prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — --------- En höjning av avgifterna skulle därtill motverkaskogsbrukels ambi tion att gå över till miljövänligare men dyrare gödselmedel, vilket vi finner ologiskt. 5.14 Statskontoret:Den av utredningen föreslagna höjningen av miljöavgiften får ses som ett första steg på en lång och besvärlig väg mot en omformning avdet svenska jordbruket. En sådan höjning torde främst vara till gagn för miljön ochi sista hand komma att betalas av livsmedelskonsumenterna. Vi är tveksamma till den typen av avgifter. Om därtill jordbruket kompenseras för avgifter vidprissätt ningen på spannmål får en sådan avgifl troligen ingen effekt alls. 5.17Statens naturvårdsverk: Vid en höjning av avgifterna diskuteras Prop.1987/88:128 menar att även fosforn börfinnas med i dis- Bilaga 2 kussionen. Orsaken är att ett höjt fosforprismedför bättre utnyttjande av stallgödseln. Miljöeffekten blir därförväsentligt större än vad enbart en höjning av kväveprisel innebär. 5.19------------------------------ Kemikalieinspektionen: Kemikalieinspektionen,lantbruksslyrelsen och har i förslag till handlingsprogramför att minska hälso- och miljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedelanvisat hur användningen kan halveras . Höjda avgifter påbekämpningsmedel enligt utredningens förslag bör, om de genomförs, verka isamma riktning. Bekämpningsmedlens ekonomiska konkurrenskraft är dock, somutredningen framhåller, sädan att avgiftshöjningen inte med säkerhet leder lillnämnvärd minskning av förbrukningen. 5.20-------------------------- : Verketsaknar en större översyn av den svenska jordbrukssektorn i anslutning till analysen av åtgärderför att minska det svenska spannmålsöverskottet en översyn som också skullerymma konsekvenserna för samhället utanför jordbrukssektorn. Expertgruppenredovisar atl de svenska jordbruksföretagen är relativt okänsliga förprishöjningar på viktiga insatsvaror för produktionen. Enligt verketsuppfattning stärker detta argumenten för en översyn av bäde administrativa ochekonomiska styrmedel i jordbrukssektorn. Expertgruppen har inte helleranalyserat hur ett förändrat pris på spannmål skulle påverka användningen avkonstgödsel och bekämpningsmedel. finner inte att utredningen ger verketanledning att frångå tidigare redovisade uppfattningar. Behovet av merofattande samhällsekonomiska analyser och en analys av samordningen mellanekonomiska och administrativa styrmedel inom jordbrukssektorn kvarstår. Dettagäller även behovet av en anpassning av de använda styrmedlen till övrigaberörda samhällssektorer, bland dem energisektorn. 5.21--------------------------------- : Nämndentar inte ställning till om de föreslagna höjningarna på priset på handelsgödsel är rättmetod eller om nivån är rätt avvägd. 5.23---------------------------------- Statens maskinprovningar: EnligtMaskinprovningarnas uppfatt ning är del inte tillfredsställande atl del inom ramen för nuvarande regelverkför fördelning av miljöavgifterna på bekämpningsmedel och konstgödsel inte går att finansiera projekt för utveckling och provning av t. ex. från miljösynpunkteffek tivare spridare. Om delar av miljöavgifterna kunde disponeras för teknisk ut veckling och opartisk provning skulle odlarna kunna erbjudas metoder och utrustning, som gör det möjligt att minska mängden gödsel- och bekämpnings medel än vad som kan förväntas. 5.24------------------------------------ : Utredningenhar konstaterat att avgifter på handelskväve är elt trubbigt redskap.Därför blir förslaget om en viss avgiftshöjning i preventivt syfte och somfinansieringskälla för forskning, rådgivning och olika stimulansåtgärder myckettveksamt och orättfärdigt. Sverigeslantbruksuniversitet anser atl spannmälsöverskottet bäst löses med Prop.1987/88:128 andra metoder än avgifter på handelsgödsel och kemiska medel.Framför allt bör Bilaga 2 alternativa användningar av spannmålsarealenutvecklas. 5.25 Skogs- och jordbruketsforskningsråd:---------------------- Förslaget alt öka kostnaderna för lätllösligakvävegödselmedel medför atl alternativ till dessa exempelvis stallgödsel fårett högre värde. Härmed uppnås positiva miljöeffekter.------------------- 5.26 i län:- Enomställning av jordbruket ------- kräveren samordning av de ekonomiska, administrativa m. fl. och en uttalad viljeinriktning inom jordbrukspolitiken.Höjda miljöavgifter kan användas för atl stimulera denna omställning förutsattatt de influtna avgiftsmedlen i sin helhet återgår till jordbruket. Det ärviktigt atl de ekonomiska förutsättningarna för jordbrukarna speciellt iskogs- och mellanbygder inte försämras så alt driften måste läggas ner. 5.27 i : Närdet gäller avgifter pä handelsgödsel och bekämpningsmedel anser länsstyrelsenall intäkterna oavkortat skall återgå till jordbruket för forskning, rådgivningoch stimulans av miljövårdande åtgärder och miljövänligare produktion. Därmedtorde man också skapa ekonomiska motiv för att i ökad grad utveckla enproduktionsteknologi som är miljövänligare. Avgifterna på bekämpningsmedel och slråförkortningsmedelbör anpassas lill medlens verkliga behov saml riskerna och omfattningen avderas miljöeffekter. Det bör ytterligare övervägas om inte en kvotering av handelskvä-vemedelkan vara etl lämpligt kompletterande styrmedel i anslutning till en utbyggd rådgivning. 5.28 i : Enligllänsstyrelsens bedömning finns inte något användbart alternativ till avgiftersom styrmedel för handelsgödselanvändningen. tillstyrker därförden av arbetsgruppen föreslagna avgiftshöjningen på handelsgödselkväve i syfteatt förstärka de ekonomiska motiven för en bättre hushållning medväxtnäringen. En sådan åtgärd medför en tämligen liten sänkning av denekonomiskt opfimala kvävegivan, men den ger möjligheter alt användainflutna medel lill andra miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Ökade priser på handelsgödsel medför också etl effektivareutnyttjande av stallgödseln vars värde stiger i motsvarande grad. Frånmiljöskyddssynpunkt är delta särskilt angelägel eftersom brister i slallgödselhanteringenhar stor belydelse för jordbrukets miljöpåverkan. --------- anser atl miljöavgiften påbekämpningsmedel bör rela teras till dosen på samma sätt som gäller för prisregleringsavgiften. 5.29---------------------------------------- Länsstyrelseni län: Arbetsgruppen har föreslagit att miljöavgiften på handelsgödselkväve höjs. Omavgiftshöjningen genomförs vill , i likhet med arbetsgruppen,betona att avgifterna i sin helhet skall ålergä lill jordbruket förmiljövårdande åtgärder. Det kan resas flera invändningar mot en generell prishöjningpå handels- 89 gödselkväve som ett medelatt komma tillrätta med spannmålsöverskottet och Prop. 1987/88:128 miljöproblemen.En prisökning påverkar inte enbart användningen av handels- Bilaga 2 gödseli de områden där kväveullakningen är omfattande. Även andra grödor som kvävegödslaspåverkas. Jordbruksföretag med låg vinstmarginal kan komma att läggas ner meden minskad sysselsättning som följd. 5.30-------------------------- Länsstyrelseni : En ökad avgift på kvävegödselmedel skulle tillsammans medandra åtgärder kunna vara en åtgärd på vägen motmålet att lösa miljö- och överskottsproblemen. I betänkandet saknas dock enligtlänsstyrelsen ett tillräckligt underlag för alt bedöma hur stora effekter på kväveullakningenen avgiftshöjning ger i olika jordbruksregioner och vilka de ekonomiskakonsekvenserna blir för enskilda jordbrukare. Ettökat pris på handelsgödselkvävet medför atl stallgödselns värde ökar. Detta bör ge större ekonomiska förutsättningar för en bättre hantering och nyttiggörande med minskat kväveläckage som följd. Ibetänkandet föreslås en princip alt influtna avgiftsmedel i sin helhet skall återgåtill jordbruket för miljövårdande åtgärder. Som exempel på sådana ätgärderanges odling av fånggrödor och alternativa odlingsformer. delardenna uppfattning men vill särskilt peka på att också andra miljövårdsåtgärderinom jordbruket bör stimuleras genom bidrag t. ex. utbyggnad av gödselvårdsanläggningarför att kunna lagra hela årsproduktionen av stallgödsel, utveckling av bättrespridningsmetoder för stallgödsel och odling av energi- och proteingrödor. 5.31------------------------- Länsstyrelseni : En ökning av avgifterna på handels gödsel skulle emellertid öka stallgödselns konkurrenskraft och motivera utbygg nad av lagringsmöjligheterna och övergång till vårspridning av gödseln. Det är således prishöjningens sidoeffekter snarare än dess direkta inverkan på avkast ningen och kväveullakningen som skulle utgöra motivet. Man måste dock vara klar över att handelsgödselns betydelse som produktionsfaktor skiljer sigavsevärt mellan företag och att detta skapar svårigheter när det gäller att återföradessa medel till jordbruket pä ett rättvist sätt. tillstyrker i vartfall en måttlig ökning av miljöavgiften på handelsgödsel. 5.34---------------------------- Länsstyrelseni : I syftet att förbättra miljön och samtidigtsänka produktionen kommer avgifter på kemikalier och handelsgödsel kombineratmed ett arealbidrag vara ett verksamt medel. 5.35---------------------------- Länsstyrelseni : En generell höjning av prisregle ringsavgifter och miljöavgifter på handelsgödsel, kväve och kemiska bekämp ningsmedel är dock en åtgärd som jordbrukare i inte bör drabbas av. ----- Länsstyrelseni föreslår att dessa avgifter samt den eventuellahöjningen av avgifterna återförs till länels jordbrukare. Detta kan ske genom en höjning av Norrlandsstödet eller på annat sätt. har den miljöin- riktade rådgivningen enbart kommit jordbrukare i de intensiva jordbruksbyg derna till dd. 5.36---------------- Agrifack: Orimligthöga avgifter på växtnäring och bekämpnings- Prop. medel kan leda till en kvalitetsmässigt sämre produkt; lågproteinhall, bildning av Bilaga 2 mykotoxiner etc. I sin tur kan det medföra ett ökat importbehov av t. ex. kvalitelsvete,samt ökade kvantiteter undermålig vara som skall omsättas på utlandsmarknaden. Dessutom drabbar en höjning av produktionskostnadernauteslutande den enskilda jordbrukaren som redan nu är ekonomiskt hårt pressad. Om ändå beslutar om avgifter på kvävegödsel- ochbekämpningsmedel anser Agrifack att de oavkortat skall föras tillbaka tilljordbruket. Jordbrukets negativa andel i miljövårdsfrågorna torde påsikt till inte oväsentlig del kunna åtgärdas genom pedagogiskt riktigttillrättalagd information, samt t. ex. bidrag för gödselvårdsanläggningar m. m.och inte genom avgifter som expertgruppen föreslår. Utredningens förslag bör vila för att ytterligareerfarenhet av effekten av redan beslutade åtgärder skall erhållas. Näringen börges visst andrum för anpassning och dess kreativa förmåga att finna nyaalternativ till traditionell spannmålsodling bör ges tid att verka.Ytterligare höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör iavvaktan på dessa erfarenheter anstå eller avföras helt från dagordningen. 5.37-------------------------------------- Landsorganisationeni : LO avstyrker gruppens förslag om en höjning av miljö- och prisregleringsavgifterna förkväve och kemiska bekämpningsmedel. Avgifterna skall användas till attfinansiera spannmålsöverskottet samt vissa rådgivnings- ochforskningsinsatser. LO anser att man kan använda prissättningen på spannmål föralt uppnå dessa mäl. Priset på spannmål påverkar också miljön. Omspannmålspriserna sänks blir det mindre lönsamt att använda stora insatser avhandelsgödsel och bekämpningsmedel för att åstadkomma stora skördar. 5.38-------------------------------------------- : TCO anser att utredningens förslag till höjda miljö- och prisregleringsavgifter påhandelsgödselkväve är ett alltför trubbigt instrument för att åstadkomma önskadeffekt. Det krävs mer selektiva och varierade metoder, anpassade efter lokalaförutsättningar. TCO konstaterar att det också är angeläget att kommatill rätta med felaktig hantering av stallgödsel och de miljöeffekter somföljer av detta. Det är också angeläget.att stimulera minskad användning avkemiska bekämpningsmedel. Därför tillstyrker TCO förslaget till höjda miljö-och prisregleringsavgifter på kemiska bekämpningsmedel. 5.39 : Vi anser attkväveavgifterna inte fun gerar som styrmedel för atl nå det avsedda kombinerade produktions- och miljö målet. Kväveavgifter är ingen bra finansieringsform. Vi har redan prisförhållan den som uppmuntrar till ekologisk effektivitet. Tekniskt vore det bättre med en neutral finansiering genom budgetmedel eller modifierad prissättning på spann mål (tvåpris). Kväveavgifterna har några stora nackdelar: Alla kvävegödslade grödor får bidraga till spannmålensfinansiering, bland dessa flera önskade ersättningsgrödor. vi får en tendens motminskad proleinhall i spannmålet, vilket försvårar dess Prop. 1987/88:128 användning både hemma och för export. Svenskajordbrukare får hårdare villkor än andra jämförbara länders, vilket försvårarutvecklingen av nischprodukter för export. Storaavgifter kan medföra betydande administrativa problem med återbetalning. 5.40------------------------------------- Handelnssamarbetsorgan i jordbmksfrågor: Att med generella avgifterfördyra handelsgödselkvävet för att därigenom minska användningen och avkastningen är knappast någon lämplig väg att minska den totala spann målsproduktionen. ----- Förvår del mäste vi bestämt avstyrka höjda avgifter. ärinte elt effektivt medel för att komma till rätta med övergödsling och över driven eller felaktig användning av bekämpningsmedel. 5.41------------------------------ : Betänkandet redovisar inget somtalar för att höjda avgifter på handelsgödsel resp. bekämpningsmedel skulleminska spannmålsöverskottet eller medföra minskad förorening av vattenområden.Däremot innebär höjda avgifter på produktionsmedel dyrare livsmedel eller sämrelönsamhet för lantbrukarna. Förbundet motsätter sig därför helt de föreslagnaavgiftshöjningarna. 5.42---------------------- : Då effekterna av en avgiftshöjning kan bedömasfå en marginell effekt på förbrukningen av kvävegödsel och då KF icke bedömerfinansieringsformen som ändamålsenlig ur konsumentsynpunkt avstyrker KFförslaget om höjd avgift för atl öka prisregleringsmedlen. Förslaget har ävenen inflationsdrivande effekt vilket också talar emot avgiftshöjningen. ----- Miljöavgifterhar enligl KF:s uppfattning en annan karaktär än dentidigare föreslagna prisregleringsavgiften då avgiften inte skall kunna åberopasvid prisförhandlingarna. KF tillstyrker i princip utredningens förslag att höjamiljöavgiften enär denna typ av avgift borde ulgöra en betydligt större stimulanstill alt minska förbrukningen av kvävegödsel än prisregleringsavgiften. KFfinner dock en brist i utredningen genom att inte de föreslagna avgiftshöjningarnapreciseras. Föratl minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och stimulera lill alternativinom växtskydd och ogräsbekämpning föreslår gruppen atl miljö- och prisregleringsavgiflernapå kemiska bekämpningsmedel höjes generellt. Förslaget är av principiell natureftersom inga prishöjningsförslag anges. Gruppen anser dock att såvälavgiftsnivån som användningen av influtna medel bör avvägas på samma sätt sombeträffande handelsgödselkväve. KF har samma syn på dessa förslag sombeträffande förslagen gällande kvävegödselmedel. 5.43------------------------- : Den föreslagna generella minskningen avanvändningen av handelsgödselkväve anser LRF vara omotiverad, bl. a. mot bakgrundav den pågående nedgången i kväveanvändningen. De av miljöskälmotiverade skälen för en minskning av kväveanvändningen varierar starkti olika områden, varför selektiva åtgärder är effektivare. samfidigtvara alt livsmedlen inte onödigtvis skall fördyras av åtgärder som inte är Prop.1987/88:128 nödvändiga med tanke på livsmedelskvalitet och miljö. Den föreslagna höjningen av avgifterna och därmed avhandelsgödselpriset torde regionalt ge varierande effekter inom växtodlingen. ------- LRF lar bestämt avstånd från eventuella höjningarav miljöavgifter och prisregleringsavgifier på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. I stället förordas en ökad satsning på rådgivning ochförsöksverksamhet samt åtgärder som direkt riktas mot de regionall avgränsadeproblemområdena. --------- LRF vill kraftigt understryka alt jordbrukelsoch speciellt spann målsodlingens ekonomiska situation är starkt pressad, varför utrymmet för ytter ligare kostnadsökningar är obefintligt. Höjda miljöavgifter måste därför tas utpå marknaden och därmed leda till höjda konsumentpriser. 5.44---------------------------------------------- Samarbetsgruppenför alternativ odling: Vi delar uppfattningen att höjda avgifter införs på de insatsmedel som driver på ökadöverproduktion och miljöbelastning. Prishöjningen skall gå tillbaka tillnäringen och betala överskottet. ------- En radikal höjning påskyndar mycket snabbiomläggningen av Inte på så sätt alt höjda avgifter påkväve medför sänkning av spannmålsöverskottet , utan atl innan den effekten uppnåsblir det direkt lönsamt att gå över lill annan odlingsform. Det blirlönsamt att odla sitt eget kväve.----- ------- SAO har drivit kravet på att genomavgifter belasta de insatsmedel som driver pä ökad överproduktion ochmiljöbelastning. På detta sätt kan man stödja och göra del lönsamt för deföretag som lägger om till en bättre miljö- och resurshushållning i sinaodlingsmetoder. Ju högre avgifter som införs på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel som införs, ju mer företagsekonomiskt attraktiv blir alternativ odling. En ytterligare effekt blir att det blir ganska enkelt attuppnå målet att halvera bekämpningsmedelsanvändningen. 5.45------------------ : Kortsiktigt kommer ökadeekonomiska bördor främst att drabba berörda odlare, men på överförsdessa till konsumentledet. Det gäller således atl väga positiva effekter förmiljön och samhället i stort mot en negativ påverkan för den enskilde odlaren.Mot denna bakgrund framstår det som angeläget att se dessa frågor i ettutvecklingsperspektiv. Beslut om höjda avgifter på produktionsmedlen måsteparas med beslut om ökade resurser för utveckling av produktionsteknik ochproduktionsmedel. Prakfiskt innebär detta en utveckling av odlingssystem och sortmalerialinom jordbruk och trädgård, som medför ett minskat läckage och om möjligt oförändradodlingsekonomi vid lägre insatser av gödselmedel och växtskyddsmedel. 5.46---------------------------------------------------- Leverantörsföreningenför lantbruksmaskiner: Vi förordar en minskning av "proteinbelöningen", så att manfår en naturlig motivation hos den enskilde lantbrukaren att minskakväveanvändningen, hellre än kraftiga prishöjningar på kväve, vilket ju avgruppen framhålls som en osäker väg. 5.47------------------------------------------------------ : Höjda gödselme- Prop. delsavgifier slår igenom iskogsgödslingskalkylerna med försämrad Bilaga 2 lönsamhet som följd.-- ------- Minskad skogsgödsling måste följas av sänktavverkning för alt såväl kompensera direkt bortfall av de framgödslade volymernasom en ökad ransonering av den äldre skogen. En sådan utveckling är inteönskvärd vare sig ur samhällets eller skogsnäringens synpunkt. 5.48----------------------------------------- Svenska fabriksarbetareförbundec uppfattning är resultatet av en sådan i och för sig måttlig prisökningsom föreslås i betänkandet svårt att överblicka med hänsyn bl. a. till destora regionala variationer i jordbrukels inriktning och omfattning sombeskrivs i utredningen. ------- Förbundet anser det viktigt att framhålla att dentotala förbrukningen av handelsgödsel i har minskal under senare år.Kväveförbrukningen är avsevärt lägre hos oss än i flertalet västeuropeiskaländer. Den föreslagna prishöjningen på kväve kan bara förväntaspåverka spannmålsöverskottet marginellt. Om incitament kan skapas för allförändra markanvändningen och djurhållningen kan delta, förutom de positivaeffekterna på miljön, också förbättra balansen i spannmålsodlingen. ------- Mot bakgrund av de ovan beskrivna förhållandenaavvisar Svenska Fabriksarbetareförbundel bestämt de föreslagna avgiftshöjdningarna. 5.49- : [fillstyrkeratl] miljö- och prisregleringsavgiflerna på kemiska bekämpningsmedel höjsgenerellt och väsentligt. ------- priset på handelsgödsel och kväve ökas ytterligareför all genom avgifter ge incitament till en bättre hushållning medväxtnäring, saml att de på så sätt influtna medlen bör användas inomjordbruksprisregleringen. 5.50-------------------------------------- : Förbundet motsätter sig en gene rell höjning av reglerings- och miljöavgifterna som ett styrmedel för minskningav såväl miljöföroreningar som minskning av spannmålsproduktionen. En drastisk höjning av kväveavgifterna skulle främst i mellanbygderna kunna få effekter för sysselsättningen, i första hand då för den anställda arbetskraften. En lägrelön samhet skulle ocksä medföra nedläggning av jordbruk, vilket i sin tur motverkar satsningarna på en levande landsbygd och ett öppet landskap. Enligt förbundets mening har arbetsgruppen i sitt arbete imycket liten utsträckning beaktat de negativa effekterna av kväveavgifter ochdärmed minskad intensitet i odlingen. ----- På samma grunder som redovisats för kvävetavstyrker förbundet en generell höjning av avgifterna på kemiskabekämpningsmedel. Användning av kemiska bekämpningsmedel kan vara nödvändig i vissa odlingar, om det skall vara möjligt atl med rimlig lönsamhet bedriva dessa. 5.51 : En minskad användning av kvävegödsel och kemiska bekämpningsmedel kan åstadkommas på olika sätt. SNF före språkar en kombination av kraftigt höjda priser (genom höjning av miljö- och regleringsavgifterna) och en utökad rådgivning. 5.52Sveriges fiskares riksförbund: [Förbundet] tillstyrker förslaget om Prop.1987/88:128 att handelsgödselanvändningen skall minska med minst 30"Jo. Vi lillstyrker också Bilaga 2 förslaget om att öka kostnadernaför användning av kväve. --------- [Förbundet] tillstyrker också atl förslaget omatt mängden bekämp ningsmedel kraftigt mäste reduceras. Miljöavgiften på bekämpningsmedel måste förändras sä att lägdospreparaten fördyras i proportion till effektiviteten. 5.53------------------------------- avvisar förslaget om ytterligare höjning av miljö- och prisregleringsavgiflerna på handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. finner det mer naturligt att dessaavgifter avskaffas. är del en främmande tanke alt lösaett strukturproblem inom en gren av näringslivet genom att medvetet sänka produktiviteten. 5.54--------------------------------------- Sverigeskemiska industrikontor: Ingen saklig grund [finns] föratt användningen av växtskyddsmedel generellt bör minskas avhänsyn till miljön. Därmed finns heller ingen anledning för att dessa medelskall beläggas med miljö-och regleringsavgifter. --------- Användningen av handelsgödsel har redan nu ivårt land en nedåt gående trend. Ytterligare avgiftshöjningar kan bli negativa för svensktjordbruk och den industri som är anknuten därtill. ------- Att lägga avgifter på handelsgödsel, när orsakentill urlakning då en sådan förekommer mera torde vara att söka i hanteringenav stallgödsel, förefaller olämpligt. Att beskatta en vara för eventuellaofullkomligheter i användningen av en annan vara torde i varje fall te sigfiskalt oetiskt. 5.55------------------------------------------- : SLIM anser, all det inte kan vara rätt åtgärd att i ett läge med stortspannmålsöverskott utöka finansieringsunderlaget för en storspannmålsproduktion, om man vill reducera spannmålsöverskottet. Avgifternastimulerar i stället spannmålsproduktionen genom atl spannmålsproducenterna fårtillbaka mer än de själva betalat i avgifter, och avgifterna motverkar därmedsitt eget syfte. Andra grödor utan överskott (sockerbetor) och grödor med egenfinansieradeöverskott (oljeväxter) drabbas däremot orättmätigt av ökade kostnader för attfinansiera spannmålsöverskottet. Principen för all jordbruksproduktion börenligt SLIM vara att varje gröda skall bära sina egna kostnader, dvs.sektorsvis ekonomi. ------- Det är en brist i utredningen, att man i sä höggrad har koncentrerat sig