prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den följande redovisningen kommer att koncentreras tillden senaste lidens utveckling och hur denna påverkar den förda politiken. Enmer detaljerad beskrivning av industrins utveckling kommer att presenteras iindustridepartementets årliga rapport som ges ut . Den 19 oklober 1987 sjönk värdet påaktierna på börsen med . Denkraftiga nedgången i följdes av börsras i bl, a. , ,och , Nedgången fortsatte under hela oktober. Börsraset tvingade att påskynda arbetet med att bringa nedde stora handels- ochbudgetunderskotten. Det är en allmän bedömning atl händelserna kommer atl få en dämpande effektpä tillväxten i vilket i sin tur påverkar världsekonomin, I den följande redovisningen har väntade effekter av denekonomiska avmatt-ningen beaktats. 1987/88:100 Bil.14 Lönsamhet, produktion och investeringar Densvenska industriproduktionen ökade i genomsnitt med 3,underåren 1982 1986, har haft en snabbare Ullväxl än (se figur 1). IndustriproduktionensUllväxl dämpades till och beräknas minska lill ca 2,, Industrins produktionsvolym i , , och 1970-1987(index 1974=100) Lönsamheten i industrin är på ungefär sammanivå som vid millen av (se figur 2). Flera års god lönsamhet harlett till en tydlig förbältring avsoliditeten. Även småföretagens lönsamhet har förbättrats kraftigt , Utvecklingen under 1987har, enligl de preliminäraberäkningar som gjorts, inte inneburit några avsevärda förändringar jämfört med , Dock har den fallandedollarkursen inneburit vinstnedgångar i vissa basindustrier, vilket fullofår genomslag , Industrins räntabilitet m. m. 1987/88:100 Bil.14 I I I I I I I---------- 1 I I I I I I I I I 70 7t7273 74 757G7778:'9 80 818Z83B48586 KÖLLA: SCB, F[NAflSSTATlST[ Industrins materiella investeringar fortsätterall öka (se figur 3), Investeringarnaför 1987 visar en volymökning med jämfört med . Enligt uppgifter från företagen i samband medStatistiska centralbyråns (SCB)majenkät kommer investeringarna att ligga kvar höga nivå. De små och medelstoraindustriföretagen har ökat sina investeringar väsentligt under senareär. Dessa bedöms ligga kvar pä en hög nivå,SCB har även kartlagt investeringar i forskning och utveckling (FoU) samtmarknadsföring, SCB konstaterar bl,a, att verkstadsindustrin redovisaren väsentligt större andel investeringar i FoU och marknadsföring än i materiella investeringar. Andelen FoUoch marknadsföringsinvesteringar har också trendmässigt ökat. Industrins investeringar 1976-1988. Prognos1987-1988, priser, . Devalveringarna1981 och 1982 lade grunden till en gynnsam produktions-ochlönsamhetsutveckling. Devalveringseffekten har i stort sett avklingat som den inhemska prisstegringenär snabbare än omvärldens.Produktivitetstillväxten och förmågan att uppgradera produktionen sättergränserna för den reala tillväxten. En prisstegringstakt som även i fortsättningen ligger över detta reala utrymmeleder till att svensk industri ytterligare försämrar sina relativpriser ochförlorar andelar hemma och på världsmarknaden. Prop, 1987/88:100 Bil. Enav förklaringarna till det goda ekonomiska läget är den snabba strukturomvandlingenunder 1970 och 1980-talen som inneburit en effekUvisering av näringslivet. Få industriländer har lyckatsställa om sitt näringsliv så snabbt som . Bil-, telekommunikations- ochläkemedelsindustrierna har ökatsina andelar av det samlade förädlingsvärdet medan andra industrier kraftigtminskat sina, (Se figur 4) De tio största branscherna 1970 och 1985 (andel av tillverkningsindustrins samladeförädlingsvärde) Varvsindustrin som vid mitten av 1970-taletsysselsatte ca 30000 personer inyproduktion av fartyg, har i det närmaste avvecklats. Även stålindustrin ochgruvindustrin har kraftigt reducerat antalet arbetstillfällen liksom tekoindustrin. Genom ettutvecklat och konstruktivt samarbetemellan regeringen och olika myndigheter samt parterna på arbetsmarknaden haren snabb omställning kunnat ske under socialt acceptabla former. Dennaomställning har dock ställt stora krav pä arbetsmarknads-, närings- ochregionalpolitiska insatser. Internationaliseringen av detsvenska näringslivet är betydande. De Prop, 1987/88:100 sjutton största svenskakoncernerna sysselsatte är 1985 ca 260000 perso- Bil. 14 ner i (ca en tredjedel av allaindustrianställda) och 280000 utomlands.Även utländska företags intressen i har ökat markant under senareår. Den ullandsägda andelen av svensk industri kan efter genomförande beräknas uppgåtill av den totala industrisysselsättningen. Ett starkt utlandsberoende och en expansion avföretagens verksamhetsgrenarutanför bör balanseras av en god tillväxt i befinUiga inhemska företagoch ett högt svenskt nyföretagande. Detta är en nödvändig förulsällning föralt den industriella basen i skall kunna bibehållas. Under de senasle åren har antaletnyetablerade företag uppgått till mellan16000 och 19000 . Ungefär hälften är verksamma inom industrin ochtjänstesektorn, och en tredjedel inom handel. Sammanlagt har ca 70000 nya företag tillkommit under desenaste fyra åren, I de nya företag som etablerades under 1986sysselsätts ca 31000 personer varav ca 19000 på heltid. Sammanfattningsviskan jag konstalera atl lönsamheten, investeringarna och relativpriserna legat på engynnsam nivå, atl struktur-omvandlingstaklenvarit hög utan atl den för den skull upplevts som socialt oacceptabel och atl ett stort antal nya företagetablerats . Denna positiva utveckling kommer inte heller i framtidenatt forlsälla spontant. Den inhemskaprisutvecklingen och den hårdnande internationella konkurrensen kommer att ställa fortsatt höga krav på enakUv näringspolitik som främjar lönsamhet, investeringar och underlättaromställningsprocesser samt gynnarnyföretagande och nyskapande i alla former. I del följande sammanfattar jag de näringspolitiska riktlinjersom antog 1987 (prop.1986/87:74, NU 30, rskr. 217) och somjag föreslår skall ligga fast även i fortsättningen. Jag redovisar också ikorthet de erfarenheter som redan finns av de aktuella programmen samt deprioriteringar som görs inom programmen under /89, Näringspolitiken Mål för näringspolitiken Målet för näringspolitiken är altåstadkomma en god långsiktig tillväxt inomnäringslivet genom att främja förnyelse och omvandling inom industri- och tjänstesektorn och härigenomupprätthälla en god inlernationell konkurrenskraft. Näringspolitikenhar givits en mer offensiv inriktning (se figur 5). I propositionenom näringspolitiken inför 1990-talet betraktas villkoren i ell brett perspekUv, Det hardärför varil naturiigt atl ta upp skatter, Prop. 1987/88:100 finansiering,utbildning, energi, transporter m. m, även om detla i huvud- Bil, 14 sak ligger utanför induslrideparlemenletsansvarsområde. De näringspolitiska ambitionerna inom dessa områden harutförligt behandlats i den näringspolitiska propositionen. Industristödet 1975/76-1986/87 fördelat på defensivt och offensivt stöd(priser) Omställning/Neddragning TlllväxVFömyelse Anm.: Omställning/neddragning = icife-perrminenistöd +branschstöd. Titlvåxtlfömyelsr = FoU-stöd + regionalpolitiskt stöd + exportstöd +småföretagsstöd. Ökningen av del defensiva stödetbudgetåret 1985186 faller helt på extra-ordinira tillskott på till SvenskaVarv för mdlåggningskostnader och inlösen av skuldebrev . Inom näringspoliliken är valet mellan planeringoch marknadsstyrning en genomgåendefråga. En utgångspunkt är atl besluten skall fattas ute i företagen, nära kunder och producenter. Ettdecentraliserat marknadsstyrt beslutsfattande har i de allra flesta fallavgörande fördelar framför en centralplanering. Men när marknaden inte fungerar ur effektivitels- eller fördelningssynpunkl måste näringspolitiska ellerandra ålgärder sällas in. Molbakgrund av den ekonomiska analysen, del övergripande målet och de allmännautgångspunkterna preciseras i prop. 1986/87:74 tre delmål för Dessa äreffektivisering, differentiering och uppgrade- Prop. 1987/88:100 ring. Deninternationella konkurrensen ställer de svenska företagen inför ständigt nya krav på effektivisering .Dettainnebär bl, a. atl ny produkUons-tekniktidigt måste införas för att konkurrenskraften skall kunna upprätthällas. är i hög grad beroende av ett mindre antalstora multinationella företag. För att kunna bibehålla elldifferentierat näringsliv ställs stora krav på en positiv utveckling av demultinationella företagens svenska delar, påbefintliga inhemska förelags expansionsförmåga, på ett högt nyföretagande ochen gynnsam utveckling av småförelagen. En strävan efter en god tillväxt och en ökadvälfärd ställer också krav på näringslivelsförmåga att uppgradera produktionen så att varor och tjänster kan säljas till priser som kan bära en reallönetillväxl och en välfärdsökning. Till dessa mål bör den övergripande frågan om denregionala fördelningen fogas. Sedanår 1982 har väsentliga insatser gjorts för att skapa regional balans ocheffektivisera, differentiera och uppgradera produktionen i regioner och på orter med särskilda problem.Ytlerligare förslag har tagits upp iprop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland. Regionalpolitikenspelar och enligtmin mening en viktig roll för utvecklingen av det svenska näringslivet. Jag avser därför att senare merutförligt behandla regionalpolitiken efter det att jag närmare redogjort fördet näringspolitiska programmet. Även miljöfrågorna har en slor industriellbetydelse. Erfarenheten visar attstränga miljökrav och en offensiv teknikupphandling kan driva på den tekniskautvecklingen. Atl värna om miljön innebär därmed att man ger impulsertill industriell tillväxt och förnyelse. Detnäringspolitiska tiopunktsprogrammet -utgångspunkter, erfarenheter ochfortsatta insatser Ekonomisk-politiska ramförutsättningar för tillväxt och förnyelse Deekonomisk-politiska rambetingelserna bör vara utformade så att kapital- och kreditmarknaderna tillgodosernäringslivets behov av löpande krediter och långsiktigt riskkapital. Goda finansieringsmöjligheter för nyetablering,expansion och förnyelse är en nödvändig förutsättning för enpositiv utveckling av näringslivet. Lönsamheten bör ligga på en sådannivå att företagen, över en längre tidsperiod, kan bibehålla enacceptabel soliditet dvs. inte behöver öka upplåningen vid investeringar. Företagsskattesystemet har en direkt bety delse för företagens möjligheter att egenfinansiera investeringar. Bl.a. leder de generösa reserveringsmöjligheternatill att investeringar i befint liga förelag gynnas. Utredningen omreformerad förelagsbeskattning (dir. 1985:30) skall bl, a. ta ställning till vilka ändringar i skattereglerna som kan 10 göras för att stimulera kapitaleltill en ökad rörlighet mellan olika företag . 1987/88:100 och branscher. Vid större investeringar i nya produkter och/ellerpå nya marknader är tillgången- Ullextemt riskkapital av avgörande betydelse. har aktiemarknadens betydelse ökat ochtillgången till externt riskkapitalhar varit god. OTC-marknaden har haft stor betydelse för de medelstoraföretagens finansiering. Den senaste tidens utveckling pä aktiemarknaden har sannolikt dämpat utbudet avriskkapital. Det är dock ännu förtidigt att avgöra om denna nedgång blir bestående och pä kommer att begränsa tillgängen tillriskkapital. Somjag aviserade i den näringspolitiska propositionen kommerförändringar pä kredit- resp. riskkapitalmarknaderna och effekter för olikanäringspolitiska finansieringsinstrument att bli föremål för ensärskild utredning. Om tillgängen till riskkapital minskar ställer detta ökade krav pä det näringspolitiskafinansieringssystemet, AB () har ca 35 miljarderkronor i utestående krediter. Krediterna har lämnats för att finansierasvensk export, i första hand genomlångfristig finansiering av stora projekt, byggen och omfattande leveranser av kapitalvaror. Ävenfartygsfinansiering har varit en omfattandeverksamhet som minskat kraftigt. De stora exportprojekten har ocksåkommit att innehålla komponenter m.m, från flera andra länder. Detta ställernya krav på finansieringsinsatserna, Effektiviseringen,den snabba strukturomvandlingen och strävan att upp- . gradera produktionenställer mycket slora krav på infrastrukturen. Utbildning på alla nivåer blir en alltmer avgörandekonkurtensfaktor. Jag har i den näringspolitiska propositionen särskiltbetonat den utbildning som syftar till att främja omställningen till nyabehov i näringslivet. Jag kommer iavsnittet om regionalpolitik alt redovisa de konkreta insatser som gjorts för all förstärka utbildnings- ochkompelensspridningen i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna. I den näringspolitiska propositionen framhållsbetydelsen av goda person- och godstransporter. På telekommunikationsområdetfortsätter arbetet med atl stärka infrastrukturen och underlätta inhemska ochinternationella telekommunikationer. Avreglerings-och förenklingsfrågorna kvarstår som en permanent uppgift för näringspoliliken. I samband med den näringspolitiska propositionen redovisades de avregleringar ochförenklingar som påverkat kreditmark nads- och valularegleringarna, uppbörd och taxering av juridiska personer, lagen om utländska företagsförvärv, regler omfattande godslinjetrafik och Inom detnäringspolitiska området drivs nu förenklingsfrågorna vidare med hög ambitionsnivå. De regionalautvecklingsfondernas kreditförord- 11 ninghar förenklats och fonderna har fått ett ökat regionalt ansvar, I min Prop.1987/88:100 redovisning om regionalpolitiken föreslär jag vissa förändringar avstödet Bil. 14 som också innebär förenklingar och en ökad decentralisering.Den tillsatta regionalpolitiska utredningen har också till uppgift att lämna förslag tillförenklingar av det regionalpoliUska stödsystemet. Avreglerings- och förenklingsfrågorna är avutomordentligt stor betydelse för att främja förnyelsen av näringslivet. Ettsamordnande ansvar på detta område har de senasle åren vilat på normgruppen (I1983:H). Som anmäldes i den näringspolitiska propositionen bör normgruppen påsikt kunna avvecklas men dess funkUon behällas inom industridepartementetsorganisation. Avreglering och förenkling i ett vidare perspektiv behandlasunder "gemensamma frågor" (bilaga 2 denna proposition), I vilkaformer dessa frågor skall behandlas inom övervägsför närvarande. Näringspolitikens roll vid större industrikriser Under1970-talet och var kostnaderna för stöd till krisdrabbadeföretag höga. Efter regeringsskiftet inleddes avvecklingen avkrisstödel (se figur 5), Den snabba strukturomvandlingen ställer fortsatta kravpå de närings-och regionalpolitiska insatserna, 1 propositionen om särskildaregionalpolitiska insatser i vissa delar av Berslagen och norra (prop. 1987/88:64) presenteras en samlad insats för alt ytterligareunderlätta omställningen och stärka näringslivet i regionerna. liksomtidigare är strävan alt med närings- och regionalpolitiska åtgärder ikombination med ålgärder inom andra områden, finna långsiktiga och permanentalösningar på sysselsättningsproblemen. De kortsiktiga problemen angrips med arbetsmarknadspoliliskainsatser inriktade på atl skapa trygghet för enskilda individer, Ellav de framträdande dragen i den svenska strukturomvandlingen är den ökandeinternationaliseringen. Nära hälften av industriproduktionen exporteras och enbetydande del av de svenska företagens produktion är förlagd lill utlandet.Omkring 15 % av den svenska tillverkningsindustrin (inkl. )kontrolleras av utländska intressen. I samband med den näringspolitiskapropositionen gjordes en utförlig genomgång av de problem sominternationaliseringen kan medföra. När det gäller svenska företags investeringar iutlandet har industridepartementel påbörjat ett arbete med att förbättrastatistiken om utlandsinvesteringarna. i industridepartementetsärliga rapport. Industri och industripolitik 1988, kommer uppdateradinformation om svenska direktinvesteringar i andra länder att presenteras. Inomdepartementet övervägs hur kontakterna med de större svenska multinaUonellakoncernerna skall utformas när det gäller strategier och utveckling i Sverigeoch utomlands. Delta skall ses som ett komplement lill de regelbundna kontak- ler jag har i särskilda frågor,inom ramen för lokaliseringssamrådet och i Prop, 1987/88:100 samband med det näringspoliUska rådetssammanträden. När det gäller utländska förvärv av svenskaföretag har den aviserade förenklingen av regelsystemet genomförts vilket innebärall antalet ärenden som las upp till prövning enligt företagsförvärvslagen minskar. En särskild utredare behandlar frågor omutvecklingen i de företag i förvärvats av utländska intressen. Utredaren har bl.a. till uppgiftatt bedöma om utvecklingen i de förvärvade företagen varit i överensstämmelse med de åtaganden som deutländska företagen gjort vid förvärven.Vidare bedrivs inom induslrideparlemenlet ett utredningsarbete för att skapa bättre täckande regler gällandeutländskt inflytande i de börsbolag som saknar utlänningsförbehåll ibolagsordningen, I den näringspoliUska propositionen ges uttryckför en positiv grundinställning gentemot den internationalisering somär nödvändig för att få ökadkonkurrenskraft och tillväxt. Men en internationalisering kan, särskilt för ett litet land, också innebära riskerför ökad sårbarhet och ett ökat beroende.Denna problematik beaktades då Ullstånd gavs, efter prövning enligt företagsförvärvslagen (1982:617), tillsamgåendet mellan ASEA och det schweiziskaföretaget . I samband med prövningen gjordes också vissa åtaganden om bl.a.att ASEA skall förbli ett lill hälften svenskägt företag, Teknisk forskning och utveckling Enframstående och omfattande teknisk forskning och utveckling lägger grunden till effektivisering, differentiering och uppgradering av näringslivet. Jag redogjorde för riktlinjerna förteknikpolitiken fram till ochmed /90 i den näringspolitiska proposiUonen, som i denna del börses i ett sammanhang med den forskningspolitiska propositionen, prop.1986/87:80, Dessa riktlinjer bör enligt min mening ligga fast. Satsningen på ett samordnat nationellt program föralt främja utvecklingen inominformationsteknologiområdet har rönt slort intresse. Staten och näringslivet har förbundit sig atttillsammans satsa mer än under tre är. En delegationhar tillsalts för att styra resurserna så altde får största möjliga långsikliga effekt, I delegationen är fem statligainstanser och fyra stora svenska företag representerade. Till delegationen harockså knutits tvä referensgrupper. Den ena gruppen består av företrädare förlokala, regionala och branschvisa intressen och för forskarkollek-tiv och enskilda förelag, medan den andra gruppensamlar företrädare för användare ochintresseorganisationer. Med detta har det blivit väl sörjt för en bredförankring av det nationella programmet. Detta är vikUgt inte minst i det nu pågående utarbetandet av enstrategi för programmets genomförande. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har förinnevarande treårsperiod fått förstärkta resurser för en bred satsning på ny kunskap, ny teknik och nya produkter, STU har bl.a,påbörjat arbetet inom insats områdena Driflulvecklingssystem förprocessindustrin, Gruvteknik 2000 och Kommunikationssystem för handikappade. Vidare har STU påbörjat 13 arbetet inom ett antal ramprogram förforskning vid högskolorna inom Prop. 1987/88:100 bl.a. områdena nya material,bioteknik, biomedicin och verkstadsteknik. 14 För alt stärka den målinriktade delen av informationsteknologiprogrammelhar STU inrättat ramprogram för några särskilt betydelsefulla delområden, såsomdatavetenskap, digital kommunikation och datoriserad /89 är det andra i STU:s treårsprogram och verksamhetenfortsätter med ökad ambitionsnivå i enlighet med av fastlagdariktlinjer. STU har också intensifierat sin medverkan iprojekt som ger starktförbättrade möjligheter att delta i forsknings- och utvecklingssatsningar inom den gemensamma marknaden - EG. Isamband med detta vill jag nämna attStiftelsen attachéverksamhet (STATT) placerat en attaché i sombl. a. har till uppgift att följa utvecklingen inom EG. Inom STU har också utrymme skapats för stöd tillförstudier och förprojekt inomEureka-samarbetet. Stöd genomförande av Eureka-projekt kan utgå från STU:snormala stödprogram. Dä Eureka-projekten dock vanligen är mera marknadsinriktade, har fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) i uppgift atl aktivtarbeta med Eureka-projekt. Insatserna på uppfinnaromrädet är fortsattaktuella och nya har tillkommit. Förutom tidigare beslutade sådana, har STU påregeringens uppdrag Ullsatt ensärskild projektgrupp som har till uppgift att underlätta uppfinnandeoch marknadsföring av resultaten. Småföretagspolitikenär en central del av näringspolitiken. Småföretagen är av avgörande betydelse för näringslivetsutveckling. Strukturomvandlingen medför att förelag och verksamheter fallerbort. Nya verksamheter måste därförutvecklas och det sker i väsenUig utsträckning genom expansion av små företagoch genom nyetablering. Ett högt nyföretagande är en förutsättning för att dynamiken i ekonomin skallkunna upprätthällas, nya idéer prövas på marknaden ochsysselsättningstillfällen skapas. Detta ställer krav pä en aktivsmåföretagspolitik, Småföretagspolitiken griper in i en rad olikapolitikområden. Av särskild betydelseutöver näringspolitiken är den allmänna ekonomiska poliUken, regionalpolitikensamt skatte-, arbetsmarknads- och utbildningsfrågor. En samlad strategi för enförbättrad infrastruktur med bl.a. organ för teknikspridning, goda transporter ochen effektiv utbildning bidrar till ett rikt småföretagande. Äv särskild betydelse är vidare frågor om avregleringoch regelförenkling. Utöver insatser för att stärka de allmännaförutsättningarna för en gynn sam utveckling av nyföretagandet och de små och medelstora företagen krävs riktade rådgivnings-,utbildnings- och finansieringsinsatser. Sädana insatser görs av de regionalautvecklingsfonderna. Sedan regeringsskiftet är 1982 har statens satsning på utvecklingsfonderna och till dem anknuten verksamhet höjts frän ca 100 milj krper år till ca per är. arbetar Småföretagsfonden,Norriandsfonden och Industrifonden med fi- Prop. 1987/88:100 nansiering i olika former riktad till småoch medelstora företag. Till de riktadeinsatserna för små och medelstora företag kan också räknas de rådgivnings-, utbildnings- och i viss månfinansieringsinsatser som statensindustriverk gör inom ramen för branschprogramrnen för den träbearbetande industrin och tekoindustrin.Särskilda insatser görs också i frågaom design genom stöd till DesignCenter och till enskilda småförelag. En gynnsam utveckling av småföretagen är också avstor betydelse för den regionalabalansen. Regioner med stort inslag av småföretag klarar sig ofta bättre i perioder av lägre tillväxt och kandärvid hälla uppe sysselsättning. Enviktig del i strävandena att skapa likvärdiga sysselsättningsmöjligheteri olika delar av landet är därför att stimulera nyföretagande och stödjautvecklingen av små och medelstora företag. Hemslöjden har stor betydelse som kompletterandesysselsättning för många personer bosattai landets glesbygdsområden. Därför förordar jag en mycket väsentlig utbyggnad av statens insatser inom detta område. De förslag jag avser att framlägga omfattardels en fördubbling av den nuvarande konsulentorganisationen, delssärskilda utvecklingsprojekt m.m. Mänga av småföretagen är verksamma inomtjänstesektorn. Integrationenmellan tillverknings- och tjänstesektorn ökar alltmer och det var ett huvudmotiv till att jag vid min anmälan Ullregeringen av förslag till proposiUonom näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) anförde att det är mer relevant i en principielldiskussion att använda begreppet "näringspolitik" i ställetför "industripolitik". Detta är också ett uttryck för uppfattningen att verksamheter som t exkonsult-, transport- och förmedlingstjänsterär av lika stor betydelse för näringslivets utveckling som renodladindustriell produktion.