prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Egendomsnämndensledamöter och suppleanler skall väljas av stiftsfullmäktige för varjevalperiod. Anlalel ledamöter skall vara minsl fem och anlalel suppleanler minsldelsamma som anlalel valda ledamöter. Kyrkofondens fastigheterskall förvaltas av kammarkollegiet. förslag:Överensstämmer huvudsakligen med mitt förslag (betänkandet dd 1 s. 163-164,del 2 s. 77-87 och 179-185). Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran av flertalet remissinstanser.De som avstyrker förslaget gör del främsl med hänvisning till alt del statligaintresset i den specialreglerade egendomsförvallningen enligl förslagetförblir oförändrat och atl della bäst tillgodoses av en statligförvaltningsmyndighet. och anser all pastoraten själva skall bestämmaarrendevillkoren för de jordbruk de förvallar och föra sin egen talan iarrendetvister. Ett par instanser ifrågasätter behovet av en egendomsnämnd iStockholms stift. Bakgrunden till mittförslag: Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet med ansvar för denspecialreglerade kyrkliga jorden, d.v.s. kyrklig jord enligl lagen (1970:939)om förvaltning av kyrklig jord. Regionallhar sliftsnämnderna och boställsnämnderna, som är statliga Prop. 1987/88:31myndigheter, förvaltningsansvar för denna egendom. Sliflsnämnder finns i varjestift utom i . Biskopen eller någon annan som regeringen-förordnar ärordförande. Därutöver finns fyra av regeringen utsedda ledamöter. av viss kyrklig egendom skall nämnden ha tillsyn över allspecialreglerad kyrklig fast egendom i stiftet samt handlägga ärenden om köpoch försäljning. skall också företräda pastoraten iartendelvister. I stiften finns fiera boställsnämnder bestående av enordförande och tvä andra ledamöler utsedda av . Boställsnämndernaär självständiga myndigheter med beslutskompetens och med rådgivande funktiongentemot pastoraten och stiftsnämnden i främst jordbruksfrågor. En centraluppgift för dem är att bestämma villkoren för arrendeupplåtelse avlöneboslällenas jordbruk. Kyrkligjord är förutom prästgård och biskopsgård följande faslighels-slag: löneboställe,jord vars avkastning är avsedd fill avlöning av församlings präster i ell visst pastoral. präsllönefondsfastighet,jord som förvärvals för medel ur flera pasto rats präsllönefonder och vars avkastning skall bidra till lön åt försam lingsprästerna i dessa pastoral. Prästlönefonderna förvaltas av ten och beslår av medel frän försäljning av löneboställen. kyrkofondsfastighet,jord vars avkastning tillförs kyrkofonden. församlingskyrkasfaslighet, }ord vars avkastning är avsedd för församlingskyrkas behov. domkyrkasfastighet, jord vars avkastning är avsedd för behov. Ansvaretför fastighetsförvaltningen är fördelat på följande säll. Stiftsnämndenförvallar löneboställes skog, präsllönefondsfasligheler, kyrkofondsfastigheter,domkyrkas fasligheter ulom i - och biskopsgärden. Pastoratet förvaltarlöneboställes jordbruk saml prästgårdar. Församlingen förvaltarförsamlingskyrkas fastigheter. Förvaltningenav den kyrkliga jorden skall inriktas pä att egendomens avkastningsförmågatillgodogörs på ekonomiskt bästa sätt. Därvid skall naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen beaktas i skälig omfattning. De förvallandeorganen skall dels verka för en rationalisering av den kyrkliga jorden, delsmedverka i arbetet med strukturrationalisering av landets jord- och skogsbruk.Jag vill erinra om all kyrkofondens styrelse fick regeringensuppdrag att utreda möjligheterna alt öka avkastningen av den kyrkligaegendomen. Kritikhar i olika hänseenden förts fram fram mol lagstiftningen om förvaltningen av kyrklig jord. Som etl led i en strävan att förenkla förvalt ningen av den kyrkliga egendomen upprättades i en promemoria (DsC 1984: 13) om öveisyn av bestämmelserna om förvaltning av kyrklig jord. Sedan denna remissbehandlats lämnade regeringen en proposition till med förslag bl. a. om vissa förenklingar av förvaltningen (prop. 1986/87:13). Förslagen hade tillstyrkts av kyrkomöte. Nägra av dessa förslag, däribland införande av den s. k. två instansprincipen i överklagningsärenden, träder i kraft den 165 (prop.1986/87:13, KrU 8, rskr. Därmed harjag fillgodosetl kommil- Prop.1987/88: 31 tens förslag om en förenklad besvärsordning, som vunnit allmäntstöd vid remissbehandlingen. Ytterligare förenklingar har genomförts genom ändringari förordningen (1971: 860, ändrad : 831) om förvaltning av kyrkligjord. Eltav förslagen i propositionen syftade lill all minska del stora anlalmyndigheter som har atl befatta sig med den kyrkliga jordförvallningen.Regeringen föreslog nämligen alt boställsnämnderna skulle avskaffas och derasförvaltningsuppgifter övertas av respektive förvaltare av de olika slagen avkyrklig jord. Sålunda skulle församlingarna och pastoralen själva få bestämmavillkoren för arrendeupplåtelse pä de fasligheter som de förvallar och ävenföra talan i arrendetvister. Härigenom skulle det kyrkokommunala inflytandetöver förvaltningen av den specialreglerade kyrkliga egendomen öka.Sliftsnämnderna. skulle överta boställsnämndernas fillsynsuppgifter. Emellertidavstyrkte kulturutskottet i sin hemslällan förslaget (KrU 1986/87:8). Utskottetansåg alt del inte fanns skäl atl föregripa den allsidiga prövning av organisation som får göra med anledning av den vänladepropositionen med förslag om ny lokal och regional organisation i . biföll ulskpltets hemställan. Skälenför mitt förslag: Genom de föreslagna obligatoriska stiftssamfälligheterna fårsvenska kyrkan en kyrkokommunal organisation pä stiftsplanet som representerarförsamlingarna (avsnitt 3.2). Stiftssamfälligheterna har miöjlighet all byggaupp en sammanhållen förvaltningsorganisation för bäde gemensamma kyrkokommunalaangelägenheter och de statliga förvaltningsuppgifter som överlämnas åtsamfälligheten. Flera statliga förvaltningsuppgifter förs enligl milt förslagöver bl.a. från domkapitlen till stiftsstyrelserna (avsnill 3.2.5). Den nyasammanhållna organisationen bör också kunna sköta de frågor som nustiftsnämnden och boställsnämn-. derna svarar för. Jag ansluter mig därför tillkommilléns förslag all sliftsnämnderna och boställsnämnderna avskaffas ochersätts med en obligatorisk nämnd i varje stift: egendomsnämnden.Ledamöter och ersättare skall väljas av stiftsfullmäktige för varje valperiod.Anlalel ledamöler skall vara minst fem och antalet suppleanter minst delsammasom anlalet ledamöler. Egendomsnämndernaövertar stiftsnämndernas och boställnämndernas uppgifter Denremissbehandling av departementspromemorian (Ds C 1986: 13) som föregick den förut nämnda propositionen (prop. 1986/87: 13) stödde försla get alt avveckla boställsnämnderna. Uppfattningarna gick däre.mot isär i frågan om vart deras uppgifter skulle föras. Jag stannade för en lösning som skulle öka det lokala ansvaret för förvaltningen av den kyrkliga jorden. Under riksdagsbehandlingen framfördes synpunkter som har mo tiverat nya överväganden. a. uttalades farhågor för all pastoraten inle skulle komma all bestämma arrendevillkoren pä elt tillräckligt enhetligt och kompetent säll. Jag ansluter mig därför till kyrkokommitténs förslag 166 atlegendomsnämnderna skall överta samtliga de uppgifter som enligt lagen Prop.1987/88: 31 (1970:939) och förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrkligjord ankommer pä de nuvarande stifts- och boställsnämnderna. Jag vill dåsärskilt framhälla all de nya egendomsnämnderna till skillnad från sliftsnämndernaär kommunala organ, vars ledamöter väljs av företrädare för samtliga stiftetskyrkliga kommuner. Mitt förslag gär därför enligl min mening ändå dem tillmötes som efterlyst ell ökal lokalt inflytande över förvaltningen pästiftsplanet av den kyrkliga jorden. skapas förutsättningar för enenhetlig och kompetent behandling av arrendevillkor m. m. Förslaget stöds medfä undantag av de remissinstanser som yttrat sig över kyrkokommitléns förslag idenna del. Kyrkomötet har i sill yttrande (KL 1987:5 avsnitt 3.5.2) inte haftnågol att erinra mol förslaget i denna del. Jagförutsätter atl de förslag till arrendevillkor, som egendomsnämnden skall taställning till, utarbetas efter samräd med de kyrkliga arrendatorer-na.Egendomsnämnden har att själv bestämma hur etl sådant samråd skall gå lill.Sådan samverkan förekommer enligl vad jag inhämtat regelmässigt och i skiftandeformer bl. a. inom fastighetsförvaltningarna hos nägra kommuner ochuniversitetet i . Jag delar också den bedömning av del stora värdet avetl organiserat samräd mellan jordförvaltare och arrendatorer, som uttrycks ien skrivelse i frågan frän jordbruksarrendato-rers förbund. sådantorganiserat samråd kommer lättare till ständ i egendomsnämndens än i deenskilda församlingarnas eller pastoratens regi. Löneboställenasavkastning ett kyrkokommunalt intresse Någraremissinstanser, bland dem kammarkollegiet, har mot förslaget att en nämnd skall ha del regionala förvaltningsansvaret invänt alt del statliga intresset inte ändras och att det bäst tillvaratas av en statlig myndighet. Jag delar inle hell den uppfattningen. Innan reformen av syste met för ekonomisk utjämning mellan församlingar och pastorat genomför des är 1983 hade staten etl intresse av alt för kyrkofondens räkning bevaka atl löneboställena gav skälig avkastning och atl kapitalel inle minskades. Del fanns en nära anknytning mellan pastoralens prästlönetillgängar och finansieringen av lönekostnaderna. De avgifter som pastoraten nu har att betala till kyrkofonden på grundval av sill egendomsinnehav baseras när det gäller löneboslällen på taxeringsvärden och är inte beroende av avkast ningen. Denna är en allmän inkomstpost för pastoraten, som påverkar deras ekonomi, inle kyrkofondens. Därför överväger enligl min mening del kyrkokommunala intresset. Slalens intresse begränsar sig lill en allmänTcontroll över alt kyrklig egendom inle förfars eller används till andra ändamäl än del ursprungligen avsedda. Jag bedömer att statens behov av överinseende tillgodoses med lagstiftningens riktlinjer för för valtningen och den roll som kammarkollegiet har som överprövande myn- 167 dighet. Kammarkollegietskall förvalta kyrkofondsfastigheterna Prop. 1987/88: 31 Kammarkollegietanför i sitt remissvar i fråga om kyrkofondsfastighelerna att slaten har ettbehov av insyn i förvaltningen som blir svårt alt tillgodose medkyrkokommitténs förslag. Jag delar denna bedömning. Statlig förvaltningsrevisionsker inte i . I kyrkofonden finns elt kyrkokommunall menäven etl betydande statligt intresse. Jag föreslår därför atl kammarkollegiet,som är förvaltare av kyrkofonden, övertar stiftsnämndernas förvaltningsansvarför kyrkofondsfastighelerna. Kammarkollegiet bör dock få en möjlighel altuppdra ål en egendomsnämnd eller nägon annan förvaltare alt sköta den löpandeförvaltningen. Jag förutsätter alt kammarkollegiet utnyttjar denna möjlighel. Isamband med övertagande av dessa arbetsuppgifter bör kammarkollegiet fä rällatt använda kyrkofondsmedel för att betala kostnader för utredningar i ärendenom köp och försäljning av kyrklig jord. Egendomsnämndenfår med mitt förslag i huvudsak följande uppgifter: - förteckna och ha lillsyn överden kyrkliga jorden i stiftet, - förvalta löneboslällensskogsinnehav, präsllönefondsfasligheler, domkyrkas fastigheter ochbiskopsgård, - företräda den kyrkliga jorden iärenden om upplåtelse av vissa nyttjanderätter m. m., - besluta om arrendevillkor vidupplåtelse av kyrklig jord på arrende för jordbruk, - handlägga ärenden om tillståndtill köp, försäljning och byte av kyrklig jord. Degrundläggande föreskrifterna om egendomsnämnderna och om förvaltningen av denkyrkliga jorden bör ges i en ny lag om förvaltning av kyrklig jord. Denuvarande principerna för förvaltningen av kyrklig jord påverkas inle av mittförslag. Ingelhindrar enligl min bedömning all sliflssamfälligheten drar nytta avegendomsnämndens särskilda kompetens och uppdrar åt den att förvalta ävenkyrkokommunall ägd fasl egendom som är gemensam för stiftet, t.ex. enstiftsgård. fär enligt mitt förslag en egendomsnämnd. Dess egendomsförvaltning sköts nu för stifts räkning av sliftsnämn derna i och . När enligt förslaget det kyrkokommunala inflytandet över förvaltningen stärks, är del självklart atl stiflssamfällighe len i måste göra della gällande genom en egen egendoms nämnd. Det är visserligen riktigt, som nägra remissinstanser påpekar, atl den kyrkliga jorden i stiftet har liteii omfattning och fordrar mindre förvalt ningsresurser än i övriga stift. Men som jag anmärkt kan egendoms nämnden få i uppdrag alt förvalta även annan egendom. Jag förulsäller att stiflssamfälligheten i anpassar egendomsnämndens orga- 168 nisafiontill de behov man har, t.ex. genom samverkan med grannstiftens Prop.1987/88: 31 egendomsnämnder. Egendomsnämndenhar elt självständigt ansvarsområde Egendomsnämndenblir enligl milt förslag en obligatorisk nämnd tillsatt enligt ensärskild lagsfiftning. Den fär specialreglerade uppgifter, som den har ettsjälvständigt ansvar för. Den får egna beslutsbefogenheter. Med valet avledamöter och i viss män genom sina anslag till den organisation som denspecialreglerade förvaltningen kräver kan stiftsfullmäktige utöva inflytandeöver verksamhetens inriktning. Däremot kan stiftsfullmäktige inle ingripa iegendomsnämndens myndighetsutövning på det specialreglerade omrädet. nägot så grundläggande som att fastställa årsplan för förvaltningen av denkyrkliga jorden och att besluta om fördelning av vinst och förlust iskogsförvallningen. Stiftsnämndernas kompetens och rutiner förs sålundaoförändrat över till den nya organisationen. Enligtgällande bestämmelser skall ledamöterna i stiftsnämnderna ha insikt i jordbrukeller skogsbruk eller eljest vara förfarna i allmänna värv. Flera remissinstanserhar liksom kommittén föreslagit alt motsvarande krav skall ställas påledamölerna i de föreslagna egendomsnämnderna. Jag är emellertid inte bereddatl i lag ange nägra särskilda kompetenskrav för ledamöterna i egendomsnämnden,som är en nämnd. Jag vill dock gärna framhålla att dagens stifts- ochboställsnämnder representerar en myckel bred sakkunskap och personligerfarenhet när det gäller jord-och skogsbruk och därmed sammanhängande tekniskaoch ekonomiska frägor. Med de uppgifter som egendomsnämnderna övertar frän dennuvarande nämndorganisationen och med de ytterligare angelägenheter somstiflssamfällighelen kan tänkas anförtro dem är behovet av kunnande ocherfarenhet av de frågor som nämnden har alt sköta oförminskat. Del är enligl minuppfattning av avgörande belydelse för fastighetsförvaltningens fortsattaresultatutveckling atl den hitfillsvarande höga kompetensnivån kan bibehållas.Jag utgår därför från dels att sfiftsfullmäktige beaktar della behov när manutser ledamöter och suppleanler i sina egendomsnämnder, dels att nämnderna isin verksamhel på olika sätt i möjlig män söker knyta till sig expertis av detslag som finns hos de nuvarande boställsnämnderna. Personalenhos sliftsnämnderna får kyrkokommunala huvudmän Slatenär arbetsgivare och stiftsnämnderna huvudmän för all personal inom stiftsnämndernas verksamhetsområde. Stiflsjägmäslare, biträdande sliftsjägmästare och viss annan kanslipersonal avlönas från statliga anslag. Inläklerna av förvaltningen av bl. a. pastoratens skogar finansierar främst personalen i skogsbruket men också ell antal administrativa tjänster. Jag ulgår från all de anställda hos stiftsnämnderna kan beredas anställning i den nya organisationen. Personal som avlönas från stafiiga anslag bör därvid få stiftssamfälligheten som huvudman. De som och fortsätt ningsvis avlönas med medel frän pastoratens skogsförvaltning fär natur ligen egendomsnämnden som huvudman. All personal blir kyrkokommu- 169 nalt anställd. 3.7.2 Bestämmelser förandelsberäkning, m. m. Mittförslag: Del skall ankomma på regeringen eller en myndighet som regeringenbestämmer alt meddela föreskrifter för hur pastoratens andelar ipräsllönefondsfasligheler och i den gemensamma förvaltningen av löneboställenasskog skall beräknas. Egendomsnämndenskall med tillämpning av dessa regler besluta om andelstal och fördela vinsteller förlust pä förvaltningen i förhållande till de fastställda anddslalen.Dessa beslut fär överklagas lill kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut färinte överklagas. Kyrkokommitténhar inle behandlat denna fråga. Skälen för mitt förslag:Bestämmelser om hur pastoratens andelar i präsllönefondsfasligheler och i dengemensamma förvaltningen av löneboställenas skog skall beräknas meddelas avregeringen. Dessa regler upptar en slor dd av förordningen (1971:860) omförvaltning av kyrklig jord. skall enligl lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord fördela vinst eller förlust pä förvaltningen iförhållande till anddslal som nämnden enligt samma förordning har atlfastställa med tillämpning av där angivna beräkningsregler. Båda besluten kanöverklagas till kammarrätten. har kritik riktals mol såvälberäkningsreglerna som ordningen för överprövning av stiflsnämndens beslul. Regeringenbör enligl min uppfattning inle belastas med atl utfärda de detaljeradeföreskrifter som del här är fråga om. Jag föreslär därför en sådan regleringatt regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer i fortsäUningen skallmeddela bestämmelser för anddsberäkningen. Regeringen bör uppdra åtkammarkollegiet såsom central tillsynsmyndighet för den kyrkliga jordensförvaltning atl utfärda de närmare tillämpningsföreskrifterna. Kollegiet böröverta de nuvarande reglerna om andelsberäkning, som finns intagna i förutnämnda förordning, oförändrade i sak. Regeringen bör ge kammarkollegiet iuppgift alt bearbeta och förenkla dessa bestämmelser. Egendomsnämndenskompelens all besluta om anddslal och om fördelning av vinst eller förlust iverksamheten skall i enlighet med grundlagen grundas på en bestämmelse i lag. Beträffandeöverprövningen föreslår jag atl egendomsnämndens beslul skall få överklagaslill kammarkollegiet. Tvåinstansprincipen bör gälla även här, varför kollegietsbeslut inte skall kunna överklagas. Kammarkollegiet har det centralafillsynsansvaret för kyrklig jord, besitter hög kompelens på området och skallenligl mina förslag pröva överklaganden av andra beslul av egendomsnämndenenligt lagen och förordningen om förvaltning av kyrklig jord. Kammartätternadäremot har vid prövningen av dessa ärenden ofta fält lita tillkammarkollegiets utlåtanden. Milt förslag innebär att kammarrätterna intelängre skall överpröva dessa beslut. Genom förslaget uppnäs ell enhetligareprövningsförfarande i frågor som rör förvaltningen av den kyrkliga jorden. Vadjag nu har föreslagit kan enligt min mening innebära ytterligare etl steg iriklning mot enklare och klarare regler. 3.7.3 Förvaltningen avförsamlingskyrkas fastighet Mitt förslag:Församlingskyrkas fasla egendom med tillhörande fond skall förvaltas avpastoratet. Skog pä en sådan fastighet skall dock förvallas av församlingen. Kyrkokommitténsförslag: Avviker frän mitt (betänkandet del 1 s. 164, del 2 s. 79-80 och 181) idel avseendet atl skogen pä församlingskyrkofastigheter enligt kommitténsförslag skall förvallas av egendomsnämnden. Remissinstanserna:Tillstyrker kommilléns förslag eller lämnar del ulan erinran. Några berördaförsamlingar avstyrker kommittéförslaget och förslår att församlingen somhittills skall förvalta all fast egendom som tillhör församlingskyrkan. Skälenför mitt förslag: Församlingskyrkas fastighet förvaltas i sin helhet avförsamlingen. Avkastningen är avsedd för församlingskyrkans behov. Jag hartidigare (avsnitt 3.1.1) föreslagit att pastoratet skall ansvara föranskaffning och underhåll av församlingskyrkan, dess fasta inredning och annalbyggnadsfillbehör, liksom för anskaffning och underhåll av övriga lokaler förförsamlingsverksamhet samt dessas fasta inredning och byggnadstillbehör.Pastoratet skall enligl milt förslag ocksä ansvara för anläggande och underhällav kyrkogårdar och andra begravningsplatser samt för all personal ochpersonaladministration. Ilinje med den sålunda föreslagna formella ansvarsfördelningen mellan församlingoch pastorat föreslår jag all också förvaltningen av församlingskyrkasfastighet med ell undantag skall anförtros pastoratet. I konsekvens medansvarsfördelningen bör pastoratet även förvalla fondmedel som härrör frånförsäljning av en församlingskyrkas faslighet. Det nämnda undantaget gällerskogen på församlingskyrkas fasligheter, som jag nu föreslår liksom hillillsskall förvallas av församlingen. Skälen för delta skall jag utveckla i detföljande. Isin skrivelse till.kyrkomötet : 1 föreslog regeringen i likhet medkyrkokommittén att förvaltningen av församlingskyrkornas skogsfaslighe-terskulle överläs av egendomsnämnden, som lill skillnad från pastoraten kommer atlha personal och utrustning för elt aktivt skogsbruk. I sill yttrande tillregeringen över detta förslag föreslår emellertid kyrkomötet (KL 1987:5 avsnitt3.5.3) att förvaltningen av församlingskyrkas skog oförändrat skall skötas avförsamlingen. Föregen del konstaterar jag att del mindre antal församlingar, främsl i ,vars församlingskyrkor äger del mesta av landels kyrkskogar, förfogar över välfungerande skogsförvaltningar. Då sä är fallet och eftersom frågan omkyrkskogarnas förvaltning inle är av nägon avgörande principiell betydelse villjag inle motsätta mig den lösning i fråga om skogsförvallningen som kyrkomötethar föreslagit. De församlingar som av olika skäl finner att de inte vill bäraförvaltningsansvaret för sin församlingskyrkas skog har möjlighet all hosregeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer begära attförvaltningen ordnas på nägol annat lämpligl säll. Avkastningens ändamål,nämligen en viss församlingskyrkas behov, påverkas inle av mitt förslag.Således skall respektive förvaltare av egendomen - pastoratet och församlingen- redovisa resultatet fill pasloratel, som har atl använda avkastningen fillunderhållet av den församlingskyrka som äger fastigheten. Församlingen bör dockfå la avkastnings- och fondmedel i anspråk för sådana ändamäl som avserförsamlingskyrkan och som församlingen själv fär besluta om. Många församlingskyrkorhar genom donation eller liknande fäll egendom, vars avkastning skall användasför församlingskyrkans behov. Del förhållandel bör enligl min mening inle fritapastoratet från skyldigheten all i samma mån som beträffande övrigaförsamlingar svara för församlingskyrkans underhåll. 3.8 Genomförandet av reformen Mitt förslag:Reformen träder i huvudsak i kraft . harval av stiftsfullmäktige ägl rum. Valen av stiftsstyrelser och övriga nämnderkan vänlas ske . Först därefter kan den närmareorganisationen av det nya stiftskansliet beslutas och personal anställas viddetta. Stiftsstyrelsen skall därför först fr. o. m. övertaspecialreglerade förvaltningsuppgifter. förslag:Överensstämmer med milt förslag (betänkandet dd 1 s. 207-208). Remissinstanserna: Betonarvikten av förberedelsearbete i stiften och alt tillräckliga resurser ställslill förfogande för detta. Skälen för mitt förslag:Kyrkokommittén har lagt fram en detaljerad lidsplan för genomförandel av deomfattande reformer som kommittén har föreslagit och som jag i del föregående iallt väsentligt har anslutit mig lill. Under remissbehandlingen har inle kommilfram någol som ger mig anledning atl frångå den lidsplan som kommillén gjortupp. Det är emellertid klartatl det under vären 1989 är nödvändigt all fatta en mängd grundläggande beslutoch träffa viktiga avlal som berör de anställda såväl inom den statliga som denenskilda sektorn av stiftsförvallningen. Del är viktigt alt ell grundligtförberedande arbete har gjorts i sliften för all övergången skall kunna ske igod ordning och i en positiv anda. Jag är medveten om all delfinns oro pä många håll i stiften för de problem som kan uppstå i samband medgenomförandet av de slora organisationsförändringar som jag föreslår. Jag haremellertid erfarit atl organisationskommittéer redan har tillsatts i stiftenoch atl en beredskap inför förändringarna häller pä all byggas upp. Understatskontorels medverkan genomför man pä initiativ av i enförstudie i syfte alt bl.