prop · GB0319 · 1987-12-31 00:00:00 — Notwilhstandingthe provisions of Artide 4 of this Coriverilion, an individual who is a memberof a diplomatic, consular or permanent mission of a which issituated in the other or in a third Slale shall be deemed forthe purposes of this Convention to be a resident of the sending State if he is liablein the sending State lo the same obligations in relafion to tax on his total woridincome as are residents of that sending State. This Conventionshall nol apply to , to organs or officials thereofand to persons who are members of a diplomatic, eonsylar or permanent missionof a third State, being present in a Contracting Slale and Who are npt liablein either Contracting Slale lo the same obligations in relation to lax on theirtotal worid income as are residents thereof. Artide 26 Miscellaneous rules The provisions of this Convention shall not be construed to reslricl in any any exglysjon, exemption, deduction, credit, or pthgr aljpyyance npw or hereafler accord ed, (a) by the layys ofa Contracting Slale in the determination pf the tax imposed by that ContractingState; or (b) by any pthep agreemententered into by a Contracting Stafe. Nothing jn thisConvenfion shall be construed as preventing the from taxing, in accordancewith its law, ils cilizens who are residents of . The competent authoritiesof the Contracting States may communicate with each other fjirectly for thepurpose of applying Ihis Detta avtalpåverkar inle de skalteprivi-legier som enligl folkrättens allmänna reglereller föreskrifter i särskilda överenskommelser tillkommer person som fillhördiplomatisk eller konsulär beskickning. Utan hinder avbestämmelserna i artikel 4 i detta avtal skall person som tillhör en avialsslutandestals diplomatiska eller konsulära beskickning eller representation med stadigvarandeuppdrag i den andra avialsslutande slaten eller i en tredje stat vid tillämpningenav detta avtal anses ha hemvist i den sändande staten, om han är skallskyldigdär för all sin inkomst i samma omfattning som person med hemvist i denna stat. avlaltillämpas inle beträffande inlernaliondla organisationer, deras organ ellertjänstemän och inte heller i fråga om personer som tillhör en tredje statsdiplomatiska eller konsulära beskickning eller representation med stadigvarandeuppdrag och som visias i en avialsslutande stat och inte i någondera avialsslutandeslaten är skatlskyldig för all sin inkomst i samma omfattning som person medhemvist där. Bestämmelserna i della avlal anses inle i någol hänseende medföra begränsning av den rätl lill skatlebefrielse, avdrag, avräkning eller annan skattenedsätlning som eller medges a) enligllagstiftningen i en avialsslutande stat vid fastställande av skalt som uttagesav denna avialsslutande stal, eller b) enligt annalavtal som ingåtts av en avtalsslutande stat. Bestämmelsernai delta avlal anses inte medföra hinder för alt enligt sinlagstiftning beskatta sina medborgare med hemvist i . De behörigamyndigheterna i de avtals-slutande staterna kan träda i direkt förbindelse medvarandra för all tillämpa detta avtal. 4 1987/88. Prop.1987/88: 19 Artide 27 Entry into force This Conventionshall be ralified and Ihe instruments of ralification shall be exchanged atStockholm as soon as possible. The Convention shallenter into force upon the exchange of the instruments of ralification and ilsprovisions shall have effect: (a) in respect of lax wilhheld at the sourceon amounts paid to non-residenls on or after the first day of January in the calendaryear next following that in which the exchange of instruments of ralification takesplace; (b) in respect of otherlaxes on income, for taxable years beginning on or after the first day of Januaryin the calendar year next following thal in which the exchange of instrumentsof ralification lakes place. The Conventionof 12th April, 1966, be tween the Government of the Kingdom of and the Government of the Republic of the , for the avoidance of dou ble taxation and the prevention of fiscal eva sion with respect to laxes on income and capital is hereby terminaled and ils provi sions shall cease lo have effect with respect lo taxes on income lo which the present vention applies in accordance with paragraph 2 and with respect lo laxes on capilal levied during any year commencing with the second calendar year following the exchange of in struments of ralification of the present vention. avlal skall ratificeras och ratifika tionshandlingarna skall utväxlas i möjligt. avlal träder i kraft med utväxling en av ralifikafionshandlingarna och dess be stämmelser tillämpas: a) Beträffande källskattpå belopp som betalas till person med hemvist utomlands den 1 januarikalenderåret närmast efter det då ralifikafionshandlingarna utväxlas ellersenare. b) Beträffandeandra inkomstskatter, i fråga om beskattningsår som börjar den 1 januarikalenderåret närmast efter del då ralifikafionshandlingarna utväxlas ellersenare. Det mellan och ingångna avtalet för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt belräffande skatter på inkomst och förmögenhet upphör atl gälla och dess bestämmelser skall inle längre tillämpas be träffande de inkomstskatter på vilka föreva rande avlal tillämpas enligt punkt 2 och be träffande skatter pä förmögenhet vilka påförs andra kalenderåret närmast efter det dä ralifikafionshandlingarna utväxlas eller se nare. This Convention shall continue in effect indefinildy but eitherContracting State may, on or before 30 in any calendar year after the fifthyear following the exchange of the instruments of ralification, give nolice of terminationlo the other and in such evenl the Convention shall cease lo haveeffect: (a) in respect of lax wilhheld at the source on amounts paidlo non-residents on or after the firsl day of January in the calendar year nextfollowing that in which the nolice is given; and avtal förblir i kraft ulan lidsbegränsning menenvar av de avialsslutande staterna äger all - under etlkalenderår som börjar efter femte årel efter utväxlingen av rafifikalionshandlingarna- uppsäga avtalet hos den andra avtalsslutande staten. 1 händelse av sådanuppsägning upphör avtalet atl gälla: a) Belräffandekällskatt på belopp som betalas lill person med hemvist utomlands den Ijanuari kalenderåret närmast efter det då uppsägningen skedde eller . Prop.1987/88: 19 (b) in respectof other laxes on income, for taxable years beginning on or after the first dayof January in the calendar year next following that in which the notice isgiven. In witnesswhereof, the undersigned, being duly authorized thereto by their respective Governmenls,have signed this Convention. b)Beträffande andra inkomstskatter, i fråga om beskattningsår som börjar den 1januari kalenderåret närmast efter det då uppsägningen skedde eller . Till bekräftelse härav har undertecknade, därtillvederbörligen bemyndigade av respektive regering, undertecknat detta avlal. Done alManila Ihis 7th day of 1987 in duplicate in the English language. Som skeddei i tvä exemplar pä engelska språket. For theGovernment of the Kingdom of : For theGovernment of the Republic of the Denna lagträder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , ,, R. , , , , , ,, G. Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan ochFilippinerna Den12 undertecknades etl avtal mellan och Filippinema förundvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffandeskatter på inkomst och förmögenhet. Avtalet godkändes av (prop.1966: 142, BeU 56, rskr 340) och tillämpades i princip i fråga ombeskattningsår som började efter utgången av är 1969 (SFS 1969:635). 1966års avtal överensstämde i sina huvuddrag med det moddlavlal för bilateraladubbelbeskattningsavtal som ochutveckling () färdigställde men avvek belräffande vissainkomstslag väsentligt frän moddlavlalel. Detta gällde särskilt i fräga omutdelning, ränla och royalty samt sjö- och luflfarlsinkomsler. År1976 logs från filippinsk sida initiativ till förhandlingar om en revision av1966 års avlal. Sådana förhandlingar inleddes i den 26 oktober-den Inovember 1976 och avslutades i den 8-den I . Sistnämnda dagparaferades ett pä engelska upprättat förslag till nytt dubbelbeskattningsavtalmellan de båda ländernas regeringar. En svensk översättning har därefterfärdigställts. Förslagettill avtal jämte översättning remitterades till kammarrätten i och riksskatteverket.Remissinstanserna har haft vissa erinringar mot förslaget. Dessa kommer attlas upp i anslutning till de avtalsbestämmelser till vilka de hör. Riksskalteverkelhar ocksä i sitt yttrande tagit upp vissa frågor som berör utformningen avanvisningar lill dubbelbeskattningsavtal. Dessa synpunkter kommer alt beaktasi den vidare framställningen. Efter remissbehandlingen har skriftväxlingpågått bl. a. i avsikt att få till stånd ändringar i enlighet med remissinstansernasönskemål. Upplysningsvis vill jag i dellasammanhang nämna atl sådana anvisning ar som regeringen brukat utfärda i samband med att en lag om dubbelbeskattningsavtal sätts i kraft inle kommer atl utfärdas till detta avtal. På sätt som angivits i propositionen 1986/87:77 om dubbelbeskatt ningsavtal mellan och kommer avtalels innehåll i stället att presenteras utföriigare i propositionen än som varil brukligt. I den mån föreskrifter om verkställighet erfordras för att myndigheterna skall 32 kunnatillämpa avtalet, bör regeringen besluta om sädana föreskrifter eller Prop.1987/88: 19 överlåta åt alt meddela bestämmelser i ämnet. förslag tilllag om dubbelbeskattningsavtal mellan och har upprättatsinom . I förslaget lill lag föreskrivs all avtalet skall gällaför del (1 §). Vidare regleras där frägan om avtalets tillämplighet iförhällande till annan skaltelag (2 §). I 3 § erinras om möjligheten all sökarättelse om någon beskattats i strid med avtalets bestämmelser. Slufiigenföreskrivs atl en skatlskyldig skall lämna de uppgifter lill ledning förtaxering som han normalt är skyldig atl lämna, även i del fall inkomst enliglavtalet hell eller delvis undanlagils från beskattning (4 §). Till lagen harfogats en bilaga som innehåller den överenskomna avtalstexten. Dennapresenteras i avsnitt 4. Enligt artikel 27 i avtalet skall della ratificeras.Avtalet träder i kraft med utväxlingen av rafifikalionshandlingarna. Det ärsåledes inle möjligt all nu avgöra avtalet kommer atl trädai kraft. I förslaget lill lag har därför föreskrivits atl lagen träder i kraftden dag regeringen bestämmer. Filippinska bolag erlägger skatt till filippinska slalenför all inkomst oavsett om inkomsten uppkommit i eller iullandel. inkomstskatt eller allmän förmögenhelsskall ulgår inle iFilippinerna. Inkomstskatten för inhemska bolag utgör av denbeskattningsbara nettointäkten. Ett filippinskt dotterbolag till ett utländsktbolag är emellertid berättigat lill avräkning av all utländsk skatt som utgåttpå inkomst härrörande från annan stat. Utländska bolag som bedriver näringsverksamhet frän fastdriftställe i erlägger inkomstskatt på samma säll som inhemskabolag men endast för inkomst som härrör från . Utländska bolag som inle bedriver näringsverksamhet frånfast driftställe i men som har inkomst därifrån i form av räntor,hyra eller royalty erlägger i allmänhet inkomstskall av sinabruttoinkomster från . Vissa räntor som betalas frän beskattas med20% källskatt. Utdelning från ett filippinskt bolag lill elt utländsktbolag beskattas utom i vissa fall när beskattningen nedsätts till 15%.Bedriver det utländska bolaget verksamhel i är utdelningen skattefri. Utländskaluft- och sjöfarlsförelag som är verksamma i har atl erlägga av bruttointäkten i skatt. Hyror saml leasing- och charter- avgifter för fartyg chartrat av filippinska medborgare eller företag, som erläggs till någon som inte har hemvist i , beskallas med en 33 IFilippinerna liksom i de fiesta utvecklingsländer ges skaltdättnader i Prop.1987/88: 19 syfte att underlätta investeringar inom vissa näringsgrenar somanses ha särskild betydelse för landets ekonomi. Fysiskapersoner indelas i följande kategorier för beskattning av inkomst: 1.filippinska medborgare, 2. utlänningar med hemvist i , 3.utlänningar som inte har hemvist i men som bedriver handel ellerrörelse där, 4. utlänningar som inte har hemvist i men som äranställda vid ett multinationellt företags regionala huvudkontor iFilippinerna eller vid företag verksamt inom vissa speciella branscher iFilippinerna samt 5. utlänningar som inte har hemvist i Filippinema och inteheller bedriver handel eller rörelse där men som uppbär-inkomst från källa iFilippinerna. Filippinskamedborgare och utlänningar som har hemvist i eriägger skatt på allinkomst oavsett var den uppkommit. Utlänning som inte har hemvist iFilippinerna men som bedriver handel eller rörelse där erlägger skatt endast påden del av nettoinkomsten som härrör från . Skatteskalorna fördessa kategorier av skattskyldiga var tidigare starkt progressiva men har under1986 sänkts så att skatt tas ul av den beskattningsbarainkomsten. Utlänning som inte har hemvist i men som är anställdvid ell mullinaliondlt företags regionala huvudkontor i eriägger skaUberäknad på hela ersättningen från företagel utan avdrag för kostnader.Skatten utgår dock med en lägre procentsats. Utlänning, som inte har hemvist iFilippinerna eller bedriver handel eller rörelse där men som uppbär inkomstfrån källa i Filippinema, eriägger skalt beräknad pä bruttointäkten avverksamheten. Detnya avtalet har i slor utsträckning kunnat utformas i enlighet med för bilaterala dubbelbeskattningsavtal ("Model Double TaxationConvention on Income and on Capilal", 1977). Avvikelser förekommer dockfrån moddlavlalel bl. a. i fräga om beskattning av utdelning, ränta, royaltyoch pensioner samt inkomst av sjöfart och luftfart i internationell trafik.Avvikelserna är i huvudsak motiverade av att är ettutvecklingsland. Ur svensk synpunkt innebär de nya avtalsreglerna pä flerapunkter förbättringar i jämförelse med nu gällande avlal. Detta gäller särskilti fråga om beskattning av inkomst av sjöfart och luftfart i internationelltrafik, där det nya avtalet i motsats fill det nuvarande innehåller regler sombegränsar källstatens beskattningsrätt. Liksom nuvarande avtal innehåller ävendet nya avtalet bestämmelser om s. k. matching credit på svensk sida i vissafall, dvs. avräkning i av högre skattebelopp än som faktiskt har erlagtsi . , , , ... . o . Prop. Art. 1 anger vilka personer som omfattas av avtalet. Art. 2 upptar de skaller på vilka avtalet är tillämpligt.Med ullryckel "De allmänna svenska inkomstskatterna" i punkt 2 avseskommunalskatten och den statliga inkomstskallen. Den svenska statligaförmögenhetsskatten omfattas inle av avtalet. Som jag har nämntförekommer ingen allmän förmögenhetsskall i . 4.2 Definitioner m. m. Art. 3-5 innehäller definitioner av vissa ullryck somförekommer i avtalet. 1 art. 4 har intagits regler som avser att fastställa varen person har hemvist vid tillämpningen av avtalet. Frågan om en fysisk ellerjuridisk person skall anses ha hemvist i endera slaten avgörs i första hand medledning av lagstiftningen i resp. stat [belräffande jfr 53 § kommunalskaltelagen(1928: 370) jämte anvisningar, 69 och 70 §§ samma lag samt 6, 17 och 18 §§lagen (1947: 576) om statlig inkomstskall]. I art. 4 punkterna 2 och 3 reglerasfall av s. k. dubbel bosättning, dvs. fall där den skaltskyldige enligt svenskabeskattningsregler anses bosall i och enligl beskattningsreglerna iFilippinerna anses bosatt där. Vid tillämpningen av avtalet skall i sådana fallden skattskyldige anses ha hemvist endast i den avialsslutande stat i vilkenhan har hemvist enligl nämnda avtalsbestämmelser. Bestämmelserna i punkt 3avser att reglera fall då en person, annan än fysisk person, anses ha hemvist iSverige enligf svenska beskattningsregler och i enligl filippinskabeskattningsregler. Bestämmelserna har fäll en annan utformning än motsvaranderegler i modellavtal. I första hand skall personen enligl avlalsförslagelanses ha hemvist i den stat där den är medborgare [se definitionen av"medborgare" i artikel 3 punkt 1 h) 2]. Riksskalteverkel har inväntalt bestämmelsen är mindre lämplig ur svensk synpunkt vid tillämpningen avreglerna om beskattning av inkomst av sjö- och luftfart i art. 8 punkt I. Jag avser all ta upp denna fräga isamband med redogörelsen för art. 8. I art. 5 anges innebörden av begreppet"fast driftställe". Bestämmelserna om "fast driftställe" isvensk lagstiftning återfinns i punkt 3 av anvisningarna till 53 § kommunalskaltelagen.För alt etl filippinskt förelag skall kunna beskattas för inkomst av rörelsefrån fast driftställe i enligt art. 7 erfordras all sådant driftställeföreligger säväl enligl bestämmelserna i svensk lagstiftning som enligtavtalet. Begreppet har i avtalet fäll en vidare innebörd än enligl . 4.3 Avtalets materiella beskattningsregler Art. 6-20 innehäller avtalets materiellabeskattningsregler varvid en indel ning skell i olika inkomstslag. Denna indelning har belydelse endasl för tillämpningen av avtalet och således inte vid bestämmandel av lill vilket inkomstslag en inkomst skall hänföras enligt svensk skatteräll. Vidare gäller som utgångspunkt all en inkomst beskallas i om så kan ske 35 Om denna beskattningsräu har inskränkts genom avtalet Prop.1987/88: 19 mäste emellertid denna begränsning iakttas. Delbör dock observeras att även om en inkomst enligl avtalet undantagits frånbeskattning i kan den komma alt påverka storleken av svensk skatt påannan inkomst Qfr art. 21 punkt 1 c). Vidare bör observeras alt i de fall eninkomst "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligt bestämmelsemai art. 6-20 detta inle innebär atl den andra slaten fråntagitsbeskattningsrätten lill inkomsten i fråga. Beskattning får ske även i den andrastaten om så kan ske enligl dess inlema beskattningsregler, men denna stat måslei så fall undanröja den dubbelbeskattning som därvid uppkommer. Hur deltagenomförs regleras i art. 21. Inkomstav fastighet får enligl art. 6 beskattas i den stat där fastigheten är belägen.Enligt bl. 27 § kommunalskaltelagen beskattas inkomst som härrör frånfastighet i vissa fall som inkomst av rörelse. Inkomst som anges i art. 6 skallemellertid vid tillämpningen av avtalet alllid anses som inkomst av fastighetoch således beskattas i den stal där fasligheten är belägen. Denna regel gälleräven beträffande royalty från fast egendom eller för nyttjandet av eller rättenatl nyttja mineralfyndighet, källa eller annan naturtillgång. Annan royaltybeskattas enligt art. 12. Art.7 innehåller regler om beskattning av rörelseinkomst. Sådan inkomst beskattasenligt huvudregeln i punkt 1 endasl i den stat där företaget är hemmahörande.Om företaget bedriver rörelse från fast driftställe i den andra staten, färemellertid inkomst, som är hänförlig till driftstället, enligt punkt 1 abeskattas i denna siat. Likaså får enligt punkt I b beskattning ske i den andraslaten om inkomsten, utan atl vara hänförlig lill driftstället, uppkommit genomförsäljning av varor eller annan verksamhet i denna stal av samma ellerliknande slag som den som bedrivs från det fasla driftstället. Sådanbeskattning kan dock undgås om förelaget visar, alt denna verksamhet inte harsamband med den som bedrivs från det fasta driftstället. Bestämmelsenförekommer inte i modellavtal men återfinns exempelvis i avtalet medKenya (SFS 1974:69, art. IV§ 4). I punkt 4 har angivits attavdrag för belopp som fast driftställe betalat till eller debiterat företagetshuvudkontor eller annat företagel tillhörigt kontor i form av royalty,provision eller ränla i regel inle medges, om beloppen inte utgör ersättningför fakfiska kostnader. Bestämmelsen återfinns inle i modellavtal menhar slöd i kommentaren till reviderade version av avtalet (punktema16-19 i kommentaren fill art. 7). Reglerom beskattning av inkomst av rörelse i form av sjöfart och luftfart iinternationell trafik har tagits in i art. 8. Sådan inkomst beskallas i regel endasli den stat där företaget har hemvist (punkt 1). Beskattning fär emellertid enliglpunkt 2 ske även i den andra staten, om inkomsten har källa där. Skatten idenna stat får dock inte överstiga det lägsta av följande två belopp, nämligen anfingen1,av bmtlointäklerna från källa i denna stat eller elt belopp motsvarandeden lägsta filippinska skatt som får las ul på inkomst av samma slag vilkenperson med hemvist i en tredje stal förvärvat under liknande förhällanden. Skaltsom lagils ul i källstaten får avräknas i inkomsttagarens hemvislslat medtillämpning av art. 21. RiksskaUeverkelhar som jag nämnde vid redogörelsen för art. 4 punkt 3 , 36 påpekat,atl denna bestämmelse kan leda till mindre önskvärda konse- Prop. 1987/88:19 kvenservid tillämpning av art. 8 punkt I. Enligt art. 4 punkt 3 skall person som inteär fysisk person i fall av s. k. dubbel bosättning anses vid tillämpning avavtalet i första hand ha hemvist i den stat där personen i fråga är medborgare,se definitionen av medborgare i artikel 3 punkt I h) 2. Först om medborgarskapinte föreligger i någon av staterna gäller den av rekommenderade regelnatt personen i fråga anses ha hemvist i den stal där den har sin verkligaledning. menar, att tillämpningen av art. 4 punkt 3 och art. 8punkt I kan leda till skatteflyktsarrangemang och anger som exempel på deltafall då svenskar bildar etl rederibolag i Filippinema men förläggerföretagsledningen fill . Bolagets inkomst skall dä enligt huvudregelnbeskattas endast i . Detsamma gäller enligt art. 15 punkt 3 de ombordanställdaslöner. Jagkan inte dela farhågor i dessa hänseenden. Den tidigareredovisningen av filippinsk skaltelagstiftning visar att beskattningen avfilippinska bolag och deras anställda inte är hell obetydlig, varförFilippinerna knappast är attraktivt som flaggflyklsland. Vidare är del tveksamtom bestämmelserna i art. 4 punkt 3 över huvud taget blir tillämpliga på bolageti det exempel anfört. Dessa bestämmelser fillämpas först omdubbel bosättning föreligger vid tillämpning av art. 4 punkl 1. Bolaget iexemplet torde enligt filippinsk lagstiftning anses ha hemvist i Filippinema.Det torde däremot knappast anses vara elt inländskt bolag enligt svenskskattelagstiftning endasl pä den gmnd all företagsledningen utövas här. Bolagetsynes därför redan enligl bestämmelserna i art. 4 punkt 1 ha hemvist i Filippinemavid tillämpning av art. 8 punkt 1. Art.9 innehäller regler om omräkning av rördseinkomsl vid obehörig vinstöverflyllningmellan företag med intressegemenskap. För svensk del får bestämmelsernabetydelse för tillämpningen av 43 § kommunalskaltelagen. Utdelning och räntabeskattas enligt art. 10 och // i princip i den stat där mottagaren har hemvist. Även den stat varifrån utbetalning sker (källsta ten) har dock rätl alt i enlighet med sin inlema lagstiftning beskatta inkomsten. Skatten i denna stat skall emellertid begränsas, belräffande utdelning till 25 resp. (art. 10 punkt 2) och belräffande ränta i regel lill 15 resp. (art. 11 punkterna 2 och 7 d). Begränsningama enligt art. 10 punkl 2 och art. 11 punkt 2 gäller dock inte i fall som avses i art. 10 punkt 5 och art. 11 punkt 4, dvs. då utbetalningen har samband med fast driftställe eller stadigvarande anordnirig för att utöva fritt yrke i källstaten. Ränta och utdelning får i sådant fall beskattas i källstaten med tillämpning av art. 7 resp. art. 14. Ränta, som utbetalas från till en person som har hemvist i Filippinema och som enligt svenska beskattningsregler inle är bosatt i , kan inte beskatias i om räntan i skall hänföras till inkomstslaget kapital. Den här beskrivna beskattningsrätten för källstaten kan således bli tillämplig i endast om räntan enligt punkt 2 av anvisningama till 28 § kommunalskattelagen skall hänföras lill inkomstslaget rörelse. Dessutom erfordras alt fast driftställe föreligger enligl inlem svensk rätt (53 § 1 mom. a kommunalskaltelagen). sombetalas eller mottas av vissa offentligrättsliga instilutioner är skatte- Prop.1987/88: 19 fria i källstaten (art. 11 punkl 7 a-c).