prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — negativainverkan pä miljön, bör man enligt kollegiet eftersträva en mer heltäckandelösning, inbegripet åtgärder avseende själva hanteringen i de enskilda fallen,i stället för alt som skett begränsa sig lill punktvisa åtgärder somensidigt riktar sig mot handelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel. 4.7Fiskeristyrelsen: Av stor betydelse är enligt bedöm ning all de viktigaste geografiska problemområdena i sötvatlen och kust- och skärgårdsvallen identifieras. Redan nu bör inre Hanöbuklen klassas som etl sådant område i paritet med och . När det gäller Hanö buklen föreligger klara samband mellan den intensiva kreatursskötseln påLister- landet och övergödningen i kustnära havsområden. Åtgärderna bör således vara inriktade mot speciella problemområden för att geresultat. De stora insatserna måste koncentreras till odlingsintensiva områden med stor utlakning, snarare än i de områden där jordbruket harrelativt liten omfattning. 4.11Sveriges geologiska undersökning: Denmiljöpåverkan som jord brukels användning av gödsel och bekämpningsmedel medför på grundvatten, 79 vattendragoch kustvatten är inom vissa områden allvarlig. Vi instämmer i grup- Prop.1987/88:128 pens uppfattning att ytterligare åtgärder måste vidtagas för atlbegränsa be- Bilaga 2 lastningen på miljön. 4.17Statens naturvårdsverk: anser att en minskad användningav bekämpningsmedel, anfingen i form av lägre dosering eller i form av minskatantal behandlingar kan mycket väl ha stor betydelse för såväl fauna som florarunt åkrarna. Det kan bl. a. medföra lägre halter bekämpningsmedel i åar ochdärmed kan man undvika atl fä en påverkan på det lägre djurlivet och på fiskarslekbeteende. Om dosen är lägre och därmed även mängden vindavdrivet preparatutanför äkern är mindre, kan fler känsliga växter klara sig. ----- [framför]att läckagefrågorna bäst löses med riktade åtgärder och stimulans.Regionalt anpassade aktionsplaner innehållande riktlinjer och anvisningarrörande gödsling, odlingsformer, annan markanvändning och fänggrödor kan [ochbör] utvecklas. [Vidare framför SLU:] altslallgödselhanteringen måste förbättras. Riskerna med för stor växtnäringstillförseli djurtäta områden måste elimineras, altkunskapen om skiftesanpassad gödsling måste förbättras för all nå en bättreanpassning i fält, attåtgärder för en allmän förbättring av markstrukturen i de ensidiga odlingssyslemenbör vidtagas, attminskad användning av kemiska bekämpningsmedel kan åstadkommas genom tekniskutveckling. Vidare kan förbättringar åstadkommas genom prognos- ochvarningstjänst samt ytterligare resislensförädling. Odlingssystemens utformningkan också nämnvärt minska behovet av kemiska medel, attgrovfoderanvändningen kan ökas och delvis ersätta spannmål och kraft-foder. Härfordras dock betydligt bättre grovfoderkvalitel än vad som för närvarandepresteras. 4.26Länsstyrelsen i : En minskning av intensiteten minskadanvändning av handelsgödsel och bekämpningsmedel kan leda till enminskad kväveutlakning. Som utredningen framför är en måttlig minskning avhandelsgödselanvändningen dock inte tillräcklig för att på kort sikt minskaläckaget. Det krävs även en omställning lill miljövänliga produktionsmetoder, t.ex.ökad areal höstsådda grödor, ökad vallodling, arealanpassad djurhållning ochförbättrad spridningsteknik för stallgödsel. Enminskning av bekämpningsmedelsanvändningen är angelägen i sig för att genomföraett miljövänligare jordbruk. Läckage av bekämpningsmedel till vattenmiljön harpåvisats. Kemiska bekämpningsmedel påverkar den vilda och faunan inärhet av åkern. 4.28Länsstyrelsen i : Genom forskning har visats att läckaget av växtnäringsämnen ökar med ökande gödselgivor. Ut lakningen ökar kraftigt när gödselgivan överstiger den ekonomiskt optimala. anser därför all minskade insatser avgödselmedel är en nödvändig Prop. 1987/88:128 åtgärd för att minska läckaget av växtnäringsämnen. 4.41---------------------------------------- : Att man, som antyds i betänkan det, genom en mindre kvävegödsling och därmed mindre kväverika skörderester, skulle minska det organiskt bundna kvävet i marken för att därmed minska jordens egen kvävelevererande förmåga går stick i stäv mot det som ialla tider varit vägledande för den enskilda jordbrukaren, nämligen all genom göds ling och markvård så långt möjligt behålla och helst förbättra jordens bördighet. En betydligt naturligare väg borde i stället vara alt så långt möjligtförbättra metoderna atl anpassa gödslingen efter de enskilda jordarnas egen leveransför måga av växtnäring och grödornas behov. I betänkandet uppskattas kväveläckaget i södra lillnärmare /ha, som det från atmosfären tillförda kvävet anges till15 kg/ha. Det angivna kväveläckaget grundar sig på observationer från fyrasinsemellan mycket olika försöksplatser, som pä intet sätt kan sägas vararepresentativa för hela det odlingsområde det här är fråga om. Sålunda visarandra försök att utlakningen av kväve i uppgår tillstorleksordningen , som det med atmosfären tillförs /ha och år. Trots den mycket låga förbrukningen av handelsgödselkvävei landet framhålls i betänkandet att "många" jordbrukare använder merväxtnäring än vad som motsvarar grödornas behov. Det är här synnerligen viktigtatt understryka atl vad som betecknas som överoptimal gödsling inte går attutläsa i form av använd gödsling i relation till allmänna rekommendationer. Somockså framhålls i belänkandet är variationerna från jord till jord och frångård till gård mycket stora när det gäller atl bedöma det optimala växlnäringsbehovel.Trots detta bygger slutsatserna i belänkandet till övervägande del på allmänthållna genomsnittliga rekommendationer för stora delar av landet. 4.42 :-- Beträffandemiljömålen delar KF arbetsgruppens synpunkter på att jordbruket ställs om tillmiljövänligare produktionsmetoder. 4.43 :--- EnligtLRF:s förmenande har utredningen i sina åtgärdsförslag inte tillräckligtbeaktat att gödselanvändningen successivt har minskat . Utövernu pågående och av LRF tidigare föreslagna åtgärder (rådgivning, växtodlings-och gödslingsplaner etc.) för att generellt anpassa gödselanvändningen, anserLRF inte all ytterligare åtgärder är motiverade. ------- LRF [vill] understryka angelägenheten av attminska läckaget av framför allt kväve. Som redan tidigare framhållits saknasi utredningen en heltäckande analys av läckageproblemen i jordbruket. Enutvärdering av de samlade miljöeffekterna borde ha skett med en modell somförutom intensitetsnivån även beaktade möjligheterna att påverka odlad areal,markanvändning, grödfördel-ning, odlingssystem saml hanteringen avstallgödseln. En jordbruksproduktion på nuvarande intensitelsnivå medökat inslag av 81 6 '1987/88. och höstsåddagrödor, men med totalt sett mindre åkerareal ger etl minskat Prop.1987/88:128 kväveläckage om överskottsarealen används för skog,energiskog eller Bilaga 2 extensivt bete. Avexemplet [från hushållningssällskapet i ] framgår att kvävet utnyttjatsbättre vid de högre skördenivåerna och att mängden "restkväve" är lägretrots en kraftigare gödsling. Till ett väl etablerat och friskt bestånd som harförutsättningar att ge en hög skörd är det sålunda motiverat att ge mer kväveutan att delta behöver medföra en ökad belastning på miljön. Deti utredningen-- redovisade kväveulbytet 1980avser enbart bortfört kväve och bortser från de på fälten kvarlämnadeskörderesterna. Att kväveutbytet mätt på detta sätt har minskat sedan1800-talet är med de givna förutsättningarna odiskutabelt. Äldreåkerbruksmetoder läckte mindre då marken utarmades pä växtnäring, vilket ledde lillotillfredsställande kvalitet på födan för både djur och människor. Av dessaskäl är en återgång till gamla odlingssystem inte intressant. Frågan gäller istället hur nya och produktiva odlingssystem bättre kan anpassas till kravet påmindre läckage. framgär att i de fall överoptimal gödsling förekommer är del oftast fråga om en kombination mellan stallgödsel och handelsgödsel. LRF vill erinra om alt animalieproduktionen och därmed stallgödseln torde ha en av görande betydelse för storleken av växtnäringsläckaget. ----- Iutredningen uppmärksammas att urlakningen från åkermarken i huvudsaksker utanför växtodlingssäsongen. Enangelägen åtgärd är sålunda att stimulera att olika slag av fånggrödor anläggs,speciellt på lätta jordar i nederbördsrika områden. I utredningen framställsdelta som en kortsiktig åtgärd, men den är naturligtvis lika viktig även på långsikt. LRF vill i detta sammanhang peka på treårsprogrammet som syftar till att minska stråsädesodlingen och i stället stimulera vall, energigrödor,fånggrödor etc. ----- Denlämpligaste vägen atl ytterligare sänka kväveläckaget är enligt LRF:smening atl sälta in åtgärder i de regionalt avgränsade problemområdena. I utredningenanges etl behov av restriktioner för växtodlingen i anslutning till vattentäkteroch i områden som särskilt kan bidraga till kvävetillförsel till havsområden.Av denna anledning bör utformningen av sådana åtgärder analyseras ytterligare.Självklart är det nödvändigt att kompensera berörda jordbrukare för ökadekostnader till följd av sädana restriktioner. Avslutningsvisberörs här den av utredningen föreslagna generella minskningen av tillförthandelsgödselkväve. En minskning av kvävegödslingen med 30 "Jo skulle enliglutredningen leda till ett minskal kväveläckage med högst N per ha och är.Uppgifter som redovisats i samband med gruppens arbete tyder på all läckaget isödra slättbygder skulle kunna minskas med enbart ett fåtal kg N perha och år. Satt i relation till det totala kväveläckaget i dessa områden utgör dennaminskning en blygsam del av del totala läckaget (ca N per ha), varförden föreslagna åtgärden bör vägas mot ovan redovisade alternativa möjlighetertill minskat läckage. Generella åtgärder får inte i onödan leda till ökade livsmedelskostnaderför konsumenterna om motsvarande miljöeffekter kan upp- Prop. 1987/88:128 nås på avsevärt enklare och totalt sett billigare sätt. 4.44 Samarbetsgmppen för alternativ odling:--------------------- Alternativodling känne tecknas av att man ersätter användningen av lätllöslig konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel med andra metoder. Avgifter på ovanstående insatsmedel som inte används i denna odlingsform gynnar den alternativa odlingen. En allmän övergång till alternativ odling bidrar till att minska jordbrukets miljö problem och likaså få bukt med spannmålsöverskottet. Miljöproblemen över vinns med väl balanserade växtföljder där inslaget av vall är stort. Genom atl inslaget av så pass stort sä minskarautomatiskt spannmålsarealen. SAO saknar i belänkandet förslag till effektiva åtgärdersom skulle leda till den samtidiga minskningen av kemikalieanvändningen, växtnäringsläckaget och överskottet, vilket är målsättningen med gruppens arbete. För alt komma tillrätta med kväveläckaget i svensktjordbruk är det nödvän digt med en arealbunden djurhållning. 4.48 : Förbundetvill understryka all varet i vad arbetsgruppen själv kommit fram till, nämligen att om man vill åstadkomma en mer omfattande påverkan av utlakade kvävemängder med i stort sett omedelbar verkan det torde vara betydligt mer att vinna på all hålla marken beväxl ocksä utanför den egentliga växtodlingssäsongen, jämfört med vad en sänkt kvävegödsling kan förväntas ge. 4.51 : Föreningen anser attvissa av miljö effekterna av dagens jordbruk är oacceptabla och mäste upphöra eller minska starkt, alldeles oavsett vilken nivå eventuella produktionsöverskott ligger på. Detta gäller bl. a. läckaget av kväve från åkermarken. Föreningen vill för sindel ånyo slå fast mycket bestämt atl det miljömål som diskuterats av intensitets- gruppen och som föreslagits i aktionsplanen mot havsföroreningar, nämligen alt kväveläckaget till havet bör reduceras med minst 50 "Jo, måste uppnås . För alt nå detta mål krävs enligl vår åsikt en rad insatser. Utöver vad somföreslås i aktionsplanen mot havsföroreningar behövs både en intensiletssänkning i jord bruket genom kraftigt minskad användning av kvävegödsel och en strukturom läggning i jordbruket med bl. a. ökad andel vall, odling av lövskog i viss ut sträckning samt en övergång till en kombination av extensivt bete och lövskog i vissa områden. En minskad användning av kvävegödsel och kemiskabekämpningsmedel kan åstadkommas på olika sätt. SNF förespråkar en kombination av kraftigt höjda priser (genom höjning av miljö- och regleringsavgifterna) och en utökad rådgivning. Det är helt avgörande för ett genomförande att fä jordbrukarna positivt inställda. Därför mäste alla avgifter oavkortade återföras direkt lilljord brukarna i form av olika stöd till en omläggning av jordbruket i meramiljövänlig inriktning. 4.55Sveriges livsmedelsindustriförbund: I övrigt bör som vi framhöll Prop.1987/88:128 inledningsvis,ett mera långsiktigt miljömål vara att jordbruket ställs om fill Bilaga 2 miljövänligare produktionsmetoder med ett optimalt växtnäringsutbyte i växtod lingen. Ett optimalt växtnäringsutbyle innebär alt uriakning och annan miljöpå verkan minimeras. För att uppnå delta mål fordras emellertid en rad precisa åtgärder för anpassning av växtnäringstillförsel och bekämpningsmedel ofta ner lill del enskilda fältet.- 4.58Småbmkare i Väst:- Småbrukare i Väst kräver totalförbud mot användningenav växtgifter i jordbruks- och trädgårdsskötsel, förbud mot tillverkning ochimport samt rigorös kontroll av atl livsmedel som importeras skall vara odladeutan växtgifter. eller senare måste ett totalförbud komma och ju förr dessbättre. Andratungt vägande skäl för oss att kräva totalförbud mot växtgiflerna är den stora hälsorisk som jordbrukarna och deras familjer utsätts för. Samma sak för arbetarna i giftfabrikerna.-- ----- tal om hur fruktlöst det är med miljöavgifter och hursvåradministrerat det är talar entydigt för ett totalförbud. Ett totalförbud tvingarfram en biologiskt balanserad odling, med omväxlande växtföljd och därmedmindre spannmålsöverskott. Det konstgödslade angrips mycket hårdare av allaslags angrepp, både mögel, röta och insekter. giftförbud tvingar fram enodling i balans med naturen. En frisk jord ger friska grödor. 5 Höjning av miljö- och prisregleringsavgifterna för kväveoch kemiska bekämpningsmedel 5.1Kommerskollegium:- Eftersom influtna medel från prisregleringsav gifterna skall tillföras regleringskassorna och där används för att finansiera exporten av spannmålsöverskottet är det enligt kollegiets mening svårt ätt sehur en höjning av dessa avgifter skulle kunna utgöra något mer betydelsefullt ekono miskt incitament för jordbruket att minska användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel i spannmålsproduktionen. Utredningen konstaterar också att en stor del av spannmålsöverskottet kommer att kvarstå. ------- Däremottorde avgiftshöjningen få en större negativ inverkan på an vändningen när det gäller odlingen av andra grödor än spannmål vilket dock inte torde ha varit avsikten med föreslagna höjningar. Vad gäller miljöavgifternaär kollegiet av den uppfattningen att höjningar av dessa avgifter i större utsträckning än vad som gäller för regleringsavgifterna kommer atl slå igenom i kostnadsledet. Om inte jordbruket får kompensera sig för dessa kostnader genom höjda priser för sina produkter, inkl. höjning av gränsskyddet, föreligger en risk för ökad snedvridning av konkurrensförhållan dena. Detta gäller inte bara jordbruksprodukter utan även produkter inom träd- gärdsområdet samt delar av livsmedelsindustrin. Om å andra sidan kostnaderna kompenseras torde resultatet bli högre priser för konsumenterna. 5.3---------------------------------------- : Av rapporten framgår atl det är Prop. många faktorer som är av belydelse för läckaget. ------- Enligt nämndens mening talar detta för att man iförsta hand bör använda selektiva medel för att komma till rätta medproblemen. a. mot denna bakgrund ifrågasätter nämnden arbetsgruppensförslag att höja avgifterna på handelsgödselkväve och kemiska bekämpningsmedel.Nackdelarna med denna typ av generella medel är flera. Det kan ifrågasättas omman uppnår den positiva miljöeffekt som eftersträvas, eftersom generellaavgiftshöjningar drabbar alla lika, oavsett om de använder insatsmedlen pä etlriktigt eller oriktigt sätt och oavsett vilka grödor de odlar. En generell avgiftshöjning kan komma att öka kostnaderna ijordbruket och bl. a. för jordbrukare som använderinsatsmedlen pä ett riktigt sätt. Detta kan medföra ökade kompensationskravfrån jordbruket även om det är utsagt alt kompensation inte skall utgå förmiljöavgifter. Därtill kommer eventuellt ökade kostnader för administrationenav avgifterna. I ett läge dä statsmakterna försöker komma till rätta medinflationsproblemet är del enligl nämndens mening olämpligt att införa åtgärdersom kan verka inflationsdrivande. 5.4--------------------------- Lantbruksstyrelsen: Lantbruksstyrelsentillstyrker alt prisreglerings avgifterna pä kväve höjs om det behövs för alt finansiera export eller annan användning av spannmålsöverskottet. Vidare tillstyrks en höjning av prisregle ringsavgiften på bekämpningsmedel i syfte att användningen skall minska och utveckling av alternativa metoder stimuleras. ------- Lantbruksstyrelsen tillstyrker en höjning av miljöavgifterpå kväve och bekämpningsmedel under förutsättning attinflutna medel används för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket,rådgivning och forskning. Vidare tillstyrker styrelsen gruppens förslag attmiljöavgiften på bekämpningsmedel får samma konstruktion somprisregleringsavgiften, dvs. att avgiften anpassas så att den blir lika perhektar där bekämpningsmedel använts. 5.5----------------------- : Beträffandeökning av priser på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel sä kan inte SKS f. n. bedöma ivad mån dessa medel är de bästa för att uppnå uppsatta mål inom jordbruket. SKSkonstaterar dock att gruppen inte gjort någon djupare analys avregionalpolitiska effekter av förslagen. Om risken är stor alt kombineradeskogs- och jordbruksföretag drabbas hårt med omfattande nedläggningar tillföljd bör differentierade avgifter m. m. övervägas. Skogsmarksgödsling i norra och är enåtgärd som ligger helt i samhällets intresse eftersom den bl. a. möjliggör enökad avverkning i en relativt nära framtid. Gödselmedel avsedda för skogsbrukbör därför inte belastas med höjdaavgifter. 5.6------------------------------ : Ifråga om tillförseln av kväve till åkermar ken ansluter sig livsmedelsverket till arbetsgruppens slutsats, att enbegränsning kan vara nödvändig för atl avlasta redan nitratförorenade vattentäkter och föratt förhindra förorening av nu hotade vattenmagasin.Livsmedelsverket tillstyrker 85 därför deförslag till åtgärder som arbetsgruppen lagt fram för att minska kväve- Prop.1987/88:128 gödselanvändningen. ------- Beträffande bekämpningsmedel gör arbetsgruppenbedömningen att det är ett viktigt konsumentintresse alt nedbringaresthalterna av sådana medel i jordbruksprodukter och dricksvatten så långt sommöjligt. , som instämmer i den bedömningen, vill för egen delframhålla följande. Även om det inte finns anledning anta att de resthalter avbekämpningsmedel som kan finnas i svenska jordbruksprodukter utgör någrapåtagliga hälsorisker för konsumenterna, är blotta förekomsten av rester avsådana ämnen i våra livsmedel en negativ egenskap för konsumenterna. Livsmedelsverkettillstyrker arbetsgruppens förslag till åtgärder för att minska användningenav bekämpningsmedel. När det gäller frågan om höjningen av miljöavgiften påbekämpningsmedel anser livsmedelsverket att det är angeläget alt prövamöjligheterna att differentiera avgiften så att de bekämpningsmedel som bedömskunna medföra störst hälsorisker för konsumenterna bl. a. vissa svamp- ochinsektsmedel får en högre avgift än övriga bekämpningsmedel. 5.8 : [ Vad gäller avgifterna påhandelsgödsel framhåller jordbruksnämnden att en]-- kraftig höjning av avgifternafår många Ett system för återbetalning måsteutformas vilkel leder till ökad administration. Ett ekonomiskt bättre sätt att ta bort överskottet är attstimulera annan lönsammare användning av överskottsarealen. Försämrad produktivitet i jordbruket kan pä sikt medförahögre livsmedelspriser. Minskad kvävegödsling leder lill sänkt produktivitet iväxtodlingen. Om kväve-givan från början är optimal blir produklivitetsförluslernaförhållandevis små vid måttlig minskning av gödselgivan. Förlusterna blir dockallt större då gödslingen reduceras ytterligare eftersom minskningen iavkastning tilltar. Effekten på lönsamheten blir också beroende av företagensproduktionsinriktning. Avgiften drabbar de företag hårdast som saknarstallgödsel och de som har stor odling av grödor med högt skördevärde.Produktivitetsförsämringen blir också störst i de bästa jordbruksbygderna. Det är också troligt att en sjunkande proteinhall skullemedföra en ökad import av kvalitelsvete vilkel skulle leda till en motsvarandestörre export av svenskt vete. Nedgången i proteinhall kan dock motverkas genom ökadproteinbetalning. Ökad proteinbetalning gynnar sorter som ger högre proteinhaltvid viss gödsling. Vid högre proteinbetalning kan det ocksä bli lönsamt atl geen del av kvävet vid tiden för kärnbildningen då det har större effekt påproteinhalten. Redan vid nuvarande avgiftsuttag har näringarna, främstskogsbruk och yrkes mässig trädgårdsodling, framfört krav på individuell återbetalning till resp.för brukare. Höjs avgiften kommer det med all sannolikhet att leda till förnyadekrav på individuell återbetalning. Individuell återbetalning skulle leda lill ökad adrni- nistration och kontroll.-- har inget att erinra mot en viss höjningav avgifterna på Lämpligt avvägda medverkar de lill en behovsanpassadän- Höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel ökardock kraftigt Prop. 1987/88:128 problemen med återföringen av medlen tillsektorer utanför jordbruksprisregie- Bilaga 2 ringen. Vidare ökar risken förfusk. Bekämpningsmedel är förhållandevis enkla att föra in i landet utan atlerlägga avgift. Det gäller speciellt de nya s. k. låg-dospreparaten som säljs ismå förpackningar. Vidare ökar risken att preparat som inte är avgiftsbelagdakommer att användas. har inget att erinra mot attmiljöavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel höjs enligt förslaget ochalt de medel som tas in används för alt sfimulera miljövårdande åtgärder ijordbruket. Kraftiga avgiftshöjningar ger dock motsvarande negativa effektersom uppkommer vid höjning av prisregleringsavgiften. 5.9 konsumentdelegation: Deteventuella behovet av avgiftshöjning får prövas när kostnaderna för demiljöförbättrande åtgärderna beräknats. KD kan i och för sig tänka sig atl prisregleringsavgiflenpå kvävegödsel och bekämpningsmedel används som styrmedel för att påverkaintensiteten i jordbruket. Enligt KD:s mening har gruppen dock i alltför höggrad inriktat sig på just detta instrument. 5.11 geologiska undersökning: Åtgärdersom syftar till att gene rellt minska användningen av gödsel och bekämpningsmedel (som t. ex. de i belänkandet föreslagna höjda avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsme del) har således liten effekt jämfört med om insatserna (i form av rådgivning och/eller restriktioner) koncentreras till de områden som har hög sårbarhet. I många fall är landskapels variabilitet sådan all det kan vara fråga om områdenpå storleksnivån gård, skifte eller t. o. m. del av skifte. 5.13--------------------- : I betänkandetdiskuteras en höjning av nuvarande prisreglerings- och miljöavgifter på handelsgödselmedelsom en tänkbar åtgärd för att minska gödselmedelsanvändningen i jordbruket. Gödselmedelsanvänd ningen i skogsbruket nämns inte i utredningen varför förutsätter att gödselmedel som används påskogsmark inte kommer atl beröras. Beträffande de administrativa åtgärder, somkrävs för alt undanta skogsmarksgödslingen från avgiftshöjningar ansluter vioss till det av SCPF (remissvar) framlagda förslaget. Vi vill påtala alt en höjning av avgifterna avden storleksordning som diskuteras i utredningen skulle, om den berördeskogsmarksgödsling, reducera gödslingsprogram påtagligt.