prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Vid samtliga tillfällenäger val rum raen valet är inte utslagsgivande. Regeringen tillsätter tjänsten. Tjänster som kyrkoadjunkt,stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och. pastoratsadjunkt tillsätts av . Föreskrifter härom finns i prästanställningsförordningen. Regeringen föreslår i frågaom kyrkoherdetjänster att sådana tillsätts första och tjänsten ärledig av kyrkorådet i ett enförsamlingspastorat och av en särskild tillsättningsnämnd i ett flerförsamlingspastorat.Innan tjänsten tillsätts skall dock pröva vilka sökandesom är behöriga. Tredje gången en kyrkoherdetjänst är ledigtillsätts den av sedan kyrkoråden i berördaförsamlingar har yttrat sig (5 och 6SS förslaget till prästanställningslag). Komministertjänstertillsätts enligt förslaget påsamma sätt som när en kyrkoherdetjänstär ledig första och (9 S förslaget till prästanställningslag). I fråga om. domprosttjänster föreslås att dessa liksom tillsätts av regeringen, dock utan föregående val.Enligt förslaget skall tjänsten sökashos . Sedan berett kyrkoråden i varje församling tillfälle att yttra sig, skall de med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna till regeringen (4 ,S förslaget till prästanställningslag). Enligt förslagetskall tjänster som stifts- ochkontraktsadjunkt tillsättas av stiftsstyrelsen efter behörighetsprövningav . Stiftsstyrelsen föreslås vidare tillsättaoch placera tjänster som pastorsadjunkt (15 S förslaget till prästanställningslag) . I skrivelsen föreslås att tillsättningsbeslut fåröverklagas hos regeringen. Beslut avkyrkoråd, tillsättningsnämndoch stiftsstyrelse får överklagas i den ordning som gällerför kommunala beslut (56 och 57 SS förslaget till prästanställningslag) . I motion 1987:6 skisseras olika modeller på hur församlingarkan engagera sig vid tillsättning av prästtjänster. Sommotionen är att förstå ansermotionären att alla pastoratstjänster skall tillsättas av , men att berördaförsamlingars kyrkoråd själva skäll få bestämma på vilket sätt man vill engagera sig i tillsättningen. 1 motion1987:18 anförs att det för att behållabalansen mellan församlings- och'domkapitelsutnämningar ärett minimikrav att komministertjänster liksomkyrkoherdetjänster var tredje gång tillsättsav . I motion 1987:21 föreslås följande förfarande närdet gäller tillsättning av pastoratstjänster - ansökan sker hösdomkapitlet - dcjmkapitlet behörighetsförklararoch upprättar förslag efter samma normer som gäller - kyrkoråd/tillsättningsnämnd avger yttrande och förslag - utnämner inom förslaget. I motion 1987:35 behandlas frågan om tillsättningav pastoratstjänster och tjänster som pastorsadjunkt. Enligt motionären är ett samlathuvudmannaskap för prästerna klart fördelaktigt. Motionären föreslår att domkapitlen skall ha tillsättningsrätteni samtliga fall samt att domkapitlen skall placera nyprästvigda som pastorsadjunkter. I motion 1987:52 föreslås i likhet med kyrkokommitténs förslag attdomkapitlet upprättar/sätter upp tre behörigasökande på förslag tillkyrkoherdetjänst. I motion 1987:75 föreslås att tjänstersom domprost skall tillsättas av centralstyrelsen. Vidare föreslås attdomkapitlets tillsättningsbeslut skall få överklagashos kyrkomötets besvärsnämnd. I motion 1987:60 föreslås att roll vid kyrkoherdetillsättningar begränsastill behörighetsprövning. Enligt motionären bör alla kyrkoherdetillsättningar ske påförsamlingsplanet. I motion 1987:63 föreslås att prästvalenbehålls samt att kyrkorådens befattning med prästtillsättningar inskränks till att avge yttrande över förslag. I motion 1987:89 föreslås att tillsättningav pastoratspräster skall ske på det sättsom dorakapitlet i har föreslagit isitt remissyttrande över kyrkokommitténs förslag.Domkapitlets förslag innebär följande. Ledig tjänst sökes i vanligordning hos , som på grundval avföretagen meritvärdering upprättarförslag, vilket beroende på antalet behörigasökande upptar en, två eller tre präster. Sedan förslaget vunnit laga kraft genomförs anställningsintervjuermed de på förslaget uppförda. Intervjuerna genomförs under ledning av kontraktsprosten eller annan präst, som därtill förordnar, och utfrågare är av församlingskyrkorådenutsedda representanter, vilkas antal börbegränsas till totalt tio; dock skallvarje församlingskyrkoråd vara företrätt. Närmare,anvisningar för intervjuernas genomförande börges i prästtillsättningskungörelsen. Församlingskyrkorådenavger var för sig förord förden som enligt rådets bedömning ärbäst lämpad för tjänsten. utnämner till tjänstenden som vid en sam-, lad bedömning i första hand bör.kommai fråga. Härvid' skall hänsyntas till tidigare merit- och skicklighetsprövning,kyrkorådens förord samt den bedömningsom kontraktsprosten kan ha gjort pågrundval av anställningsintervjuerna. Motionären föreslår vidare, för den händelseförslaget ovan inte vinner bifall,att vid sin behörighetsprövning skall rangordna de sökande efter förtjänst och skicklighet. I tre motioner redovisade under avsnitt 3.3.1 tas frågan om tillsättningav prästtjänster också upp. I motion 1987:20 föreslås att tillsätter stiftsprästerefter yttrande av stiftsstyrelsen. Vidare föreslås att tillsätter pastoratsprästerefter det att förslag/-yttrande har avgivits av församling (församlingarna)samt att förordnar pastorsadjunkter. I motion 1987:46 anser motionären att skall tillsätta stiftsprästeroch förordna pastorsadjunkter. I motion 1987:61 föreslås att tillsätter kyrkoherdar efter hörande av församlingarnaskyrkoråd i ett pastorat. Utskottet vill till en början redovisa bakgrunden till den nuvarande ordningen när det gällertillsättning av präster i pastoraten genom att återge kyrkokommitténs redovisning härav i SOU 1985:17 s. 131: "Alltsedan den äldstakristna tiden i har det funnits en spänning mellan "myndighetstillsättning"och "folkets val" vid tillsättningav prästtjänster. De första kyrkorna byggdes av sockenmännen, och det ansågssjälvklart de därför också skulle ha rättenatt utse sin präst. Men detta förfaringssättstred mot den kanoniska rätten (den katolska kyrkans rättspraxis), enligt vilken prästerna skulle tillsättas av biskopen. Vid sidan av de vanliga sk.k. konsistoriella gällen (konsistorium - domkapitel, gäll = pastorat) kom efter hand s.k. regala gäll där kungenhade tillsättningsrätten och patronella gäll, där en adelsman (patro-nus) hade rätt att utnämnapräst. Dessa både senare tillsättningsförfaranden avskaffades först under börjanav . Man kan se den gamla spänningensom en spänning mellan synen på prästen som tjänsteman (myndighetstillsättning) och förtroendeman(folkets val). De tre prästvalslagar som stiftatsunder (1910, 1934 och 1957) kan ses som försök att finnaen balans mellan de båda synsätten. Kravet påökad myndighetstillsättning har varit ett prästerligt krav påett rättvist befordringssystem. Som ettled i detta infördes de s.k. tredjegångstillsättningarna, vars användningsområde kom att utvidgas genom bestämmelserna i lagen (1957:577) om prästval." Förslaget att prästvalen avskaffas och ersätts med en ordning enligt vilken församlingen genom kyrkorådet/tillsättningsnämnden utser prästtvå gånger av tre, medan utser tredje gången överensstämmer i princip med det förslag 1982 årskyrkokommitté lade fram i sin lägesrapport (SOU 1985:1). kyrkomötetillstyrkte förslaget med följande motivering (KO 1985:10s.l3f)': "framhållithar de prästvalslagar som stiftats under 19n0-taletsökt skapa en balans mellan kraven på att prästtillsättning skall ske genom "folkets val"respektive genom "myndighetstillsättning".Enligt kommitténs förslag skall kyrkorådets ledamöter välja präst två gånger av tre. Det kan måhända ifrågasättas om inte"folkets val" bättre speglas av ett val där den qudstjsnstfi rande församlingen i.vart fall har möjlighet .att delta. A andra sidan kan det hävdas att , som enda tillsättande organ inom stiftet, skulle ha möjlighet att utarbeta en strategi i tillsättningsärendenamed beaktande av stiftets totala Ijehov av präster. Utskottet har därvid funnitatt kommitténs förslag tillfredsställande torde tillgodose församlingens berättigadekrav på att få välja präst med utgångspunktfrån församlingens och tjänstens särskilda behov." Utskottet anser försin del att anledning saknas att frångå kyrkomötetsställningstagande i frågaom prästvalens avskaffande. Detsamma gäller fråganom tillsättning genom kyrkorådet/tillsättningsnämnden tvågånger av tre en kyrkoherdetjänst är ledig ochtillsättning genom tredje gången. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag i dessa delar när det gäller tillsättningav kyrkoherdetjänst och avstyrker bifall tillmotionerna 1987:6, 1987:20 i denna del, 1987:21, 1987:35 i denna del, 1987:60 idenna del, 1987:63 och 1987:89 i denna del. Tillsättning av komministertjänster skall enligt regeringens förslag alltid ske genom kyrkoråd/tillsättningsnämnd. I motion 1987:18 föreslås attkomministertjänster tillsätts var tredje gångav . Vid bedömningen av denna fråga är att beaktaatt de framtida komministertjänsternakommer att omfatta såväl de nuvarande kyrkcadjunkturerna, som de nuvarande komministertjänsterna (Se SOU 1986:17 s. 137 f). Utskottetavstyrker därför bifall till motion 1987:18. I flera motioner uttrycks farhågor när det gäller, kyrkorådens/-tillsättningsnämndernasmeritvärdering. Det framhålls att kyrkoråden/tillsättningsnämndeninte har samma kompetens att bedöma de sökandes lämplighetför tjänsten som samt att risk finns för godtyckliga utnämningar.I motion 1987:52 föreslås att , i likhet med vad som gäller vid prästvalen,sätter upp tre behöriga sökandepå förslag. I motion 1987:89 föreslås som alternativ till domkapitelstillsättningar att rangordnar de sökande efter förtjänst och skicklighet vid behörighetsprövningen. utskottet vill försin del framhålla att kyrkorådet respektive tillsättningsnämnden, i motsats tillvalmenigheten, är en myndighet som har att tillämpa sakliga grunder vid tillsättning av tjänster.I 20 S i den föreslagna prästanställningslagenhar också tagits in en regel enligt vilkenvid tillsättning av en prästtjänst avseendeendast skall fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. I motsats till kyrkokommittén föreslår regeringen inte attdom-kapitlet skall sätta upp förslag.Föredragande statsrådet anföremellertid att det dock bör vara tillåtet fördomkapitlet att ge det tillsättandeorganet visst stöd för bedömningen geriom att i eget yttrandeanlägga oförbindande synpunkter på i vilken inbördes ordning de sökande eller de främstaav dem enligt mening börkomma ifråga vid tillsätitningen (s. 63). Ett resultat av regeringens förslag äratt de sökande inte som blir bundna, omde förs upp på förslag, utanhar möjlighet att även söka andra tjänster medan tillsättningsförfarandet pågår. I skrivelsen uttalas att det inte är lika angelägetsora tidigare att begränsa kandidatkretsen när prästvalenavskaffas. Utskottet delar denna.uppfattning. Enligt utskottets mening kan detalltid vara värdefullt om till kyrkorådet/tillsättningsnämnden yttrar sig överde behöriga sökande till tjänsten.Denna ordning har föreslagits beträffande tillsättningav stiftspräster (15 S andra stycket förslaget till prästanställningslag), tjänstersom dompirost (4 S andra stycket lagförslaget)och vid tillsättning av vikariat (16 S andrastycket lagförslaget). Utskottet förslår att sammaordning skall gälla vid tillsättning av pastoratstjänster. Därmed avstyrker utskottet bifalltill motionerna 1987:52 och 1987:89 i denna del. Frågan om tillsättning av tjänstersom domprost tas upp i motion 1987:75. I motionen föreslås attcentralstyrelsen skall tillsätta dessa tjänster. Samma frågabehandlades vid kyrkomöte med anledning av en motion i ämnet. Utskottet anförde i sitt betänkande med anledning av motionen idenna del följande (KL 1986:6): "I motion 1986:72 anges som skäl för att flyttaöver utnämningsrättenbeträffande biskopar och domprostar tillcentralstyrelsen, att domkapitlen enligt kyrkokommittés förslag skall fåreducerade uppgifteroch att dessa kvarvarande uppgifter huvudsakligen rör inkomkyrkliga frågor, som ligger inom kyrkomötetsnormgivningskompetens. Utskottet vill försin del påpeka att bland domkapitlensframtida uppgifter enligt kommittéförslaget äveningår betydelsefullamyndighetsfunktioner gentemot de i stiften anställda prästerna, som har statligt regleradetjänster. Enligt utskottets mening är det därför inte ens om kyrkokommitténsförslag genomförs alldeles givet att domkapitlens konstitutionellaställning bör ändras.Utskottet avstyrker därför yrkandena i motion 1986:72." Kyrkomötet följde utskottet. Utskottet saknar anledning att bedöma frågan på annat sättän föregående år. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen i denna del. I motionerna 1987:20, 1987:35 och 1987:46 föreslås att domkapitlentillsätter inte bara pastoratspräster, utan ävenstiftspräster. Enligt utskottets mening är det rimligt och konsekvent att stiftsstyrelsentillsätter de präster sora skall tjänstgöra hos stiftssamfälligheten. De intressen har att företräda blirenligt utskottets mening tillgodosedda genom att enligt förslaget skall prövade sökandes behörighet och med eget yttrande lämna över ansökningshandlingarna till stiftsstyrelsen. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna 1987:20, 1987:35 och 1987:46, samtliga idenna del. Utskottet har under avsnitt 3.3.1 föreslagit att skall förordna pastorsadjunkter. I motion 1987:75 föreslås att tillsättningsbeslut fåröverklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. Som skälför förslaget anförs att ett sådant beslut skall vara inomkyrkligt. Det av motionärerna anfördaskälet är enligt utskottets mening inte tillräckligt för att frångå regeringensförslag. Utskottet kan för sin del inte heller finna något annat skälför förslaget. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1987:75 i denna del. Regeringen föreslår att den allmännabehörighetsprövningen försökande till prästerlig tjänstenligt 6 S lagen (1957:577) om prästvalavskaffas. Vidare föreslås att regeringen får meddela föreskrifter om särskildavillkor för behörighet till annan prästtjänst än biskopstjänst. I motion 1987:75 föreslås att det uppdras åt centralstyrelsen att i ställetför regeringen utfärda bestämmelserom särskilda villkor för behörighet tillannan prästtjänst än biskopstjänst. Den allmänna behörigheten regleras i 6 S prästvalslagen, som lyder: "Till prästerlig tjänstmå ifrågakömraa endast den som äger utövaprästämbetet och som prövas hava den förmåga och deegenskaper, vilka erfordras för tjänstens nöjaktigabestridande". Utskottet har försin del ingen erinran raot att den allraännabehörighetsprövningen enligt 6 S prästvalslagen avskaffas. utskottets mening bördock i samband med behörighetsprövningen ävenpröva de sökandes lämplighetför tjänsten. Beträffande förslaget i motion 1987:75 kan utskottet konstateraatt regeringsformen inte medger att normgivningskompetens i ämnet delegeras till centralstyrelsen. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. 3.4.7 Tjänster i en samarbetskyrka Regeringen föreslår att tjänstersom präst i icke-territoriella pastoratsamt tjänster som komminister i en samarbetskyrkamellan och annat samfund eller liknande skall tillsättas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer (12 § förslaget tillprästanställningslag). Enligt förslaget får regeringen meddela föreskrifter om tillsättning av prästtjänster i en samarbetskyrka. 1 motion 1987:47 befarar motionären att det kommer att dröja innan föreskrifterom tillsättning av präster i samarbetskyrka kan förhandlas fram. I motionen föreslås därför attkyrkokommitténs förslag till lagbestämmelse omtillsättning av komministertjänster i samarbetskyrka med fastställs utan ändring. 1 sitt förslag tilllag om prästtjänster tog kyrkokommittén i 10 S uppen bestämmelse om tillsättning av tjänstersom komminister inrättad vid samarbetskyrka medEvangeliska . Enligt den föreslagna bestämmelsen skulle sådana tjänstertillsättas av efter yttrandeav kyrkoråden i varje församling i pastoratet. skulle också enligt kommitténsförslag bereda den distriktsstyrelseinom som berörs tillfälle att yttra sig. Regeringen motiverar sitt förslag med att samarbetskyrkor torde finnas eller planeras även med andra samfund eller sammanslutningar.Regler om tillsättningar bör därför fastställasi en förordning. I skrivelsen framhålls att det framstår som självklartatt en tjänstetillsättning alltid börske i enighet mellan de samverkande parterna. Utskottet vill föregen del anföra följande. Flertalet av de lagförslagsom regeringen lägger fram i sin skrivelse 1987:1till kyrkomötet kommer att kräva ändringar ochkompletteringar i nu gällande regeringsförfattningar. Chefen för har tillsatt en arbetsgrupp meduppdrag att utarbeta de kyrkliga författningarsom behövs i anslutning till lagförslagen i skrivelsen. Arbetsgruppenförväntas att redovisa resultatet avsitt arbete. Enligt vad utskottet har inhämtatkommer arbetsgruppens förslag att innehålla även föreskrifter om tillsättning av prästtjänster i en samarbetskyrka med . Därmed torde önskemålen i motionen bli tillgodosedda. Utskottet tillstyrkerför sin del regeringens förslag i denna del och avstyrker bifall tillmotionen. 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen skall grundläggandeföreskrifter om prästerliga tjänsteri meddelas i lagen om eller i annan lag, somstiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Regeringen läggeri skrivelsen fram förslag till en ny prästanställningslag.Enligt förslaget skall lagen tillämpas påbiskopar och andra präster i som har anställning i territoriella pastorat och stiftssamfälligheter. Lagen skall också tillämpas på prästtjänster i icke-territoriella pastorat, med undantag avhovförsamlingen. Lagen reglerar den prästerligatjänsteorganisationen i stift ochpastorat samt förfarandet vid tillsättning av prästtjänster. I lagen har också tagits in bestämmelserom disciplinansvar, avskedande m.m. med avseende på präster. Lageninnehåller också bestämmelser omviss ekonomisk reglering när en präst har delad tjänstgöring, vidare innehåller lagen vissa bestämmelser'omtjänstebostäder för präster. Lagen föreslås träda i kraftden , varvid lägen om prästval kan upphävas. I motion 1987:92 tas bl.a. upp vissa frågor med avseende på den föreslagna prästanställningslagen.Motionären pekar på att 1 S andra stycket i lagen närmast skall motsvara 1 S första stycket lagen (1957:577) om prästval, enligt vilken vissa bestämmelser i lagen tillämpas på präster i icke-territoriella pastorat endast i den mån regeringen bestämmerdetta. I motionen föreslås vidare att i lagen tas in en bestämmelsesom ger stiftsstyrelsen befogenhet att förordnatjäristebiträden åt präster. Motionärentar också upp frågan om kostnadsansvaret för praktikanter. I motionen framhålls att regeringen föreslår på s. 72 i skrivelsen bl.a. att kostnaderna för arvoden förpraktikanter skall betalas av stiftssamfälligheterna.Stiftsbidrag skall dock kunna utgåför dessa kostnader. Detta framgår emellertid inte av de föreslagna bestämmelsernai 46 S prästanställningslagen och 17 S kyrkofondslagen. Motionären föreslår att de angivna paragraferna kompletteras i dessa hänseenden. För de icke territoriella pastoratengäller särskilda stadgor. Lagen (1957:577) om prästval reglerar tillsättningen av domprost-, kyrkoherde- och komministertjänster. Enligt 1 S prästvalslagen tillämpas lagen på motsvarande tjänsteri icke-territoriella pastorat, om regeringen så förordnar. Det i skrivelsen framlagdaförslaget till prästanställningslagreglerar förutom prästtillsättningaräven andra frågor som har avseende på prästtjänster i ,-Det gällertjänsteorganisationen, anställningsformer, inrättande, indragning pch vakanthållningav prästtjänster, disciplinansvar m.m. Enligt utskottets mening bör ingen ändring ske i förhållande tillvad som gäller för prästtjänster i de icke-territoriella pastoraten. Lagförslaget innebärändringar såvitt avser tillsättningav prästtjänster i vissa av dessa pastorat. Vidare innebär lagförslagetändringar i fråga om tillsättningav vikariat samt i fråga om inrättande, indragning och vakanthållning av tjänsteri de icke-territoriella pastoraten. Med hänvisninghärtill avstyi-ker utskottet förslaget att lagen i dessa hänseenden skall till-lämpas på prästtjänster i de icke-territoriellapastoraten. Däremot anser utskottet att reglernaom anställningsformer och disciplinansvar m.m.bör gälla även i fråga om prästtjänster i dessa pastorat. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen 1987:92 i denna del. I motionen föreslås att bestämmelserom att stiftsstyrelsen förordnar tjänstebiträdentas in i förslaget till prästanställningslag.Utskottet vill med anledning härav framhålla att tjänstebiträden förordnas somett led i utbildningen för blivande präster. Enligt utskottets mening bör äveni fortsättningen förordna dessa. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen i denna del. När det gäller kostnaderna för arvoden åt praktikanter ansluter sigutskottet på de i motionen angivna skälen till motionärensförslag i denna del. Utskottet har utövervad som tidigare anförts ingen erinran mot förslaget till prästanställningslag. Grundläggande'bestämmelser om förvaltningenav den s.k. specialreglerade kyrkliga egendomen finns i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. Till denna anknyter förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord. Central förvaltningsmyndighetför frågor om kyrklig egendom är Regionala statliga myndigheter för frågor om förvaltning av kyrklig jord m.m. är stiftsnämndernaoch boställsnämnderna. I varje stift skall det finnas en stiftsnämnd och boställsnämnder till det antal regeringen bestämmer. I fullgörs de uppgifter som ankommer på stiftsnämndav stiftsnämnderna i och stift. Förutom förvaltningen av viss kyrklig egendom skall nämnden ha tillsyn överkyrklig jord. handlägger ocksåärenden om pastoratens ochkyrkofondens ekonomiska mellanhavanden samt vissa ärenden om köp,försäljning och byte av kyrklig jord m.m. Boställsnämnderna har en mellanställning i förhållande tillstifts- och församlingsorganen. De fungerar delssom självständiga myndigheter, dels som stiftsnämndernas fältorganisationer. Till derasuppgifter hör bl.a. tillsyn över prästgårdar och löneboställen samt att utföravärderingsuppgifter och arrendesättningar . Regeringen föreslår att de nuvarande stiftsnämnderna och boställsnämnderna avskaffas och ersätts med en obligatorisk nämnd i varje stiftssamfällighet. Enligt förslaget skall denna nämnd kallas egendomsnämnd. skallenligt förslaget bestå av minst fem ledamöter med lika många suppleanter. Ledamöterna och suppleanterna skall väljas av stiftsfullmäktige för varje valperiod. I skrivelsen föreslås att egendomsnämndernaskall överta de uppgifter som enligtlagen och förordningen om förvaltning av kyrklig jord ankommer på de nuvarande stifts- och boställsnämnderna.Regeringen föreslår dock att kammarkollegiet skall övertastiftsnämndernas förvaltningsansvar för kyrkofondsfastigheterna. skall enligt förslaget få en egendomsnämnd. I motion 1987:48 framhållsatt boställsnämnderna är väl insatta i parternas förhållanden samt att de har en kompetens som är etablerad och väl fördelad geografiskt över stiftet raed god kännedom om lokala förhållanden. Motionärenanser därför att boställsnämnderna bör behållas i den nya organisationen. Utskottet har föregen del ingen erinran mot regeringens förslag att stiftsnämnderna ersätts med en obligatorisk nämnd i varje stiftssamfällighet som benämns egendomsnämnd. I motionen föreslås att ' boställsnämnderna behålls.Frågan om att avskaffa boställsnämndernabehandlades av kyrkomöte med anledning av regeringens skrivelse 1986:3.Utskottet tillstyrkte regeringens förslagatt avskaffa nämnderna. Kyrkomötet följde utskottet.I sitt betänkande (KL 1986:1) med anledning avregeringens förslag framhöll utskottet att omfattningen av det kyrkligajordinnehavet växlar starkt mellan de olikastiften, liksom behovet av lokalkännedomoch jordbruksexpertis.