prop · GB0387 · 1987-12-31 00:00:00 — Avkastningskravetför har baserats på de investeringsmedel som tillskjutitsöver statsbudgeten genom anslag, det s. k. statskapitalet. Vissa fallhöjdersom förvaltar för statens räkning tillfördes verket redan vid dessinrättande . Dessutom har efter denna tidpunkt förvärvatfallhöjder. Såväl de fallhöjder som tillfördes i seklets början som senareinförskaffade är bokförda till ett mycket lågt värde, sammanlagt ca 200milj.kr. Det taxerade värdet är ca och marknadsvärdet ärstörte. Settur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det angeläget att statsmakternas kravpå liknar de krav som riktas mot svensk industri i sin helhet medavseende på förtäntningskrav m. m. Ett för lågt förtäntningskrav kan på siktleda till en lägre effektivitet än inom övrig industri. En konsekvens av dettaär att statsmakternas förtäntningskrav på inte bör avvika alltförlångt från den avkastning som svensk industri som helhet lämnar. Med dennuvarande utformningen av kravet på avkastning på verksamhet finnssvårigheter att jämställa och jämföra med såväl annan kraftindustrisom industrin i övrigt. Vattenfallsårsresultat är starkt beroende av yttre faktorer som tempera tur- och väderleksförhållanden samt industrikonjunktur och energipriser. med god tillgång på vatten, som t. ex.verksamhetsåren 1985 och Prop. 1987/88:87 1987, blir resultaten störte änår med mindre tillgång på vatten. Av denna anledning finns det ett behov av att kunnautjämna resultaten mellan åren genom resultatutjämning. En ny ekonomisk styrning av Sammantaget anser jag att en viktig förutsättning för attVattenfall skall kunna driva verksamheten rationellt är att statsmakternasstyrning av utformas så att den möjliggör en långsiktig ochkonsekvent planering. Detta bör ske utifrån på förhand givna spelregler. Jag delar därför bedömning att en ny ekonmiskstyrning, med ett nytt förräntningskrav, bör fastställas. Detta bör utformas såatt det dels medger jämförbarhet när det gäller lönsamhet, effektivitet, m.m.med andra företag, dels stämmer med de krav som riktas mot annanindustriell verksamhet med motsvarande risk och dels medger en resultatutvecklingsom räcker för att fillgodose ägarens krav på utdelning och möjligheter tillkonsolidering av balansräkningen. Vidare bör möjlighet till resultatutjämningfinnas. 2.2.4.2 Ett nytt lönsamhetsmål förvaltar mycket stora värden för statensräkning. Det nuvarande avkastningskravet riktas endast mot en begränsad del avdetta och endast mot affärsverket. För att undvika riskerna för en försämradeffektivitet i förvaltningen av tillgångarna bör ett nytt avkastningskravriktas mot allt kapital som förvaltar, inkl. de tillgångar som finnsi dotterbolagen. En förutsättning för att ett sådant förtäntningskrav skallkunna beräknas är att ett värde fastställs för samtliga tillgångar inomkoncernen. En värdering behöver därför göras av samtliga tillgångar. Lönsamhetsmål, förräntningskrav, avkastningskrav ochutdelning När jag i det följande använder begreppen avkastningskrav,lönsamhetsmål, förtäntningskrav och utdelning avser jag följande. Avkastfjingskravet syftar på det nuvarande krav somstatsmakterna riktar mot affärsverket , dvs. statens avkastningsräntapå disponerat statskapital. Lönsamhetsmål är den förräntning av totalt eget realtjusterat kapital efter skatt, som jag anser är rimlig med hänsyn tillVattenfallkoncernens verksamhet och de tillgångar som koncernen disponerar,inklusive de dolda tillgångarna, i enlighet med vad jag redogjorde för. Förräntningskravet är det krav på tillväxt av det ikoncernbalansräk ningen redovisade egna justerade kapitalet, efter beräkning av en scha- 24 blonskattpå , som jag anser att statsmakterna bör kräva av Vatten- Prop.1987/88:87 fallkoncernen. Utdelning är det belopp som skall betalas tillägaren. Lönsamheten inom andra branscher Lönsamheten mäts som förhållandet mellan resultatet efterfinansiella poster, med avdrag för schablonskatt, och justerat realt egetkapital. Med en real värdering av de företag som är noterade på StockholmsFondbörs beräknas ett genomsnitt av lönsamheten kommande år för samtligaföretag till , efter skatt. lönsamhet beräknas till ca 6 %.Lönsamheten för fastighets- och byggbolag beräknas till och förverkstadsindustrin . För banker beräknas lönsamheten bli . och har på uppdrag avmiljö- och gemensamt gjort en värdering av Vattenfallsanläggningstillgångar. Värderingen har utgått från de anvisningar som lämnatsav inför 1988-års fastighetstaxering. Av denna värdering framgår att värdet av Vattenfallssamtliga anläggningstillgångar uppgick till ca 96 miljarder kronor.Till detta skall läggas värdet av anläggningar under uppförande, ca 4 miljarderkronor, och omsättningstillgångarna, ca . Tillsammans blirdetta ca . Det bokförda värdet av anläggningstillgångarna är ca 46miljarder kronor. Detta innebär att det inom anläggningstillgångarna finns ettdolt övervärde uppgående till ca . Vattenfallkoncernens kortfristiga skulder och långfristigalån, inkl. statskapital, uppgår till ca . Överavskrivningaroch obeskattade reserver uppgår till ca . Om det totalavärdet är innebär detta att ca utgörsav eget kapital, dvs. av ägaren tillhandahållet kapital. När lönsamhetsmåttfastställs bmkar ett justerat eget kapital användas. Detta beräknas så atttill det egna kapitalet läggs hälften av ackumulerade överavskrivningar ochsamtliga dolda tillgångar. Därmed erhålls ett justerat realt eget kapitaluppgående till ca . Om den reala lönsamheten beräknas för Vattenfallkoncernenvar den . Statskapitalet har då beräknats som ett långfristigtlån. För var den reala lönsamheten . Vattenfallseget förslag innebär att den genomsnittliga lönsamheten skall öka till ca 2,. Lönsamheten inom de privata och kommunala kraftföretagen har gjort en real värdering ävenav av en stor del av övrig kraftindustri. På detta sätt har, inkl.Vattenfall, av 25 Av denna studie framgår att lönsamheten för Prop. 1987/88:87 1986för privat kraftindustri var . För de kommunala kraftföretagen, somingått i värderingen, var den negativ, beroende på en förlust inom ettav de kommunala kraftföretagen. Jaganser att den reala lönsamhetsnivån för bör ligga i intervallet 3-4%.Detta uppfyller de krav jag ställt i det föregående på ett nytt lönsamhetsmål.Det är rimligt med hänsyn till vad som gäller för annan industriell verksamhetoch det medger en balanserad utveckling av soliditeten. Etthöjt lönsamhetskrav på bör mötas med en ökad effektivitet inomverksamheten. Det torde dock vara oundvikligt att en viss höjning av elprisetsker. Det ökade kravet på bör genomföras successivt. Detta gerindustrin, främst den elintensiva, ökade möjligheter till en gradvis anpassningtill det högre elpriset. är för de nuvarande tariffema.Det nya lönsamhetskravet bör därför införas med början så att det nårfullt genomslag . 2.2.4.3Utformningen av ett nytt förräntningskrav Vattenfallhar föreslagit att det nya förtäntningskravet riktas mot den s. k. intressekoncemen.Med denna avses att alla bolag i vilka äger aktier eller andelarinräknas i koncernen i förhållande till andel. Detta skall ställasmot aktiebolagslagens definition av koncernbegreppet, den s. k. juridiska koncemen.Med denna avses att alla företag i vilka har mer än hälften av allaaktier eller ett bestämmande inflytande över verksamheten skall inräknas iårsredovisningen. främsta skäl för att kraven skall riktas motintressekoncernen är att verksamheten inom många av bolagen är reglerade av konsortialavtalmellan delägarna och att kostnader för verksamheten fördelas enligt avtalet.Detta gäller för övrigt även för andra företag inom kraftindustrin. , som ägs till ca 3/4 av , innebärintressekoncernen att resultatet från Forsmark till 3/4 räknas in iårsresultatet för Vattenfallkoncernen. Om den juridiska koncemen används kommerverksamheten i Forsmark i stället att inräknas i sin helhet. Eftersomverksamheten i Forsmark omsätter , vilket skalljämföras med verksamheten inom affärsverket som omsätter ca 14miljarder kronor, har de olika synsätten betydelse för årsredovisningen. Trotsde speciella villkor som råder för kraftindustrin med särskilda konsortialvatal,som reglerar samarbetet med andra kraftföretag och kommuner, är jag inteberedd att biträda förslag att statsmaktemas krav skall riktas mot intressekoncemen.Skälen till detta är följande. Fördet första innebär förslag att en avvikelse sker från den 26 ekonomiskarapportering som sker från ett normalt industriföretag. Ett av Prop.1987/88:87 syftena med det nya förtäntningskravet skulle därmed inte kunnauppnås fullt ut, nämligen att jämförbarhet skall uppnås med annan industriellverksamhet. Detandra skälet har sin grund i ledningen av verksamheten. harfastställt att styrelsen för affärsverket också är koncernstyrelse. En viktigförutsättning för denna koncemstyrelses möjligheter att leda verksamheten ochuppfylla de krav som ägaren, dvs. statsmakterna, ställer på rörelsen är, attstyrelsen har ett bestämmande inflytande över de delar av rörelsen som kravenriktas mot. förslag, att kraven skall riktas mot intressekoncernen,innebär därmed att koncemstyrelsen inte har ett bestämmande inflytande överalla de delar som kraven riktas mot. Jagförordar därför att de krav som statsmaktema ställer på och dess bolagriktas mot den juridiska koncernen. Huvudstruktureni förslag är att statsmaktema skall ställa upp mål för helakoncernen enligt en milande treårsplanering. Målen, som gäller hela koncernen,bör främst avse förtäntning på ett av ägaren tillhandahållet kapital, dvs.räntabilitet på eget kapital samt förhållandet mellan eget kapital och totaltkapital soliditeten. För att kunna ställa upp dessa mål behöver ettändamålsenligt eget kapital tillskapas. Det nuvarande statskapitalet iaffärsverket delas upp i en lånedel och en del som blir det nya statskapitaletoch som därmed skall ingå i det nya egna kapitalet. Finansiering avverksamheten, och då avser jag främst nya investeringar, föreslås av Vattenfallkunna ske genom dels intemt genererade medel, såsom avskrivningsmedel ochrörelsemedel, samt genom extemt anskaffade medel, främst lån upptagna utanförstatsbudgeten. När det gäller huvudstmkturen i förslag konstaterarjag att dessa ligger väl i linje med de av fastställda riktlinjemaför ledning av den statliga förvaltningen. Jagdelar därför uppfattning och förordar att en förändring sker ienlighet med den redovisade huvudstmkturen. När det gäller de enskilda detaljemai förslaget har jag dock på vissa punkter en annan uppfattning än . Föraktiebolag gäller att det av ägaren tillskjutna kapitalet utgörs av det egna kapitalet. Det har tillskjutits vid bolagets bildande eller senare genom nyemmissioner eller genom att vinstmedel beskattats och kvarhållits i rörelsen. Vidare görs avsättningar i samband med bokslutet. Avsättningar na skall i princip föras upp till beskattning för bolag eftersom de är en del av företagets överskott. Genom bokslutsdipositioner kan dock företaget skjuta upp beskattningen till . De fungerar därmed som resultatut jämning. Dessa avsättningar redovisas i balansräkningen som obeskattade reserver. De förs upp fill beskattning när avsättningarna löses upp kom- 27 mandeår; Dessa avsättningar utgörs bl. a. av ackumulerade överavskriv- Prop.1987/88:87 ningar, avsättningar till vartilagerteserv m.m. Ett'förtäntningskravkan uttryckas som ett krav på tillväxten av det egna kapitalet. Detta mått ärdet som är av störst intresse för ägaren eftersom det visar tillväxten av det kapitalsom ägaren har tillhandahållit och de vinstmedel som har kvarhållits irörelsen. Även andra mått på tillväxten används. Räntabiliteten på totaltkapital är ett sådant. Detta mått visar tillväxten på det totala kapitalet,dvs. även det som har lånats upp. Detta mått är betydelsefullt för styrelsenoch företagsledningen eftersom det anger möjligheterna att tillgodose såvällångivarnas som ägarens krav. Förstatliga affärsverk gäller att de i princip är befriade från såväl statlig somkommunal skatt. Några obeskattade reserver i egentlig mening finns därför inteinom affärsverken. Av denna anledning redovisas inga obeskattade reserver ibalansräkningen för affärsverket.Inom affärsverken motsvaras det egnakapitalet och de obeskattade reserverna i företagen av ett verkskapital. Dettaverkskapital utgörs av statskapital, ackumulerade avskrivningar utöver plan,vissa avsättningar, samt årets resultat. förvaltar vidare statensaktier i ett stort antal bolag. Av denna anledning redovisas ikoncernbalansräkningen även ett eget kapital och obeskattade reserver fördotterbolagen. Statensnuvarande avkastningskrav på är uttryckt som ett krav på avkastningav statskapitalet, dvs. de medel som har anvisats över statsbudgeten föraffärsverkets investeringar. I takt med att affärsverket verkställeravskrivningar på sina anläggningstillgångar skall motsvarande medel, tillsammansmed räntan på totalt disponerat statskapital, inlevereras till statsbudgeten.Det nuvarande statskapitalet har därmed stora likheter med ett långfristigtlån. Avkastningskravet tar därmed inte hänsyn till de vinstmedel som har kvarhållitsoch avsättningar som har gjorts inom rörelsen. Av denna anledning är det mindrelämpligt såsom ett .avkastningskrav. Därför bör ett nytt avkastningskrav - ettförtäntningskrav och ett utdelningskrav fastställas. Enutgångspunkt för detta förtäntningskrav bör vara att det motsvarar de krav somställs på annan motsvarande industriell verksamhet och även medger jämförbarhetmed denna. Förtäntningskravet bör uttryckas som ett krav på fillväxten av enmotsvarighet till aktiebolagens egna kapital. Ett nytt sådant ett nyttverkskapital - bör därför tillskapas inom affärsverket.Detta bör utgöras avett nytt statskapital, motsvarande aktiekapitalet inom ett aktiebolag, samtbalanserade vinstmedel och årets vinst. Vidare bör ackumuleradeöveravskrivningar och andra avsättningar bokföras som en motsvarighet tillobeskattade reserver i aktiebolagen. För dotterbolagen innebär detta ingenförändring. Närjag i det följande använder begreppet eget kapital för avser jag detsamlade nya verkskapitalet i affärsverket och egna kapitalet i dotterbolagen. Skattenför bolag är . När kapital kvarhålls i aktiebolag genom avsättningar har en latent skatteskuld - uppgående till hälften av det kvarhållna kapitalet skapats. Av denna orsak kan de obeskattade re serverna betraktas som hälften eget kapital och hälften långfristigt lån. Förräntningen på det av ägaren tillhandahållna kapitaletberäknas därför Prop. 1987/88:87 vanligen som räntabilitet på ett justerateget kapital, där det justerade egna kapitalet utgörs av dels eget kapital ochdels hälften av obeskattade reserver. förslag innebär att de avsättningar som gjortsinom affärsverket i ett nytt system skall bokföras som eget kapital. För egendel delar jag de invändningar mot detta som har förtfram. Om en jämförbarhet med annan industri skall kunna erhållas bör dessaavsättningar behandlas som obeskattade reserver. Därmed kommer de endast tillhälften att ingå i det egna kapital, som skall utgöra grunden för beräkning avräntabiliteten på eget kapital. I enlighet med vad jag har redovisat i det föregåendeutgörs statskapital av de investeringsmedel som har anvisatsöver statsbudgeten och som inte har återbetalats till statsbudgeten.Statskapitalet kan liknas vid ett långfristigt lån vilket amorterasenligt avskrivningsreglerna och förtäntas enligt statens avkastningsränta. Detär därmed olämpligt såsom bas för bestämning av ett eget kapital, eftersom detvarierar med nyinvesteringar och verkställda avskrivningar. Det egna kapitaletbör anknyta till något mer värdebeständigt inom . De av Vattenfalldisponerade fallrätfigheterna utgör en sådan tillgång. har föreslagit att förtäntningskravet skalluttryckas som ett krav på räntabilitet på eget kapital. För egen del förordarjag, mot bakgrund av vad jag har anfört, att kravet utformas somräntabilitet på ett justerat eget kapital. Detta ansluter även till desynpunkter som har redovisat i sin granskning avVattenfalls förslag. Förräntningskravet bör riktas mot allt justerat egetkapital i hela koncernen. Beräkningen av räntabiliteten bör vidare avseresultatet efter finansi-. ella intäkter och utgifter och en schablonmässigberäkning av skatt. Eftersom alla affärsverk, och däribland , ärbefriade från statlig och skatt förutsätter detta att enskattemotsvarighet beräknas för . Jag återkommer till detta i detföljande. Det av föreslagna förräntningskravet innebäratt det av ägaren tillhandahållna kapitalet i hela koncernen skallförräntas. En viss del av denna förräntning skall betalas ut som utdelning tillägaren, staten. Utdelningen bör enligt bestämmas långsiktigt till enviss procent av ett nytt statskapital. Överskjutande belopp bör inom verketkunna få sättas av enligt vad som är gängse för företag till avskrivningarutöver plan och för fondering. Dessa avsättningar kan därefter lösas upp de årdå överskottet inte når upp till det fastställda utdelningskravet. Utdelningenbör enligt fastställas till av det nya statskapitalet för att pånågra års sikt höjas till . Jag delar uppfattning att en utdelning skalllämnas . Utdelningskravet bör riktas mot affärsverket. Jag biträder även förslag att medel som ej delas ut bör kunna balanseras till kommande år. Mina beräkningar innebär emellertid att jag förordar ett högre lönsam- 29 hetskrav än förslag. Utdelningen bör därföranpassas till denna Prop. 1987/88:87 högre nivå. Jag delar dock inteuppfattningen att utdelningen skall fastställas för i förväg.Utdelningen bör istället anpassas till förändrade förutsättningar. Dettahindrar självfallet inte att en avsikt när det gäller framtida utdelningar kanuttalas. Jag återkommer till detta i det följande. Motsvarighet till statlig skatt För industriell verksamhet gäller att skyldighet normaltföreligger att erlägga skatt baserat på rörelseresultatet. För Vattenfallberäknas inte någon sådan skatt på den verksamhet som bedrivs inomaffärsverket. För verksamheten inom dotterbolagen beräknas dock skatt.Vattenfall har föreslagit att en motsvarighet till statlig skatt skallberäknas inom affärsverket och inlevereras till statsbudgeten. Denna skallenligt förslaget vara lika stor som utdelningen. Jag delar uppfattning.Motsvarigheten till skatt innebär att en störte överensstämmelse med aktiebolagerhålls. Jag föreslår därför att en motsvarighet till statlig skatt skallberäknas och inlevereras till statsbudgeten. Därmed kan också förräntningskravetberäknas som ett krav på räntabilitet på justerat eget kapital efter skatt,vilket är ett gängse mått. Lämplig nivå för förräntning och utdelning Ett företags kapital består av främmande och eget kapital.Det egna kapitalet utgörs av det kapital som ägaren har tillhandahållit. Detfrämmande kapitalet utgörs av lånat kapital. En del av dessa lån är räntefria,som t. ex. skattekrediter och leverantörskrediter. Annat kapital ärräntebärande, huvudsakligen sedvanliga lån över kapitalmarknaden. från finansiärernassida är det mindre risker förknippade med vanliga lån jämfört med fillskott av ägarkapital,dvs. Det är därför rimligt att ett högre avkastningskrav ställspå eget kapital än på räntebärande skulder. Av denna anledning anser jag att förräntningskravetför bör vara något högre än den genomsnittliga räntan för deräntebärande skulderna. Den genomsnittliga räntan är förVattenfall. En inriktning av förräntningskravet för anser jag därförbör vara att förräntningskravet bör uppgå till Det förräntningskravjag har förordat - dvs. en räntabilitet på ett justerat eget kapital efter skatt - förutsätter att det finns ett eget kapital som förräntningskravet kan baseras på. Ett lämpligt sådant finns endast inom dotterbolagen. Därför bör ett nytt eget kapital fastställas även för affärsverket - ett nytt verkskapital. Därmed kan ett förräntningskrav avse hela Vattenfallkoncernen. Detta bör tillskapas genom att fallrättighe terna skrivs upp på tillgångssidan i balansräkningen från ca 200 milj. kr. I det följande föreslår jag att det nuvarande statskapita let, exkl. 200 milj.kr., omvandlas till ett långfristigt lån. Resterande del av statskapitalet bör skrivas upp på skuldsidan på motsvarande sätt som fallhöjderna på tillgångssidan, dvs. från 200 milj.kr. Dettastatskapital bör utgöra ett bundet eget kapital. Därmed kommer det Prop.1987/88:87 nya verkskapitalet i affärsverket att utgöras av ett bundet egetkapital -statskapitalet och ett fritt eget kapital - balanserad vinst ochårets vinst. Omräknattill det reala lönsamhetsmål jag redogjorde för i det föregående innebär dettaförräntningskrav ett realt lönsamhetsmål om . Ienlighet med vad jag anfört i det föregående anser jag att utdelningen fortlöpandebör anpassas till de förutsättningar som gäller. Utdelningen bör därför intefastställas i förväg. Med den inriktningen av förräntningskravet som jagförordat kan överskotten för Vattenfallkoncernen efter finansiella intäkter ochkostnader beräknas uppgå till ca i 1991-årspenningvärde. När det gäller utdelningen bör inriktningen vara att ca 1,1miljarder kronor lämnas som utdelning och att ett lika stort belopplämnas som en motsvarighet till statlig skatt. Den faktiska utdelningen fåranpassas till resultatet. Vattenfallhar föreslagit att ett soliditetsmål skall fastställas. Soliditeten utgörs avkvoten mellan det justerade egna kapitalet och det totala kapitalet. Dettamått uttrycker ett företags förmåga att finansiera investeringar med egetkapital och bibehålla en balanserad utveckling. Vattenfallhar redovisat att soliditeten är . Beräknat med åe.justerade egna kapital jag förordat i det föregående är den ca 19%.Enligt den utredning som har gjort för min räkning ärden genomsnittliga soliditeten i kraftindustrin . Mina beräkningar idet föregående innebär att soliditet kan beräknas uppgåtill . RRVhar berört soliditetskravet. RRV anser att soliditetsmåttet får en annan innebördom det tillämpas på ett affärsverk där ägaren svarar också för tillförseln avlångfristiga lån. När det gäller affärsverk, dvs. inte affärsverkskoncerner,kan enligt RRV även andra mått på kapitalstrukturen vara av intresse. Ettsådant mått är relationen mellan långfristiga lån och verkskapital. Frågan omanvändningen av sådana mått bör enligt RRV:s mening övervägas i samband med attdetaljerna i finansieringsmodell utarbetas. För egen del anser jagdet tillfyllest om det av RRV föreslagna måttet redovisas som ett nyckeltal iexempelvis årsredovisningen. Jagförordar att ett soliditetsmål fastställs för i enlighet med vad jaghar redovisat i det föregående. Dendel av det nuvarande statskapitalet som inte motsvaras av fallrättigheter böri enlighet med förslag föras upp som ett statslån under långfristigalån i balansräkningen. Statslånet bör amorteras under och förtäntasenligt statens avkastningsränta. Om resultat- och ränteutvecklingen så medgerbör lånet kunna amorteras i snabbare takt. Vattenfallhar föreslagit att investeringar framgent skall kunna finansieras såvälinternt som externt. Med interna medel avser avskriv- Med externa medel avser anting- Prop. 1987/88:87 ennya statslån eller lån genom antingen eller kapitalmarknaden.Enligt min mening innebär det nya förräntningskravet för att ett merändamålsenligt förräntntningskrav ställs på . Eftersom kontroll överfinansfunktionen är en viktig del för att kunna påverka lönsamheten, delar jagVattenfalls bedömning att en finansiering av investeringarna utanförstatsbudgeten bör få ske. Jag ansluter mig därför till förslag attinvesteringar bör kunna finansieras med internt genererade medel och attavskrivningsmedel därmed får behållas inom rörelsen. När det gäller externfinansiering av investeringar är RRV av den uppfattningen att lån bör upptasgenom , vad gäller affärsverkets kapitalbehov. Jag anslutermig till RRV:s uppfattning och anser att kapitalbehov för affärsverket bör fåtäckas genom lån upptagna genom . Detta innebär attkapitalförsörjningen kommer att ske på samma sätt som för flera andraaffärsverk.