prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — för utbyggd tvångsvård enligt 18 § LVM. Statsbidragtill missbrukarvård m.m. bör ges i enlighet med den överenskommelse som år1985 träffades mellan företrädare för staten, landstingen och kommunerna.Fördelningen av statsbidraget för kommer att fastställas efter överläggningar mellan statensförhandlingsnämnd och på grundval av uppgiftersom har inkommit , Jag beräknar för nästa budgetår 810 000 000kr. till detta ändamål. Frågorom bidrag till utbyggnad av vården enligt 18 § LVM återkommer 142 jagtill senare i en proposition om särskilda insatser mot AIDS. Hemställan Prop.1987/88:100 7 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till missbrukarvård m.m. /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift 45 740 053 Reservation 191 946 1987/88 Anslag 47 310 000 1988/89 Förslag 49 534 000 Från anslaget utgår 3,6 milj.kr. tiUarbetsmarknadens organisationer för insatserinom området Alkohol och arbetsliv. Vidare fördelar närmare 7,9 milj.kr. fill främstorganisationslivet för drogförebyggande verksamheter. disponeras av för motsvarande insatser genom ungdomsorganisationerna. Förbidrag till sammanslutningar avf.d, alkoholmissbrukare, till sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samt till organisafionersom bedriver rehabiliteringsarbetedisponerar sammanlagt 13,25 milj.kr. Vidare disponeras för organisafionsstöd 14,5 milj.kr. fillvissa nykterhetsorganisationer, . fill och drygt 3,1 milj.kr, till KALV-organisationerna (. , och ). Socialstyrelsenhar en central uppgift när det gäller att stödja och utveckla dendrogförebyggande verksamheten genom organisationslivet och i kommunerna. De kamratstödjande insatser som görs inomarbetslivet bör även fortsättningsvisstödjas. Detta är viktigt inte minst i tider av industriell strukturom-vandHngoch ökade krav på effektivitet. Bidrag tiU drogförebyggande verksamhet genomorganisafionslivet bör ökas till 10 milj.kr. Det är viktigt att anslaget fårbehålla karaktären av stimulansbidragoch inte övergå till att bli ett organisationsanslag. Det finns enligt uppfattningstarka skäl att stödja och stimuleraen fortsatt utbyggnad av länkrörelsen i , Det statliga stödet är då av väsentlig betydelse. finnermed tanke på den ökning av antaletlänk- och klientorganisationer som redan skett och utökad verksamhet inom befinUiga föreningar attmedelstilldelningen härför bör öka , dvs. Som angavs i det av styrelsen redovisaderegeringsuppdraget rörande in satser för att förebygga sociala problem, ordningsproblem och brottslighet i samband med större och andra allmänna festdagar (PM 164/87) be hövs en intensifiering av de lokala insatserna för att stimulerasocialtjänstens förebyggande arbete i samverkan med det lokala föreningslivet, framför allt barn- och ungdomsorganisationer. Vissa riksorganisationer bedriververksamhet bland barn och ungdom i Ofta rör det sig om barnsom befinner sig i miljöer där missbruk före- Prop. 1987/88:100 kommer.Socialstyrelsen anser att separata anslagsposter bör tas upp för än- Bil. Styreisen föreslår tre nya poster inom anslaget: - Utvecklingsbidrag till kommunerför drogförebyggande verksamhet, 3 milj. kr, - Bidrag fill nöjesakfiviteter i alkoholfri miljö, 2milj, kr, - Bidrag fill organisafioner somriktar sin verksamhet mot barn och familjer i kris, 0,5 milj. kr. Statensungdomsråd hänvisar fill betänkande (SOU 1987:37)Stödet till barn- och ungdomsorganisationer och föreslår att projektbidragetskall avskaffas och i stället ingå i ett allmänt organisationsstöd. statsbidrag tillvissa nykterhetsorganisationer m.fl. Samarbetsnämndenäskar anslag med . Vidare hemställer nämnden att bidrag utgårtill med . Organisationernaanhåller om en 50-procentig höjning av statsbidraget. 1987/88 Beräknadändring 1988/89 Bidrag förinsatser inom området Alkohol och arbetsliv 3 600 000 -H 108 000 Bidrag till drogförebyggande verksamhet genom organisationslivet 7 870 000 -I- 2 130 000 -f 236 000 Bidrag till sammanslutningar av f.d.alkoholmissbrukare, sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukaresamt organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete 13 250 000 + 305 000 -I- 703 000 Bidrag till ungdomsorganisationernas droginformation 4 600 000 - + 138 000 Organisationsstödtill vissa nykterhetsorganisationer m.fl. - till vissa nykterhetsorganisationerm.fl. 14 500 000 -I- 7 500 000 H- ,435 000 - 357 000 + 18 000 -I- 11000 Bidrag till KALV-organisationerna (. Alkoholproblematikers riksorganisation, Länkarnas riksförbundoch ) 3 133 000 -I- 1 567 000 -I- 93 000 Bidrag till de homosexuellas organisation + 500 000 Summa utgifter 47 310 000 -t-11 520 000 -h 2 224 000 44 ' Punkterna 1-3 , punkt 4 statensungdomsråd, punkt 5 statsbidrag till vissanykterhetsorganisationer m.fl., punkt 6 KALV-organisationerna,punkt 7 . Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 7 Folkrörelser, barn- och ungdomsorganisationersamt övriga organisationer utgören viktig resurs i samhällets drogförebyggande arbete. ärvikfiga för att målet att sänka alkoholkonsumtionen fram fill år2000 skall kunna uppnås. Det är enHgl min mening angeläget attarbetsmarknadens organisationer kanfortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet inom området Alkohol ocharbetsliv. För denna verksamhet beräknar jag för nästa budgetår 3,7 milj.kr. Medel till drogförebyggande projekt fördelas avsocialstyrelsen till främst riksorganisationer och fill kommuner som isamverkan med organisationslivetgenomför lokala projekt. Verksamheter som bör stödjas är sådana som syftar till ökad kontakt och gemenskap ibostadsområden. Invandrargruppers behov av kontaktskapande verksamhetbör också uppmärksammas samt insatser förkvinnor. Kamratstödjande insatser är fortfarande ett viktigt arbete inom ramen för förebyggande insatser därsocialtjänst och del lokala föreningslivetär naturliga samverkansparter. Drogförebyggande insatser som riktar sig till ungdomar är av särskild vikt.För nästa budgetår beräknar jag . för bidrag till sådantprojektarbete. För bidrag till sammanslutningar av f.d.alkoholmissbrukare, sammanslutningarför stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samt vissa organisationer sombedriver rehabihteringsarbete inom missbruksområdet beräknar jag förnästa budgetår 13,95 milj.kr. fördelar statsbidrag fördrogförebyggande insatser genomungdomsorganisationerna. Samma inriktning av bidragen bör i huvudsak gälla som för de bidrag socialstyrelsenfördelar till projektarbete i övriga organisafioner. För nästa budgetårbör för detta ändamål beräknas . Organisationsstödet tillnykterhetsorganisationerna bör för nästa budgetår räknas upp med sammanlagt . För samarbetsnämndens fördelning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationerhar jag beräknat . För KALV-organisationerna bör beräknas 3 226 000 kr.Jag utgår härvid från att bidragenfördelas mellan organisationerna på samma sätt som innevarandebudgetår. För stöd tiU de homosexuellas egnaorganisationers arbete på riksplanet har jag beräknat 0,5 milj,kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till organisationer /89 anvisa ett reservationsanslag av . 10 1987/88. Utvecklings- och försöksverksamhet Prop. För innevarandebudgetår disponerar 1,36 milj.kr, för bl.a, kurs- och konferensverksamhet inklusive utbildning och informationför handläggare av alkoholärenden hos länsstyrelserna samt för personal inom kommunernas socialtjänst som arbetar medflyktingar eller zigenare. Styrelsen disponerar närmare 2,5 milj.kr. förutvecklingsprojekt med oHka former avsocialt arbete med zigenare samt 6,35 milj.kr. för bl.a, försöks-och utvecklingsprojekt avseende behandling ochstöd till familjer i kris, barn ochungdomar som far illa samt nya vård- och behandlingsmetoder främst inomden öppna missbrukarvården. har fått i uppdrag att inom en ramav 5 milj.kr. föreslå regeringen utvecklingsprojekt inom narkomanvården. Förstöd till utveckHng och förändring av främst institutionsvården eHer alternativtill denna disponeras 10 milj.kr. Enligtbestämmelser som regeringen meddelar kan sammanlagt drygt 3,5 milj.kr, disponeras för utveckHng avsocialbyråernas arbete med familjer ikris, UtveckHng av metoder i det sociala arbetet inkl, planering av individ-och familjeomsorgen, samt projekt rörandeläkemedelsmissbrukare. skall före den 1 september 1988lämna socialdepartementetredogörelse för användningen av de medel styrelsen disponerar underanslaget. Kurs-och konferensverksamhet är ett viktigt instrument för socialstyrelsenstillsynsverksamhet. För att utveckla samarbetet med länsstyrelsernas socialkonsulenter saml för ökade insatser för personalsom arbetar med invandrare föreslårstyrelsen en ökning av anslaget med . Styrelsen finner utvecklingsarbetet genomprojekt- och försöksverksamhet vara mycket värdefullt inte minst genom att detspeglar aktueUa frågor och visar påett positivt förändringsarbete. Styrelsen äskar i stort oförändrade resurser men pekar på oHka områden med storabehov av utvecklingsarbete. Utvecklings-och försöksverksamheten inom missbrukarvården och det sociala arbelet i övrigtär av stor betydelse. Inom individ- och familjeomsorg pågår ettomfattande förändringsarbete. I ett sådant skede är en utveckling avmetoder och arbetssätt angelägna. Socialstyrelsenbedriver en omfattande kurs- och konferensverksamhet bl,a. för personal inom somarbetar med invandrare eller flyk fingar. Del är angelägel all sådan fortbildning också når andra personalgrup per främst inom hälso- ochsjukvården. Jag beräknar för denna verksamhet 246 en ökning av anslaget med . För stöd fill utvecklings- och försöksverksamhetvid institutionsvård eller Prop. 1987/88:100 alternativ lill sådan beräknar jag även för nästa budgetår 10 milj.kr. För att stimulera utvecklingsarbetet inomnarkomanvården beräknar jag 5,46 milj.kr. Det totala medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag liH . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Utvecklings- och försöksverksamhet /89 anvisa ett reservationsanslag av . Internationell samverkan Prop. 7 Samarbetet med väridshälsoorganisalionen (WHO) ärden mest omfattande enskildadelen av internafionella verksamhet. Arbetet inriktas bl,a. på att stödja förHälsa 2000 där ett viktigtområde är att utveckla primärvård och hälsofrämjande åtgärder i hela samhället. I detta sammanhang har markeratbehovet av sektors-övergripande hälsoplanering och hälsopolifiskajämlikhetsfrågor. Av särskiltintresse för är det arbete som bedrivs inom WHO:s europaregion för uppföljningen av de 38 hälsopolifiska målsom antagits för , hari WHO tagit upp bl,a, behovet av ett ökat arbete inom läkemedelsområdet, ålgärder beträffandelivssfilsfaktorer som alkohol, narkofika och rökning, ökade insatser för handikappade saml uppföljning av deninternafionella koden förmarknadsföring av bröstmjölksersätlningar, WHO inrättade ett nyttAIDS-program, som dels omfattar globala strategier, dels hjälp åt länder att bygga upp nafionella AIDS- program.Sverige följer aktivt och stöder WHO:s arbete i kampen mot AIDS. Inom ramen för biståndsmedlen har fram liH novemberår 1987 varit det land som gjort destörsta ekonomiska åtagandena för alt stödja programmet, kandidat,professor , invaldes i för perioden på den plats somnormalt tillfaller en person från något av de nordiska länderna. Samarbetet inom () gällerorganisationens sociala verksamhet, särskilt handikapp-, narkotika-, äldre-,barn- och kvinnofrågor. Under år1987 har tre vikfiga FN-mölen ägt rum på det socialpolitiska området, nämligen en konferens omnarkotikamissbruk och olaglig handel med narkofika, - med somvärdland - ett expertmöte för att utvärderade första fem åren av FN:s handikappårtionde, samt en interregionalkonsultation i FN:s regi på socialministernivå. Även inom , organisafionen förekonomiskt samarbete och utveckling() och internafionella arbetsorganisationen () bedrivs ett omfattande social- och hälsovårdspolitisktsamarbete i vilket deltar, svarar för deltagande i rådets hälsovårdskommitté, sociala kommitté ochsocialförsäkringskommitté, i den s,k. Pompidou- gruppens arbete mednarkolikafrågor och även i handikappkommittén. Två fackrninisterkonferenser på socialdepartementetsområde har arrangerats av , nämligen en familjeministerkonferens i och enhälsovårdsminislerkonferens i inovember. anordnar den första socialministerkonferenseni organisationens historia. Det nordiska regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet har sinutgångspunkt i och dess ämbetsmannakommilté för socialpolitik, den nordiska socialpolitiskakommittén. Verksamheten har bedrivits enligt riktlinjerna i det revideradesamarbetsprogram som fastställdes avsocial- och hälsovårdsminislrarna . Förslag till nytt samarbetsprogramkommer att föreläggas vid dess session i i mars1988. trädde enkonvenfion på pensionsområdet med Ca- Denna har följts upp med en särskild överenskommelse med Prop.1987/88:100 i som beräknas träda i kraft inomkort. 7 1987 har en nysocialförsäkringskonvention med undertecknats och väntas träda i kraft under år 1988.Vidare har förhandlingar förts medBelgien och om nya socialförsäkringsavtal och med ochFörbundsrepubHken om revision av gällande avtal med dessa länder. En överenskommelse med omsjukvårdsförmåner för tillfälHga besökarehar undertecknats och träder i kraft . En liknande överenskommelse med Tyska DemokratiskaRepubliken har undertecknats och förhandlingar i samma ämnehar förts med AustraHen och . Med har diskuterats en överenskommelseom samarbete på läkemedelsområdet.Slutligen har avtalet med om samarbete inom hälso- och sjukvårdsområdet (SÖ 1978:8) ändrats såatt det automatiskt kan förlängas i sänder. Bidrag till samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. Från anslaget bekostas bl.a, deltagande iFörenta nationernas (FN),() verksamhet, bilateralt samarbete på social- och hälsovårdsområdet, internationellt- särskilt nordiskt - socialpolitisktsamarbete samt medlemskap i (). Beräknad ändring 1988/89 Utgifter för svenskt deltagande (FN och ) reguljära sammankomster Utgifter för svenskt deltagande i WHO:s reguljära sammankomster Bidrag till FN:s fond för kontroll Stöd till narkotikabekämpning i utvecklingsländerna Bilateralt samarbete på social- Nordiskt socialpolitiskt samarbete Vissa internationella resor 748 000 143 000 570 000 4 000 föreslår för bilateralt samarbetepå social- och hälsovårds området en ökning med 30 000 kr.Under posten Vissa internationella resor , föreslår en ökningmed . 11 1987/88. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 7 Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med . för extra utgifter inom ramen för det nordiska socialpolitiskasamarbetet . Med hänvisning till sammanstäHningen beräknar jagdet sammanlagda anslagsbehovet till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till världshälsoorganisationensamt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. för /89anvisa ett förslagsanslag av . Vissa internationella kongresser i 1986/87 Utgift 1000 000 1987/88Anslag 2 000 000 1988/89 Förslag 1010 000 Anslaget bör för nästa budgetår tas uppmed . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vbsa internationella kongresser i Sverigeför / 89 anvisa ett reservafionsanslag av . 1987/88:100 Bil. Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag' skaH ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Flerbarnstillägg utgår om någon uppbär allmäntbarnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktasinte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7 §. Flerbarnstillägget motsvarar ett Flerbarnstillägg lämnas med be- halvt barnbidrag om barnens antal lopp som motsvarar uppgår till tre och ökas med etthund- 1. ett halvt barnbidrag /ör det av ett helt barnbi- tredje barnet, drag för varje ytterligare barn. 2. av ett helt barnbidrag för det fjärde barnet, 3. tvåhundrafyrtioprocent av ett helt barnbidrag för det femte barnet, 4. av etthelt barnbidrag för det sjätte barnetoch varje ytterligare.barn. Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall debarn för vilka någon uppbär allmäntbarnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan uppbär allmäntbarnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sammanbor och är eller har varit gifta med varandraeller har eller har haft barn gemensamt. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stödav tredje stycket skall anmäla detta liH den allmänna . Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmäntbarnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas påflerbarnstillägg. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1973:449. 2 Senaste lydelse 1987:548. 1987/88:100 Bil. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring' delsatt nuvarande 9 kap. 4 a § skall betecknas 9 kap. 4 b §, delsatt 4 kap. 10,12 och 16 §§ samt den nya 9 kap. 4 b § skall ha följande delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 4 a §, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 10 §2 En förälder har rätt till tillfälligföräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom eller smitta hos barnet, 2. sjukdom eller smitta hosbarnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhälletsförebyggande barnhälsovård, 4. vårdbehov som uppkommer tillföljd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, underförutsättning att sistnämnda barnomfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. För vård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket endast om tillsynen av barnet ärstadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus. En förälder till barn som fyllt fyra men inte tolvår har rätt tiU tillfällig föräldrapenningäven när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skolaeller besök i förskole- eller fritidshemsverksamhetinom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommeräven en fader som avstår från förvärvsarbetei samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, biträda i hemmet eller vårda barn.Motsvarande gäller i tillämpHga delar för en fader vid adoption av barn, ombarnet inte fyllt . Som adoption anses även att någon tar emotett barn i avsikt att adoptera det. 12 P Tillfällig föräldrapenning enligt Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § första stycket och 11 § utges un- 10 §första stycket och 11 § utges un der för varje barn ochder för varje barn och år och enligt 10 § andra stycketunder år. Om föräldern behöver avstå frän per barn och år. förvärvsarbeteav skäl som anges i 10 § första stycket 1,3 och 4utges till fällig föräldrapenning under ytterli gare för varje barn 2 och år. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § tredje stycketutges under per barn och år. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § tredje stycket utges under per barn. Sådan tillfällig föräldrapenning utges inte för tid efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. Vid adoption räknas tiden från den tidpunkt föräldrarna fått barnet i sin vård. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § fjärde stycketutges under per barn. Sådan tillfälHg föräldrapenning utgesinte för tid efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen.Vid adoption räknas tiden från den tidpunkt föräldiarna fått barnet i sinvård. Uppbär en förälder oavkortade löneförmåner under tid dåhan bedriver studier, jämställs avstående från studier med avstående frånförvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om fillfällig föräldrapenning,i den mån föräldern går miste om löneförmånerna. 1987/88:100 Bil. Föräldrapenningförmåner får inte utges till bådaföräldrarna för samma barn och tid i annat fall än som anges i 4 § andrastycket och 10 § andra och tredje styckena. Föräldrapenningförmåner får inte utges till bådaföräldrarna för samma barn och fid i annat fall än som anges i 4 § andrastycket och 10 § tredje och fjärde styckena. Tillfällig föräldrapenning får utges till bådaföräldrarna för samma barn och tid, om båda följer med ett barn till läkare närbarnet av allvarlig sjukdom. Detsamma gäller om båda föräldrarna, som endel i behandlingen av barnet, behöver delta i ett läkarbesök eller i någon avläkare ordinerad behandling. Oavsettantalet barn utges fill en förälder inte mer än sammanlagt hel föräldrapenningper dag. Om föräldrarna till ett barn, för vilket rätt tillvårdbidrag föreligger, lever åtskilda, får de uppbära hälften av vårdbidragetvardera om båda tar del i värden om barnet. För uppdelning av vårdbidrag enligt första stycketkrävs att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda föräldrarnabegär att bidraget delas upp. Avlider ett barn, för vilket vårdbidrag enligt 4 §utgår med belopp motsvarande hel eller halv förtidspension till ensamståendejämte pensionstillskott som svarar mot pensionen, utges vårdbidrag tillefterlevande förälder till och med den åttonde månaden efter dödsfallet, docklängst till och med den månad då vårdbidraget annars skulle ha upphört. Vårdbidrag enligt första stycket utges som halvförmån, om vid tiden för dödsfallet vårdbidrag lämnades med belopp motsvarandehel förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott som svarade motpensionen, och i annat fall som fjärdedels förmån. Omdet vårdbidrag som utgick vid Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Bil 7 dödsfallet till viss del hade bestämts sommerkostnadsersättning skall motsvarande del av vårdbidraget enligt dennaparagraf anses utgöra sådan ersättning. Om föräldrarna till ett barn, för vilket rått tillvårdbidrag föreligger, lever åtskilda, utbetalas hälften av vårdbidraget tilldem vardera om båda tar del i vården om barnet eller, ifall som avses 14 a §,båda vid tiden för dödsfallet tog del i vården. För uppdelning av vårdbidrag enligt första stycketkrävs att båda föräldrarna begär att bidraget delas upp och att föräldrarnahar gemensam vårdnad om barnet eller, i fall som avses 14 a §, vid tiden fördödsfallet hade gemensam vårdnad. Denna lag träder i kraft den 1 juli1988. Den nya föreskriften i 4 kap. 10 §andra stycket tillämpas första gången på ersättningsfall som börjar efterikraftträdandet. De nya föreskrifterna i 9 kap. 4 a§ tillämpas första gången vid dödsfall som inträffar efter ikraftträdandet. ' Lagen omtryckt 1982:120, 2Senaste lydelse 1985:87. ' Senaste lydelse 1985:87, " Senaste lydelse 1985:87, ' Senaste lydelse av förutvarande 4 a § 1982:778. 1987/88:100 Bil. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen(1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning tillfallit make eller samboeller vad som förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo ellergåva; vinst vid icke yrkesmässig avyttring av lösegendom i andra fall än som avses i 35 § 3-4 mom.; vinst i svenskt lotteri eller vinst vidvinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationeroch ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning påutländska premieobligationer, som uppgår till högst ;