prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1987/88:174 med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhetår 1987 1987/88: 174 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den21 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet . 1 1987/88. Utdrag ur protkoll vid regeringssammanträde den 21 april1988 Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsrådenGustafsson, , , S. , , , , ,, , , G. , , . Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet För första gängen överlämnas en samlad redovisningför hela allmänna pensionsfondens verksamhet till . Bakgrunden är följande. Redovisningen har endast omfattat fjärde fondstyrelsensverksamhet. I propositionen om ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden, m.m. (prop. 1987/88: 11, NU 10, rskr. 111) föreslogs attriksdagens granskning skulle utsträckas till att avse samtliga fondstyrelser.Till grund för förslaget låg betänkandet (DsFi 1986:24) Allmänna pensionsfondenoch demokratin, som bl.a. behandlade frägan om direkta val till fondstyrelserna.Som ett väsentligt skäl till den utvidgade granskningen anförde föredragandestatsrådet utöver att de parlamentariska inslagen beträffande förvaltningenav AP-fonden härigenom förstärktes - att det var naturligt att ficktillfälle ta ställning till fondstyrelsernas verksamhet i samband med attkompletteringspropositionen och den reviderade finansplanen föreläggsriksdagen, eftersom fondmedlen representerar en inte oväsentlig del avkapitalflödet i samhällsekonomin. Första-tredje fondstyrelserna, fjärde fondstyrelsen ochförsta-femte löntagarfondstyrelserna har överlämnat sina ärsredogörelser tillregeringen. Vidare har den av första-tredje fondstyrelserna gemensamtupprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet överlämnatstill regeringen. Slutligen hårde av och riksrevisionsverketavgivna utlåtandena över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernasförvaltning av medel överlämnats till regeringen. De överiämnaderedovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna 1-10. Jag har i detta ärende samrått med chefen försocialdepartementet. AP-fondens utveckling visar en någotsplittrad bild. Inflationstakten var förhållandevis låg (4,).Marknadsräntan steg med . Direktavkastningen pålångfristiga räntebärande place- Den reala avkastningen för första-tredje fondstyrel- Skr.1987/88: 174 sernas placeringar blev . Aktiemarknadenuppvisade en synnerligen växlande kursutveckling. Den nedåtgående trend sommärktes fortsatte med ett kursfall pånärmare . Därefter steg aktiekurserna oavbrutet till en högsta notering påindex med en uppgång på . Därefter sjönk kursernadrastiskt fram , vilket resulterade i att totalindex för helåret1987 sjönk med . Vidslutet av uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningeninom AP-fonden till . växte AP-fondens samladekapital (marknadsvärderat) med , eller med 8,, vilketväsentligt översteg prisstegringstakten . Avgiftsunderlaget- lönesumman - växte med . Avgiftsuttaget ökade med 0,2procentenheter till sammanlagt 10,. Första-tredje fondstyrelsernas inflödeav ATP-avgifter ökade med hela 12,till . Underskottet mellan avgifter ochpensioner ökade till , motsvarande nära en femtedel av ATP-pensionernaunder året. Underskottet finansieras med delar av fondens avkastning. () och () har i sina utlåtanden tagit upp någrafrågor som rör löntagarfondernas verksamhet. RRVhar således utifrån kravet på att placeringarna skall präglas avlångsiktighet jämfört omsättningshastigheten för fjärde fondstyrelsen ochresp. löntagarfondstyrelse med den genomsnittliga omsättningshastigheten påbörsregistrerade aktier. Därvid konstateras att första löntagarfondstyrelsenhaft en omsättningshastighet på sin portfölj som enligt RRV inte synes ligga ilinje med statsmakternas intentioner och kravet i 34 § lagen (1983: 1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden på långsiktighet i placeringarna. ÄvenRFV har konstaterat att första löntagarfondstyrelsen har haft en i detnärmaste dubbelt så hög omsättningshastighet på sin portfölj som fondbörsen idess helhet. Jag har erfarit att den redovisade omsättningshastigheten tillstörsta delen har sin grund i att styrelsen velat koncentrera aktieportföljenoch som en följd av detta genomfördes relativt omfattande aktieförsäljningar.RRV:s påtalanden är enligt min mening helt korrekta. Med den förklaring somlämnats ser jag dock inte anledning till några ytterligare kommentarer från minsida. RRVhar också noterat att första löntagarfondstyrelsen är den enda som inte, isyfte att motverka att s. k. insider- information utnyttjas otillbörligt,infört några regler för anmälan och registrering av värdepappershandel som görsav ledamöter och anställda inom resp. fondstyrelse. Jag har emellertid erfaritatt också första fondstyrelsen har för avsikt att införa särskildainsiderbestämmelser. Jag anser det angeläget att sådana regler finns. RRVhar slutligen ifrägasatt om femte löntagarfondstyrelsens förvärv av en bostadsrätt förbostadsändamäl åt fondstyrelsens verkställande direktör kr. 1987/88: 174ligger inom ramen för statsmakternas intentioner och bestämmelserna i fondensreglemente. RFV har också behandlat denna fråga. Ireglementet finns bestämmelser om de olika fondstyrelsernas rätt att placeramedel. Reglerna syftar till att trygga pensionsmedlen bl. a. genom att gagnasvensk produktion och sysselsättning. Fondstyrelserna har därutöver getts rättatt förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsenlokaler för verksamheten (15a§). Hur styrelserna i övrigt skall bedriva sinverksamhet har överlämnats till resp. styrelse att bedöma. Det ankommer såledespå styrelserna att avgöra hur stor personal fondstyrelsernas kanslier skall ha,kansliernas ev. ADB-stöd och övriga utrustning och vilka rekryterings- ellerövriga personalpolitiska åtgärder som är erforderliga för att verksamhetenskall kunna bedrivas så effektivt som möjligt. Inom ramen för detta ansvaranser jag att styrelsen bör ha rätt att besluta i ärenden av det slag som härär aktuellt. För.banker är sålunda rätten att förvärva fast egendom, tomträttoch bostadsrätt för bostadsändamål till anställda uttryckligen reglerad i 2kap. 4§ 4 punkten bankrörelselagen (1987:617). När det gäller möjligheter attvidta olika personalpolitiska åtgärder finner jag inte skäl attfondstyrelserna skall vara mer begränsade än fill exempel banker. Jag utgårfrån att det bara kan röra sig om undantagsfall, men fondstyrelsernasreglemente bör i förtydligande syfte kompletteras med en bestämmelsemotsvarande den som finns i bankrörelselagen. Jag avser att vid ett senaretillfälle föreslå regeringen att i en proposition förelägga ettsådant förslag. BådeRRV och RFV har pekat på att de granskade fondstyrelserna i vissa hänseendentillämpar olika redovisningsprinciper och att detta försvårar jämförbarhetenav fondstyrelsernas resultat. Regeringen har tidigare behandlat denna fråga(regeringsbeslut angående utlåtanden över allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelses och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel).Regeringen uttalade då att det i första hand var en angelägenhet för fondernasrevisorer att verka för enhetliga redovisningsmetoder. En viss likformighet hardärefter också uppnåtts. Genom den sammanställning som första tredjefondstyrelserna gör över delfondernas verksamhet har också möjlighetentill jämförelser mellan fondstyrelserna ökat. är för övrigtsamtliga fondstyrelser inklusive löntagarfondstyrelserna skyldiga att ställaupp sina balansräkningar och resultaträkningar enligt reala principer. Jagförutsätter att revisorerna fortsätter sitt arbete så att de kvarvarandeolikheterna kan överbrveeas. Förändringari AP-fondens verksamhet. Enligtovannämnda proposifion (prop. 1987/88: 11) utvidgades placeringsreglerna förförsta - tredje fondstyrelserna i tvä hänseenden. Fondstyrelserna får fr.o. mden möjlighet att i viss utsträckning ge direkta lån till bolagoch föreningar utan borgensförbindelse från staten eller kommun. Vidare fickfondstyrelserna möjlighet att i placeringssyfte förvärva fast egendom. Denfjärde fondstyrelsen fick möjlighet att placera medel i standardiseradeköp- och säljopfioner avseende aktier. 1987/88: 174förbättrades fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas möjligheteratt på ett effektivt sätt förvalta likvida medel genom att de fick rätt attplacera sådana medel i värdepapper med lång löptid och en väl fungerandeandrahandsmarknad. Ipropositionen om en femte AP-fondstyrelse (prop. 1987/88: 167), som regeringennyligen lämnade till , föreslås att en femte AP-fondstyrelse inrättasfr. o. m. med samma inriktning och uppgifter som den fjärdefondstyrelsen. Vidare föreslås att fjärde och femte fondstyrelserna skalltilldelas medel i förhållande till det sammanlagda anskaffningsvärdet på demedel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar. Regeringenhar tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första-fjärdefondstyrelserna och första-femte löntagarfondstyrelserna. Jaghemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas ärsredogörelser,sammanställningen över delfondernas verksamhet samt ochriksförsäkringsverkets utlåtanden till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Första,andra och tredje fondstyrelserna ärsredogörelser o_, , ..,....,n,rAi-. Skr.1987/88: 174 ARET I SAMMANDRAG BHagai Detre första fondstyrelsernas förvaltade fondkapital uppgick vid utgången av 1987till 301,9 mdkr, en ökning med 21,2 mdkr eller 7,. Fondtillväxten överstegdärmed årets genomsnittliga inflationstakt med 3,. Avstyrelsernas totala placeringar vid slulet av året -291,1 mdkr - svaradebostadssektorn för den dominerande delen, . Statens andel var , kommunernasvarade för och näringslivet för . De kortfristiga placeringarna svaradeför . Direktavkastningenpå de långfristiga placeringarna sjönk från i genomsnitt 11,till11,. Prisutvecklingen uppgick lill 5,under loppet av 1987 och till4,mätt mellan årsgenomsnitten. Detta resulterade i en fortsatt högrealavkastning på i medeltal . Ränteintäkterna uppgick till 31,4mdkr Avgiftsunderlaget- lönesumman - växte med . Avgiftsuttaget ökade med 0,2procentenheter till sammanlagt 10,. Fondstyrelsernas inflöde av ATP-avgifterökade således med hela 12,till 43,9 mdkr Pensionsutbetalningarnaökade med 11,till 53,8 mdkr. Underskottet mellan avgifter och pensioner somsuccessivt stigit ökade till 9,9 mdkr motsvarande knappt enfemtedel av ATP-pensionerna under årel. Underskottet finansieras med delar avfondens avkastning. Beräknadsom andel av fondkapitalet uppgick avgiftsunderskottet till 3,vid slutet av1987. Denna andel illustrerar det realräntekrav som måste tillgodoses för altsäkra tillgångarnas värde. Som ovan framgått redovisar fondstyrelserna enavsevärt högre real avkastning och därmed en betydande real kapitaltillväxt för1987. Riksdagenhar beslutat om nytt placeringsreglemente vilket innebär att fondstyrelsernaår 1988 har möjligheten atl förvärva fast egendom och lämna direkta lån tillprivata bolag och ekonomiska föreningar 1987/88: 174 Bilaga 1 -3,6 Kommuner (inkl kommun- -1,0 -0,1 -0,2 -0,7 -0,8 Näringsliv (inkl företagsflnan- sierande institut) . -7,5 -7,2 -1,8 -2,5 -3,7 -0,5 -2,0 -4,2 -0,9 AP-londens placeringar under respektive år ATP-systemets uveckling innebar fortsatt högaanspråk på fondens avkastning. Den del av pensionerna som betalas med fondensavkastning steg till 9,9 mdkr (1986: 9,3 mdkr). Den totala ATP-avgif-tensstorlek uppgick till 10,(10.0). har beslutatom en höjning av avgiften till 10,. Trots avgiftshöjningen beräknas andelenpensioner som betalas via avkastningen att öka. Fondens avkastning steg 1987 till 31,3 mdkr (30,0)motsvarande en genomsnittlig direktavkastning på långfristiga placeringar på11,. Det innebär en real avkastning på . Fondens placeringsverksamhethar sedan avregleringen av den svenska kreditmarknaden karaktären av enförmögenhetsförvaltning baserad på övervägande om risk och förväntadavkastning. De inlåsningseffekter i portföljförvaltningen som tidigareförekom har minskat genom framväxten av fungerande finansiella marknader.Anspråken på fondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom att antaletpensionsberättigade ökar liksom deras genomsnittliga pensionspoäng. Tilldetta kommer också en högre genomsnittlig livslängd och en ökad andelförvärvsarbetande kvinnor Sammantaget gör detta att ATP-utgifterna beräknas ökakraftigt. Efter de framställningar fondstyrelserna har gjort omplaceringsutvidgningar i syfte att öka avkastningen, har beslutatatt ge fondstyrelserna möjlighet att placera i fast egendomoch ge direktlån till bolag och föreningar. För att förbättra finansh-eringenav ATP-systemet har också fondstyrelserna aktualiserat en avgiftsväxlingmellan folkpensionsavgiften och ATP-avgiften. Behovet av medel tillfolkpensioneringssystemet vid oförändrade regler kommer att minska, vilketskapar utrymme för en ökning av ATP-andelen. Dessa förslag löser emellertidinte de långfristiga finansieringsbehoven inom ATP-pensioneringen. Pensionsutgifterna i ATP-systemet ökade med11,till 53,8 mdkr. Inkomsterna i form av pensionsavgfiter ökade med 12,4%till 43,9 mdkr Underskottet mellan avgiftsinkomster och pensionsutgifter blev9,9 mdkr vilket är ca större än . Detta är ett klart bättreutfall än vad som förutsågs . Förklaringen är främst attlönesunimeökningen blev betydligt högre än vad som antogs i början av året.För år 1988 beräknas avgiftsunderskottet bli i storleksordningen 12 mdkr. Fondens tillväxt är beroende av ränteintäkternasutveckling och inflationstakten. Direktavkastningen på långfristigaplaceringar var 1987 11,(11,) och den genomsnittliga prisstegringstaktenuppgick lill 4,vilket var samma prissteg-ringstakt som år 1986.Realavkast-ningen har därmed varit rekordhög, bådaåren. Trots att närmare en femtedel av pensionerna finansierades avfondavkastningen har räntorna räckt till att öka fondkapitalet realt med 3.4%(4,7%). Fondkapitalet har ökat med 21,2 mdkr eller med7,(8,). Marknadsräntorna har stigil med under 1987vilket har bidragit till ökningen! Fondkapitalet har 1987 ökat också genomkursvinster vid försäljningar av marknadspapper uppgående till Tillväxten i de tre fondstyrelsernas placeringar uppgick1987 till 20,6 mdkr (20,8). Bruttoplaceringarna var väsentligt större än placeringstillväxteneller 97,3 mdkr (90,0 mdkr). Omsättningshastigheten i portföljen är ett måttpå hur aktiv portföljhanteringen har varit, men avspeglar även amorteringar ochförfall av utestående reverslån och obligationer. Placeringstillväxten på 20,6 mdkr, som i princip utgörsumman av influtna avgifter och ränteinkomster minus utbetalda pensionsmedel,var av samma storleksordning som . Hela placeringstillväxten gicktill förvärv av obligationer medan övriga placeringsformer låg i stort settoförändrade eller minskade. nettoförvärvades sålunda obligationerför 21,0 mdkr. sjönk med 2,5 mdkr medan refinan-sieringslånen tillnäringslivet minskade med 2,0 mdkr. De kortfristiga placeringarna i form avpenningmarknadspapper ökade med 4,4 mdkr. Inom ramenför tillväxten i obligationsportföljen dominerar köpen av statsobligationeroch bostadsobligationer Innehavet av statspapper växte med 9,8 mdkr medanbostads-obligationsportföljen ökade med 13,1 mdkr. Obligationslån emitteradeav andra sektorer nettominskade som en följd av att amorteringarna överstegbruttoförvärven. Emissionerna av andra obligationer än från stats- ochbostadssektorn var för övrigt fortsatt små . Utvecklingenunder 1987 innebär att de tre fondstyrelsernas innehav av bostadsobligationerrelativt sett fortsatte att växa. Detta speglar en fortsättning av denplaceringspolitik som ägt rum att i en begränsadomfattning minska likviditeten (omsättningsbarhe-ten) i portföljen i syfte attöka avkastningen. Statsobligationer är basen i den svenska obligationsmarknadenoch är de värdepapper som har den högsta likviditeten. För AP-fondens del hardock statspappersinnehavet, relativt sett, varit väl stort i förhållande tilldet faktiska behovet av likviditet. Det har därför skett enförskjutning mot mindre likvida placeringar som t ex bostadsobligationer ochkapitalmarknadsreverser. AP-fondensutlåning till näringslivet minskade, som nämndes ovan, . Enviktig orsak till detta är den fortsatta neddragningen avrefinansieringslånen. Dessa sjönk med 2,0 mdkr till 2,3 mdkr.Det innebär att om amorteringstakten är i stort sett oförändrad ,kommer merparten av refinansieringslånen att vara avvecklade iAP-fondens portfölj. Bakgrunden till den omfattande minskningen i refinansieringslånenär dels att dessa har en marknadsmässig räntesättning och såledesinte innehåller någon form av räntesubventioner, och dels att företagenslikvi- ditetsläge varit sådant attkreditefterfrågan påverkats negativt. Till detta kommer också att det gynnsammaaktiekursläget har underlättat företagens kapitalförsörjningvia nyemissioner vilket ytterligare påverkar efterfrågan på lånat kapital. Densvagare kreditefterfrågan från näringslivet har också satt sina spår iemissionsaktiviteten på företagsobligationsmarknaden. Sammantagethar detta resulterat i att även AP-fondens innehav av företagsobligationer fortsattatt minska väsentligt eller med 1,6 mdkr AP-fondenskreditgivning till den kommunala sektorn sker dels i form av obligationslåndels genom reversutlåning. Den totala kreditgivningen minskade med 1,0 mdkrvilket huvudsakligen berodde på en nedgång i reverslånen till landsting ochkommuner. Direktlånegivningen till denna sektor har således minskat med 1,75mdkr till 14,2 mdkr Det finnsflera faktorer bakom denna utveckling. En viktig orsak är borttagandet avregleringar inom denna verksamhet vilket kraftigt skärpt konkurrensen när detgäller utlåning till den kommunala sektorn. Vidare har ränterelationernamellan penningmarknaden och den långfristiga marknaden under det gångna åretnegativt påverkat intresset för långfristiga lån. Det har såledesskett enomfattande upplåning på den kortfristiga marknaden. Den kommunala sektornsbeviljade certifikatram uppgick till drygt 15 mdkr varav var utnyttjatvid /88. AP-fondenssyfte med direktlå-neverksamheten är att via denna form av kreditgivninguppnå en högre avkastning än vad som kan fås i obligationsportföljen. Den ökadekonkurrensen på marknaden har resulterat i att marginalerna gentemotobligationsförvärv har sjunkit. Under en stor del av det gångna året har denmeravkastning som kan uppnäs på ett reverslån i förhållande till ettobligationslån ej varit tillräcklig enligt fondens be- Skr.1987/88: 174 Bilaga 1 dömning för att balansera den försämring i likviditet ochökade förvaltningskostnader som reverslånet innebär jämfört med obligationerna. Fondens penningmarknadsplaceringar steg under fjolåretmed drygt 4 mdkr till sammanlagt 7,7 mdkr Ökningen i penningmarknadsportföljenskall inte ses som ett utslag av en viss ränteuppfattning utan är mer enkonsekvens av att fonden använder penningmarknaden för tillfälligaplaceringar av flöden. AP-fondens avkastning redovisad på det sätt somförsäkringsbolagen gör, blev . Avkastningsberäkningen innehållersåväl periodiserad ränta som realiserade och orealiserade värdeförändringar Avtabellen framgår avkastningen för , Den periodiserade räntan harvarit i stort sett oförändrad . Visserligen minskade denperiodiserade räntan till 12,. Detta är ett utslag av att fondensinnehav av obligationer från början av 1980-talets Avkastningsberäkningar för vissa tillgångsslag 1985-87 (Procent) 1985 1986 1987 Obligationer, förlagslån, penningmarknadsplaceringar: ränta 12,6 12,7 12,0 - Värdeförändring - 2,9 4.1 0.6 Totalt 9,7 16,8 12,6 Avkastningsberäkningen avser fondens ohtigalionsporlföljsaml korl-frisliga placeringar Såväl periodiserad ränla som redovisad värdeförändringär genomgående beräknad med ulgångspunkl i idlgångarnas marknadsvärden.Redovisningen är jämförbar med de avkastningsberäkningar försäkringsbolagenregelmässigt presenterar för motsvarande lill-gångsslag. period av höga räntor, successivt har minskat.Omsättningen i portföljen genom amorteringar, förfall och räntejusteringar iett lägre ränteläge drar successivt ner den periodiserade räntan. Av större betydelse för utvecklingen av totalavkastningenär dock skillnaden i värdeförändring under de olika åren. Under såväl 1985 som1987 steg räntorna varför värdeförändringen beroende av det allmännaränteläget påverkade avkastningen negativt. sjönk räntorna vilketresulterade i portföljvinster. Ovan konstateras att räntorna steg både ochunder 1987. Värdeförändringen för de två åren skiljer sig dock åt. Under 1985minskade portföljvärdet med 2,medan det ökade med 0,. Attportföljvärdet steg , trots att det allmänna ränteläget höjdesmed drygt 0,, är en direkt följd av borttagandet av placeringsplikten och deåtföljande effekterna i samband med räntejusteringar. En stor del av fondens portfölj av räntejusteringslånökade således i värde som en följd av att dessa lån nu justeras tillmarknadsränta mot att tidigare ha fått sin ränta administrativt satt. Denvärdeökning som på detta sätt uppstod i värdepappersportföljen var av sådanomfattning att den uppvägde den påverkan på portföljvärdet som höjningen avdet allmänna ränteläget skapade. gjorde AP-fondens tre första fondstyrelser enframställning till regeringen om att få utvidga placeringsmöjligheterna. gällde möjligheten att lämna direkta lån till privatabolag och ekonomiska föreningar saml att förvärva fast egendom. Framställningen gjordes mot bakgrund av att avkastningenhar fått en central roll i placeringsverksamheten. En stigande del avpensionsutbetalningarna finansieras med fondavkastningen. Från ensektorinrik-tad nettokreditgivning har fondens placeringsverksamhet utvecklatstill en förmögenhetsförvaltning baserad på överväganden om risk och förväntadavkastning för skilda tillgångsslag. Regeringenlade fram en proposition om ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden (prop. ) 987/88:11) som bl a innehöll utvidgadeplaceringsregler i de två hänseenden som fondstyrelserna hade gjortframställan om. beslutade i enlighet med propositionen vad avsåg deföreslagna förändringarna för första-tredje fondstyrelserna. Detinnebär att fondstyrelserna fr o m har möjlighet att lämnadirektlån till bolag eller föreningar utan borgensförbindelse från staten, enkommun eller därmed jämförlig samfällighet. Möjligheten begränsas till att avseett sammanlagt belopp om av anskaffningsvärdet på de tillgångarsom en styrelse förvaltar Lånen är i princip avsedda för företag som harobligationsmarknaden som alternativ för sin upplåning. Vidare skallförsta-tredje fondstyrelserna få möjlighet att i placeringssyfte förvärva fastegendom. Detta kan ske antingen genom direkta förvärv eller genom förvärv avsamtliga aktier i elt fastighetsbolag. Även denna möjlighet är begränsad tillett sammanlagt belopp om av anskaffningsvärdet på de tillgångarsom en styrelse förvaltar. 1987/88: 174 Real redovisning av fondstyrelsernas placeringar Enligt riksdagsbeslut skall tillförvaltningsberättelserna för samtliga fondstyrelser fogas resultat- ochbalansräkningar, som är uppställda efter reala principer fr o . Dessutomskall granskning utvidgas till att avse samtliga fondstyrelsersförvaltningsberättelser. Formellt överlämnas årsredovisningen genom en skrivelsefrån regeringen till i samband med kompletteringspropositionen.Riksdagsledamöterna får därmed möjligheten att avlämna motioner med anledningav skrivelsen. Skäletlill atl en real redovisning nu införes för 1-3 fondstyrelserna är främst det reala avkastningskrav som har ålagts övriga fondstyrelser. Även om det inte finns något mot svarande krav för 1-3 fondstyrelser na har det ansetts önskvärt att få en enhetlig redovisning av fonderna inom ATP-systemet. Det som skil jer första-tredje fondstyrelserna från övriga styrelser förutom avkast ningskravet är bl a de löpande utgif terna för pensionsutbetalningar och administrationskostnader för all männa tilläggspensioneringen.