prop · GB03106 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:106 om utvidgat internationellt samarbete vid indrivning avunderhållsbidrag Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet den 18 febmari 1988. Sverigedeltar i det internationella samarbetet för indrivning av underhållsbidrag.Vi har tillträtt, utöver nordiska konventioner på området, såväl om indrivning av underhållsbidrag i utlandet som 1958 och 1973års Haagkonventioner om erkännande och verkställighet av avgöranden angåendeunderhållsskyldighet. Vidsidan av ett samarbete som grundar sig på konventioner har det utvecklats enannan form av internationellt samarbete för indrivning av underhållsbidrag,nämligen s. k. reciprocitetsartangemang. Denna form av samarbete har sittursprung i ett samarbete över delstatsgränserna i som efter hand har kommitatt utsträckas också till andra stater, bl. I stället för attstaterna ingår en konvenfion utväxlar man s. k. reciprocitetsförklaringar, dvs.ömsesidighetsförklaringar. Man konstaterar att staterna har en i stort settöverensstämmande lagstiftning och att man därför kan lämna varandra bistånd förindrivning av underhållsbidrag. Ipropositionen föreslås vissa lagändringar som krävs för att skall kunnadelta i dessa reciprocitetsarrangemang. Därigenom kan få till ståndett internationellt samarbete på underhållsområdet även med stater som inte hartillträtt New York- och Haagkonventionerna. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 1987/88. Lag om ändring i lagen (1976:108) om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angående Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1976:108) omerkännande och verkställighet av utländskt avgörande angåendeunderhållsskyldighet och övergångsbestämmelsen till samma lag skall haföljande lydelse. Bestämmelserna i denna lag äger enligt förordnande avregeringen tillämpning i förhållande till stat som har fillträttHaagkonventionen om erkännande och verkställighet avavgöranden angående underhållsskyldighet. Regeringenfår förordna att lagen skall tillämpas också iförhållande till en annan stateller del av stat som under i huvudsak likvärdiga förutsättningar som anges idenna lag erkänner och verkställer svenska avgöranden angående underhållsskyldighet.En sådan stat eller del av stat skall vid tillämpningen av denna lagjämställas med de stater som avses I första stycket. I fråga omunderhållsbidrag, som har fastställts i fördragsslutande stat förekonventionens ikraftträdande i förhållande till den staten, gäller lagenendast såvitt avser bidragsbelopp som förtaller till betalning efterikraftträdandet. I fråga omunderhållsbidrag, sorn har fastställts i stat som avses i 1 § första stycketföre konventionens ikraftträdande i förhållande till den staten, gäller lagenendast såvitt avser bidragsbelopp som förfaller till betalning efterikraftträdandet. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag omändring i lagen (1946:819) om upptagande av ed för Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1946:819) omupptagande av ed för rättighets tillvaratagande i utlandet skall ha följandelydelse. Är någon för tillvaratagande i utlandet av rätt till arv,försäkring, pension eller skadestånd eller av annan honom tillkommande rättighet(' behov att få viss uppgift med ed bekräftad, vare sig av honom själv eller avannan, må sådan ed upptagas av allmän underrätt. Behöver någon få en uppgift bekräftad med ed, antingen avhonom själv eller av någon annan, för att i utlandet /a /;// vara sin rätt tillarv, försäkring, pension, skadestånd, underhållsbidrag eller någon annanrättighet som tillkommer honom, får sådan ed tas upp av tingsrätt. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ti /88. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländskakärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1980:307) om skyldighet för ufiändska kärande attställa säkerhet för rättegångskostnader skall ha följande lydelse. 5§I den mån det har avtalats i internationella överenskommelser, som är bindandeför , är utländska medborgare och utländska juridiska personer befriadefrån skyldigheten att ställa säkerhet och har samma befogenhet att krävasäkerhet som svenska medborgare och svenska juridiska personer. Med avtal som avses i första stycket jämställs ett åtagande somregeringen har gjort i förhållande till en annan stat eller del av stat vidömsesidigt internationellt samarbete för indrivning av underhållsbidrag. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 18 febmari 1988 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , ,, G. , , Proposition om utvidgat internationellt samarbete vid indrivningav underhållsbidrag Ipromemorian (Ds Ju 1987:15) Internationellt samarbete vid indrivning av underhållsbidrag,som har upprättats 1987, föreslås vissalagändringar som krävs för att skall kunna delta i ett utvidgatinternationellt samarbete i fråga om indrivning av underhållsbidrag. Jagtar i detta ärende upp de frågor som behandlas i promemorian. Lagförslagen ipromemorian överensstämmer med mina förslag. Ett av mina lagförslag har dockfått en något annorlunda lagteknisk utformning. Yttranden har avgetts av , fingsrätt,, , , länsallmänna försäkringskassa, juridiska fakultetsstyrelsens forskningsnämnd vidLunds universitet och . En sammanställning avremissyttrandena har upprättats inom jusfitiedepartementet och finnstillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 87-2793). Regeringenbeslöt att inhämta lagrådets yttrande över förslag tilländringar i lagen (1976:108) om erkännande och verkställighet av utländsktavgörande angående underhållsskyldighet, lagen (1946:819) om upptagande av edför rättighets tillvaratagande i utlandet och lagen (1980:307) om skyldighetför utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader. Förslagenbör fogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Lagrådetsyttrande, som avgavs den 8 febmari 1988, bör fogas till protokollet som bilaga2 . Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran utom i ett avseende. Jag tar uppden frågan i avsnitt 5.2. Lagrådets granskning har också lett till enredaktionell ändring i lagtexten. 2Allmänna utgångspunkter Prop. Sverigedeltar i det intemafionella samarbetet rörande indrivning avfordringar på underhållsbidrag. Redanår 1931 tillträdde två nordiska konventioner, en med internationelltprivaträttsliga bestämmelser om äktenskap, adoption och förmyndarskap (SÖ1931:19) och en om indrivning av underhållsbidrag (SÖ 1931:20). Enligt denförstnämnda konvenfionen erkänns bl. a. avgöranden om underhållsskyldighet ianslutning till äktenskapsskillnad. Underhållskonventionen har sedermeraersatts av en ny konvention (SÖ 1963:14). Denna konventionavser underhåll till såväl bam som vuxna. MellanSverige och gäller konventionen om erkännande ochverkställighet av domar och skiljedomar (SÖ 1936:10). Konventionen, somomfattar avgöranden på privaträttens område, är tillämplig även påunderhållsbidrag. Sverigeär vidare anslutet till New York- konvention om indrivning avunderhållsbidrag i utlandet (SÖ 1958:60). Syftet med denna konvention är attunderlätta indrivning av underhållsbidrag och den reglerar i huvudsak praktiskafrågor för att tillhandahålla internationell rättshjälp konvenfionsstaternaemellan. Den har tillträtts av ett 40-tal stater. Konventionen saknar reglerom verkställighet av underhållsbeslut som har meddelats i en främmande stat. Bestämmelserom erkännande och verkställighet av avgöranden om underhållsbidrag, såväl till barn som till vuxna, finns däremot om erkännande och verkställighet av avgöranden angå ende underhållsskyldighet. tillträdde denna konvention (SÖ 1977:3) och den har tillträtts av totalt 15 stater. Denna konvention ersätter, i förhållandet mellan de stater som har tillträtt konventionen, en tidigare i ämnet , som likaledes till trätt (SÖ 1965:55). och kompletterar varand- ' ra. reglerar praktiska frågor för tillhandahållande av inbördesrättshjälp över gränserna. Den öppnar bl. a. möjlighet att vid behov få hjälpmed att få till stånd ett rättsligt förfarande i den anmodade staten som mynnarut i en dom som kan verkställas där. Om en dom redan har meddelats i en statkan verkställighet erhållas i andra stater med stöd av : Parallelltmed detta samarbete via internationella konventioner har utvecklats en annan form av internationellt samarbete för indriv ning av underhållsbidrag. Genom att ansluta sig till det system för samar bete över de amerikanska delstatsgränserna som har utvecklats under en följd av år (RURESA) har således flera europeiska stater, däribland För bundsrepubliken , , , och Nord fått till stånd ett samarbete med olika amerikanska delstater som i stort svarar mot vad som erbjuds inom ramen för New York-konvenfionen och . I stället för att staterna ingår ett regelrätt bilateralt avtal utväxlar den amerikanska delstaten och den europeiska staten i fråga 6 unilaterala s.k. reciprocitetsförklaringardvs. ömsesidighetsförklaringar; Prop. 1987/88:106 man konstaterar attstaterna har en i stort sett överensstämmande lagstiftning, att fakfiskömsesidighet föreligger, och att man därför kan lämna den andra staten biståndför indrivning av underhållsbidrag. Reciprocitetsarrangemangförekommer också mellan och liksom mellan och . Ettliknande system gäller mellan och andra stater inom samväldetoch mellan sistnämnda stater inbördes. Sverigelämnar av tradition andra stater internationell rättshjälp, bl. a. av det slagsom New föreskriver, i den utsträckning som vår lagstiftningmedger det även utan något särskilt avtal med den främmande staten i fråga. Föratt personer som vistas i en främmande stat skall befrias från avgifter ochfrän skyldighet att ställa säkerhet för rättegångskostnader eller få allmänrättshjälp krävs dock i allmänhet en internationell överenskommelse i ämnet. Verkställigheti av utomlands meddelade domar och beslut kan inte äga rum utan stöd ilag (3 kap. 2 § utsökningsbalken). De lagbestämmelser i detta hänseende somfinns på underhållsområdet är samtliga gmndade på överenskommelse med främmandestat. Påunderhållsområdet är fyra olika lagar tillämpliga, nämligen lagen (1962:512) omindrivning i av underhållsbidrag fastställda i , ,eller , lagen (1936:79) om erkännande och verkställighet av dom sommeddelats i , lagen (1965:723) om erkännande och verkställighet av vissautländska domar och beslut angående underhåll till barn och lagen (1976:108)om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angående underhållsskyldighet.Lagama har tillkommit i anslutning till de tidigare nämnda konventionerna.Någon generell lag, som medger verkställighet i av underhållsbeslut somhar meddelats i en stat med vilken har ingått ett verkställighetsavtal,finns inte. Allteftersom ingår avtal på området krävs alltså ny lagstiftning. Tankarpå att delta i de reciprocitetsartangemang med som jag nämnde finns iflera europeiska stater. Vid överläggningar som har ägt mm mellan ochdelstaten i för att utröna förutsättningarna försvensk-amerikanska reciprocitetsarrangemang har framkommit att den svenskalagstiftningen på området i stort uppfyller de krav som man från de olikadelstatemas sida kan tänkas ställa på en reciprok lagstiftning, förutsatt attden kan göras fillämplig också i förhållande fill . Avflera skäl, inte minst sociala, är det angeläget med ett så omfattande internafionellt samarbete i fråga om underhållsbidrag som möjligt. Dess utom kan ett samarbete av detta slag innebära vidgade möjligheter att återkräva utgivna bidragsförskott. Det rör sig om avsevärda belopp. Vid allmänna försäkringskassa finns över 1000 bidragsför skottsärenden i vilka den underhållsskyldige vistas i medan barnen är bosatta i . Ett reciprocitetsarrangemang med olika amerikanska delstater skulle därför innebära en möjlighet att av den underhållsskyldige återkräva utgivna bidragsförskott. Den summa som är aktuell för återkrav 7 översfiger 15 milj. kr.Denna summa avser ärenden där underhållsbidrag Prop. 1987/88:106 harfastställts. I uppemot hälften av registrerade ärenden har så inte skett och omunderhållsbidrag kan fastställas i en amerikansk rättegång kan summan komma attöka betydligt. Någonmotsvarande statistik som utvisar antalet i bosatta personer somunderlåter att fullgöra sin underhållsskyldighet mot barn som är bosatta i inte. Rent allmänt torde kunna sägas att antalet underhållsskyldiga i USAär avsevärt fler än i . Närjag i det följande diskuterar förutsättningarna för ett svenskt deltagande idet utvidgade internationella samarbete i fråga om underhåll som recipiocitetsarrangemangenutgör håller jag mig inom ramen för det system för samarbete som New York- ochHaagkonventionerna tillsammans bildar. Frågan gäller om och hur även andrastater än de som har tillträtt dessa konventioner skall kunna beredas tillträdetill detta samarbete, vilket bl. a. innebär ett avstående från kravet påfullständig ömsesidighet. Jagvill redan här anmärka att man från amerikansk sida har fäst stor vikt vid attförfarandet enligt RURESA är helt kostnadsfritt för den underhålls-berättigadevarför man ställer motsvarande krav på lagstiftningen i den stat med vilken ettsamarbete skall inledas. 3.1 Internationellt samarbete enligt New (New York-modellen) I1956 års New York-konvenfion om indrivning av underhållsbidrag (SÖ 1958:60, prop.1958:138) regleras i huvudsak prakfiska frågor för att tillhandahållainternationell rättshjälp över gränserna. Enligtkonventionen (art. 2) skall konventionsstaterna utse förmedlande och mottagandeorgan som har att vidarebefordra respekfive agera med anledning avframställningar som har gjorts enligt konventionen. Framställningarenligt konventionen får göras av dem som vistas inom en konventionsstatsterritorium och som påstår sig vara berättigad fill underhållsbidrag från någonsom är underkastad rättskipningen i en annan konventionsstat (art. I och 3).Det är således tillräckligt att sökanden vistas på en konventionsstats tertitorium.Varken medborgarskap, hemvist eller ens stadigvarande vistelse krävs i någonkonventionsstat. Konvenfionen äger också fillämpning på framställning som avserändring av dom eller beslut om underhållsbidrag (art. 8). Härmed åsyftas demöjligheter som kan stå till buds i den stat vars rättskipning denunderhållsskyldige är underkastad att få fill stånd en höjning av bidraget pågrund av ändrade förhållanden. Detmottagande organets uppgifter enligt konventionen är (art. 6) "att vidtaalla ändamålsenliga åtgärder för utfående av underhållsbidrag såsom träffandeav uppgörelse eller, där så erfordras, väckande och utförande av talan samtsökande av verkställighet av dom, beslut eller annan av domstol utfärdad handling". Idet mottagande organets uppgifter ingår således Prop. 1987/88:106 bl. a.efterforskning av den underhållsskyldige, soliditetsupplysning, an-maning tillden underhållsskyldige att betala bidraget frivilligt och, i sista hand, attföranstalta om talans väckande. I uppgifterna ingår också att se fill att densedermera meddelade domen verkställs och att pengarna via det förmedlandeorganet i den anmodande staten når den underhållsberättiga-de. För att detmottagande organet skall kunna fullgöra dessa uppgifter föreskrivs (art. 3.3)att, när så påfordras, en framställning enligt konventionen skall vara åtföljdav en fullmakt för det mottagande organet att självt eller genom annan handlapå sökandens vägnar. 1konventionen behandlas också frågor om bevisupptagning åt och vid utländskdomstol (art. 7) varvid bl. a. gäller att bevisupptagningen inte far föranledaersättningsskyldighet för avgifter och kostnader av något slag. I förhållandetmellan stater som båda har tillträtt om bevisupptagningi mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, som utförligt reglerardessa frågor, lär denna artikel ha endast marginell betydelse. Konvenfionen,som ju är av övervägande social karaktär, föreskriver vidare, mer generellt,(art. 9) att den underhållsberättigade skall erhålla samma behandling ochåtnjuta samma förmåner i fråga om befrielse från kostnader och avgifter sommedborgarna i den anmodade staten samt vara befriad från skyldighet att ställasäkerhet för rättegångskostnader. Konventionenhar tillträtts av ett stort antal stater utöver , nämligen ,, , , , , ,, , , , , ,, jämte besittningar, , , , , , , , , , , ,med och Aru-ba. , , , , , , , , Sri Länka,och jämte , , ,, , , och Österrike.Konventionen har inte tillträtts av . 3.1.2New införlivande med svensk rätt Sverigekunde tillträda New utan att vidta några lagändringar. Somredan påpekats lämnar av tradition internationell rättshjälp i denutsträckning vår lagstiftning medger det, utan att något särskilt avtal med denfrämmande staten i fråga föreligger. Bevisupptagning enligt lagen (1946:816) ombevisupptagning åt utländsk domstol kan således äga rum utan krav påömsesidighet. Stödi lag för att jämställa den underhållsberättigade med svenska medborgare ifråga om rätt till allmän rättshjälp, kostnads- och avgiftsbefrielse ochbefrielse frän skyldighet att ställa säkerhet för rättegångskostnader fannsredan i 10 § andra stycket bevisupptagningslagen och i de då gällandemotsvarigheterna till 8 § sista stycket rättshjälpslagen (1972:429) resp. 5 § lagen (1980:307) omskyldighet för utländska kärande att ställa säker- Prop. 1987/88:106 hetför rättegångskostnader. Vissaförbehåll mot art. 9 var.dock nödvändiga. För jämställdhet med svenskamedborgare i dessa hänseenden krävdes nämligen, enligt då gällande rätt, attsökanden var medborgare i en konventionsstat eller var i sådan stat bosattstatslös person (prop. 1958:138 s. 7). vistelsen i en konventionsstatkunde således inte berättiga till rättshjälp och befrielse i fråga om ställandeav säkerhet. gjorde därför vid deponeringen avratifikationsinstrumentet det förbehållet mot art. 9 att angivna avgiftsfrihetoch lättnader vid förfarande i endast skulle tillerkännas medborgare ien konvenfionsstat och vissa statslösa personer. Föreskrifteri samtliga dessa hänseenden finns - numera intagna i 2 § andra stycketkungörelsen (1947:848) med särskilda bestämmelser om bevisupptagning åtdomstolarna i vissa främmande stater och i kungörelsen (1973:138) omtillämpning av rättshjälpslagen beträffande medborgare i vissa främmandestater. New finns upptagen i regeringens tillkännagivande(1985:493) om befrielse i vissa fall för utländska kärande att ställa säkerhetför rättegångskostnader m. m. Enkonsekvens av att den underhållsberättigade beviljas allmän rättshjälp iSverige är att staten betalar ansöknings- och utsökningsavgifter (9 § 5rättshjälpslagen, 1972:429). Vidindrivning av underhållsbidrag som sker genom att den imderhålls-skyldiges löntas i anspråk genom införsel tas några avgifter över huvud taget inte ut (17kap. I § utsökningsbalken; jfr 3 § sista stycket förordningen 1981:1185 om utsökningsavgifter).Vid utmätning för fordran på underhållsbidrag utgår ingen grundavgift (5 § 2sistnämnda förordning). Andra avgifter som kan utgå enligt förordningen betalasav staten om sökanden har beviljats allmän rättshjälp (II §samma förordning och 9 a § andra stycket rättshjälpslagen). Genomkungörelsen (1958:522) angående tillämpning av konvenfionen omindrivning av underhållsbidrag i utlandet har utsettstill förmedlande och mottagande organ enligt konventionen. Efter ändring år1981 (SFS 1981:54) får även allmänna försäkringskassa i ärendenenligt lagen (1964:143) om bidragsförskott fullgöra uppdraget som svensktförmedlande organ enligt vad utrikes departementet närmare bestämmer. 3.2 Internationellt samarbete enligt (Haag-modellen) 1973års Haagkonvenfion om erkännande och verkställighet av avgöran den angående underhållsskyldighet (SÖ 1977:3, prop. 1975/76:98) ersätter, som tidigare nämnts, i förhållandet mellan de stater som har tillträtt kon ventionen, en äldre ., konvention syftade till att ytterligare vidga samarbetet på området. Genom Haagkonvenfionen har gemensamma bestämmelser om erkän- 10 nande och verkställighetav avgöranden om underhåll fill både vuxna och Prop. 1987/88:106 barn i deolika konventionsstaterna åstadkommits. Avgörandet skall härröra från enkonventionsstat. De enskilda parternas nationalitet eller hemvist saknar betydelse. Konventionenär tillämplig på avgöranden om familjerättslig underhällsskyldighet som harmeddelats av judiciell eller administrativ myndighet (art. I). En nyhet i förhållande till konvention är att den också gällerförlikningsavtal som har ingåtts inför sådan myndighet, liksom vissa officiellahandlingar (actes authentiques; art. 25). Privaträttsliga avtal i allmänhetfaller dock utanför konventionen. Enligt konventionen kan vidare - vilketockså är en nyhet i förhållande till den äldre konventionen - ett offentligtorgan som har förskotterat bidrag till en underhållsberättigad för egen delbegära indrivning av underhållsbidrag i annan konventionsstat (art. 18 och 19). Ettgrundläggande villkor för erkännande och verkställighet är att avgörandet harmeddelats av en behörig myndighet i en konventionsstat (art. 4). Myndighetenskall anses behörig om någon av parterna hade hemvist i ursprungsstaten ellerbåda parterna var medborgare där när målet anhängiggjordes (art. 7). En myndighetvars behörighet den underhållsskyldige har godtagit - uttryckligen eller genomatt ingå i svaromål utan att göra invändning i fråga om behörigheten - ansesockså behörig. Behörighet anses vidare under vissa förutsättningar föreligga omunderhållet är utdömt på grund av äktenskapsskillnad eller liknande (art. 8). Ettannat villkor för erkännande och verkställighet är att avgörandet har vunnitlaga kraft. Om avgörandet får verkställas i ursprungsstaten utan hinder av lagakraft skall dock verkställighet ske. Detsamma gäller interimistiska beslut(art. 4.2). I fråga om underhåll som skall erläggas genom periodiskabetalningar kan verkställighet medges för såväl förfallna belopp som belopp somframdeles förfaller till betalning (art. 11). som prövar frågan om verkställighet (exekvaturmyndig-heten) får inteompröva det sakliga innehållet i avgörandet (art. 12). Erkännande ochverkställighet får vägras under vissa förutsättningar. Som grunder för vägrananges ordre public, svikligt förfarande vid avgörandets tillkomst, lis pendensoch res judicata (art. 5). Särskilda regler till skydd för parter vid utevarodomarmeddelas i art. 6, som innehåller bl. a. krav på att svaranden har delgivits stämmningenoch att han har haft tillräcklig tid att svara i saken. Det är den anmodadestatens processuella regler som skall tillämpas på förfarandet (art. 13). Artiklarna15 och 16 reglerar frågor om rättshjälp och ställande av säkerhet förrättegångskostnader. Om den underhållsberätfigade har haft rättshjälp i urspmngsstatenhar han rätt till motsvarande förmån vid verkställighetsförfarandet. Han skallockså, även om han inte haft rättshjälp i ursprungsstaten, vara berättigad tillrättshjälp i största möjliga utsträckning enligt den anmodade statens regler.Något krav på att den rättssökande är medborgare i en konventionsstat finnsinte. Varken säkerhet, borgen eller deposition får krävas för säkerställande avrättegångskostnader. Till1973 års är förutom följande stater anslut na: , med undantag av , , , Förbunds- II n 1987/88. republiken ,, , med Nederländ- Prop. 1987/88:106 skaAntillerna och Amba, , , , , ochNordirland, och . Denäldre gäller fortfarande i förhållande till ,, och , eftersom dessa stater inte har fillträtt1973 års konvention. 3.2.2Haagkonventionens införlivande med svensk rätt Sverigestillträde till föranledde en ny lag, lagen (1976:108)om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angående underhållsskyldighet(prop. 1975/76:98). Enligt lagens 1 § äger den, enligt förordnande avregeringen, tillämpning i förhållande till stat som har fillträtt 1973 årsHaagkonvention. Sådana förordnanden har meddelats i förordningen (1977:743) omtillämpning av lagen (1976:108) om erkännande och verkställighet av utländsktavgörande angående underhållsskyldighet.