prop · GB0357 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att det i den s. k. fri- och rättighetskatalogen i regeringsformensandra kapitel skall skrivas in grundregler om skydd för den enskildes personligaintegritet vid dataregistrering. 1 1987/88. Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 20 §§ samt 8 kap. 18§ regeringsformen' skall ha följande lydelse. Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utanhans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Varje medborgare skall i den utsträckning som närmare angivesi lag skyddas mot att hans personliga integritet kränkes genom att uppgifterom honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. 20 § Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare ifråga om 1. skydd mot tvång att deltaga i sammankomst för opinionsbildningeller idemonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra trossamfund ellerannan sammanslutning (2 § andra meningen), 2. skydd för personlig integritet vid automatisk databehandling (3 § andra stycket), 2. skydd mot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§), 3. rätt till domstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke om brott (9 § första och tredje styckena), 4. skydd mot retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt mot retroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 5. skydd mot inrättande av domstol i vissa fall (11 § första stycket), 6. skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (15 och 16 §§), 7. rätt till fackliga stridsåtgärder (I7§), 3. skydd mot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 §§), 4. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke ombrott (9 § första och tredje styckena), 5. skydd motretroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt motretroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 6. skydd motinrättande av domstol i vissa fall (I I § första stycket), 7. skydd motmissgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund avkön (15 och 16§§), 8. rätt tillfackliga stridsåtgärder (17§), Regeringsformen omtryckt 1985:866. 8. rätt till ersättning vid expro- 9. rätt till ersättningvid expro priation eller annat sådant förfogan- priation eller annat sådant förfogan de (18 §). de(l8§). Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag, ärutlänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 1. yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet (I §), 2. skydd mot tvångatt giva till känna åskådning (2 § första meningen), 3. skydd motkroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation,husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6 §), 4. skydd mot frihetsberövande(8 § första meningen), 5. rätt tilldomstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott ellermisstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 6. offentlighetvid domstolsförhandling (I I § andra stycket), 7. skydd motingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tredje meningen), 8. författares,konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §). På sådanasärskilda föreskrifter som avses i andra stycket tillämpas 12 § tredje stycket,fjärde stycket första meningen samt femte stycket. 8 kap. 18 § För att avge yttrande över lagförslag skallfinnas ett lagråd, vari ingår domare i högsta domstolen och regeringsrätten.Yttrande från lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare angivesi riksdagsordningen, av riksdagsutskott. Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan beslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rätten att taga del av allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket, 12 § första stycket, 17-19 §§ eller 20 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lag i något av de ämnen som avses i första meningen och har lagrådets yttrande inte inhämtats, skall regeringen för redovisa skälen Yttrande av lagrådet bör inhämtas innan riksdagenbeslutar grundlag om tryckfriheten, lag om begränsning av rätten att taga delav allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 12 § första stycket, 17-19 §§eller 20 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag omkommunal beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu harsagts gäller dock icke, om lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund avfrågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen att stifta lagi något av de ämnen som avses i första meningen och har lagrådets yttrandedessförinnan inte inhämtats, skall regeringen för riksdagenredovisa skälen härtill. Att lagrådet icke har Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. hörtsöver ett lagförslag utgör aldrig härtill. Att lagrådet icke har hörts hinder mot lagens tillämpning. över ett lagförslag utgör aldrig hin- 1. hurförslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2. hur förslagets föreskrifterförhåller sig fill varandra, 3. hur förslaget förhåller sig tillrättssäkerhetens krav, 4. om förslaget är så utformat attlagen kan antagas tillgodose angivna syften, 5. vilka problem som kan uppståvid tillämpningen. Närmarebestämmelser om lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , R. ,, , , , , G. , , Proposition om grundlagsfäst integritetsskydd 1 Inledning Data-och offentlighetskommiuén (Ju 1984:06, DOK) tillkallades för att utredaanvändningen av personnummer inom den offentliga och den enskilda sektorn.Kommittén fick genom tilläggsdirektiv uppdrag att utreda de problemsom är förenade med offentlighetsprincipens tillämpning på upptagningar förautomatisk databehandling (ADB). Kommitténhar avlämnat delbetänkandet (Ds Ju 1987:8) Integritetsskyddet iinformationssamhället 3. (Ledamöter vid betänkandetsavlämnande: hovrättspresidenten , ordförande, f.d.riksdagsledamoten , riksdagsledamöterna , ombudsmannen samt riksdagsledamöterna .) 1 betänkandet föreslås tvågrundlagsändringar. Den ena gäller regeringsformen och består i att det i den s.k. fri- och rättighetskatalogen i regeringsformens andra kapitel skrivs in ettskydd för den enskildes personliga integritet i datasammanhang. Den andra avsertryckfrihetsförordningen och angår gallringen av allmänna handlingar. Jagavser att nu ta upp den fråga som rör regeringsformen. Den andragrundlagsfrågan bör tas upp tillsammans med kommande förslag från utredningen (U1985:07) om vissa arkivfrågor. Till protokollet bör som bilaga 1 fogas utredningens sammanfattning avsitt betänkande i den del som skall behandlas . Utredningenslagförslag i denna del bör fogas till protokollet som bilaga 2 . En sammanställning över remissyttrandena i den häraktuella delen bör fogas till protokollet som bilaga 3 . Datateknikensutveckling och användning påverkat; på många sätt de nuvarande och framtidaförhållandena i det svenska samhället. ti /88. frågor somhar aktualiserats i detta sammanhang hör otvivelaktigt de som Prop.1987/88:57 gäller integritetsskydd för enskilda personer. Dessa frågoruppmärksammades också särskilt när på grundval av prop. 1984/85:220fastställde riktlinjer för den framtida datapolitiken (FiU 1985/86:5, rskr. 1 propositionen (s. 39 ff.) gavs en översikt över hurintegritetsfrågorna har utvecklats på dataområdet. Det fortsatta arbetet meddessa frågor bedrivs särskilt i två olika sammanhang. Det ena representeras av DOK, som ursprungligentillkallades med uppdrag att se över personnummeranvändningen i samhället ochvars uppdrag senare utvidgats i fråga om bl. a. integritetsskyddsområdet. Vidare har i enlighet med vad som anfördes i prop.1984/85:220 en statsrådsgrupp för långsiktiga och övergripande datafrågor bildats.Till denna statsrådsgrupp är knutna en samrådsgrupp för samhällets säkerhetinom dataområdet och en referensgrupp för datafrågor. Bland de frågor somstatsrådsgruppen och referensgruppen skall ägna sig åt utgör integritetsskyddsfrågornaen viktig del. Som föredragande statsrådet framhöll i prop. 1986/87:116om ändring i datalagen m. m. är anledningen till att integritetsfrågorna harsådan vikt på ADB-området att vår förmåga att skydda den personligaintegriteten är av avgörande betydelse för utvecklingen på området. Engrundförutsättning för att den nya tekniken skall kunna utnyttjas så att dessfördelar kan tas till vara är att medborgarna kan följa och påverkautvecklingen och att de inte känner främlingskap och upplever tekniken som etthot. Det är givet att medborgarna får svårt att hysa förtroende för en teknik,om de anser att denna hotar deras personliga integritet. Som föredragandenockså framhöll är det inte realistiskt att räkna med att man i ett slag kanförbättra integritetsskyddet genom någon eller några stora reformer, utan manmåste arbeta stegvis med åtgärder som kan te sig ganska begränsade, om man serdem var för sig. Det är mot den bakgrund som jag nu har angett som man böröverväga DOK:s förslag att skyddet för den enskildes personliga integritetskall regleras i grundlag. Den frågan bör emellertid ses i belysning också avregleringen i övrigt i vårt land på integritetsskyddets område. Den grundläggande bestämmelsen om skyddet för denenskildes person liga integritet återfinns i 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen (RF, omtryckt 1985:866), vari bl. a. sägs att det allmänna skall värna den enskil des privatliv och familjeliv. Bestämmelsen har inte karaktären av en rätts ligt bindande föreskrift utan anger ett mål för den samhälleliga verksamhe ten. Som sådant kan det ha eller få politisk betydelse och frågan om dess förverkligande kan bli föremål för politisk i stället för rättslig kontroll. I samband med att bestämmelsen infördes uttalade föredragande statsrådet att grundsatsen om den enskildes rätt till en fredad sektor var av så väsentlig betydelse i en demokratisk stat att den borde komma till uttryck i regeringsformen genom ett målsättningsstadgande (prop. 1975/76:209 s. 131). Av förarbetena framgår att integritetsskyddet vid dataregistrering var i blickpunkten vid bestämmelsens tillkomst (SOU 1975:75 s. 168 f., ( 459 ff.). Mankan i detta avseende jämföra med artikel 8 i Prop.1987/88:57 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. 1 den praxis som utvecklat sig vid tillämpningen av konventionenhar fastslagits att det skydd för privatlivet som deiina artikel ger omfattaräven dataskydd. Någonrättsligt bindande föreskrift som ger ett allmänt integritetsskydd finns inte ivårt land. 1 stället regleras skyddet för den personliga integriteten genomett flertal bestämmelser på olika konstitutionella nivåer: grundlag, vanliglag, regeringsförfattningar, myndighetsföreskrifter och kommunalabestämmelser. RFinnehåller ett särskilt kapitel (2 kap.) om grundläggande fri- och rättigheter.1 kapitlet skyddas de medborgerliga fri- och rättigheter som har ansetts somsärskilt viktiga för vårt demokratiska styrelseskick. Så t. ex. tillförsäkrasmedborgarna i 2 kap. 1 § RF gentemot det allmänna yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet. Utlänningar här i landet är i stor utsträckning jämställda medsvenska medborgare i fråga om skyddet för fri- och rättigheterna enligt 2 kap.RF (20 §). Vissaav dessa grundläggande fri- och rättigheter avser enskildas personligaintegritet. I 2 kap. 3 § RF finns en bestämmelse som tar sikte direkt på registreringav uppgifter om en enskild. I bestämmelsen föreskrivs att anteckning om enmedborgare i ett allmänt register inte utan hans samtycke får grundas enbartpå hans politiska åskådning. Till grund för bestämmelsen ligger uppfattningenatt åsiktsregistrering utan anknytning till farhågor för brottslig handlinginte skall få förekomma men att en viss form av registrering måste varatillåten till skydd för det demokratiska styrelseskicket (prop. 1975/76:209 s.117). Förbudet mot åsiktsregistrering gäller inte till förmån för utlänningar(a. prop. s. 133). Enannan bestämmelse som rör den personliga integriteten finns i 2 kap. 6 § RF.Bestämmelsen skyddar medborgarna mot vissa åtgärder från det allmänna, bl. a.husrannsakan och liknande intrång, undersökning av brev eller annan förtroligförsändelse och hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande. Begränsningar i detta skydd får göras genom lag undervissa förutsättningar (2 kap. 12 § RF). Utlänningar är i princip jämställda medsvenska medborgare i fråga om skyddet (2 kap. 20 § andra stycket 3). Denenskildes integritet skyddas som nämnts inte bara av bestämmelser i grundlag. Ivanlig lag finns en rad bestämmelser som ger skydd för den enskildes personligaintegritet. Av generell betydelse på integritetsskyddsområdet ärföreskrifterna i och sekretesslagen (1980:100). Av särskildbetydelse i förevarande sammanhang är naturligtvis de bestämmelser till skyddför den personliga integriteten som finns i datalagen (1973:289). Syftetmed datalagen är att skydda den enskilde mot sådant otillbörligt inträng i den personliga integriteten som kan bli följden av dataregistrering av personuppgifter hos det allmänna eller hos enskilda. Med personuppgif ter avses enligt 1 § datalagen upplysningar som avser enskilda personer. Enligt 2 § krävs datainspektionens licens för att inrätta och föra personre- 7 gister, dvs. sådanaanteckningar som förs med hjälp av automatisk databe- Prop. 1987/88:57 handlingoch som innehåller personuppgifter som kan hänföras till den som avses meduppgifterna. För vissa slag av register som innehåller typiskt sett känsligauppgifter krävs enligt samma paragraf tillstånd av datainspektionen. Undantaggäller för s. k. statsmaktsregister. Med detta begrepp avses sådana registersom inrättas genom beslut av eller regeringen (2 §).Datainspektionen skall vid sin tillståndsprövning beakta integritetsintressena(3 §) och har möjligheter att i olika avseenden meddela föreskrifter ominhämtande och ufiämnande av uppgifter (5 och 6 §§), i den mån ellerregeringen inte har beslutat sådana bestämmelser för statsmaktsregister (6 a §).Beträffande vissa personuppgifter krävs synnerliga eller särskilda skäl föratt registrering skall kunna riilåtas (3 a och 4 §§). Detta gäller bl. a.sådana särskilt känsliga uppgifter som avser brottspåföljder, tvångsingripandenenligt vårdlagstiftning, sjukdomar och socialhjälp. Undantag från dessa skärptakrav gäller för myndighetsregister hos en myndighet som enligt lag eller annanförfattning skall föra sådant register. Idetta sammanhang skall även nämnas att reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningenom allmänna handlingars offentlighet också är tillämpliga på ADB-upptagningaroch att sådana därför i princip är Ullgängliga för allmänheten i sammautsträckning som handlingar av traditionell typ. Likaså är sekretesslagensbestämmelser tillämpliga även på ADB-lagrade uppgifter hos myndigheterna. Vissapersonregister har reglerats särskilt i lag eller förordning. Som exempel kannämnas skatteregisterlagen (1980:343) med anslutande skat-teregisterförordning(1980:556), utsökningsregisterlagen (1986:617) jämte utsökningsregisterförordningen(1986:678), lagen (1965:94) om polisregister med polisregisterkungörelsen(1969:38) m.m. samt förordningen (1986:104) om registerföring vid allmännadomstolar med hjälp av automatisk databehandling. Förvaltningsmyndigheteroch kommuner kan meddela föreskrifter om integritetsskydd såvitt avser egnapersonregister och som komplement till ev. föreskrifter av datainspektionen. Författningsregleringenav integritetsskyddet vid ADB- registrering uppvisar således en mycketmångfacetterad bild. Tilldenna bild hör ocksä de internationella åtaganden som har gjort pådataområdet. Jag avser här konvention om skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter och riktlinjer i fråga omintegritetsskyddet och persondataflödet över gränserna. har tillträttkonventionen och har åtagit sig att följa riktlinjerna. Jag kan här hänvisa Ullredogörelsen i prop. 1984/85:220 (s. 39 ff.). 3 Förbättratgrundlagsskydd för den personliga integriteten Mitt förslag: 1 den s. k. fri- och rättighetskatalogen iregeringsformens andra kapitel skrivs in en grundregel om skydd för den enskildespersonliga integritet vid dataregistrering. Regeln innebär att varje medborgarei den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personligaintegritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp avautomatisk databehandling. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna hartillstyrkt förslaget eller lämnat detta utan erinran. Endast hovrätten förVästra och har avstyrkt förslaget. Många remissinstanser anser dock att den föreslagnabestämmelsen är för snäv och intetsägande. De ser det som en brist att denföreslagna grundlagsregeln inte stakar ut en skyddad sfär. Någraremissinstanser anser att det bör komma till uttryck i lagtexten att skyddetgäller "mot otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet".Två remissinstanser anser att stadgandet bör gälla alla typer av personregisteroavsett använd teknik. Några instanser uttalar sig för att skyddet skall gällaockså till förmån för juridiska personer. Ett par remissinstanser har anmärkt att den föreslagnaregeln möjligen kan tolkas så att regeringens förordningsmakt på områdetinskränks till verkställighetsföreskrifter. Skälen för mitt förslag: Av min redogörelse i avsnitt 2framgår att frågan om integritetsskyddet vid dataregistrering har stått iblickpunkten under en lång följd av år. När 2 kap. RF fick sin huvudsakligautformning hade emellertid detta skydd ganska blivit lagregleratgenom datalagen . Vid den reform av kapitlets bestämmelser som skeddeår 1979 var det andra frågor som stod i fokus. Enligt min mening kan tiden nu vara mogen att överväga omutvecklingen av integritetsskyddet på dataområdet skall ges en fastareförankring i RF än genom målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 §. Otvivelaktigt ärdet så att just dataskyddet av många upplevs som en mycket central integritetsfråga. Närmast till hands ligger att en sådan förankring avintegritetsskyddet bör ske genom en komplettering av fri- och rättighetsregleringéni 2 kap. RF. Denna fråga måste övervägas mot bakgrund av den allmänna uppbyggnadenav detta grundlagsskydd. En utgångspunkt i arbetet på att bygga ut och förstärkaskyddet har varit att det i första hand har gällt att ge grundlagsförankring åtdet skydd för medborgarna som redan finns genom vanlig lagstiftning och pädetta sätt befästa det rådande rättsläget. En annan princip som man har söktfölja i det arbetet har varit att regleringen av grundlagsskyddet för fri- ochrättigheterna skall vara utformad så att den lämpar sig för den form avrättslig kontrollsom i vårt land utövas genom den s. k. lagprövningsrätten (II kap. Prop. 1987/88:57 14 § RF)och så att regleringen skall kunna tillämpas direkt av inte bara domstolar utanockså alla andra myndigheter och allmänna organ i övrigt. Med hänsyn till den första av de vägledande principer förrättighetsskyddet som jag sålunda har redovisat kan jag konstatera att detsaknas förutsättningar för att nu låta ett skydd som det som DOK harföreslagit få omfatta även annan registrering än sådan som sker med hjälp avADB och som avser inte bara fysiska utan också juridiska personer. En sådanlagreglering som detta skulle förutsätta saknas nämligen i vårt land. Jag villinte utesluta att tanken förtjänar utvecklas vidare i lämpligt sammanhang, mennågot underlag för detta föreligger inte . När det gäller frågan om ett dataskydd för juridiskapersoner vill jag tillägga att det givetvis ofta finns ett legitimt intressehos t. ex. företag att skydda sina affärs- och driftförhållanden mot insynutifrån. Å andra sidan anser jag att man inte lämpligen - som ibland sker i denallmänna debatten - bör tala om integritetsskydd i detta sammanhang. Myckettalar för att det skydd som juridiska personer har behov av bör regleras iandra former än som en utbyggnad av datalagens skydd eller som en parallellagstiftningtill denna lag, och någon tillräcklig anledning att i detta sammanhang tainitiativ till en generell förstärkning av detta skydd anser jag inte finnas.Vad som torde ligga närmare hands för de juridiska personerna är enförbättrad lagstiftning om skydd för företagshemligheter. Arbete med sådanlagstiftning pågår f. n. inom . En utgångspunkt för mina överväganden om ett grundlagsfästintegritetsskydd vid dataregistrering är således att det bör vara fråga om attgenom komplettering av 2 kap. RF ge nuvarande reglering på området en bättregrundlagsförankring än den har . Under förutsättning att ett sådant tillägg tillrättighetsregleringen kan utformas på ett ändamålsenligt sätt anser jag liksomDOK och remissinstanserna starka skäl tala för att man bör komplettera 2 kap.RF med bestämmelser i ämnet. Som framgår av DOK:s betänkande och remissyttrandena ärdet emellertid en ganska komplicerad uppgift att finna en lämplig utformningav en ny grundlagsregel om dataskydd. Givetvis bör en regel utformas så att denfår rättslig betydelse. Den skall också passa in i 2 kap. RF i övrigt. Den börinte få leda till några större problem vid tillämpningen eller till någraavgörande förändringar i nuvarande rättsläge. En lösning som från dessa utgångspunkter synes böraavvisas skulle vara att i fri- och rättighetskapitlet skriva in ett krav på attbestämmelser om skydd för personlig integritet vid dataregistrering i principskall meddelas i lag. Detta skulle få följden att det inte skulle vara möjligtatt i samma utsträckning som i t. ex. en regeringsförfattning föreskriva omintegritetsskydd. Ett sådant lagkrav skulle därför motverka sitt syfte och ipraktiken försvaga dataskyddsmöjligheterna. En möjlighet som däremot skulleinnebära fördelar från skyddssynpunkt är att - som några remissinstanser förespråkar direkt i grundlagen ange ett visst mått av integritetsskydd som inte fårunderskridas. En sådan reglering skulle bli bindande för alla allmänna organ och även kunna ligga till grund för entillämpning av 10 Som jag ser det är det dock knappast möjligt att staka utnågon sådan Prop. 1987/88:57 gräns för dataskyddet. DOK visar (s.25-35) har det inte gått att ge den personliga integriteten en närmare definitionsom rättsligt begrepp. Så mycket torde vara klart att det inte bör uppfattassom något statiskt utan att begreppet mycket väl kan ha olika innebörd vidskilda tidpunkter och förhållanden. Detsamma gäller det otillbörlighetsrekvisitsom används i datalagen och som skulle behöva få en motsvarighet i engrundlagsregel av här diskuterat slag. Vaga begrepp av denna typ passar mindreväl i en fri- och rättighetsreglering av den typ som diskuteras. Min slutsats av det förda resonemanget är att man i huvudsakär hänvisad en regel av den innebörd som DOK har föreslagit.Kommittéförslagets regel innebär att vaije medborgare skall vara tillförsäkradskydd mot registrering av uppgifter om honom med hjälp av automatisk databehandlingenligt bestämmelser som meddelas i lag.