prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Orsakentill den kraftiga förbällringen av kommunernas finansiella sparande 1990 och1991 beror på de slora skatteinkomster som tillfaller kommunerna med två årseftersläpning. Mot slutet av perioden försämras sparandet återigen vilkelfrämst beror på alt inkomsterna vid givna antaganden beräknas minska. Tabell 10 Den kommunala sektorns finansiella sparande' Detfinansiella sparandet påverkas i slor utsträckning av även mindre förändringari den reala tillväxten i kommunsektorn (volym saml relativ kostnadsutveckling). Somframgår av tabell 11 har den kommunala sektorns konsumtionsul-veckling legatavsevärt över den förutsatta nivån . Tabell11 Den kommunala konsumtionsutvecklingen Källa: och riksrevisionsverkel Diagram 6Beräknal sparande i offentlig sektor åren 1988/89-1992/93, Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 FINANSIELLT SPARANDE I SOCLUJÖRSÄKRINGSSEKTORN FINANSIELLT SPARANDE IOFFENTLIGA SEKTORN FINANSIELLT SPARANDE I STATEN FINANSIELLT SPARANDE IKOMMUNERNA BUDGETSALDO 88/89 89/90 90/91 91/92 Det totala inhemska sparandet är summan av den privatasektorns (hushåll och företag) sparande och den offentliga sektorns sparande.Inhemska under- och överskott avspeglas i bytesbalansens saldo. Del privala sparandet anlas under länglidsbudgetperiodenvara forlsall negativt inom såväl förelags- som hushållsseklorn. Med dessaantaganden om utvecklingen av del privata sparandel i ekonomin krävs, för atlbytesbalansen ska kunna förbättras , alt det totalaoffentliga sparandel ökar. Som tidigare redovisats förbättras statsbudgetenssaldo som sparandet inom såvälsocialförsäkringssektorn som kommunerna försvagas. Detförbättrade budgetläget är nödvändigt men inle tillräckligt för atl uppnå deteriorderliga sparandet inom den offentliga sektorn. Därutöver är del nödvändigtall den negativa ulvecklingen i AP-fonden bryts och vänds till elt förbättratfinansiellt sparande. Även andra redovisningar pekar på att sparandet isocialförsäkringssystemet är i fara genom del snabbi växande ulgiftslryckel isystemet. Den strama budgetpolitiken i slalen måste således ligga fast,som kostnadsutvecklingen i socialförsäkringssystemet måstebegränsas. 2 1987/88. Appendix 1 Prop. 1987/88: 150 Statsbudgetens utgifter fördelade på realekonomiskakategorier Föralt underlätta analysen av utgiftsutvecklingen i ett samhällsekonomisktperspektiv görs i det följande en uppdelning av utgifterna i realekonomiskatermer. Denna uppdelning, som i huvudsak bygger på det inomnationalräkenskaperna tillämpade inlernationella SNA-syslemel (Syslem ofNational Accounts), innebär atl utgifterna indelas i utgifter för konsumtion,investeringar, iransfereringar och finansiella transaktioner. Vid en analys avutvecklingen i reala termer måsle de finansiella transaktionerna särskiljasfrån utgifterna i övrigt. Realekonomiskt betraktas de finansiellatransaktionerna som en del av kredilmarknaden. Del är dessutom viktigt föranalysen alt skilja mellan å ena sidan utgifter där staten slutligt förbrukarproduktionsresurser och å andra sidan utgifter som består av transfereringarlill andra sektorer i ekonomin. De statliga konsumtions- och investe-ringsutgiflernavisar statens direkta förbrukning av reala resurser. Somkonsumtionsutgifter betraktas utgifter för statliga myndigheters produktion avtjänster inom l.ex. försvaret, undervisningssektorn och rättsväsendet.Konsumtionsutgifterna består lill drygt hälflen av lönekoslnader, inkl.sociala avgifter. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten såsominköp av varor, hyror, reparationer och underhäll. Försvarels invesleringar,som inle anlas ha nägon civil användning, betraktas i enlighet medSNA-systemet som konsumtion. Delinvesteringsbegrepp som används skiljer sig i princip inle från del som gällerför den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktas utgifter förbyggnader och anläggningar samt materialinköp för civila ändamäl. Precis somför övriga utgifter pä statsbudgeten belastar investeringarna budgelen vidlidpunkten för utbetalningen. Invesleringsulgiflerna periodiseras såledesinle. Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning avSNA-syslemel räknas i långtidsbudgeten även affärsverkens investeringar i denmån de finansieras över statsbudgeten som statliga invesleringar. Delbör understrykas atl gränsen mellan konsumtion och invesleringar i vissa fallär fiylande. Del kan hävdas att utgifterna för l. ex. utbildning och forskning,vilka klassificeras som konsumtion, dels inkluderar materiella investeringar iviss utsträckning, dels i sig själva skulle kunna betraktas som immateriellainvesleringar. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i vilken sektor av ekonomin som ärmottagare av irikomslöverföringen. I långtidsbudgeten delas transfereringarnaupp i överföringar lill hushåll, kommuner, förelag, organisationer och ideellaföreningar saml internationella transaktioner. 1 SNA-syslemel räknas ocksåränteutgifter för statsskulden som transfereringar. I långtidsbudgetenredovisas dock dessa för sig. Tillgruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, rörlig kreditm. Hurstatsbudgetens utgifter utvecklas mellan 1988/89 och 1992/93 i en Ig realekonomisk indelningframgär av diagram I. Diagram I Realekonomisk utgiftsutveckling miljarderkronor, löpande priser, lågalternativet Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 5TATUG KONSUyTtON OCH DJVESTERINGAR i. TRANSFERERINGAR TILL KOlOfUNERNA 6. olTtlGA TRANSFERERINGAR Det är framför allt utgifterna för konsumtion ochinvesteringar samt för transfereringar till hushåll och kommuner som ökar underperioden, vilket närmare beskrivs i det följande. Den genomsnittliga förändringen under perioden1982/83-1986/87 och långtidsbudgetperioden framgår av tabell 1. Tabell 1 Förändring av utgifter exkl, statsskuldräntor 988/89-1992/93 Statlig konsumtion och investe -1- 0, ' inklusive räntebidrag för bostäder - inklusivelivsmedelssubventioner Anm.Utgifternas klassificering anpassas löpande. Detta medför att de realekonomiskafördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. DeUlgifier som växer mesl är transfereringar till hushåll (inkl. räntebidrag förbosläder) som i fasta priser ökar med och transfereringarlill kommuner som ökar med . Denkraftiga minskningen när del gäller finansiel- latransaktioner beror pä atl bostadslänen då lyftes avbudgelen. För länglidsbudgetperioden sker samma sak med studiemedlen.Förändringarna kommenteras närmare i avsnitten nedan. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 Utgifterna för konsumtion på statsbudgeten beslår somnämnts till drygt hälften av löner. beräknas destatliga konsumtionsutgifterna öka med i genomsnitt 0,i fastapriser. I beräkningarna har en fortsatt tillämpning av del s. k. huvudförslagetschablonmässigt lagts in. Tabell 2 Konsumtionsutgifternas utveckling På statsbudgeten finns utgifter för invesleringsändamålinom såväl slallig som och privat sektor. Staten påverkar ytterligareen betydande andel av den totala investeringsvolymen, eftersom betydande delarav affärsverkens (inkl. dotterbolagens) totala investeringar inte finansierasöver statsbudgeten. Utgifter på budgelen för invesleringar i ochprivat regi klassificeras som transfereringsutgifter. I långtidsbudgeten redovisassom direkta statliga invesleringar endast de medel som pä budgeten anslås förinvesleringar inom statliga myndigheter och statliga affärsverk. DäVattenfalls invesleringsanslag i är lyfts ur statsbudgeten står affärsverken nuendast för en mindre del av de här redovisade invesleringarna. De direktastatliga investeringarna på budgelen uppgår /89 lill ca 11,3miljarder kronor. beräknas en viss real ökning. förändring 1982/83-1986/87 fasta priser Genomsnittlig årlig förändring 1988/89-1992/93 fasta löpande priser priser lågalt. Transfereringarnaberäknas under /89 svara för av statsbudgetenstotala utgifter. Tillsammans minskade transfereringarna i genomsnitt I % perär i fasta priser /83-1986/87. Den åriiga ökningslaktenunder längtidsbudgetperioden beräknas reall fill 2,per är. Transfereringarnatill hushåll beräknas realt öka 2,. Dendominerande transfereringsulgiften lill hushållen är folkpensionerna, somsvarar för hälflen av utgifterna. Den höjning av basbeloppet som görs för atlkompensera pensionärerna för devalveringseffekten, medför alt transfereringarnaökar. Motsatt verkan har det faktum all allt fier pensionärer erhåller full ATPoch alt kostnaderna på statsbudgeten för pensionstillskott därmed minskar. Denojämföriigt slörsla förändringen gäller räntebidrag för bosläder. Kostnadernaför räntebidragen påverkas av räntenivå och produktionspriser samt avproduktionsvolymer och deras fördelning på upplålelseformer. Med aktuellaförutsättningar motsvarar kostnadsökningen för räntebidrag i stort sellräntebidrag för en ny årgång av ny- eller ombyggda bosläder. Slalenbetalar skillnaden mellan en garanterad ränta och marknadsräntan oavsettaktuellt ränteläge på marknaden. Fastighetsägaren berörs därmed inte aveventuella ränteförändringar. När antagandestrukluren enligl högalternativetlagts lill grund för framtida utgifter är del därför naturiigt atl utgifternaför bostadssubventioner skjuter i höjden. Tabell4 Transfereringar tiil hushåll 1987/88: 150 Bilaga1.3 Genomsnittlig åriig förändring 1988/89-1992/93 Summa transfereringar till hushåll Folkpensioner Räntebidrag till bostäder Sjukförsäkring - 0,+ 13,' + 1, -3,+7,+ 3, + 4,+ 19,+ 4, De statligatransfereringarna till kommunerna för konsumtion och investeringar omfattardels bidrag avsedda för särskilda ändamäl, t. ex. löner för lärare igrundskolan och gymnasieskolan, dels allmänna bidrag, främslskalleutjämningsbidrag. Transfereringarna till kommunsektorn beräknas realt ökamed i genomsnitt per är. Det är framförallt skatleuljämnings-bidraget somväxer. Delvis motsvaras ökningen av skatteuljämningsavgif-tens ulveckling päbudgetens inkomstsida . Av tabell 5 framgår vilkade största posterna är bland transfereringarna till kommunsektorn. Bidrag tillskolväsendet m. m. avser till löner till grund- ochgymnasieskolelärarna. Tabell 5 Transfereringar till kommuner 1987/88: 150 Bidrag till driften av grund- 'Dagens räntenivå hälls oförändrad/N/ m. m. inkluderar överföringar lill såväl privata som statligaförelag. I fasta priser liksom i lågallernalivet ökar dessa utgifter igenomsnitt med 3,. I högallernativet ökarutgifterna med 5,per är bl. a. till följd av tillkommande utgifter för A-och I-politik orsakade av den sämre ekonomiska utvecklingen i detta alternativ.Som framgår av redovisningen under ånda-målsgruppen Näringspolitik har destatliga insatserna till krisdrabbade förelag och branscher skurits nedkraftigt /83. För långlidsbudgetperioden har några nya sådanainsatser inte lagts in i beräkningarna. Mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88har transfereringar till företag ökat kraftigt inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Deinternationella transfereringarna består till allra största delen av anslagtill utvecklingsbistånd (u-hjälp). Utgifterna för biståndet följer bruttonationalinkomstens(BNI) ulveckling. I fasla priser ökar transfereringarna med knappt 0,underperioden /89-1992/93. Denna beräkning baseras på lågalternativets antagandeom en viss årlig volymtillväxt i BNI. I löpande priser innebär delta en årliggenomsnittlig ökning med 6,i lägallernativet och med 7,i högallernalivel. Utgifternaför statsskuldräntor, m. m. består dels av ränteulgifter förupp-tagna lån inomoch utom landet, dels av valutakursförluster/vinster lill följd av ändradeväxelkurser. Utgifterna beräknas totalt uppgä till 53 miljarder /89. I lägallernativet ökar utgifterna för statsskuldräntor m.m.till /90. Den slora skillnaden beror främstpä en förändrad bokföringsprincip för räntor på slalsskuldväxlar, vilket får enpositiv engängseffekl 1988/89. Detta gör atl den genomsnittliga förändringenper är blir större än vad som annars vore fallet.Av tabell 6 framgår utgiftsutvecklingen för stalsskuldräntor i löpande priserunder långtidsbudgetperioden. Tabell 6 Utgifter för statsskuldräntor, m. m. Prop. 1987/88: 150 Miljarder kronor, löpande priser Bilaga 1.3 1988/89 Förändring jämfört med föregäende år 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 - räntor påinhemska lån 43,2 - räntor påutländska län 9,6 - valutakursförluster,netto 0,2 - räntor päinhemska län - räntor påutländska lån - valutakursförlusler,netto +6,0 + 5,6 -0,2 +0,6 1,2 -0,2 -1.0 -1,3' +0,2 + 1,1 -1,0 -0,3 +0,2 -0,9 +6,0 +5,6 -0,2 + 0,6 + 3,0 +4,2 -0,2 -1,0 +5,0 + 1,7 +0,2 + 1,1 + 5,0 +5,7 + 0,2 -0,9 Dengenomsnittliga räntesatsen för nyuppläning på den svenska kredilmarknadenberäknas f.n. fill . I lägallernativet anlas en fallande räntenivå inominella termer för atl /93 uppgålill . Detta innebär mot slutet av perioden en anpassning lill dagensinternationella räntenivå. I högallernativet antas den nominella räntan stigaför alt sedan vara under hela längtidsbudgetperioden. Det störreupplåningsbehovel som blir följden av högallernativet läcks i beräkningarnagenom inhemsk upplåning. Slatenredovisar i huvudsak inkomster och utgifter kassamässigt. Statsskuldenmotsvarar i princip summan av de nominella budgetunderskotten.Värdeförändringar på statens skulder påverkar den redovisade statsskuldensstorlek först när de upptagna länen omsätts. Utländska län är bokförda lill värdet i svenska kronor vidupplåningstillfället. Om lånets värde i svenska kronor vid inlösenfidpunklenavviker från det bokförda värdet, uppstår en valutaförlust eller valutavinst.Vid utgången av /87 var statens utlandsskuld lillden kurs somgällde vid uppläningstillfället värderad till medan denvärderad till aktuella valutakurser uppgick lill . I posten finansiella transaktioner ingår statlig utlåningsåsom studiemedel, lokaliseringslån, förändringar i dispositionen av röriigakrediter m. m. ingick län till bostadsbyggande i denna grupp men fränoch med /86 redovisas bostadslänen utanför statsbudgeten. Av tabell7 framgår ulvecklingen av finansiella transaktioner i statsbudgeten underlängtidsbudgetperioden. Genomsnittlig åriig förändi 1988/89-1992/93 därav Statliga län varav Studiemedel - 4,-19, +0,-6, +7,-1, 1987/88:150 Bilaga1.3 De finansiellatransaktionerna är av stor betydelse vid studier av sparandels ulveckling.Statsbudgetens saldo kopplas härigenom lill slatens finansiella sparande.Della definieras som budgetsaldol reducerat dels med nettobeloppet avfinansiella transaktioner, dels med valutaförluster på budgetens utgiftssidaoch amorteringar av statliga län på budgetens inkomstsida. Statens finansiellasparande är en del av det totala finansiella sparandet i ekonomin. Appendix II Prop. 1987/88: 150 Iappendix II redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade påändamål. Etl ändamål kan innefatta utgifter hänförliga lill mer än eltdepartement. Ändamålet "Slöd till barnfamiljer" upptar t. ex.utgifter som i statsbudgeten redovisas under både ochbosladsdeparlemen-lels verksamhetsområden. Etl anslag på statsbudgeten kan isin tur innefatta utgifter för fier ändamål. I dessa fall hänförs anslagetlill den ända-mälsgrupp som svarar mot anslagels huvudsakliga syfte. Förde fiesta anslag är utvecklingen av priser och/eller löner styrande för deframlida utgifterna. I tabell 4 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser.Omräkningen till löpande priser baseras på den utgiftsutveckling i oförändradpris- och lönenivå (fasta priser) som redovisas i tabell 3. Till grund föromräkningen ligger de anlaganden enligl lågalternativel som presenteras ikapitel I. För varje anslag på statsbudgeten beräknas utgifterna utifrånregler som gäller för de ulgiftsslyrande faktorerna. Sålunda har exempelvisfolkpensionsanslagel räknats upp med anlagen basbelopps-utveckling medanberäkningarna av förvallningsanslagen baseras på den antagna ulvecklingen förlöner och priser. Vissa särskilda utgifter har, som tidigare nämnts, vidberäkningarna i löpande priser anpassats lill pris- och löneutvecklingen ävenom någon formell indexkoppling inle föreligger. Nedanpresenteras en sammanslällning av ändamålsgrupperna, dels i oförändrad pris-och lönenivå (tabell 3), dels i löpande priser enligt lågalternativel (tabell4). Därefter följer en uppdelning på varje enskild ändamålsgrupp i oförändradpris- och lönenivå. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 r*-i 00 CM r-_«-i o'o' o" ri " o .3 oo 0\ O £ OO 00 J- -.n 0\ O n VD t 00 o"o o" o" »o o' r-' ' o_o_ q-_r~| o _ o_ o t- o'o' o'o' o' c-T o' o" o' (N -t _ _ o, VD_ o'©" o ri o o" ri 1 + 1 + TT rl o_ o'o' Ö ri o o ' 1 + 1 1 + o os r sD o riö o ö rn r- Tt \ fv| \0 'O o ' ' r*-i O Tj- SDTf Os iy-1 V ri " o' oo' ri oo' O + + +111 + 00 c 'C rt > . *-', S «i c t c iO c 60 Di: D.- " o OJ Ui V) !/5 _ T3 (*- Z* kommunala tbildning och rbetsmarknai regionalpolit osladspolitik äringspolitik nergiförsörin Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 o '-B J-j os m T3 oo Os _ -,., oo rj O 'Ei oo Os t- ;Q Os Os r- m t'Os' tr '- " rn ri - -o' o' + + + + i*r '-1- + OJ oo = .S I ' r-' o' l/T rn o'o' m r4 -H o o o' o' o' o " + + + + o" o' r| 00 o O >/ o' o' o' o Tf o'o' o t' o o rn + + 1 1 + >/1 v-, rn Os rJ rl Os O ri O o' ri + + + + \o_fn rn r- TT D vo ri vc w-i" o' Tj-' n -H rn > .2 S _g c/1 c/D t- -tJ fe C -O rt . S :§ S S :S -S,;" :3 h " x; t r- " ' '3 o c "5 -3 -s -c? 00 b -5 o o i" .5 g rt ao..fe 3 3-5 ert .3 ert O -o 00- w (rt c 1) u, D < PQ Z WO Respektiveändamälsgrupp inleds med en tabell som redovisar utgiftsutvecklingen för deolika områdena. Redovisningen görs i oförändrad pris-och lönenivå. 1987/88:150 Bilaga1.3 Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 Tilländamålsgruppen hör utgifterna för polisväsendet, åklagarväsendet,domstolsväsendet och kriminalvården. Resursförbrukningen inomrättsväsendet är till stor del beroende av brollsulvecklingen och hur storandel av brotten som kommer lill polisens kännedom. Brott mot somhar kommit till polisens kännedom har ökat medi genomsnill 3,. uppgick antalet anmälda brott motbrottsbalken till ca 960000 vilkel är en ökning med ca 66000 jämfört medföregäende är. Antalet anmälda brott motannan lagstiftning (l.ex. skallebrotl, trafikbrott och narkotikabrott) harfrån en hög nivå år 1981-1982 minskal och uppgick lill ca 135000. Vid sidan avbrollsulvecklingen påverkar lagstiftningens utformning saml de olikaverksamheternas effektivitet resursbehoven. I syfte alt begränsa kostnadernapågår etl omfattande arbete inom för alländra lagstiftningen i olika avseenden samt att se över olika verksamhetersorganisation. Polisväsendet har underföregäende och innevarande budgetär tillförts ett relativt stort antal nyapolistjänster. Vidare förstärks polisväsendet under /89 med 150administrativa tjänster. Utvecklingen har inneburit allantalet utbildade poliser som inte har s. k. lablåtjänst minskat. Med hånsyntill detta har förnyade beräkningar gjorts av behovet av polisaspiranter.Dessa beräkningar visar att man tidigare än som förut har förutsatts uppnå enrimlig balans mellan antalet polistjänster och antalet utbildade poliser. Långtidsbudgeten utgårdärför frän en aspirantantagning om 360 aspi-ranler /89. Åklagarväsendetomfattas av försöksverksamheten med treåriga bud- Långtidsbudgetenutgår från den ekonomiska ram som bör gälla för verksamheten de kommande trebudgetåren. Beräkningarna ilångtidsbudgeten baseras pä i stort sett oförändrade resurser fördomstolsväsendet. Kriminalvårdens inriktningstyrs av de principbeslut om kriminalvårdens utformning som fattades avriksdagen 1973. har medelbeläggningen vid kriminalvärdsanstalleroch häkten ökat med 3,4 resp. . Beläggningsnivån vid anstalterna kan underlängtidsbudgetperioden väntas komma all ligga nägot högre än under de senasleåren. evenluelll behov av ytterligare platser inomlokalanstallsorganisalionen bör kunna tillgodoses genom styrning av detidpunkter dä verkställighet av straffpåföljd påbörjas. 1987/88: 150 Bilaga1.3 II Internationellt utvecklingssamarbete och övrig internationellsamverkan Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 +0,3 11946 Tilländamålsgruppen hör utgifterna för inlernationelll utvecklingssamarbete sombistånd och u-landsverksamhet samt övrig inlernationell samverkan säsomutrikesförvaltning och medverkan i internationella organisationer. För /89 harregeringen föreslagit atl anvisas tillinternationellt utvecklingssamarbete. Härutöver tillkommer ca 172 milj. kr. somföreslås anvisas över andra anslag än de reguljära biståndsanslagen.Beräkningarna för budgetåren därefter har utgått från atl biståndet skalluppgä till I % av brutlonalionalinkomsten i löpande priser. Älerfiödeti biståndet, dvs. upphandlingen av varor och tjänster i , beräknas tillca av anvisade biständsmedel. U-kredilernaoch del tekniska samarbetet med utvecklingsländer beräknas genereraupphandling i till ell värde av ca del bistånd som lämnas. Utgifternaför deltagande i inlernationella organisationer fastställs efterförhandling mellan de medverkande staterna och fördelas efter överenskomnafördelningsnycklar. Utrikesförvaltningensutgifter är lill viss del ullandsberoende och påverkas bl. a. av infialionenoch valulakursulvecklingen i respektive värdland. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.3 kr., oförändrad pris- och lönenivå procen- 1988/89 tuell förändring 1982/83-1986/87 förändring 1988/89-1989/90 förändring 1988/89-1992/93 därav Militärt försvar Civila sektorer/ 0,0 -0,5 0,0 -0,1 Ändamälsgruppen omfattar utgifterna för totalförsvaretsmilitära och civila delar samt övrig verksamhel inom totalförsvaret. Genom beslut (prop. 1986/87:95, FöU II, rskr. 310) omtotalförsvarels fortsatta ulveckling fastställdes mål och planeringsram förperioden /88 - 1991/92. /89 utgör alltsä del andra årel iförsvarsbeslutsperioden. 1988års långtidsbudget utgår från den inriktning, uppgiftsbeskrivning ochresursfördelning som beslämts i försvarsbeslutet. För /93förulsälls en oförändrad verksamhel i förhällande lill /92. För det militära försvaret föreslås i prop. 1987/88: 100,bil. 6 för budgetåret en utgiftsram pä . Planeringsramenökar med drygt 200 milj. kr. budgelärel 1991/92. Medförulsällningen oförändrad verksamhel /93 blir den totalaplaneringsramen för perioden /89- 1992/93 ca för helaperioden. Den militära utgiftsramen priskompenseras med ellförsvarsprisindex. Den nu gällande indexkonslruktionen har fastställts genom1987 års försvarsbeslut. Enligtförsvarsbeslutet skall totalförsvarets militära del ges följande huvudsakligautveckling. - På den allmännavärnpliktens grund prioriteras åtgärder som syftar lill all höjakrigsorganisationens kvalitet och utbildningsnivå saml åtgärder för allmodernisera och komplettera befintliga och beslutade system så all dessasverkan förbäliras. Underrällelseljänslen skall förbäliras. - Luftförsvarelsutveckling och verkansmöjligheler prioriteras. Moderna vapen och elektroniskamolmedel samt förbättrad slridsledning och Luftvärn med längre räckviddutökas. En långsik- Prop. 1987/88: 150 lig inriktning skall skapas för all förbättranygslridskraflernas jakt- Bilaga 1.3 - För atl förbättra tillgången på effektivasystem för all bekämpa en angripares fartyg utökas pä sikl antalet ubåtar ochtillförs moderna Ubälsskyddels kvalitet höjs genomelt antal Arméns krigsorganisation, förbandsomsältning,utbildningssystem och fredsorganisation utreds. Ett kompletterande underlag lasfram lill . Målet för arbetet är alt under är 1989 skall kunnafalla beslul som möjliggör förbättrad utbildning och en stabil långsiktiginriktning för armén. Samordnat med dessa utredningar om armén görs en samladöversyn av totalförsvarets ledning och försvarsmaktens produktionsledning.Konsekvenserna för de andra försvarsgrenarna och för de gemensamma myndigheternaskall anges och i anslutning härtill eventuella förslag till ändrad inriktning. För totalförsvarets civila del beräknas den ekonomiskaplaneringsramen för perioden /89-1992/93 uppgå lill ca 8 240 milj. kr. igenomförandeprisläge 1988/89. Den civila planeringsramen priskompenseras enligl ellcivilt prisindex. Detta index bygger på en sammanvägning av nettopris- ochSAV-index. Utgifterna för totalförsvarets civila del under /89beräknas totalt uppgå till ca 2775 milj. kr., varav ca I 640 milj. kr.