prop · GB037 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:7 om ändring i m. m. (underrättelser tillparterna om dom m. Regeringen föreslår att anta de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 17 september1987. Ipropositionen föreslås atl de allmänna domstolarna i lag ges skyldighet atl ibrottmål underrätta samtliga parter i målet om innehållet i domstolensavgöranden. Vidare föreslås ell par ändringar av mer leknisknatur i reglerna om domstolarnas underrättelseskyldighet, bl. a. mol bakgrundav atl den s. k. lösningsskyldighelen i domstolsärenden har slopats. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs atl 17 kap. 9§ och 30 kap. 7 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 kap. 9§' Innan dom beslutas, skall överiäggning hällas. Då huvudförhandling ägt rum, skallsamma eller sist nästa helgfria dag överläggning hållas och, om det kan ske,dom beslutas och avkunnas. Erfordras pä grund av målets beskaffenhet rådrum fördomens beslutande eller avfattande, må rätlen besluta anstånd därmed; domenskall dock, om ej synnerligt hinder möter, skriftligen avfattas och meddelasinom tvä veckor efter förhandlingens avslutande. Avkunnas ej domen vid huvudförhandlingen,skall den avkunnas vid annat rätlens sammanträde eller ock meddelas genom atlden hålles tillgänglig ä rätlens kansli; vid huvudförhandlingen skallunderrättelse givas om liden och sättet för domens meddelande. Vad nu sagts om måls avgörandeefter huvudförhandling gälle ock, dä mäl avgöres vid sammanträde för muntligförberedelse. Avgöres eljest mäl utan huvud- Avgörs i annat fall ett mäl ulan förhandling, skall, så snart ske kan, huvudförhandling, skall så snart överläggning hållas samt domen be- som möjligt överläggning hållas slutas, skriftligen avfattas och med- samt domen beslutas, skriftligen Meddelandet skall ske ge- avfattas och meddelas. nom atl domen hålles tillgänglig å det skall ske genom alt domen hålls Underrättelse om ti- tillgänglig på rättens kansli. den för meddelandet skall senast avsändas till parterna. Avkunnande av dom må ske genomåtergivande av domslutet och skälen jämte meddelande av fullföljdshänvisning. Har skiljaktig mening förekommit,skall denna meddelas parterna pä och sätt som domen. När mål avgjorts, skall skriftlig När e//mål avgjorts, skall par/er- underrättelse om utgången i målet na snarastunderrättas skriftligen givas parterna. om utgången i målet. Innan dom beslutas, skallöveriäggning hällas. Ingå nämndemän i rätten, framställe ordföranden eller, ommålet beretts av annan lagfaren domare, denne saken och vad lag stadgar därom. Dä huvudförhandling ägt rum, skallsamma eller sist nästa helgfria dag överläggning hällas och, om del kan ske, dombeslutas och avkunnas. Finnes rådrum för domens beslutande eller avfattandeoundgängligen erforderiigt, mä rätten besluta anstånd därmed; domen skalldock, om ej synnerligt hinder möter, skriftligen avfattas och meddelas, dä dentilltalade ' Senaste lydelse 1976:567. Senaste lydelse 1976:560. är häktad, inom och i annat fall inom tvä veckorefter förhandlingens avslutande. Avkunnas ej domen vid huvudförhandlingen,skall den avkunnas vid annal rätlens sammanträde eller ock meddelas genom atlden hålles tillgänglig å rätlens kansli; vid huvudförhandlingen skallunderrättelse givas om liden och sättet för domens meddelande. Avgörs ett mål ulan huvudförhandling, skall överläggning hållas saml domen beslutas, skriftligen avfattas och meddelas. Meddelandet skall ske genom all domen hålls tillgänglig på rättens kansli. Avgöres mål utan huvudförhandling,skall, sä snart ske kan, överläggning hällas samt domen beslutas, skriftligenavfallas och meddelas. Meddelandet skall ske genom alt domen hållestillgänglig å rätlens kansli. Underrättelse om tiden för meddelandet skall senastsamma dag avsändas till parterna. Avkunnande av dom må ske genomåtergivande av domslutet och skälen jämte meddelande av fullföljdshänvisning. Har skiljaktig mening förekommit, skall denna meddelas parterna päsamma lid och säll som domen. När mål avgjorts, skall skriftlig underrättelse omutgången i målet givas den tilltalade. När ett mål avgjorts, skall parterna underrättasskriftligen om utgången i målet. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av Härigenom föreskrivs all 9 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden skall ha följande lydelse. Rättensavgörande av ärende sker genom beslut Underrätts slufiiga beslut skall, i den mån det erfordras,angiva de skäl, å vilka beslutet gmndas. Beslutet må, om det finnes lämpligt,tecknas å den handling som ligger som ligger till grund för ansökan. Avkunnasej beslutet vid förhandling, skall del meddelas genom atl det hållestillgängligt å rättens kansli; har beslutet gått emot sökanden eller annan somfört talan I ärendet, skall underrättelse om tiden för beslutets meddelande genomrättens försorg genast avsändas till honom. Rätten skall på begäran lämna densom vill föra talan Tingsrättens slutliga beslut skall, i den mån det behövs,ange de skäl som beslutet grundas på. Om rätten finner det lämpligt, fårbeslutet skrivas på den handling som ligger till grund för ansökningen. Om beslutetInte avkunnas vid en förhandling, skall det meddelas genom all hållastillgängligt på rättens kansli. 11 1987/88. mot beslutet underrättelse om vad han har att iakttaga. Mot underrätts beslut i fråga som avses i 4 § tredjestycket skall talan föras särskill. Beslutet skall lända till efterrättelseutan hinder av att del icke äger laga kraft. Mol hovrällens beslul i fräga somnu nämnts må talan ej föras. Mot tingsrättens beslut i frågorsom avses i 4 § tredje stycket skall talan föras särskilt. Beslutet skall gällaäven om del inte har vunnit laga kraft. Mot hovrättens beslul i frågor som nunämnts/år talan inte föras. Denna lag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, R. , , , , , , G.Andersson, Lönnqvist Proposition om ändring i m. (underrättelser till parterna om dom m.m.) Vårrättegångsordning uppfyller högt ställda anspråk pä rällssäkerhel. Härvidlag ärmöjligheten att överklaga ett avgörande av stor betydelse. Bl.a. därför är delviktigt att parterna i etl mäl blir underrättade om innehållet i domstolensavgörande av målet. har i olika sammanhang väckts frågan omvärt regelsystem i della hänseende är lill alla delar tillfredsställandeutformat. Regleringen av domstolarnas underrättelseskyldighetkan även i fortsättningen i väsentliga delar ske i författningar avförordningsnalur. De grundläggande reglerna bör dock liksom ges ilag. Jag avser atl i det följande ta upp etl par frågorom ändringar i reglerna om underrättelseskyldighet i (RB) ochlagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden (ärendelagen). Om minaförslag godtas, kommer jag att senare för regeringen anmäla frägan om behövligaförordningsändringar, bl.a. i expeditionskungörelsen (1964:618). 2 Gällande rätt, reformkrav m.m. Enligt30 kap. 7 § sjätte slyckel RB skall den tilltalade skriftligen underrättas omutgången i etl brottmål. Hur denna underrättelseskyldighet skall fullgörasregleras närmare i förordningen (1978:373) om skyldighet för domstol atlunderrätta part om dom i brottmål m. m. Enligt förordningen skall underrättelse till dentilltalade ske genom alt avskrift av domen, i vad den innehåller uppgift omdomstolens namn, domens dag, domens och målets nummer, parterna och domslutet,sänds till den tilltalade i vanligt brev. Reglerna innebär således all dentilltalade inte behöver underrättas om skälen för rättens avgörande. Underrättelseom målels utgång skall enligt förordningen ocksä lämnas Prop. 1987/88:7 lill enmålsägande som för talan om enskilt anspråk. Denna underrättelseskyldighetskall fullgöras genom alt hela domen eller beslutet sänds till målsäganden.Däremot finns del inga regler angående underrättelseskyldighet till målsägandesom endast för ansvarslalan eller som inte är part. Det finns i lag eller annanförfattning inte heller nägon föreskrift om skyldighet för domstolen attunderrätta åklagaren eller försvararen om målets utgäng. Slämpelskatleulredningen föreslog i ddbelänkandel(Ds B 1980:7) Avgifter vid tingsrätt m. m. bl. a. atl domstol i förordningskulle ges skyldighet all sända en kopia av domen i brottmål till parterna.Förslaget remissbehandlades och fick i denna del ell i huvudsak positivtmottagande. I ddbelänkandel (SOU 1982:25 och 26) Översyn avrättegångsbalken 1 Processen i tingsrätt har rätlegångsutredningen behandlatfrågan om domstols skyldighet alt underrätta part om dom och beslut.Utredningen föreslog därvid för brottmålens dd bl. a. alt del i RB skulleföreskrivas dels alt den tilltalade skall tillställas en kopia av domen, delsatl åklagare saml målsägande som fört talan om ansvar skall fä en kopia av endom som inte har avkunnats. Utredningens förslag har remissbehandlats och harsåvitt nu är i fräga bemötts huvudsakligen positivt. Vidare har i rapport 1984:5Expediering av domar och beslut i brottmål föreslagit bl.a. atl åklagarens rätttill expedition bör framgå av författning. I rapport 1985:2 Kungördsekoslnader ochansökningsavgifler m.m. i domstol har föreslagit bl. a. altdomstol genom bestämmelser i förordning skall åläggas att sända parterna ibrottmål en kopia av domen. En målsägande som fört talan om enskilt anspråk ibrottmål skall dock enligt förslaget inte automatiskt få del av domskälen. Vidremissbehandling av rapporten har förslaget bemötts positivt såvitt gäller altsamtliga parter skall få del av utgången i ell mål. Viss kritik har däremotriktals mot förslaget om att en målsägande i vissa fall inte skall få del avhela domen. Frägan om den tilltalades rätl atl utan särskildbegäran fä hela domen sig tillsänd har behandlats i riksdagen.Senast uttalade justitieutskotlet i sill av godkända betänkande (JuU1986/87:25 s. 16) bl.a. följande. Ulskollelanser all frågan om den tilltalades rätt atl fä del av de skriftliga skäl påvilka han har dömts fill ansvar inte skall behöva kräva särskilt långvarigaöverväganden. Med nutidens kopieringsutrustningar kan del inte innebära någonallvarligare tidsutdräkt eller arbetsbelastning för domstolarna all kopierahela domen även till den tilltalade. Tvärtom borde det enligt utskottets meningunderlätta expedieringsrulinerna, om samma regler gällde i fråga om expeditionav domar lill samtliga parter. Utskottet, som vidhåller atl del här är en frågaom rättssäkerhet, utgär ifrån atl regeringen skyndsamt vidtar den ändring somkrävs för atl åstadkomma en bättre ordning. Ändringen kan enligt utskottetsuppfattning vidtas av regeringen genom föreskrifter i förordning. Utskottetulgår ifrån all delta kommer atl ske ulan särskilt tillkännagivande fränriksdagen. Tvistemål ochdomstolsärenden Prop. I17 kap. 9 § sista stycket RB föreskrivs atl parterna i etl tvistemål snarastskall skriftligen underrättas om innehållet i rätlens avgörande av målet. Denärmare bestämmelserna om expedieringsskyldighelen i tvistemål fmns iförordningen (1976:823) om skyldighet för domstol att underrätta part om dom itvistemål m. m. Enligt denna förordning skall den i RB stadgadeunderrättelseskyldigheten fullgöras genom att avskrift av domen, således ävendomskälen, sänds till parterna i vanligt brev. Före gällde i fråga omdomstolsärenden en annan ordning än i tvistemål i förevarande hänseende.Sökanden i ett ärende var alltid skyldig all mol avgift lösa ul rättens beslut.Han fick på sä sätt allfid underrättelse om innehållet i beslutet. I övrigt varrätten endast skyldig all underrätta den som beslutet gäll emot om tiden förbeslutets meddelande, 9 § ärendelagen. Denna underrättelseskyldighet skallenligl 2 § andra stycket i förordningen om skyldighet för domstol altunderrätta part om dom i tvistemål m. m. fullgöras genom att den som beslutetgått emot tillsänds etl exemplar av beslutet. Fr.o.m. har lösningsskyldighelen idomstolsärenden avskaffats (prop. 1986/87:26, JuU 13, rskr. 89, SFS 1987:452).En följd av all sökanden är skyldig atl lösa rättens beslut i eltdomstolsärende har blivit alt det formellt sell inte längre föreligger någonskyldighet för domstolarna all i domstolsärenden underrätta sökanden om alt delhar fattats ell beslut med bifall lill hans talan. I de fall där ett beslutgäll någon part emot följer däremot av den nyssnämnda förordningsbeslåmmdsenall parten skall automatiskt tillsändas etl exemplar av beslutet. Beslutet att slopa lösningsskyldigheten idomstolsärenden grundade sig pä ett förslag av slämpelskatleulredningen ibetänkandet (Ds B 1980:7) Avgifter vid tingsrätt m.m. Utredningen behandlade ibetänkandet ocksä bl.a. frägan om domstolarnas skyldighet att underrättaparterna om utgången i domstolsärenden och föreslog alt särreglerna omunderrättelseskyldighet i ärendelagen skulle upphävas och alt denna skyldigheti stället skulle regleras i samma förordning som skyldigheten all underrätta omutgången i tvistemål och bli i princip lika omfattande. Förslaget fick i dennadel ett i huvudsak positivt mottagande vid remissbehandlingen. 3 Föredragandens överväganden Tvistemål och brottmål Såsomframgått av vad jag anfört inledningsvis omfallar domstols skyldighet enligtlag alt underrätta om utgången i etl mål en vidare krets av personer itvistemål än i brottmål. Enligt 17 kap 9 § RB skall domstolen underrättasamtliga parter i ett tvistemål om utgången i målet, medan nuvarande regler förbrottmål (30 kap. 7 §) stadgar underrättelseskyldighet bara såvitt avser dentilltalade. Gentemot en del av övriga parter i ell brottmål, bl. a. sädanamålsägande som för skadeståndstalan, har domslo- lenvisseriigen därutöver en i förordning reglerad underrättelseskyldighet. 1987/88:7 Det finns dock ingen författningsregleradunderrättelseskyldighet gentemot åklagaren eller sådana målsägande som endastför ansvarslalan. Domstolarna torde dock i praktiken regelmässigt underrättaäven dessa parter om utgången. Som jag antydde inledningsvis ärdet med hänsyn lill rättssäkerheten rimligt all samtliga parter i etl mälautomatiskt och ulan särskild begäran skriftligen underrättas om innehållet idomstolens avgörande. Delta gäller givetvis säväl tvistemål som brottmål. Ävenom det i praktiken oftast är så att domstolen underrättar samtliga parter ibrottmål ulan direkl förfallningsstöd, är del frän formell synpunkt intealldeles lyckat alt Ivislemåls-och broltmålsreglerna är sä olika. Enligl minmening är principen om underrättelseskyldighet till parterna sä viktig all denbör framgå av lag. Reglerna i 30 kap. 7 § sjätte stycket RB bör ändras ienlighet med vad jag har sagt . I samband därmed bör 17 kap. 9 § sjundestycket RB ändras så all det språkligt överensstämmer med den nya lydelsen avdet nyssnämnda lagrummet. De närmare bestämmelserna rörandeunderrättelseskyldigheten bör liksom ges i förordning. Som jagtidigare nämnde avser jag atl senare för regeringen anmäla frågan om behövligaförordningsändringar med hänsyn lill de reformer som aktualiserats i enlighetmed vad jag redovisade. Jag vill emellertid redan i della sammanhang sägaatt jag delar den uppfaftning som geft uftryck åt (JuU1986/87:25 s. 16) i fräga om den tilltalades rätl alt utan särskild begäran fäen fullständig domsutskrift. I samband med den föreslagnalagändringen bör även en annan justering göras i reglerna omunderrättelseskyldighet i 17 kap. 9 § och 30 kap. 7 § RB. Det gäller domstolensskyldighet alt skicka underrättelse om tidpunkten för meddelande av s. k.kanslidom (ijärde stycket sista meningen resp. tredje stycket sista meningen).Skyldigheten enligt dessa lagrum torde regelmässigt fullgöras genom att självadomen skickas som den meddelas. Det följer nämligen avförordningsbestämmelser om expediering av dom att kanslidomar skall sändas lillparterna som de meddelas. Förevarande lagregler, som i sig för övrigthar förord-ningskaraklär, har därför numera ingen självständig belydelse. Jagförordar alt de upphävs. Jag vill avslutningsvis nämna atlfrägan om expediering av dom m. m. till sädana målsägande som inte för nägontalan och som således inte är parter i målet har tagits upp i en proposition(prop. 1987/88:1). Som jag tidigare nämnde slopades den s.k.lösningsskyldigheten i domstolsärenden från . Den reformenställer ell ökat krav på alt domstolarna pä eget initiativ underrättar parternaom utgången i ärendet. På samma sätt som i t. ex. tvistemål är det givetvisrimligt atl sökanden och hans eventuella motpart får underrättelse ominnehållet i avgörandet, oavsett om delta innebär bifall lill eller avslag päsökandens framställning. Underrättelsenbör i likhet med vad som gäller i tvistemål i allmänhet Prop. 1987/88:7avse en fullständig kopia av avgörandet med en redogörelse för eventuellaskiljaktiga meningar. Vad nu sagts bör gälla även när ärendet avslutats påannal sätl än genom ell slutligt beslul, t.ex. i ärenden angåendelesta-menlsvittnesförhör. Den närmare regleringen av frägan om domstolarnasskyldighet all underrätta parterna i domstolsärenden om domstolens avgörandebör liksom kunna ske i förordning. Som jag antydde bör i principsamma regler gälla som för tvistemål. För alt förordningsbestämmelserna omunderrättelse lill parlema i tvistemål skall bli tillämpliga även i domstolsärendenbör de särskilda bestämmelserna om underrättelseskyldighet i 9 § andra stycketärendelagen upphävas. I samband därmed bör en språklig modernisering avparagrafen göras. Medhänsyn till lagstiftningsälgärdernas beskaffenhet anser jag atl lagrådelshörande skulle sakna belydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen all anta förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anla de förslag som föredraganden har lagtfram.