prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslås åtgärdersom innebär bättre villkor för en god ungdomskultur. Utöver de insatser som handlar om aU stärkaungdomarnas kvalitetsmedvetande, bör också de värsta produkternastoppas. Regeringen har tillsatt enutredning, välcisskildringsutredningen, föratt granska detta problem och lägga fram förslag ålgärder.Utredningens betänkande beräknas föreligga och en proposition kanpresenteras . Redan i budgetpropositionen presenteras dock ettpar åtgärder för att motverkaskadeverkningarna av videovåld: Sålunda kommer företrädare för videobranschen att kallas till enöveriäggning om bl, a. ökat utnyttjande av den frivilliga förhandsgranskning, som infördes den , Vidare skall i de riktlinjer för polisarbetet somanges under justitiedepartementels huvudtitel betonas viklen av atlpolisen skärper övervakningen när det gäller efterlevnaden av videovåldslagen. När det gäller de positiva åtgärder som kanvidtas för att höja ungdomarnaskvalitetsmedvetande finns goda erfarenheter av den försöksverksamhet som bedrivits under de senaste åren.Utgångspunkten har varit att barn ochungdomar är intresserade av film och att de tycker om kvalitet om' de får enchans att komma i kontakt med bra filmer. Det är viktigt aU ta fasta pä ettpositivt filmintresse och att utveckla ungdomarnas kunskaper öch kritiska förmåga. En framgångsrik metod har variten kombination av filmupplevelse, filmanalys och i vissa fall även egetskapande. 1 den satsning på barn- ochungdomskultur som föreslås i årets budgetproposiUon underutbildningsdepartementets huvudtitel beräknas ett anslag av 6milj. för att utveckla dessa metoder och gedem spridning i olika delar av landet. Det är också viktigt att den levande kulturensställning stärks och att ungdomarna ges möjligheter attuppleva alternaUv lill den inspelade kultu ren, I den anslagspost som föreslåsställas till kulturrådels disposition för 151 att stimulera förnyelseinom kulturområdet skall barn- och ungdomskultur Prop. 1987/88:100 geshög prioritet. Uppmärksamhet skall bl.a,ägnas barn- och ungdoms- Bil. På detta område finns en godtradition att bygga på och utrymme för expansion. Skolan har en viktig roll som kulturbärare ochkulturförmedlare och det är den plats där det går alt nå alla barn ochungdomar. /86 anvisas medel för särskilda projekt,i år 16milj. kr,, som syftar tillatt skapa ett mer aktivt kulturklimat i skolorna och att stimulera tillett stärkt kulturintresse hos barn och ungdomar. Länsskolnämnderna har förfogat över merparten av medlen och enmindre andel har fördelats direkt avutbildningsdepartementet. Erfarenheterna har varit mycket goda. Framför allt har gensvaret varit starktpå skolans låg- och mellanstadium. En utvärdering av verksamheten pågår, men går del att mot bakgrund av deca 2000 projekt som genomförts dra vissa slutsatser. Satsningarna har i stor utsträckning gällt områdensom tidigare inle naturligt ingår i skolarbetet, t. ex. film och dans. Iövrigt har projekten fördelat sig någorlunda jämnt mellan kulturområdena musik,teater, litteratur och bild. Detsenaste året har även särskilda satsningar gjorts där museiverksamheten uppmärksammals i projekt med anknytningtill hembygden. Med relativt små medel har man lyckats åstadkommaett mer varierat kulturliv i skolanoch ökade möjligheter till meningsfulla friUdsaktiviteter för ungdomarna. Imånga fall har kulturprojekten givit mycket goda spridningseffekter i form av ett förbättratarbetsklimat, ökat förtroende mellan lärare och elever och en störreinitialivrikedom från elevernas sida, 1 de fall där lärare och elever arbetartillsammans kring störte kulturprojekt, somatt sätta upp en teaterföreställning eller att spela in en film, har såväl kamratskapet som den ömsesidiga respekten mellanlärare och elever ökat. Måletför arbetsmarknadspolitiken är arbete åt alla. Det gäller i högsta grad ungdomar. Ingen ung människa skall behöva mötaarbetslivet med beskedel att han eller hon inte behövs. Arbetet skaparvärden i form av varor och tjänsier sombidrar till människors välfärd.Arbetet är grunden för den materiellavälfärden. Arbetet betyder också mycket för solidariteten. Genom arbetet kan klyftorna i samhället minskas.Arbetet skapar sammanhållning ochgör människor delaktiga i samhällets utveckling. För den enskildamänniskan är arbetet en källa till försörjning, som också ger möjlighet till gemenskap, personlig utveckling ochett värdigt liv. Förutsättningen för att vi skall nå målet arbeteåt alla är att den svenska ekonomin står stark. Erfarenheten visar att en svag ekonomi gör det omöjligt att nå full sysselsättning. ISverige har arbetslösheten minskat och sysselsättningen ökat kraftigt. Arbetslösheten är ett stort samhällsproblem. Den är ett slöserimed samhälleliga resurser. Runt om i världen ser vi exempel på vadarbetslösheten kan leda till. skor, särskilt de unga, tappartron . Hög sysselsättning och låg Prop. 1987/88:100arbetslöshet är därför ett centralt inslag i vår strävan efter ett rättvist Bil. 11 samhälle och ett gott liv. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande mycket hög i fleraeuropeiska stater medan den i vid en internationell jämförelse ärmyckel låg. Arbelskraflsundersökningarna () visar att såväl den totalaarbetslösheten som ungdomsarbetslösheten minskar. Under andra kvartalet 1987var antalet arbetslösa 11 000 färre än , Motsvarandeminskning vad gäller ungdomsarbetslösheten var 6000 (från 4,till 3,). Enförklaring till den minskade arbetslösheten är det goda konjunkturläget ikombination med de olika insatser som regeringen har vidtagit. Men dessutom hartillströmningen till arbetsmarknaden minskat. Mellan budgetåren 1984/85 och1985/86 ökade arbetskraften enligt med 25000-30000 medan ökningen mellan detvå senaste budgetåren stannar vid 10000-15 000. Arbetskraftsdeltagandet somalltså ökat har under första hälften av blivitoförändrat. För unga kvinnor fortsätter den minskning avarbetskraftsdeltagandet som pågått . Minskningen av ungdomsarbetslösheten kan hänföras tillsamtliga åldrar. Ungdomsarbetslösheten har dock regionall betingade orsaker.Den är också något mer snedfördelad än den totala arbetslösheten. Arbetslöshetstalenför kvinnor resp, män i ungdomsgruppen uppvisar inga större skillnader.Däremot är kvinnornas andel av ungdomar i ungdomslag relativt hög, ,Skillnaden hänger bl, a, samman med att männen oftare söker och får arbete inomden privata sektorn. Vidare har de unga kvinnorna betydligt kortaregenomsnittlig veckoarbetstid än männen. Skillnaden för 16-24-åringarna är . Arbetsmarknadspolitiken syftar till att alla arbetslösa så snabbt som möjligt skall komma iarbete eller utbildning. Arbetsförmedlingen är det främsta medlet för attförverkliga målen i arbetsmarknadspolitiken och det är särskilt betydelsefulltatt förmedlingen avsätter särskilda resurser för ungdomar. För att förkorta delånga väntetiderna vid arbetsmarknadsinstituten föreslår regeringen i åretsbudgetproposition atl ytterligare 100 tjänster tillförs den verksamheten. En avgörande förklaring till den internationellt settlåga ungdomsarbetslösheten är de insatser som regeringen vidtagit för altbegränsa den, främst då ungdomslagen som infördes , Genomungdomslagen garanteras ungdomar fyra Ummars arbete per dag, som ett alternativtill arbetslöshet. Ungdomar med rätt lill ersättning från arbetslöshetskassafår inom ramen för ungdomslagen arbeta åtta limmar per dag. Ungdomslag anordnasi huvudsak hos offentliga arbetsgivare, i första hand kommunerna.Arbetsgivarna får lönekostnaderna täckta statsbidrag. Lönevillkorenregleras genom kollektivavtal. För ungdomar med försörjningsansvar kankommunerna på egen bekostnad förlänga tiden i ungdomslag utöver de . Under början av 1980-lalet var ungdomsarbetslöshetenmycket hög i och var den för åldersgrup pen . Sedan ungdomslagen infördes den har arbets- 153 lösheten i nämnda åldersgrupp kunnal hållas nere betydligt. 1987/88:100 månad 1987var arbetslösheten 2,. Antalet ungdomar i ungdomslag har Bil. 11 minskat markant och uppgår för tredje kvartalet1987 13 000 vilket är drygt 5 000 färre ungdomar i ungdomslag änmotsvarande period . arbetade i genomsnittdrygt 30000 ungdomar i ungdomslag. har vissa förändringar i reglernaför ungdomslag gjorts för attframför allt öka rörligheten från ungdomslag. Senast ändrades lagen så atl den unge skall kunna deltagai av arbetsförmedlingen anordnade jobbsökaraktiviteter utöver nuvarande anvisningstid.Detta ger arbetsförmedlingen bättre möjligheter att finna ett arbete för den unge utan föregåendearbete i ungdomslag, AMS skall noga följa effekterna av denna förändring. Förnästa budgetår föreslår regeringen drygt I miljard kr, för dennaverksamhet. Det motsvarar ca 15 000 ungdomar i genomsnitt iungdomslag, kompletteringsproposition infördes s,k, inskolningsplatser. Dennaungdomsåtgärd har införts för att ge ungdomar en möjlighet att som ettalternativ till arbete i ungdomslag hos en offentlig arbetsgivare kunna få möjlighet att arbeta i det privata näringslivet.Detta har gjorts mot bakgrund av att många ungdomar kommer att arbeta inom denprivata sektorn. och att erfarenheterna visar att ett sådant arbetepå sikt kan medföra en fastare förankring på arbetsmarknaden. De arbetsgivaresom anordnar inskolningsplatser får statsbidrag av lönekostnaderna . Lönevillkoren för den som har inskolningsplats regleras i kollektivavtalmellan parterna. Förbundsavtal om inskolningsplatser finns nu inomett flertal områden. Det saknasfortfarande förbundsavlal inom vissa områden, som t, ex, verkstadsindustrin,men det är möjligt att inom dessa områden teckna lokala avtal om inskolningsplatser. Inskolningsplatserna bör innehålla ettintroduktionsprogram som bl.a, garanterarhandledning, information om arbetsmiljö, arbetsplatsförhållanden ochsystematisk prövning på skilda arbetsuppgifter inom företaget. Antalet inskolningsplatser uppgår tilldrygt 1 000 och antalet väntas öka.För nästa budgetår föreslår regeringen 250 milj, kr. för denna verksamhet och det motsvarar i genomsnitt 5 000ungdomar på inskolningsplatser . Inskolningsplatsernasyftar till att minska trycket på den offentliga sektorn, som deöppnar möjligheter för ungdomar att få fotfäste på den privata arbetsmarknaden,främst i industrin. Arbete i ungdomslag är ett alternativ till arbetslöshet.Ungdomslagen skall finnas kvar som ett ' sista skyddsnät när inga andraåtgärder gett resultat. Under såväl innevarande budgetiir som föregåendehar regeringen givit de regionala utvecklingsfonderna medel för att bedriva olika verksamheter som skall stödja ungdomar som vill starta eget. Flertalet fonder har visat stort intresse och bedriver en av ungdomarna efterfrågad och upp skattad verksamhet, I syfte att sUmulera unga kvinnor i åldern till mindre traditionella yrkesval samt öka möjligheterna till fasta helUdsarbe- ten för dem, har under år 1987arbetsmarknadsdepartementet fördelat projektmedel efter ansökan från länsstyrelserna. Sammanlagt tretton län 154 harpå detta sätt intensifierat sitt arbete för denna ungdomsgrupp. När det sedangäller är arbetslösheten i denna Prop. 1987/88:100 grupphögre än för andra arbetslösa. 11 arbetslösheten kraftigt för denna grupp. 1 genomsnittför var arbetslösheten 5,eller ca 25000 personer. Den totalaarbetslösheten var 2,. För november månad 1987 var arbetslösheten 3,, vilket är en minskning med 0,eller 3000 personer. Vid en jämförelse med förraåret var arbetslösheten 5,, uppdrog regeringen åt AMS attundersöka hur gruppen var sammansatt.Uppdraget redovisades till regeringen . Av undersökningen framgick bl, a, att de hade lägreutbildningsnivå än genomsnittet och att huvuddelen varit arbetssökandevid arbetsförmedlingen redan . Dessutom framkom atl många haft tillfälliga anställningar och vikariat med däremellan kortaarbetslöshetsperioder. Sammanfattningsvis konstaterades att gruppenarbetslösa 20-24-åringar hade en svagförankring på arbetsmarknaden. För att stärka dessa ungdomars ställning påarbetsmarknaden och för att öka deras möjligheter att få ett varaktigt arbete har regeringen avsattsärskilda medel för att kunna erbjudadem en kompletterande utbildning eller en vidareutbildning. Dennamöjlighet gäller fr. o, m, , Under /84 bedrevarbetsmarknadsverket en försöksverksamheti fyra län för att ge arbete åt unga handikappade, som var eller riskerade att bli förtidspensionerade. Försöketledde till att mer än hälften av ungdomarna kunde placeras i arbete, utbildning, praktik eller annan åtgärd, som bedömdes kunna leda lillarbete, fick varaktiga arbeten under själva försöksperioden. Degoda erfarenheterna av detta försök leddetill att regeringen föreslog (prop. 1985/86:1(J0 bil, 12) att försöket skulle utvidgas till att omfatta hela landet, 10milj, kr. AMS har underhösten 1987 lämnat en första delrapport för verksamheten under /87. Projektet inleddes hösten 1986med att landets försäkringskassor gick igenom och bedömde i princip samtliga drygt 13000 ungdomar med förtidspensioneller sjukbidrag. Inom ramen för projektet har man särskilt salsalpå alt utveckla samarbetet mellan arbetsförmedlingen, ,skolan och olika rehabiliteringsinsatser.Regeringen föreslår i budgetpropositionen atl projektet åt unga handikappade skall få fortsättaockså under /89, Därefterbör del finnas tillräckligt mycket erfarenheter och underlag för att bedöma hur dessa insatser bör utformasmer långsiktigt. kommer befolkningen attförskjutas mot åldersgrupper medhögt arbetskraftsdeltagande. , liksom , blir befolkningsökningen särskilt stor för20-24-åringarna följd av förskjutningenav den s. k. ungdomspuckeln. Däremot minskar befolkningsmässigt. Sysselsättningen harökat jämfört med är1986, Efterfrågan på arbetskraft är stark och tillströmningen av lediga platser har ökat. Ökningen avser såvälindustri - framför allt verkstadsindustri - som byggnadsverksamhet och denprivata och offentliga tjänstesektorn. För ungdomar i åldern hararbetslösheten minskat under de 155 men mindre än förandra åldersgrupper. En viktig förklaring Prop, 1987/88:100 är att befolkningeni denna åldersgrupp ökat kraftigt. Arbetsmarknaden Bil, 11 har också absorberat något mera än tillskottet lillarbetskraften, vilket betyder attsysselsättningen ökat kraftigt för ungdomsgruppen. Sysselsättningsökningen uppgår till hela 33 000 personer och innebär att ungdomarna som utgör en tiondel avarbetskraften svarat för en tredjedelav hela sysselsättningsökningen under den senaste konjunkturuppgången. Arbelslöshetsutvecklingen kan ge ettintryck av en stagnerande arbetsmarknad för ungdomar, vilkel dock motsägs avden snabba sysselsättningsökningen för gruppen. Den demografiska utvecklingenhar uppenbarligen varit så stark altarbetsmarknaden inle lyckats svälja både det stora nytillskottet av ungdomar och den i utgångsläget storastocken av arbetslösa. Det är tänkbart atl problemen förstärkts av attungdomarna blivit mera noggranna i sinasökprocesser på arbetsmarknaden och i ökad utsträckning vant sig vid altlåta arbetslöshetsperioderna ingå i dessa processer.Det finns dock inga klara belägg för att inslaget av frivillig arbetslöshet ökat för ungdomarna, men behovet avbättre kunskaper om dessa förhållanden är stort. Förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, inkl, förslag om det kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidraget, planeras att tas upp i en särskild proposiUon som skall behandlasunder vårriksdagen. De insatser som kommer all behövas ärframför allt ytteriigareutbildningsinsatser främst för . En grupp ungdomar somsärskilt kommer alt behöva stöd är invandrarungdomar. Fortsatta insatser kommerockså atl behövas i fråga om de unga kvinnornas arbetsmarknadssituation, såväl när del gäller ökademöjligheter till fasta jobb som i fråga om ansträngningar att minska de ofrivilliga deltiderna. Begreppetinvandrarungdom används ofta i den allmänna debatten. Begreppet kan dock inte ges någon entydig innebörd.Bland invandrarungdomarna återfinner vi såväl utländska som svenskamedborgare. Vi återfinner också såväl barnoch ungdomar som är födda i och som gått i skola här som barn ochungdomar som kommit till landet. Dessa olika grupper har heltskilda behov och förutsättningar och del är därför oftast inle lämpligt atl elikettera åtgärderna under ett samlatnamn eller hänföra dem till ett specifikt politikområde. En klok politik i syfte att göra invandrarbarnensoch -ungdomarnas möjligheter här i landet mer likvärdiga med de svenskaungdomarnas utgörs av insatser inom en radhelt olika områden nämligen skolan, arbetslivet, bostäderna, fritiden, för alt nämna några av de vikfigasle. En invandrarpolitik med tonvikt på ungdomarnainnebär att alla de olika aktörerna inom ungdomsområdet skall ges kunskaper och delges erfarenheter om invandrarungdomarnasspeciella behov och förutsättning ar så att åtgärderna kan utformas ienlighet med dessa. Här kan erinras om att behoven i de olika etniskagrupperna kan vara kulturellt betingade och därför sinsemellan mycket olika, 156 Till skälen för alt vidtasärskilda ålgärder hör också de rent statistiskt/ Prop, 1987/88:100demografiska. Den invandrade delen av vår befolkning är genomsnittligt Bil. II yngre än totalbefolkningen. Del finns med andra ord enstörre andel ungdomar bland de utländskagrupperna än i befolkningen i dess helhet. Man kan också konstatera att det bland dagens ungdomsgrupper finns ett betydande inslag av ungdomar med utländskbakgrund. Detta förhållande är inte lika uttalat högre upp i åldrarna. Bland de yngsta årskullarna,som inom en snar framlid växer upp i ungdomsåldrarna, är andelen utländska medborgareoch barn med invandrarbakgrund särskilt markant. Den kanske viktigaste frågan för dagensinvandrarungdomar rör deras möjligheteratt få' en god utbildning och att på den grunden komma in i arbetslivet. är arbetslösheten bland deutländska ungdomarna genomsnittligtmer än dubbelt så hög som för de svenska men varierar från grupp till grupp. Ungdomar med utländsk bakgrund väljer ihögre grad än de svenska de kortare, mer yrkesinriktade utbildningslinjerna vidgymnasieskolan. Svårigheter attöverhuvud komma i fråga för gymnasiestudier har för många med framgång kunnat övervinnas genom särskilda introduktionskurser. Denna verksamhet berör främst deungdomsgmpper som tillbringat såkort lid här i landet att deras bristande svenskkunskaper reser hinderför vidare studier. En särskild fråga rör det kommunalauppföljningsansvarel för de ungdomarsom lämnar den obligatoriska skolan. Invandrarungdomarna är naturligtvis föremål för ålgärder inom ramen för dettaansvar på samma sått som alla andraungdomar. Det är angeläget att nu närmare studera de erfarenheter som gjortsav dem som arbetar med frågorna. En samlad analys av verksamheten kan bli ett viktigt bidrag förutvecklandet av en invandrarpolitik för ungdomar. Det är vidare angeläget att nära följa de någoläldre ungdomarnas entré i arbetslivet.Vi vet redan nu alt några av de arbetsmarknadspoliliska åtgärderna inte på ettlikvärdigt sätt kommer till användning i fråga om invandrarungdom. Således finner vi t, ex, en lägre andelav dem i beredskapsarbeten. Deansvariga arbetsmarknadsmyndigheterna ägnar dessa frågor störstauppmärksamhet. Invandrarungdomar är i slor utsträckningkoncentrerade till vissa bostadsområden.Sådana koncentrationer har både för- och nackdelar ur flera synpunkter. Denna fråga har på regeringens uppdrag studerats närmare av invandrarverket, som i en rapportframlagt en rad förslag till hur manpå sikt kan förebygga och motverka den bostadssociala koncentrationens nackdelar, men även utveckla dess fördelar.Bedömningen är atl insatserna föratl komma tillrätta med de svårigheter som uppenbarat sig i dessaområden måste sättas in på bred front. Ytterst handlar det om att inom varje område söka undanröja de hinder somfinns för likvärdiga framtidsmöjligheter för ungdomarna. Skolan, föreningslivetoch bostads-förvaltningen har alla inom sina områden ett stort ansvar för dessaungdomar. Det finns all anledningatt stimulera grannskapsarbete och andra aktiviteter som syftar tillsocial samvaro mellan olika boendegmpper. Invandrarungdomar har i många fall på ettnaturligt och otvunget sätt kommit in i det svenska föreningslivet. Särskilt tydligt är detta iolika 157 Att stödja ochunderlätta samverkansarbetet i det Prop. 1987/88:100 lokala föreningslivet är en myckel viktigdel av vår invandrarpolitik. Det är angeläget att alla som är verksamma inomområdet får ökade kunskaper om invandrarungdomarnas speciella förutsättningaroch behov. Inom det forsknings- och utvecklingsarbete som fortlöpande gerunderlag för utformning av denframUda politiken skall invandrarbarnens och -ungdomarnas situation och framtida möjligheter ägnassärskild uppmärksamhet. Ettbetydande sådant bidrag till vår kunskap redovisades genom delforskningsprojekt om andrageneralionens invandrare, det s.k. , som genomförts på regeringensuppdrag vid centrum för invandringsforskning vid . Under1980-talet har ett läge med överskott på lägenheter snabbt förbytts ett läge med balans eller underskott i deflesta av landets kommuner. En viktigorsak till detta är densamhällsekonomiska utvecklingen. En ökad sysselsättning och höjda reallöner påverkar hushållsbildningen och därmed bostadsefterfrågan. Inom de expansivaregionerna har inflyttning och invandringresulterat i en slor brist på små och medelstora hyres- och bostadsrättslägenheter. Det är i stor utsträckning unga människor somflyttar in lill högskoleorter och regioner som har gott om arbetstillfällen.De har i allmänhet behov av en bostadpå 1 2 rum och kök. finns det inom dessa regioner redan stora ungdomsgrupper som söker sin förstabostad och konkurrerar om samma typ av lägenheter. De grupper av bostadssökande som förutomungdomarna efterfrågar mindre bostäder har ökat iantal och omfattning. Detta är en följd avbl, a. ökad hushållssplittring, ökad andel ensamstående invandrare och en ändrad inställning tillinstitutionsboende. Många kommunerhar svårt att tillgodose dessa nytillkommande bostadsbehov, Bostadsslyrelsen har på regeringens uppdragredovisat en sammanställning avuppgifter från kommunerna om deras bostadsförmedlingsverksamhet. Avredovisningen, som bygger på uppgifter om situationen ,framgår att ca 140000 ungdomar var bostadssökande. Av dessa saknade ungefär två tredjedelar en egen bostad.Nästan hälften av ungdomarna vill ha en lägenhet på två rum och kök.Knappt 40% vill ha en lägenhet som är mindreän två rum och kök. Mer än hälften av ungdomarna söker en bostad istorstadsområdena. Även om det erfarenhetsmässigt visar sig attkösituationen - särskilt när det gäller unga bostadssökande - inte exaktavspeglar det verkliga behovet av bostäder,visar ändå köerna en tydlig tendens. Av redovisning framgår vidare alt det i 169 kommunerfinns särskilda köer för äldre ochhandikappade, medan det i endast 13 kommuner finns särskilda köer förungdomar. Detfinns anledning att särskilt beakta ungdomarnas behov av bostäder. Ungdomarna är nya påbostadsmarknaden. De måste ofta flytta från sina Prop. 1987/88:100 hemorter andra kommuner för att få arbeteeller för att studera, Därige- Bil. 11 nom mister de sina naturligakontaktnät. Även i övrigt, bara genom sin ålderoch ställning i samhället, är ungdomarna en utsatt och mer sårbar grupp änvuxna. Det läge vi nu har på bostadsmarknaden skapar stora problem för det stora antal ungdomar som står ibegrepp att lämna föräldrahemmet.En egen bostad är ett viktigt steg på vägen för en ung människa mot ett eget självständigt liv. Bostadenrepresenterar frihet och ansvar och ger trygghet och identitet. Bostadsbrist är både ett ungdomsproblem och ettsamhällsproblem. Det är därförnödvändigt att bostadsbyggandet ökar. Under de tre första kvartalen ökade också byggandet av nya bostädermed jämfört med motsvarandeperiod föregående år. Det årliga behovet av nyproduktion av bostäder kan enligt en prognos gjord av statensinsUtut för byggnadsforskning (SIB) beräknas till mellan 32000 och 40000lägenheter under de närmasteåren. har sannolikt ca 30000 lägenheter färdigställts.