitetsutnyltjande och en snabbt ökande import som följd bidrog ihög grad lill att bylesbalansunderskottet 1987 fördubblades till 9,2 miljarderfinska mark, vilkel motsvarade 2,av BNP. Andelen arbetslösa sjönk fill5,. Mot bakgrund av framför allt del växandebylesbalansunderskottet framlades etl ålstramningspakel förekonomin. Paketet omfattade bl. a. ökade drivmeddsskaller,konjunklurdepositioner i syfte all dra in likviditet samt invesleringsskalt påvissa byggen i Helsingforsre-gionen. Åtgärderna åtföljdes av en höjning avkassadepositonskraven för affärsbankerna. En viss dämpning av den ekonomiska aktiviteten är attvänta . BNP-fillväxlen beräknas uppgå lill 1988. Ökningen avden privala konsumlionen dämpas sannolikt till hälflen jämfört med och dentotala inhemska eflerfrägeökningen väntas avla med drygt en procentenhet tillca 3,. Invesleringsutvecklingen förutses ocksä mattas av. Exportökningen kanväntas bli av ungefär samma storleksordning 1988 som 1987. Härmed beräknas ävenbytesbalansunderskottel bli i stort sett oförändrat. Andelen arbetslösaförutses ligga kvar vid . BNP-tillväxl beräknas ha uppgått lill 1,1987,vilkel innebar en avsevärd dämpning av lillväxlen . Dämpningen var i hög grad en följd av en kraftig åtstramning av den ekonomiska politiken. Den privata konsumlionen minskade med , medan den offentliga kon sumlionen ökade med drygt 2,. Invesleringarna minskade 1987, fram för allt p.g. a minskade investeringar i oljeseklorn. Den totala inhemska efterfrågan sjönk med ca 1,. Därmed sjönk även importen, vilkel fill sammans med en ca fyraprocenlig ökning av exporlen förbättrade bytesba lansen (bortsett från handeln med fartyg) från ell underskoll på 1986 lill ell underskott i slorleksordningen 1987. Andelen arbetslösa uppgick vid slulet av 16 Löneökningarna i har varitförhållandevis höga. 1987/88: 150 Timlöneökningarna uppgick i genomsnittlill 11,1987. Konsumenlpri- Bilaga 1.1 serna steg med 8,1987. För 1988haren uppgörelse nätts mellan och arbetsgivarföreningen om all begränsalönepäslagen lill jämte vissa låglönejusleringar. Uppgörelsenfömtsäller atl konsumentpriserna stiger med högst under loppet av året.Stortinget har senare beslutat alt lönehöjningarna för i slort samtligalöntagare skall hålla sig inom de ramar som anges i LO-NAF-avlalet. Enlöneutveckling i enlighet med detta avtal skulle innebära alt lönerna igenomsnitt ökar med högst . förutses en fortsall stram inriktning av denekonomiska politiken. Därmed torde den privata konsumtionen fortsälla allminska. Konkurrenskraften väntas inle försämras yllerligare eftersomlöneökningarna nu förutses hållas på en lägre nivå . kanmedföra alt exporten ökar något 1988. Invesleringarna väntas uppvisa en påtagligökning. Åven importen beräknas öka något efter minskningen . Härmedskulle underskottet i bytesbalansen (exklusive fartyg) komma alt förbälirasnågot . Som andel av BNP skulle underskottet likväl uppgå till närmare5%. En viss försämring av arbetsmarknadslägel förutses. Försörjningsbalans för , och Förändring i volym, procent (Finansdepartementetsbedömningar) Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikesbalans - 2 1/2 1 1/4 1 3/4 - 1 1/2 0 - 3 1/2 0 3 1/2 4 1/2 1/2 - 1 3/4 1/2 - 1/2 2 3/4 - 3 1/2 0 - 1 1/2 1/4 4 1/2 1 - 3/4 3 1/2 1 1/4 Anm: Förändring av lagerinvesleringar och utrikesbalansmäts i procent av föregående års BNP. 2 1987/88. Bilaga 1.1 3.1 Exporten Marknaden för svensk exportindustri utveckladesgynnsammare än vad som förutsägs i den preliminära nalionalbudgeien.Marknadstillväxten i de 14 som lar emot merparten - - avden svenska exporlen av bearbetade varor ökade med 4,, vilkel var I procentmer än väntal. Marknadstillväxten halverades dock 1987 jämfört med denärmast föregäende åren. Den svenska marknadstillväxten var ca 2,lägre änden totala imporlökningen i OECD-området, vilket till slörsla delen förklarasav att importen av bearbetade varor i de för svensk exportindustri storamottagarländerna och minskade med . Dessa tvä länder taremot av den svenska exporlen medan deras andd som mottagare av dentotala importen inom OECD-området inskränker sig till ell par procent. Utanför ovannämnda 14 ökade importen äter 1987efter flera ärs minskningar. Det var främst NIC-länderna i samlSpanien och som ökade importen kraftigt. Däremot fortsatte importenalt minska i OPEC-länderna och slalshandelsländerna. Åven kommer den svaga utvecklingen i de norskaoch danska ekonomierna sannolikt all bidra lill all marknadstillväxten försvensk exportindustri blir lägre än den totala imporlökningen i OECD-länderna.Marknadsfillväxlen för svensk exportindustri beräknas uppgå lill 5 %inom OECD-omrädet. Den kraftigaste imporlökningen inom OECD-omrädet - drygt15% -förväntas i , som dock är en lämligen liten marknad för svenskexportindustri. Ur svensk synpunkt är del beiydligt viktigare atl imporlökningeni både Slorbrilannien och förväntas uppgä lill . Utanför de 14 beräknas marknaden växa med . Åven under1988 förväntas länderna i samt och vara de mestexpansiva marknaderna. Priser och löner inom den svenska industrin fortsatteunder 1987 att öka mer än i våra viktigaste konkurrentländer. Inom den svenskaindustrin uppgick limlöneökningen lill ca 6,, medan ökningen bland våra 14viktigaste konkurrentländer var . Åven arbetskraftskostnaden perproducerad enhet ökade med mer i än bland genomsnittetav övriga , mätt i nationella valutor. Den amerikanska dollarns fortsatta fall har dock medförtall den svenska kronan deprecierats gentemot samtliga viktiga europeiska konkurrentlän ders valutor - utom och - samt mol den japanska yenen. I genomsnitt beräknas den effektiva deprecieringen av den svenska kronan ha uppgåll lill 1987, vilkel medför alt såväl timlöneökningen 18 Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av Prop. 1987/88:150 bearbetade varor Bilaga 1.1 14-OECD-länders importpriser, nationella valutor 14-OECD-länders importpriser, SEK Svenskt exportpris. 3.9 4.9 6.0 1.0 -0,5 0.9 1.3 2.9 1.5 /Marknadsandelar, volvm -1.6 -2.0 -2,5 -0,1 -0.2 -0,8 -0.8 Anm: Exportmarknadslillväxt avser importökningen avbearbetade varor till olika länder sammanväg! med ländernas andelar sommottagare av svensk export av bearbetade varor. importpriservägs samman på motsvarande sätt. som arbetskraftskostnaden per producerad enhet, mätt igemensam valuta, ökat ungefär lika myckel i som blandkonkurrentländerna inom OECD-omrädet. Del svenska exportpriset pä bearbetade varor ökade medknappt , medan exportpriser var oförändrade mellan 1986 och1987. Bland var det enbart och Norgesexportpriser som ökade mer än i . Stora exportländer som ochFörbundsrepubliken sänkte sina exportpriser med 4 resp. , vilkel börses mol bakgrund av all såväl yenen som D-marken apprecierais kraftigt de senasteåren. De japanska exportpriserna har sjunkit . över de senasle åren tyder de beräkningar som hargjorts på alt den svenska industrins konkurrenskraft i termer av relativalönekoslnader och priser har försämrals någol. Del finns emellertid ell flertalandra faktorer som tyder på en god konkurrenskraft. Exportindustrinsbedömningar om framliden, som de ullrycks i l.ex. export- ochinvesteringsenkäterna frän , är relalivi positiva, särskill närman beaktar all marknadsfillväxlen för svensk exportindustri förväntas bliganska måttlig. Det är sannolikt all del goda vinsllägel i den svenskaexportindustrin och den höjda investeringsnivån har stärkt konkurrenskraftengenlemoi omväriden. Förelagen satsar också vid en inlernaliondl jämförelseovanligt mycket på forskning och utveckling (FoU) och har, bl. a. genomomfattande investeringar i ullandel, förstärkt sina marknadsorganisalioner. anlas limlönen i svensk industri öka och iOECD-län derna med 4,. Arbetskraftskostnaden per producerad enhet bedöms öka med 3,' resp. 1,.