prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — UHÄ är dock självfallet berett alt -så snartstatsmakterna tagit ställning till kyrkomusikerutredningens förslag - närmareöverväga de frågor som fortfarande kan vara oklara i fråga om kyrkomusikerutbildningen. Musikaliskaakademien år kritisk till förslaget. Betänkandet anser ulan någon precisering att "MA (=akademien)har åligganden som även i den nya situationen måste fullgöras". Ifortsättningen talas om en expertgrupp som "lämpligen kan knytas tillUHÄ". Vad som därom säges motsvarar i stora delar just vad kyrko-musikkommitléi dag är, och utan atl här överskatta belydelse eller möjlighetertill att som "neutral mark" tjäna samordning och expert-hanteringvill hävda att kyrkomusikkommiltn är en sådan expertgrupp. Någrakommentarer härtill kan vara skäl atl ange. vill som framgår av vad som ovan anförtsoch senare tillkommer inte hävda atl dess nuvarande lägre kyrkomusikerulbildningskulle vara tillräckligt fidsenlig eller anpassad lill övrig utbildning för attbibehållas. Att dess Ivåstegs sommarkurser med mellanliggande brevkurs ersättsav det nya systemet och får annat huvudmannaskap är säkert fördelaktigt. Dock finner att etl stort behov kvarstårredan för den lägre Prop. 1987/88:144 utbildningen betr. samordning, inspektion och handledning, där nuva- Bilaga3 rande system med av utsedda examinalorer,censorer och lärare medger en intim närhet till verksamheten och en insikt omsituationen över hela landet av mycket stort värde. Självfallet kanen sådan kunskap och fortsatt samordning byggas upp på annal sålt, t.ex. inomUHÄ. Erfarenheten säger emellertid atl uppmärksamhet ständigt erfordras ochatt det inte räcker med rutinerad byråkrati, utan atl de kyrkomusikkonsinärligainsikterna är avgörande, och ofta i vad man kunde tro vara förhållandevistriviala ärenden. Till denkunskap som kyrkomusikkommitlén har, bidrager säkert på ett måhända svårmättsätt del lagstadgade uppdraget alt avge förslag liU domkyrkoorganisttjänsterna.Till detta uppdrag kommer en av hävd utvecklad insats i dispensärenden avskiftande slag och rådgivning gentemot domkapitlen som förmodligen inte saknarvikt och inte kan ersättas av byråkratiska ordningar. anser att den även skall upprättaförslag vid lillsältning av domkyrkoorganisitjänsler och alt medel för detexpertarbete som erfordras skall utgå för varje enskilt tillfälle fråncivildepartementet. Var hämtas samma samlade expertis någon annanslans? En slutsats av dessa synpunkter är atl det voreskäl i atl bibehålla kyrkomusikkommitlé som expertgrupp både för UHÄ och för domkapitlen (eller stiftsstyrelserna) och andra intressenter. Här skall inga synpunkter på kostnader anföras, men man kunde förmoda atl det inte kostar mer i än på annan plats. ifrågasätter behovet av en expertgrupp knutentill UHÄ. Då examination sker genom högskolans försorg torde högskolan hatillräcklig kompetens atl bevaka såväl dimensionerings- som övrigautbildningsfrågor. I myckel speciella fall torde kontakt kunna etableras medMusikaliska . är kyrkomusikerkommittén vid MusikaliskaAkademien den expertgrupp som svarar för de statliga sommarkurserna och somdessutom utgör den remissinstans som handhar komplicerade frågor som rörkyrkomusiken och kyrkomusikerna. Utredningen föreslår nu atl tillsätter en expertgrupp med övergripande ansvar i vissabestämda frågor. Stiftelsen biträder förslaget om alt en expertgrupp inomSvenska kyrkan tillsattes och förutsätter all lill denna knyts personer med förankringi Musikaliska . Övrig utbildning i anslutning fill kyrkomusikaliskverksamhet bör främst ses som en inomkyrklig angelågenhet. Initiativen börankomma på och utbildning, huvudmännenför diakonal utbildning och de kyrkliga folkhögskolorna. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Remissinstanserna tillstyrker förslaget. Särskilt betonasbehovet av fortbildningsmöjligheler för de lägst utbildade kyrkomusikerna. Det är rimligt att säsom föreslagils se övrig utbildning ianslutning fill kyrkomusikalisk verksamhet främst som en inomkyrkligangelägenhet, naturligtvis fmns det därvid behov av samverkan med dem somsvarar för den grundläggande utbildningen. Beträffande utbildning för kombinationsljänster är dettaen fråga som skall las upp i en inom ochutbildning initierad utredning. Det bör noteras att kombinationstjänster kankräva en något annan utbildning än ordinarie kantorsulbildning, men ändå gefull kompetens. Det är inte rimligt att t. ex. vid en ev. kombination av arbetesom kyrkomusiker och församlingsassistent den enskilde belastas med kostnaderför en fyraårig utbildning, mén erhåller samma lön som den som enbart harendera av de aktuella tvååriga utbildningarna. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) Regionstyrelseni framhåller i sitt remissyttrande alt den kompetens som finns viduniversitet och högskolor i regionen myckel väl kan lämpa sig för kurser medden inriktning som föreslås av utredningen. UHÄ har inga invändningar motutredningens förslag i detta avsnitt. Musikaliskaakademien erinrar om att den får statligt bidrag till kurser för orgelspelareoch har tillsyn över kurserna. Utan att förringa den expertis som kan finnas eUer byggasupp i kyrkans nämnd vill mena atl det kan finnas goda skäl för attbibehålla en extern tillsyn för denna kursverksamhet. Betänkandet anger ocksåatt det kan bli fråga om lägsta utbildning på olika sätt och pä olika håll ilandet (s. 209), och risken för alt ingen god samordning dä kommer till stånduppkommer. I och försig är den nuvarande ordningen smidig och kräver ingen egentlig tillsyn mer änför den ekonomiska hanteringen. Det ginge självfallet att överföra denredovisning som sker till kyrkans nämnd. Emellertid bör man inteunderskatta värdet av en samordning över hela fältet av kyrkomusikerutbildningen.Som etl led i strävan efter att höja musiklivet bör man utnyttja allamöjligheter till förbättrad samordning och "fillsyn". Redan detfaktum att det i betänkandet föreslås nya expertorgan liksom atthuvudmannaskapet blir ganska differentierat - SÖ för folkhögskolorna, UHÄ förhögskoleutbildningen (även i de fall den förläggs till ftis). och utbildning Prop. 1987/88:144 förefallerdet angeläget atl en samlad bedömning kan ske på etl Bilaga 3ställe. Med hänvisning till vad som sägs ovan under avsnitt 21 föreslårakademien atl dess kyrkomusikkommitlé får mera preciserade uppgifter inte minsti detta sammanhang. Detfinns anledning förorda etl mera samlat grepp över den "lägsta" kyrkomusikerutbildningen.När del (s. 209) förutsattes att vissa folkhögskolor utöver "denmålinriktade kanlorsutbildningen" också skulle undervisa "på en merallmän och elementär nivå", vore det värdefullt atl ge en klarare bild avde behov som faktiskt föreligger. Det förefaller befogal att begrundaen nivå som skulle ligga något över orgdspdarinty-gets (vilkel numerauppenbarligen inte ofta utfärdas), kanske ungefär motsvarande nuvarande stegI, organist- och kanlorsexamen eller något därunder. Denna kunde benämnas"stiftsexamen" med etl traditionsrikl namn och ges en tydligareställning. Vissa stift anordnar redan egna kurser (vid sidan av akademienssommarkurser), och dessa kunde stadfästas och ges elt för en stiflsexamenavpassat innehåll. uttalar sig i samma riktning. Ocksåi framliden kommer kyrkan att ha behov av kyrkomusiker med en lägre utbildningän den utredaren avser skall leda fram till kantorsexamen. På etlförhållandevis stort antal platser, t. ex. i glesbygder, torde de kyrkomusikaliskauppgifterna ej bli av sådan omfattning alt kyrkokantor kan anställas. Sombekant anställer då kyrkoråden orgelspelare. utför dessaorgelspelare en viktig och berömvärd insats. Då emmertid kvalitet är ett rätlvisekraväven för människor i glesbygd, måste frågan om utbildning av denna viktigagrupp kyrkomusiker lösas med vida större förståelse än utredaren visar. Hanmenar nämligen att problemet är av inomkyrklig karaktär och därför skallhandhas av kyrkan själv. Utredarens förslag är inte realistiskt. Kyrkan harhittills inte kunnat erbjuda denna utbildning och torde inte heller i framtidenkunna göra det. Även för denna utbildning, som har stor kulturell betydelse,särskilt för glesbygderna, måste staten ta sitt ansvar. En sådan visad omsorgom de små församlingarnas och pastoratens behov av lägre utbildadekyrkomusiker harmonierar väl med utredarens intentioner om en rikstäckande och kvalitafivtväl tillgodosedd kyrkomusikalisk standard. Kursinnehåll och kunskapskrav fördenna utbildning utarbetas lämpligen av en instans med både kunskap ochöverblick, t.ex. domkyrkoorganisternas förening. Utbildningens resultat, somskulle kunna redovisas i lämpliga prov, bör bli föremål för jämförandeutvärdering. Ett visst censorsförfarande är därför i hög grad önskvärt. Utredningenföreslår alt kyrkan själv tar initiativ och ansvar om.utbild ningen behöver förstärkas vilket,måste innebära, att fortbildningen får ökade resurser. Utbildningsbehovet för biträdande kyrkomusiker med låga veckotimtal och nuvarande orgelspelare måste kunna tillgodoses på ett fillfredsställande sätt. Alt sådana begränsade tjänster endast i etl fåtal falli framtiden skulle kvarstå finner arbetsgruppen inte plausibell: - i vart fall , inte i elt stift med så speciell struktur sorn . Lftredningensförslag tillslyrkes, men vi anser del vara ofullständigt. Förslaget tillkombinationstjänster mellan lärar- och kyrkomusikertjänster förulsälter en kopplingmellan lärarutbildning och kyrkomusikerulbildning. Här borde den så kallade "tvåämnesutbildningen"ge möjligheter att lösa problemet. Dessutom anser vi att delfortfarande kommer att finnas ett behov av en utbildning motsvarande dennuvarande "lägre organist- och kantorsexamen", framför allt för demindre tjänsternas behov och för att på delta sätt höja vikariernas kompetens.Domkapitlet eller annat regionalt organ bör ha intresse av atl ordna denna typav grundläggande utbildning med kompetenskrav enligt ovan, men utanexamenskrav. 1987/88:144 Bilaga 3 Förnärvarande råder brist på kyrkomusiker. Inom haransträngningar gjorts för att avhjälpa denna brist genom anordnandet av kurserför orgelspelare. Dessa kurser har rönt märkbart intresse. Enökning i behovet av kvalificerade kyrkomusiker kommer sannolikt atl märkas isamband med en omstrukturering ay den kyrkomusikaliska verksamheten. Det är dåsynnerligen angelägel alt utbildningsbehovet fillgodoses i olika delar avlandet. Möjligheterna för erforderlig rekrytering av kyrkomusiker måste för denordliga stiften garanteras genom att tillräckligt antal utbildningsplatserfinns vid utbildningsanslalterna i norrlandsområdet. Dekyrkomusikaliska sommarkurserna, som i många fall utgjort ett viktigt ochnödvändigt utbildningsalternativ, torde med all säkerhet behöva anordnas ännuför ett antal är framåt. Vivill också påpeka betydelsen av en ständig fortbildning, enligl de riktlinjersom vårt stifts utbildningsnämnd har dragit upp, och som innefattar bädearbetslagsfortbildning och yrkes/uppgiftsinriktad fortbildning. En sådanutbildning blir angelägen som uttryck för att kyrkomusikern är en centralresurs i en församlings gudstjänstarbete. De nya böcker, som antagits vid 1986års kyrkomöte, blir därvid ett viktigt gemensamt utbildningsmaterial, bl. a.för kyrkomusikern i församlingen. Övergångsvis bör ca 250personer med organist- och kantorsexamen få möjlighet alt komplettera sinutbildning med pedagogisk kurs för kyrkokantorer genom, sommarkurser i statligregi. Examinationen bör skötas av den föreslagna expertgruppen under UHÄ.Vidare bör ett antal studerande som redan har påbörjat kyrkomusikaliska studierunder få möjlighet alt avlägga organist- och kanlorsexamen. Förslagettillstyrks av länsskolnämnden i och Prop.1987/88:144 / . Universitets- och högskoleämbetet avstyrker atlexaminationen skall ligga under UHÄ:s ansvar. finner de föreslagna övergångsbestämmelsernaskäliga. Dock vill den påminna om atl om kyrkokantorsexamina skall fortsätta ihuvudsak som , om också under UHÄ, måste man kräva en översyn av denkurslitteratur som används där. har i väntan på det nu framlagdabetänkandet inte funnit anledning atl taga fram nytt material, men när det nuföreslås att dessa kurser skall fortsätta ända till 1996, är det alldelesofrånkomligt atl etl tidsenligt brevkursmaterial främst i musikhis-toriaframtages. bör det klargöras alt det för UHÄ blir en sannoliktbetungande uppgift att övertaga denna verksamhet. En förutsättning för atl denskall kunna bedrivas med framgång är - åtminstone under en övergångstid - attregelbunden inspektion sker både vid dessa kyrko-kantorskurser och att dennaockså utsträckes lill de folkhögskolor som får i uppdrag alt anordna sådan två-årigutbildning. En möjlighet att pröva vore atl finge i uppdragatt som utse censorer för dessa examina och att inspekteraundervisningen. Enligt förslaget skall cirka 250 personer med organist-och kantorsexamen kunna komplettera sin utbildning med pedagogisk examen 1988-1996.Cirka 100 outbildade skall kunna avlägga organist- och kantorsexamen 1988-1991vid sommarkurser på folkhögskolorna. Dessa skall senare kunna avläggapedagogisk examen . Vi har i mer än 30 orgelspelare somsaknar examen. Framför allt i de två norra sfiflen kan de långa avståndenmedföra att särskilt familjeförsörjare kan ha svårt att komma ifrån förkyrkomusikaliska studier. Vi vill att möjligheten för dem att avläggaorganist- och kantorsexamen och därefter pedagogisk examen skall utsträckasbetydligt längre än de få år som föreslås. För sådana outbildade kyrkomusikersom saknar allmän behörighet för högskolestudier men som har flerårig kyrkomusikaliskerfarenhet måste del dessutom finnas möjlighet atl dispensvägen bli anlagentill kyrkomusikaliska studier. Prop.1987/88:144 Bilaga 3 De totala kostnaderna för den kyrkomusikaliskaverksamheten kommer alt öka något på kort sikt. På kommer det altvara möjligt alt göra besparingar. Bland remissinstanserna råder en viss tveksamhet rörandeutredningens bedömning av kostnaderna för framliden, vilka inte har redovisatsi några siffror. Universitets- och högskoleämbetet, länsskolnämnden iÖstergötlands län, domkapitlen i och samt Nykyrka och Tynneredsförsamlingar år inte beredda atl la ställning till utredningens bedömning av deframtida kostnaderna. ,kyrkokamerala förening samt och kyrkUga samfälligheterdelar utredningens uppfattning, medan bl. a. i , Månsarpsförsamling och pastoral inte tror på oförändrade kostnader. i gör följande påpekande: Genom utredningens förslag omfördelas en del avkostnaderna för den kyrkomusikaliska verksamheten frän statliga organ(regering, arbetsgivarverk och domkapitel) till svenska kyrkanscentralstyrelse, pastoratsförbund, stiftsstyrelse och pastorat. Utredarenberör helt flyktigt kostnadsfördelningen mellan församling och pastorat.Domkapitlet vill förorda att pastoratet fär svara för de tunga kyrkomusikaliskakostnaderna, inte bara för löner ulan också för orgel och andra instrument. , statens löne- och pensionsverk (SPV), domkapitleni och , , centralstyrelseoch Geijerskolan anför olika skäl för ökade kostnader i någon form. Utredningenhävdar all några mer kostnader inte uppkommer för kanlorsutbildningen vidfolkhögskola. Därvid har utredningen dock räknat med ett bifall till SÖ:sförslag i anslagsframställningen för /87 om en fortsalt ökningav antalet bidragsveckor för folkhögskolor med mer omfattandemusikundervisning. Någon sådan ökning kom emellertid inte till stånd och SÖ hari sin anslagsframställning för /88 inte funnit det möjligt atlupprepa förslaget om en sådan ökning. En omfördelning inom oförändrad ram kanenligt SÖ:s mening skapa svårigheter för berörda skolor. Vid eventuell fortsatt statlig pensionering avkyrkomusikerna kommer SPV - i anslutning lill etl uttalande av regeringen åsid. 5 i proposition nr 174 lill 1981/, - att överväga att ta ut avgifter av huvudmän- Prop. 1987/88:144 nen även för de administrativa kostnaderna. Utredningensresonemang alt införandet av stiflsmusikertjänslerna inte medför ökadekostnader är något egendomligt eftersom man tidigare konstaterat atluppgifterna som sliflsmusikerna skulle utföra tidigare fullgjorts inom denuvarande domkapitlen. Antingen utgår utredningen från atl samtliga kyrkomusikerhandläggareinom har organislbehörighet eller menar man att dessa nuvarande handläggartjänsterskall dras in. önskar all utredningen klarare utsagt altinrättandet av stiflsmusikertjänslerna medför ökade kostnader om man intesamtidigt drar in nuvarande kyrkomusikerhandläggartjänsterna. Domkapitleti framhåller alt pastoratens kostnader ökar, när orgel-spdartjänslerläggs samman till kyrkokaniorsljänsl. Akademienhar inge möjlighet atl bedöma betänkandets påståenden om kostnaderna, då dessainte redovisas i krontal. Del synes sannolikt alt uppskattningen är riklig.Akademien måste för sin egen dd klargöra att inget säges om vilka kostnader detberäknas för "åligganden som även i den nya situationen måstefullgöras". Det kan förutsättas att överläggningar härom kommer lillstånd. Allkyrkomusikerulbildning utom den som bedrivs vid Sköndalsinslitutet finansierasmed statsmedel. fär via centralstyrelseanslag från kyrkofonden. bör behandlas på samma sätt somövriga utbildningar, förslagsvis enligl de normer som gäller för folkhögskolorsom bedriver motsvarande utbildning. Domkapitleti anser också atl rättviseskäl talar för statsbidrag till . Geijerskolanmenar, alt del krävs en ökad lärartäthet för alt man skall klara av allgenomföra kanlorsutbildningen. Dessutområder oklarhet beträffande läsårets längd. En utbildning, som ger 40 poäng perår, innebår 40 veckors studier. Folkhögskolornas läsår är normall 34 veckor.Ifall inte folkhögskolans kantorsulbildning får en motsvarighet tillhögskolans intensiv veckor och dessa kan förläggas till loven, mäste läsåretförlängas. Det innebär ökade kostnader för vinterkursen och en minskning av tidoch resurser för sommarkurser. Folkhögskolornasmusikutbildning fungerar även som förberedande utbildning tillmusikhögskolan, såväl till kyrkomusikerutbildningen som lill andra linjer.Dessutom ger folkhögskolorna redan nu förberedande utbildning för kyrkokantorsutbildningen.Behovet av sådan förberedande utbildning kommer antagligen atl öka. Musikutbildningenvid sidan av kyrkomusikerutbildningen måste på 142 folkhögskolans musiklinjeha ett så pass stort antal devplalser, att utbild- Prop. 1987/88:144 ningen kangaranteras kvalificerade lärarkrafier även i fortsättningen. Det Bilaga 3 kaninnebära att antalet platser på musiklinjen måste utökas. Därmed måste kanskeockså en ökning av det totala antalet elevplatser ske, eftersom musiklinjeninte enligt folkhögskoleförordningen får vara större än resten av skolan, inomvilken bl. a. ovannämnda förb. De ökade kostnadernaför kanlorsutbildningen kan således inte täckas genom alt medel tas frånresurserna för den övriga vinterkursen. Nuvarandekonkurser är viktiga både som breddning av kursutbudet och som rekryteringsbasför vinterkurserna. Inte heller från kortkurserna kan några nämnvärda resurserfrigöras. Detär viktigt, att resurser för läckande av de ökade driftskostnaderna garanterasinte bara i starten utan även i elt längre perspektiv. Med hänsyn till SÖ:snuvarande regler för bidragstak behöver delta uppmärksammas. Ökatantal lärartimmar innebär givetvis ökat behov av lokaler och instrument liksomav upprustning av de man har. Både till undervisning och övning krävsekonomiska insatser av engångsnatur även på folkhögskolorna. Kammarkollegiet,länsskolnämnden i , i , ochFalköpings kommun redovisar synpunkter på delar av utredningensförfattningsförslag. Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. I Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde ... 6 1 Inledning ....................................................................... 6 2 Allmänmotivering.......... ............................................. 7 2.1 Allmänna utgångspunkter ....................................... 7 2.2 Grunden för indelningen av denkyrkomusikaliska verksamheten 8 2.3 Den statliga detaljregleringenavskaffas ................ II 2.4 Obligatoriska kyrkomusikaliskauppgifter ................ 13 2.6 Kombinationsljänster ....................... ................. 23 2.7 Behörighetsvillkor ................................................. 26 2.8 Tillsättning av tjänster............................................. 28 2.9 Regleringen av kyrkomusikernastjänsteåligganden....... 32 2.10 Behovet av kyrkomusikalisk expertisi domkapitlen och stiftssamfälligheterna 36 2.11 Utbildningen av kyrkomusiker.................................. 39 2.11.1...................................................................... Utbildningenav kantorer 39 2.11.2 Utbildningen av organister............................. 46 2.11.3 Övrig kyrkomusikalisk utbildning.................... 49 3 Upprättatlagförslag....................................................... 53 4 Specialmotivering ......................................................... 54 5 Hemställan ................................................................... 61 6 Beslut ............................................................................ ... 61 Bilaga 1 Sammanfattning inlagen i kyrkomusikerutredningensslut- belänkande (SOU 1985: 55) Musiken i , . Bilaga 2Utredningens lagförslag....................................... ... 70 Bilaga 3 Remissammanställning över betänkandet (SOU 1985:55) Musiken i .................................. ... 72 Tryckeri, 1988 144