prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Som exempel på deproblem som uppkommer vid en värdebeskattning kan nämnas svårigheterna att fastställaett riktigt värde av en procents förbmkning av kraft i egen rörelse eller närintressegemenskap råder mellan distributörer och förbmkare. Dessa problem är särskntuttalade i de fall högspänningstaxor, som regelmässigt är myckel komplexa,skall tillämpas. När energiskalten på el var utformad som en värdeskatlutfärdade föreskrifter om hur beskattningsvärdet skulleberäknas. Som huvudregel gällde atl beskattningsvärdet skulle beräknas på gmndvalav normaltaxan för orten. Om vädeskatt återinförs och lidstariffer dessutomnormall kommer att tillämpas, torde problemen med att beräknabeskattningsvärdet hos en egenproducent komma all bli ännu störte än vad somgällde tidigare. Betänkandets förslag om att behålla slyckeskatten, men låtaskattesatsen variera över året och dygnet i likhet med tidstarifferna, ärenligt verkets mening ett sämre altemaliv än en ren värdeskatt. Systemet skulleanför verket bli mycket komplicerat och torde knappast vara genomförbart i prakUken. Vadbeträffar de idéer som framförs i DSI 1986:4 Elkraftskulluren i en ny situation en skiss till en aklörsorienterad strategi inför kämkraftsavvecklingenframhåller LO, Efn, och Folkkampanjen mot ärnra//all dettaförslag bör utredas närmare. ,Folkkampanjen mot kärnkraft och RRV framhåller att elvärmetarifferna redan islutet bör höjas till den långsiktigt moUverade prisnivån.Miljöförbundet och folkkampanjen anser att detta bör göras genom en höjning avskatten på el. Ett antal remissinstanser lar också upp frågan om en ytterligarehöjning av skatten på eldningsolja i syfte att bevara de inhemska bränslenas konkurtenskraft.Detta förordas bl. a. av i , LRF och Glesbygdsdelegationen. Beskattningenav kraftvärmeproduktion tas upp av , som lämnar följandeförslag förändring vid beskattningen av kraftvärmeproduktion. En förändringi syfte att förbättra möjligheterna till utbyggnad av kraftvärmen är alt iskattehänseende betrakta elproduktionen i ett kraflvärmeverk med utgångspunktfrån bränsleinsatsen i ett kondensverk. Denna bränslemängd hade undantagitsfrån beskattning i produktionsledet i en anläggning för enbart elkraft. Ömsamma mängd bränsle undantas från beskattning i ett kraftvärmeverk erhålls enförbättrad ekonomi för detta och därmed ökar kommunernas möjlighet och benägenhetatt engagera sig i en utbyggnad av kraftvärme, 2.6Översyn av ellagen Prop. Bilaga 3 föreslår en översyn av ellagen bl, a. i syfte att utveckla samhänets möjligheteratt styra elanvändningen, i synnerhet för uppvärmning. En övervägande del av de remissinstanser som yttrat sig ifrågan anser att förslaget ej är motiverat eller alt ökade möjligheter församhället att styra elanvändningen inte är önskvärt. Bland de remissinstansersom är negativa till förslaget märks statens energiverk. , , ,Svenska Elverksförenlngen, , och . SIB anför att i stället för att diskutera direkt stymingav elanvändningen kunde utredningen ha fullföljt sin egen gmndsyn och analyseratden snedslyrande effekten av bosladssubventioneringen och diskuterat möjlighetertill modifieringar därav, kommun delar helt utredningens gmndläggandeuppfattning atl nuvarande ansvarsfördelning på energiområdet inte skall mbbasoch att central detaljerad styrning av energianvändningen bör undvikas så långtsom möjligt. Det är därför enligt kommunen något motsägelsefullt att nu föreslåen översyn av ellagen. Enligt ger lidslariffer med nuvarandeoljepriser tiU-räckliga ekonomiska incitament att begränsa elanvändningen underhöglasttid. Det bör leda till lägre efterfrågan av effekt främst genom attanvändning av elpatroner i kombinaUonspannor blir oförmånliga under höglasttid.Enbart elvärme blir också olönsam vid byte av uppvärmningsalternativ.Tidstariffer kan därför medföra att ytterligare investeringar idistributionsnäten kan undvikas eller uppskjutas. Del gäller också reinvesteringar.Begränsningar av leveranspliklen genom ändrad lagstiftning är enligtkommunförbundet ett administrativt svårhanterligt alternativ som bör övervägas förstom tidstariffer visar sig otillräckliga för att utjämna effekttopparna. Bland de remissinstanser som är positiva till förslagetmärks , Efn, , SVEBIO, Svenska Gasföreningenoch . Efn tillstyrker ELIN:s förslag alt ellagen ochprinciperna/riktlinjerna för elprissåltning ses över. Översynen bör enligt Efnske och utifrån ett betydligt längre lidsperspektiv än har lagts,dvs, utifrån den problembild som kan förväntas . Den bör gälla bl, a,lagar, avtal och tariffsystem som kan göra elproduktion med förnybaraenergikällor och småskalig teknik lönsam, påpekar att Ellagen, som är gammal, harUll huvuduppgift alt reglera utbyggnaden och användningen av el i ,Lagen måste nu skrivas om så att de nya målsättningarna speglas i utformningen. 2.7 Övriga elproduktions- och eldistributionsfrågor Behovet av all förslärka lönsamheten för kraftvärmeutbyggnadframhålls av bl. a , i , kommun, kommun och LRF. kommunframhåller att utvecklingen av alternaUva miljövän- Prop. 1987/88:90 ligaenergikällor bör prioriteras bl. a. för att undvika en situation där Bilaga3 kärnkraflproducerad el ersätts med den nu mycket billiga oljan. Kommunenmenar vidare att naturgas är ett intressant alternativ inför avveckhng-en avkärnkraften. tar upp denna fråga och framställer att den i dagarnamycket diskuterad fråga är om naturgasen bör användas för elgenerering ellerdirekt som bränsle. Som oftast torde del bli en fråga om "både och" istället för "antingen eller". Rent allmänt måste dock föreningenkonstatera att det är en omväg alt göra el av gas. Att renodlad elgenereringkan löna sig utomlands hänger samman med väsenUigt högre elprodukUonskostnaderi utgångslägel. Under våra förutsättningar förefaller emellertid en elgenereringi kondenskraftverk baserad på naturgas inte vara särskilt gynnsam, men genom kombianläggningar,gasturbiner och andra tekniska lösningar finns elgenerering alltid med ibilden. Det sluUiga valet i varje enskUl fall blir en ekonomisk optimeringsfrågasom bl. a. påverkas av tidigare gjorda och användbara investeringar i form avt. Vadgäller frågan om export av el anför RRV all utredningen borde ha utrett elexportlin de nordiska länderna - där ett utbyggt ledningssystem gör detta möjligt mera ingående. Enligt RRV:s bedömning kan ett elutbyte med grannländerna pågrundval av fasta avtal komma alt spela en viktig roll i energipolitikenframöver. Utredningen borde övervägt möjlighelema till ett kraftigt utökat elutbytemed grannländema. I stället låter man kraflföretagen själva - med sin"företagsekonomiska" inställning till denna fråga - utreda detta. ELINföreslår att en sammanställning görs av de investeringsbehov som kan föranledasav fortsatt övergång från oljeeldning till elvärme i bl. a. småhus. anser inte att en kartläggning av pågående och planeradeinvesteringar i lågspänningsnäten kan tillföra särskilt mycket. Däremot kan prissällningsprincipernai distributionsledet - hur kostnaderna för investeringar och drift av lågspänningsnätentas ut - behöva analyseras. 2.8 Elanvändning för uppvärmning Utredningenkonstaterar all det vidtas för få energihushållningsålgärder i anknytning till bostadsförbällringsprogrammet.Orsaken till dett bör enligt utredningen analyseras närmare för alt utröna hursådana ålärder skall kunna ökas. Behovetav energihushållningsålgärder tas upp i allmänna termer av ett antalremissinstanser. Således framhåller att utredningen intetillräckligt beaktat den stora sparpolenlial som fortfarande återstår ibebyggelse och industri, såväl genom investeringar som effektiviseringar avdriften. Energisparande är fortfarande det mest lönsamma sättet att förändra energiförbmkningen. EnligtRRVs uppfattning borde utredningen i störte utsträckning genom 219 sin ställningstaganden hasäkerställt att energibesparingsåtgärder vidtas i Prop. samband med ROT-åtgärder(Renovering, Om- och Tillbyggnad). 1990-lalelväntar investeringar på flera miljarder i de bostadsområden som byggdes på 1960-lalel, inteminst vad gäner energisektorn. tröghelerna vid förändringav byggnadsbeståndet och osäkerheten om energipriserna framöverfinns skäl alt driva energibesparingsåtgärderna BFRanser alt en fortsatt medveten satsning på energihushållning på ett kraftfulltsätt bidrar till att spara såväl effekt som energi i form av el eller andrabränslen. Praktiskt tagel alla nybyggda småhus är beroende av el för värmeoch varm . Man kan dock konstatera alt de prefabricerade småhusen iallmänhet endast förbrukar av energibehovet jämfört med SBN 80.Utvecklingen håller i sig och tendensen är alt närma sig nivån jämfört med SBN80. Även plalsbyggda småhus kan ligga på dessa nivåer även om spridningen härär störte. SABObetonar all energisparandel i alltför stor utsträckning kommit att handla omnya tekniska investeringar. Härigenom har viktiga delar av underhålls- ochdriftsynpunkterna inte kommit all beaktas. Alla former av energisparande,speciellt när del medför så kraftiga förändringar i synsätt ochanvändningsområde som elsparande skulle göra, är en långsam process som fömtsätterall många människor får nya kunskaper och nya sätt att arbeta på.Konsekvenserna av detta för personalutbildning, personaldimensionering ochorganisation har varit dåligt beaktade. Framför allt måste fastighelsskötarnautbildas för att kunna handha nya, energisnåla, tekniskt avanceradeutrustningar. Överkalixkommun framhåller att energiförbmkningen i byggnader kan och bör minskas ytterligarei förhållande till SBN 80. Information och stöd för energibesparande åtgärder ibefintlig bebyggelse bör enligt kommunen få fortsätta och även så långtekonomiskt är möjligt även komma att omfatta enfamiljshus och lokaler oberoendeav byggnadens uppförandetid. anser att ROT-programmet också borde omfattat villkor för attmedge upprustning ur energisynpunkt av äldre villor vUka ofta bebos av störrebarnfamiljer med svag ekonomi. I delta sammanhang vill förbundet understrykaatt det är en stor brist alt den kommunala energirådgivningen till villaägareupphört. Kommunerna borde enligt förbundet åtminstone kunna anvisa oberoendekonsulter som efter en fast rimlig taxa biträder villaägarna vid val avuppvärmningssystem eller andra störte investeringar för att minska uppvärmningskoslna-derna. A\enfastighetsförbundet framhåller behovet av statliga insatser, främst vad gäller informaUonoch rådgivning för att uppnå en god energihushållning. För delta ändamål ärdet enligt förbundets mening nödvändigt alt staten bidrar med pengar. Det harvisat sig mycket svårt att mot ersättning bedriva information och rådgivninginom energihushållningssektorn. kommun påpekarall man vid byggande av bostäder i t. ex. radhus har funnit att exploatören i stor utsträckning styrs av gällande låneregler så alt det är mera lönsamt med elpannor i varje lägenhet i stället för en kvarterscentral med kombination el/olja eller anslutning 220 Här vore det angelägetmed en samordning av lånereglerna så att en Prop. 1987/88:90 effektivareel- och energianvändning kan åstadkommas. Detta skulle dess- Bilaga 3 utomge de boende lägre totalkostnad för uppvärmning genom att system med lågadriftskostnader kan väljas. Ettantal remissinstanser tar upp utredningens slutsatser vad gäller energihushållningi samband med ombyggnad. Bostadsstyrelsenanför alt i den utvärdering som föreligger framgår del allenergisparandet i flerbostadshus har ökat i jämförelse med Udigare år.Jämförelsen omfattar investeringarnas storlek. t.o.m.1986-01-01 har sålunda investeringar i energihushållningsålgärder vidtagitsmotsvarande . Investeringarna dåenergilån fanns alt tillgå, motsvarar bå 80/81 ca , bå 81/82 ca 780 Mkroch bå 82/83 ca . En betydande energisparpotential finns alt hämta ismåhus (). Bostadsförbällringsprogrammet exkluderar emellertid ränle-och energisparstöd till småhus. Mot bakgrund av kommunernas minskade satsningpå energirådgivning och besiktning, i kombination med borttagande av statligtstöd, och ett allmänt reducerat informationsutbud till småhusägare, går delenligt bosladsslyrelsens mening all dra den slutsatsen att energihushållningsåtgärdernai småhus sannolikt har minskal påtagligt i förhållande till med gynsammareförutsättningar. För atl kunna dra mer bestämda slutsatser omenergisparåtgärdernas faktiska utveckling i småhus fordras dock en noggrannanalys. Därefter kan förslag lämnas om hur energihushållningsverksamheten skainriktas för småhusägare. betonar all en grundläggande förutsättning för att den beslutadekärnkraftsavvecklingen skall kuhna genomföras planenligl är ett målmedvetetarbete för ökad hushållning och effektivare elanvändning ibyggnadsbeståndet. bedömer det därför som mycket allvarligt att enav genomförd utvärdering av ROT-programmet visar atl energihushållningsåtgärder,inte ens i samband med reguljär ombyggnad, genomförs i den utsträckning som bl.a. från nationalekonomisk synpunkt är rimlig. Verket anser det vara av ytterstavikt alt den refererande utvärderingen sker skyndsamt och att, om det bedömsnödvändigt, åtgärder snabbt vidtas för att öka energihushållningsverksamheteni samband med ROT-åtgärder. instämmer i att frågan om del fortsatta ener gisparandel bör ses över. Översynen får dock enligt förbundets uppfatt ning, inte resultera i atl villkoren för de s. k. ROT-lånen försämras. När det gäller möjligheterna all åstadkomma rationellare elanvändning för upp värmning vill förbundet särskilt peka på atl del finns färdigut vecklad teknik på detta område. Detta gäller särskilt för byggnader som är utrustade med vattenburen elvärme. Det främsta exemplet härpå är värme pumptekniken med vars hjälp nelloenergibehovel för byggnadsuppvär mning kan sänkas till ungefär hälften. För att säkerställa att denna teknik "övervintrar" anser förbundet atl del är nödvändigt att snabbt vidtaåtgär der. Förbundet föreslår därför att direkta bidrag enligt ROT-låneförord- ningen även skall kunna utgå värmepumpar i flerbostadshus. Förbundet anser också all man snabbi måste underlätta möjligheterna finansiering 221 av värmepumpinstallationeri småhus (direkt statligt energibidrag eller på Prop. 1987/88:90 annat sätt). LObetonar att det finns ett särskilt ansvar hos samhället för hushåll och företagsom har installerat direktverkande el. Eftersom en omfattande konvertering ärnödvändig inför kärnkraflsavvecklingen måste dessa användare få hjälp ochstöd, genom alt alternativ utvecklas och genom all lån och bidrag ställs tillförfogande. Liknande synpunkter framförs av TCO. anser atl det i direktelvärmda hus finns en väsentlig potential förövergång till "elsnålare" uppvärmning. Del krävs dock ett teknisktutvecklingsarbete av system för vallen- eUer luftburna system i dessa hus. Viföreslår därför att statliga medel sätts av för byggande av provanläggningar såatl prakUska och ekonomiska problem kan klarlägas. Det gäller sedan att enövergång till annan uppvärmningsform än direktel görs privalekonomisktintressant, genom atl finansieringen underlättas. HSBfinner del viktigt atl undersöka förutsättningarna för en minskad användning avdirektel i såväl befintliga byggnader som i kommande nyproduktion. Enkonvertering från direktverkande elvärmesystem till alternativauppvärmningssystem kan inte ske utan betydande forskningsinsatser för altfinna lämplig teknik och lämpliga produkter. HSB delar utredningens uppfattningatt del troligen först vid framlida ROT-åtgärder kan bli motiverat alt övervägaen sådan konvertering. Utredningen konstaterar att det föreligger ettforskningsbehov med avseende på den industriella elanvändningen. HSB bedömeratt fömtsättningarna att nå goda resultat till rimliga kostnader sannolikt ärstörte inom industrisektorn än inom bostadssektorn. Beträffandebetänkandets förslag angående kartläggning av direktelvärmda hus för attbedöma förutsättningar för atl övergå till andra uppvärmningsformer anser BFR atlen omfattande kartläggning inte är meningsfull ulan föreslår istället ettstörte antal fullskaleprojekt som föregås av teoretiska studier. Konsumentverketå andra sidan delar utredningens uppfattning alt en sådan undersökning börgöras . SIBfinner den föreslagna kartläggningen angelägen. Uppläggningen av en sådanskulle väl knyta an tidigare kartläggningar som SIB gjort (bl. a. ERBOL).Möjligheterna att genomföra en sådan utredning beror av resurserna.Uppläggningen bör vara sådan atl en första avrapportering kan ske 1988, och attuppföljning av utvecklingen sedan kan fortsätta. En kartläggning av de direktelvärmdahusens utformning m. m. bör omfatta inte bara husens tekniska utförande utanäven ekonomiska uppgifter. Ettantal remissinstanser anser all utredningen borde ha lämnat mer långtgåendeförslag vad avser användningen av direktverkande elvärme i nyproduceradebostäder. ÖCBvill understryka betydelsen ur beredskapssynpunkt av att nyinstal- 222 lalion av direktverkandeelvärme både i befintlig bebyggelse och i nypro- Prop. 1987/88:90 duktion begränsas eftersom denna form av uppvärmning inte är flexibel. LRFanser att direktverkande el i nybyggda hus endast bör tillåtas under fömtsättningatt husen är extremt energisnåla. LRF ställer sig också bakom det förslag tillinsatser för att ta fram alternativ och komplement till direktelsystem i äldrehus som lämnas av utredningen. I samband med detta bör småskalig miljövänligförbränningsteknik utvecklas så att t. ex. vedeldning i störte omfattning möjliggörsi tätortsområden. Ytterligare styråtgärder bör övervägas när FoU-insatsernaburit fmkt. VVS-industrinsinformationsråd framhåller att om samhället nu avstår från åtgärder, ger dettaett intryck av legitimation av låsningen till elektricitet som bränsle förvärmen i våra bosläder. Berörda myndigheter bör därför få i uppdrag allutreda på vilket sätt ett förbud eller en kraftig begränsning av elradiatorerpå bästa sätt kan genomföras. BFRå andra sidan ansluter sig lin slutsatsen att en generell sänkning av energiförbmkningsnivåni nya småhus utöver de s.k. ELAK-kraven inte är någon verkningsfull metod för atlreducera elenergianvändningen. Från effektsynpunkt är del dock angeläget med såeffektsnål teknik som möjligt. pekar på de miljöproblem som kan uppstå vid en övergång tillindividuell eldning av bränslen. Eldning av bränslen bör i tätbyggda områden iförsta hand ske i gmppcentraler med effektiv rening och små utsläpp. Fortsattelanvändning kan dock i många fall bli huvudalternativet. I dessa fall börinsatserna inriktas mot att sänka elförbmkningen, t. ex. genomenergihushållningsåtgärder eller ökad användning av värmepumpar. Miljöförbundetoch Folkkampanjen mot kärnkraft slutligen anser all föreslagna åtgärder inom uppvärmningsområdelär otillräckliga för all möjliggöra en snabb avveckling av kärnkraften.Användning av el för uppvärmning måste stoppas på myckel kort sikt. Pris- ochskattepolitiken är kortsiktigt de lämpligaste styrmedlen för att uppnå detta.Ekonomiska incitament för energikonsumenten atl omgående välja alternativ medbetoning av mUjö- och hushållningsaspekter måste iHlskapas. 2.9 Effektivisering av svårersättlig el Vadgäller åtgärder all effektivisera användningar av elenergi har utredningenföreslagit all får i uppdrag att studera dessa frågor för s.k. överskottsvärme i lokaler. Byggnadsstyrelsenär beredd att genomföra ett sådant uppdrag om erforderliga resurser ställstill förfogande. Verket anser atl del även vore av intresse atl utreda vilka reenamöjligheter som finns all konvertera från el. I utredningen sägs på flerapunkter att återgång andra bränslen är möjlig eller relativt enkel.Byggnadsstyrelsen befarar alt i verkligheten är denna process väsentligtsvårare och dyrare än vad man väntar sig. Hittillsvarande erfarenhet av den"mycket enkla" åtgärden all styra avkopplingsbar el stöder detta.Frågan borde enligt mening belysas i en särskild studie. Konsumentverketdelar utredningens uppfattning atl del är mycket ange- 223 lägelatt resurser avsätts för provning av energiprodukter som marknads- Prop.1987/88:90 förs direkt till enskilda konsumenter. Sedan en längre lid utförs, imån av Bilaga 3 medel, denna typ av provningar av . Verket harkompetens och lång erfarenhet när det gäller denna typ av provning ochetablerade kanaler för information till konsumenterna och marknaden.Provningen ger inte bara underlag för konsumentinformation ulan är också i höggrad producentpåverkande framhåller verket. Utredningenframhåller att bör ta initiativ till överläggningar medtillverkare, störte försäljare och användare av hushållsapparater bl. a. isyfte att utveckla systemet med energideklaralioner. Flera remissinstanserdäribland , och stöder förslaget. Konsumentverketavser diskutera utformningen av nuvarande riktlinjer för energideklaralion avkylar, frysar och ugnar med Elektriska Hushåll-ningsapparalleveranlörer (EHL).Konsumentverket kommer också fortsättningsvis överväga möjlighelema alt påandra produktområden införa energideklarationer. Förhandlingar angående energideklartionav småhus kommer all las upp. påpekar istället att statliga insatser avseende utveckling m,m, av energisnåla apparater synes onödiga. Utvecklingen av hushållsapparatersker på en internationell marknad med betydligt högre priser på el än i Sverige.Det ligger således i tillverkarnas eget intresse atl utveckla så energisnålaapparater som möjligt. anser all de åtgärder som utredningen föreslår attbyggnadsstyrelsen, statens energiverk, styrelsen för teknisk utveckling ochkonsumentverket skall vidta avseende effekUvisering av svårersättlig el ärmotiverade. De föreslagna överläggningarna mellan regeringen ochfastighetsägarna för att stimulera dem att ta större hänsyn till apparaternas elförbmkningvid upphandling, då det sedan är hyresgästen som betalar elräkningen, ärtveksamma. Fastighetsägarna kan behöva mer kontinuerliga påtryckningar. Delskulle kunna vara en uppgift för statens energiverk att i en dialog medfastighetsägarna följa utvecklingen på detta område. Förlandstingens del är det av stor vikt alt möjligheterna all effektiviseraanvändningen av s. k. svårersättlig el särskilt uppmärksammas framhånerlandstingsförbundet. I''örbundel utgår från alt regeringen tar de initiativtill överläggningar med landstingsförbundet som föreslås av utredningen i denfrågan, och vill särskilt peka på vikten av atl säkerhets- och beredskapsfrågormed avseende på sjukvårdens anläggningar får en tillfredsställande behandling.Förbundet anser det anmärkningsvärt atl utredningen avstått från atlöverhuvudtaget beröra hithörande frågeställningar. Iutredningen föreslås vidare förändringar av bl. a. gatubelysningen.Konsumentverket vin här framhålla att detta måste ske ulan att enskildaindividers säkerhet och skydd mot brott äventyras. Det bör här påpekas atl ävenrelaUvt måttliga minskningar i allmänbelysningen kan medföra betydande socialapåfrestningar. Transportforskningsberedningenhar i sill forskningsprogram särskilt uppmärksammat frågans trafiksäkerhetsaspekter. Frågan tas upp i två aktuella TFB-projekt. Vad gäller den svårersättligaelen betonar Prop. 1987/88:90 förhållandet attbasbehovet av elektricitet i boendet inte kan minskas något Bilaga 3nämnvärt med hjälp av förhöjda elpriser, eftersom detta elbehov har en mycketkonstant prägel. Boendekostnaderna bör därför inte höjas ytteriigare genom altden prispolitik som föreslås i belänkandet genomförs. Ettstort antal remissinstanser betonar behovet av information om vilken strategiför kärnkraftens avveckling som kommer att gäUa . Sådana påpekandengörs av statens planverk, i , ,och . av tung industri ofta har höga investeringskostnader ochdärmed långa avskrivningsUder. Lång framförhållning är mycket betydelsefullför atl man i företagen skan kunna fatta raUonella beslut. Osäkerheten om denframtida energipolitiken verkar . hämmande på investeringsbesluten. Informationom den långsiktiga prisutvecklingen för el efterlyses också av ett flertalremissinstanser däribland kommun, LO, , och . Utredningenföreslår att informationen om den faktiska elanvändningen på kundernaselräkning utökas.