prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. Medutgångspunkt i betänkandet (Ds Fi 1986:24) Allmänna pensionsfonden ochdemokrafin föreslås alt den granskning som gör av fjärdefondstyrelsens årsredovisning skall utsträckas fill atl avse samtligafondstyrelser. I sammanhanget behandlas ocksä frågan om direkta val tillfondstyrelserna. Det konstaleras därvid atl det inle bör införas sädana val. Ifråga om första-tredje fondstyrelserna föresläs all placeringsreglerna utvidgasi två hänseenden. Fondstyrelserna fär möjlighet alt i viss utsträckning lämnadirekUån till bolag eller föreningar ulan borgensförbindelse frän slaten, enkommun eller därmed jämförlig samfällighet. Möjligheten begränsas fill atlavse elt sammanlagt belopp om av anskaffningsvärdet på detillgångar som en styrelse förvallar. Lånen är i princip avsedda för förelagsom har obligationsmarknaden som alternativ för sin upplåning. Vidare skallförsta-tredje fondstyrelserna få möjlighet all i placeringssyfle förvärva fastegendom. Detta kan ske antingen genom direkta förvärv eller genom förvärv avsamtliga aktier i etl fastighetsbolag. Också denna möjlighet skall varabegränsad till etl sammanlagt belopp om av anskaffningsvärdet på detillgängar som en styrelse förvallar. Ävennär del gäller de övriga fondstyrelserna föreslås en viss utvidgning avplaceringsreglerna. De får möjlighet atl placera medel i standardiserade köp-och säljoptioner avseende aktier och vidare som kommanditdelägare i svenskakommanditbolag. Vidare förbättras styrelsernas möjligheter all på elt effektivtsätt förvalla sina likvida medel genom alt de får räll alt placera 1 1987/88. sådana medel i värdepappermed lång löplid och en väl fungerande andra- Prop. 1987/88: 11handsmarknad. Slutligenredovisas i proposifionen uppfattningen all AP-fondmedel även fortsättningsvisskall få användas för förvärv av aktier m. m. För det ändamålet erfordras detav marknadsskäl att en ny fondstyrelse inrättas. Förslag om inrättande av ensådan fondstyrelse kommer alt läggas fram i ell senare sammanhang. Lagändringarnaavses träda i kraft . Lag omändring i riksdagsordningen Härigenomföreskrivs all filläggsbeslämmdse 3.11.2 riksdagsordningen' skall ha följandelydelse. Föreslagen lydelse 3 kap.3.11.2 Motion får avlämnas medanledning av skrivelse från regeringen 1. med ärlig redogörelse för destafiiga företagen, 2. med redovisning av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet. Motion får avlämnas medanledning av skrivelse från regeringen 1. med ärlig redogörelse för destatliga förelagen, 2. med redovisning av allmännapensionsfondens verksamhel. Dennalag träder i kraft den 1 januri 1988. 'Riksdagsordningen omtryckt 1985:1068. 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden dels att 12, 15 a, 16, 17, 24, 35,36, 39 saml 43 §§ skall ha följande lydelse, dels alt det i lagen skall införasen ny paragraf, 15b§, av följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 §' fär placera de medel somstyrelsen förvallar 1. i obligationerutfärdade av slalen, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, Sverigesallmänna hypoteksbank. eller Skeppsfartenssekundärlånekassa eller av kreditakliebolag som slår under fillsyn avbankinspektionen, 2. i obligationergaranterade av slalen, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter, 3. i obligationeroch andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser som haroffentligen ulbjudils av svenska bankaktiebolag, svenska fondkommissionsbolag,invesleringsbank aktiebolag eller Nordiska invesleringsbanken medundanlag av konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning och sådana obligationer med längre löplid än elt år, som harutfärdats av bankakfiebolag, sparbanker eller centrala föreningsbanker, 4. i andraskuldförbindelser utfår- 4. i andra skuldförbindelser utfärdade av slalen, kommuner eller dade av därmed jämförliga samfälligheter, a) staten, kommuner eller där- , bankaktiebolag, spar- med jämförligasamfälligheter, riks banker, centrala föreningsbanker banken, bankaktiebolag, sparban- eller andra kreditinrättningar som ker, centrala föreningsbanker eller regeringen godkänner, eller av bo- andra kreditinrättningar som rege- lag, föreningar eller stiftelser som i ringen godkänner, 2 § första slyckel 1 sägs, sävida sta- b)bolag, föreningar eller stiflel- ten, en kommun eller en därmed ser som i 2§ första slyckel1 sägs, jämförlig samfällighet har iklätt sig såvida slalen, en kommun eller en borgen för förbindelserna, därmed jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen för förbindelserna, c) bolag ellerföreningar, utan borgensåtagande enligt b), till belopp som sammanlagtmotsvarar högst av anskaffningsvärdet av de tillgångar som styrelsenförvaltar, 5. iskuldförbindelser utfärdade av en annan fondstyrelse samt 6. i fordringarhos kreditinrättningar i enlighet med bestämmelserna om återlån. ' Senaste lydelse 1987:644. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 11 15a§' får förvärva fast egendom, tomträtteller bostadsrätt för atl bereda styrelsen lokaler för verksamheten. får dessutom, för att tillgodose kravet på enändamålsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvallar, själv eller genombolag som i sin helhet innehas av fondstyrelsen eller fiera fondstyrelser gemensamt 1.förvärvaoch till nyttjande upplåta fast egendom eller tomträtt samt 2.förvärvasamtliga aktier i elt bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådanegendom (fastighetsbolag). Del sammanlagda värdet av varje fondstyrelses innehav avtillgångar som förvärvats enligl andra stycket får uppgå till ett belopp sommotsvarar högst av det totala anskaffningsvärdet av de tillgångarsom styrelsen förvaltar. Vid beräkningen skall tillgångar som förvärvats enligt1 tas upp till anskaffningskostnaden och tillgångar som förvärvats enligt 2lill den andel av anskaffningskostnaderna för fastigheterna i bolaget som motsvararstyrelsens innehav av aktier i bolaget. får själv eller genom bolag som innehasav fondstyrelsen vid förvärv av tillgångar som sägs i 15 a§ andra stycket 1överta ansvaret för lån som har lämnats mot säkerhet av pantrält i sådanatillgångar eller ta upp nya lån om det behövs för en normal förvaltning avtillgångarna. 16 § Fondstyrelsernas räkenskapsår är kalenderår. skall före den skall före den / februari varje är redovisa för sin 15februari redovisa för sin förvaltning under föregående rä- förvaltningunder föregående rä kenskapsår genom att lämna för- kenskapsårgenom all lämna för- ' Senaste lydelse 1984:435. :! Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 11 vallningsberällelse med resultat- vallningsberältdse medresultat räkning saml balansräkning avseen- räkning saml balansräkning avseen de ställningen vid årets utgång. deställningen vid årets utgång. I balansräkningen skall tillgångarna tas upp fillanskaffningskostnaden. En osäker fordran skall dock las upp lill det belopp somkan beräknas komma all inflyta. En värdelös fordran fär inte tas upp somtillgäng. Till förvaltningsberättelsen skall också fogasresultaträkning och balansräkning som är uppställda efter reala principer. 17 § Första-tredje fondstyrelserna skall gemensamtgöra en sammanställning av övriga fondstyrelsers verksamhetsberättelser.Sammanställningen skall överlämnas lill regeringen före årel efterräkenskapsåret. Regeringen skall överlämna sammanställningen ochfondstyrelsernas verksamhetsberättelser till före utgången av aprUmånad . 24 § För varje kalenderår skall reviso- Förvarje kalenderår skall reviso- rerna avge en revisionsberättelse, rerna avge enrevisionsberättelse, som skall överlämnas lill fondsty- som skall överlämnaslill fondstyrelsen inom efter del all relsen efterdel förvaltningsberättelsen enligl 16 § att förvaltningsberättelsen enligt harkommil revisorerna lill hända. 16 § har kommil revisorerna lill Revisionsberättelsen skall innehålla en redogörelse för omfallningenoch resultatet av revisorernas granskning och inventering av de under styrelsensförvaltning stående tillgångarna saml uppgift om anmärkning föreligger molförvallningsberätldsen med resultaträkning, mol balansräkningen, molfondstyrelsens bokföring eller i övrigt mot fondstyrelsens förvaltning. Om detföreligger anledning lill anmärkning skall den anges i revisionsberättelsen.Revisorerna får ocksä meddela de erinringar i berättelsen som de anserpåkallade. En revisor som är av skiljaktig mening eller i övrigtfinner särskill uttalande påkallat fär ange della i revisionsberättelsen, omhan inle avger en särskild sådan berättelse. 35 §' Fjärde fondstyrelsen får placera de medel somstyrelsen förvallar 1. i aktier i svenska aktiebolag med undantag avaktiebolag som driver bank- eller försäkringsrörelse. Senaste lydelse 1984:191. 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i 1, 3. i aktier iutländska aktiebolag saml i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt lill nyteckning som har utfärdats av ufiändskaaktiebolag samt 4. som riskkapitali svenska ekonomiska föreningar. Fondstyrelsen får inle förvärva värdepapper enligt förstastycket 3 i sådan omfattning all värdepapperens sammanlagda värde kommer altöversliga en procent av värdet av de medel som styrelsen förvallar. / standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktieri sådana aktiebolag som avses i 1, 3. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt fillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i 1, 4. i aktier iufiändska akfiebolag saml i sädana konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt lill nyteckning som har utfärdals av ufiändskaakfiebolag, 5. somriskkapital i svenska ekonomiska föreningar eller 6. iandelar i svenska kommanditbolag. Fondstyrelsen får inte förvärva värdepapper enligl förstastycket 4 i sådan omfattning atl värdepapperens sammanlagda värde kommer atlöverstiga en procent av värdet av de medel som styrelsen förvallar. Allmänna pensionsfonden får inte vara komplementär i ettkommanditbolag. 36§ En löntagarfondslyrdse får placera de medel som styrelsen förvaltar 1. i aktier i svenska aktiebolag, 2. isådana konvertibla skulde brev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning som har utfärdals av aktiebolag som avses i 1 saml 3. somriskkapital i svenska eko nomiska föreningar. /' standardiserade köp- och säljoptioner avseendeaktier i svenska aktiebolag. 3. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt fillnyteckning som har utfärdals av aktiebolag som avses i 1, 4. somriskkapital i svenska ekonomiska föreningar eller 5. iandelar i svenska kommanditbolag. Om det behövs för entillfredsställande belalningsberedskap eller för alt fillgodose kravet pä ändamålsenligförvaltning får fondmedel placeras hos , annan bank eller postgirot.I samma syfte får fondmedel placeras i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar,bankcertifikat och företagscertifikat. Om del behövs för entillfredsslällande belalningsberedskap eller för atl fillgodose kravet på ändamålsenligförvaltning får fondmedel placeras hos , annan bank eller postgirot.I samma syfte får fondmedel placeras i slalsskuldväxlar, skattkammarväxlar,bankcertifikat, företagscertifikat eller andra värdepapper med hög likviditet,avsedda för den allmänna marknaden. Föreskrifterna i 5§ andrastycket, 7-10 och 14-16 §§ saml 22-25 §§ gäller ocksä i fräga om fjärdefondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema. Föreskrifterna i 5§ andraslyckel, 7-10§§, 14§, 15§, 15 a §förs-.la stycket, 16§ saml 2225 §§ gällerockså i fråga om fjärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsema. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 22 oklober 1987 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , , , , , G. , , Proposition om ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden, m. m. Allmännapensionsfonden (AP-fonden) bildades i samband med alt lagsfiftningen om enallmän tilläggspension (ATP) genomfördes (prop 1959:100, Särsk. U 1;rskr. 269, SFS 1959:293). Bestämmdserom AP-fonden finns i lagen (1983:1092)med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR). AP-fonden har lill uppgiftatl förvalla de avgifter som erläggs för all finansiera försäkringen förtilläggspension. Syftet med fonden är dels atl klara tillfälliga påfrestningari pensionssystemet dels att möjliggöra en ökad kapitalbildning i samhället.Förvaltningen av fondens medel uppdrogs frän början åt tre fondstyrelser,benämnda första, andra och tredje fondstyrelsen. En fjärde fondstyrelseinrättades i samband med atl AP-fonden fick räU all placera medel i aktierfrån och med (prop. 1973:97, NU 58, rskr. 237, SFS 1973:503). Genom ettriksdagsbeslut (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092)inrättades fem nya styrelser inom ramen för AP-fonden.Dessa fondstyrelser, som kallas löntagarfondslyrdser, skall i första handplacera fondmedel på aktiemarknaden. tillkallades en särskild utredare, docenten vonSydow, med uppdrag atl utreda frägan om direkta val av styrelserna i AP-fonden.Direktiven för utredningsuppdraget bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1. Utredaren lade fram betänkandet (Ds Fi 1986:24)Allmänna pensionsfonden och demokratin. En sammanfattning av betänkandet ochförfaltningsförslagen i detta bör fogas fill protokollet som bilaga 2 och 3. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanslällning av remissyttrandenabör fogas lill protokollet som bilaga 4. Den18 inkom från fjärde fondstyrelsen lill regeringen en skrivelsemed begäran om vissa ändringar i APR. Skrivelsen bör fogas lill protokollet sombilaga 5. Ändringarna avser dels placeringsreglerna för fondstyrelsen, delsramen för styrelsens innehav av ulländska värdepapper ochdels den senaste tidpunkt, vid vilken styrelsen skall avlämna sin Prop.1987/88: 11 förvaltningsberättelse. Skrivelsen har remissbehandlats. Ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet som bilaga 6.En av de frågor som las upp i fondstyrelsens skrivelse, nämligen den omstyrelsens placeringsregler, har också aktualiserats av näringsulskollel isamband med behandlingen av fondstyrelsens årsredovisning för (NU1986/87:38, rskr. I sitt betänkande framhåller utskottet del som önskvärtalt del skapas största möjliga klarhet om fondstyrelsens placeringsmöjligheter. I oklober 1983 gav 1-3 fondstyrelserna in en skrivelse lill regeringenmed begäran om vissa ändringar i APR. Bl.a. hemställde fondstyrelserna att detskulle öppnas en möjlighet för dem all erbjuda vissa låntagare med slora ochlångsikfiga invesleringar specialkonstruerade direktlän. beslutade sedan all APR skulle ändrasi vissa av de hänseenden som fondstyrelserna hade begärt (prop. 1983/84:172, NU37, rskr. Frågan om direkllån innefattades emellertid inle i riksdagensbeslul. Fondstyrelsernas skrivelse jämte remissvaren hade nämligen i dennadel, genom beslut av regeringen , överlämnats tillkreditmarknadskommittén (Fi 1983:06). Ungefär samfidigt med atlkreditmarknadskommittén redovisade sin behandling av skrivelsen inkom 1 3fondstyrelserna med en ny skrivelse till regeringen. I dennaskrivelse återkom styrelserna med sin begäran om möjlighet all erbjudadirekllån lill vissa låntagare. Vidare föreslog styrelserna att man skulle gesmöjlighet atl som placeringstillgångar förvärva fastigheter, alternativt akfieri fastighelsförvallande bolag, saml atl belåna egna fasligheter. Även dennaframställning har remissbehandlats. Skrivelsen och en sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 7 och 8. 1propositionen redovisas också en skrivelse från Landsorganisationeni (LO) lill regeringen. I sin skrivelse föreslår LO bl. a. all 1 -3fondstyrelserna skall få möjlighet all placera av sill kapilal i aktier. årliga granskningsrapporler avseende fjärde fondstyrelsens ochlöntagarfondslyrelsernas förvaltning har och riksförsäkringsverketframfört vissa synpunkter som jag ocksä i första hand som ren informationtill - har för avsikt all beröra närmare nedan. Hit hör frägor omreal redovisning, inrättande av en etisk nämnd samt en tidsmässigt jämnaremedelstilldelning lill löntagarfondstyrelsema. Första-tredjefondstyrelserna inom AP-fonden beslår vardera av nio leda möter och nio suppleanter. Dessa förordnas av regeringen. I första fond styrelsen ulses tre ledamöter efter förslag av sammanslutningar som före träder kommunerna och landsfingskommunerna, och tre efter förslag av 10 Av andra fondstyrelsens ledamöter . 1987/88:11 utses treefter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, en efter förslag avsammanslutningar som företräder konsumentkooperationen och fyra efter förslagav rikssammanslutningar av arbetstagare. När del gäller tredje fondstyrelsensledamöter utses två efter förslag av sammanslutningar av arbetsgivare, fyraefter förslag av rikssammanslulningar av arbetstagare och två efter förslag avsammanslutningar som företräder personer som erlägger egenavgifter förtilläggspension. Första-tredjefondstyrelserna skall placera sina tillgångar i obligationer eller motsvarandefordringsbevis. Avkastningskravet är inle lika preciserat som belräffandefjärde fondstyrelsen och de fem löntagarfondstyrelserna. Enligl sinabalansräkningar innehade de tre styrelserna per den 31 december 1986tillgångar om sammanlagt . Fondkapitalet uppgick då fill280,. DenQärde fondstyrelsen består av Qorton ledamöter. De förordnas av regeringen.Av ledamöterna ulses två efter förslag av sammanslutningar som företräderkommunerna, tre efter förslag av rikssammanslulningar av arbetsgivare, femefter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och tvä efter förslag avrikssammanslulningar inom koopera-fionen. Riksdagenbeslutar om medelstilldelningen lill fjärde fondstyrelsen. fårde medel som överförs lill fondstyrelsens förvaltning uppgå lill högst 2350milj. Av detta belopp hade fondstyrelsen vid halvårsskiftet 1987rekvirerat sammanlagt 2 150 milj. kr. Fondstyrelsens kapital skall ha en realavkastning på , som överförs lill de tre pensionsutbetaiandefondstyrelserna. Styrelsen fär placera medel i aktier i svenska aktiebolag medundanlag av bankaktiebolag och försäkringsbolag, i konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, som har utfärdats avsvenska aktiebolag, i aktier i ufiändska aktiebolag och i sädana konvertiblaskuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning som harutfärdats av utländska aktiebolag, saml som riskkapital i svenska ekonomiskaföreningar. Värdet av aktier i och skuldebrev av utländska bolag fär inteöverstiga en procent av värdet pä de medel som fondstyrelsen förvallar. Fjärdefondstyrelsen låter de lokala fackliga organisafionerna företräda avfondens aktieinnehav vid bolagsstämmor. Lagstiftningen är dock inte tvingandeför styrelsen i detta hänseende. Sedanår 1975 överlämnar regeringen fondstyrelsens årsredovisning lillriksdagen. Fr. o. m. 1977 sker della genom en skrivelse lill riksdagen.Riksdagsledamöterna har räll alt väcka motioner i anslutning lill dennaskrivelse. Löntagarfondstyrelsemabestår vardera av nio ledamöter och fyra suppleanter som förordnas avregeringen. Minsl fem av ledamöterna och två av suppleanterna skall företrädalöntagarintressen. Löntagarfondstyrelsema skall ha regional anknytning. Löntagarfondstyrelsemaskall i första hand placera medel på aktiemarknaden. Medlen erhållerfondstyrelserna frän vinstdelningsskall och en liten del avtilläggspensionsavgiflen. Del finns ramar för hur slora belopp fondstyrelsernakan tilldelas och vidare belräffande hur myckel som får placeras i etlbörsnoterat förelags aktier. En real avkastning på skall årligenöverföras till de tre pensionsutbetalande fondstyrelserna. Varoch en av fondstyrelserna skall före redovisa för sinförvaltning under del föregäende räkenskapsåret. Detta sker genom atlfondstyrelsen lämnar en förvaltningsberättelse med resultaträkning samlbalansräkning avseende ställningen vid årets utgång. Första - tredjefondstyrelserna skall göra en sammanslällning av övriga fondstyrelsersverksamhetsberättelser. Sammanställningen skall överlämnas lill regeringenföre året efter räkenskapsåret. Regeringenutser revisorer för samtliga fondstyrelser. Sedan revisionsberättelsen harkommit in lill en fondstyrelse skall styrelsen omgående överlämnaförvaltningsberättelsen och revisionsberättelsen lill regeringen, som före den1 maj skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen. Riksförsäkringsverketoch skall avge utlåtande över Qärde fondstyrelsensoch löntagarfondslyrelsernas förvaltning av medel. Ufiåtandena skall överlämnaslill regeringen före årel efter räkenskapsåret. 3.1 Fondstyrelsernas demokratiska förankring direktval Min bedömning: Detnuvarande systemet för utseende av ledamöter i de olika AP-fondstyrelserna börbehållas. Del finns således inte anledning atl införa direkta val till dessastyrelser. Utredarensbedömning: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Samfiiga remissinstanser har tillstyrkt utredarens förslag eller lämnat delulan erinran (se avsnitt 2 i bilaga 4). Skälenför min bedömning: I propositionen om löntagarfonder (prop. 1983/84:50 s. 51)föreslog departementschefen atl fondernas styrelser t.v. skulle ulses genom beslut av regeringen. Han förutskickade därvid atl Prop.1987/88: 11 del skulle uppdras ål en särskild utredning atl överväga bl. a.frägan om det borde införas direkta val av samtliga styrelser inom AP-fonden. Idirekfiven till utredaren uttalades alt denne borde göra en bedömning av om defördelar som skulle uppnås med direktval är så stora, alt en sådan ordning ärrimlig med hänsyn lill de problem som skulle vara förenade med elt sådantförfarande. Ibetänkandet (se bilaga 2) anger utredaren atl man har atl välja mellan tvåhuvudalternativ när det gäller fondstyrelsernas demokratiska förankring. Detena alternativet innebär atl del nuvarande parlamentariska systemet behålls,evenluelll modifierat i nägra avseenden. Del andra alternativet är etldireklvalsyslem med antingen ett nationellt valt fondfullmäktige eller ellnationellt vall fondfullmäklige och fem regionall valda fondfull-mäktige.Anledningarna till att folkel i val bör välja fullmäktigeförsamhng-ar och intevälja styrelser direkl anger utredaren vara flera. Del har all göra medproporlionalism i valsättet, effektiviteten i styrelsearbetet och frägor omansvarsulkrävande. Man kan också lösa frågor om vakanser myckel lällare om manhar en fullmäktigeförsamling än om fondstyrdsema är direktvalda. Enligtutredarens mening finns del både fördelar och nackdelar med elt system meddirektvalda fondfullmäklige, som skall utse och granska fondstyrelserna. Enfördel med direktvalda fondfullmäklige vore alt man där skulle få en fastinstitutionaliserad plats för debatt om fondförvaltningen. Fondfullmäkligeskulle inte heller komma all ha några andra ärenden än fondförvaltningen pä sindagordning. Samhällsdiskussionen om fondförvaltningen - via fullmäktige ochmassmedia - skulle troligen också komma atl öka. Utredaren anger dock atlnackdelarna med ett sådant syslem är flera. Om valen till fondfullmäktige skerpå den gemensamma valdagen, dvs. med bl.a. riksdagsvalen, tordevaldeltagandet visserligen bli högt. Emellertid måsle man i en sådan situationräkna med alt de frågor som är specifika för fonderna inte kommer alt få sammabelysning i valrörelserna som de får om valen till fondfullmäklige äger rum påen särskild valdag. Nackdelarna med en särskild valdag, å andra sidan, tordefrämsl beslå i atl valdeltagandet sannolikl blir mycket lågt. Elt lågtvaldeltagande skulle vara till skada både för AP-fonden och demokratin iallmänhet.