prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Den största koncentrationen socialbidragstagare fanns iåldrarna , där behövde socialbidrag under år1986, Socialbidragsberoendet var särskilt högt bland ensamstående ungdomar medeller utan barn. Av rapporten framgår också att det var en kombinationav den höga relativa arbetslösheten för ungdomar och denomständigheten att ungdomsgruppen därefter i sin helhet blivit större sommedförde atl antalet 20-24-åringar som behövde socialbidrag dels fördubbladesmellan och dels inle anlalsmässigt minskade ,Del har också blivit svårare för många ungdomar att ta sig ur ett etableratsocialbidragsberoende. Många ungdomar lever på kombinationer avKAS/socialbidrag/utbildningsbidrag samt tillfälliga arbeten på hel- ellerdeltid. Analysen visar vidare atl en förhållandevis stor grupp, omkring enfemtedel av de socialbidragsberoende, kunde bedömas ha svårt att få arbete avpsykosociala eller socialmedicinska skäl. Som en följd av analysgruppens rapport har vissa medelanslagits från social- och arbetsmarknadsdepartementen för atl förbättrasamarbetet mellan arbetsförmedling och socialtjänst i syfte atl stärkaungdomars anknytning till arbetsmarknaden. Genom att samordna insatserna kanförutsättningarna öka för att ungdomar med sociala problem skall kunna klaraett arbete. Olika försöksverksamheter pågår i kommunerna, där i vissa fall ävensamarbete med försäkringskassa ingår. En utvärdering av dessa verksamheter harinitierats av social- och arbetsmarknadsdepartementen och kommer att redovisasi , Utvärderingen skall bilda underlag för fortsatta insatserpå della område. För atl komma ål socialbidragsberoendels orsaker krävsinsatser även inom olika samhällsområden. Inom t, ex, arbetsmarknadspolitikenhar skett en kraftig satsning på arbetsmarknadsutbildning som skallge 5000 nya platser för ungdomar i åldern . Påsocialpolitikens område är det bl.a.av vikt alt söka förebygga att 143 problem uppstår underungdomsUden. Goda förhållanden under Prop. 1987/88:100 barndomsåren inomfamiljerna är av central betydelse. Från samhällets Bil. 11 sida är generella socialpolitiska insatser inombarn- och ungdomsområdet, t, ex. förskole- och fritidsverksamhet,betydelsefulla. Inom familjerådgivningen och den psykiska barn- ochungdomsvården görs också insatser som harbetydelse för att förebygga senare problem. individuellainsatser för familjer och ungdomar som råkat i kris måste tillmätas stor vikt.På detta område utgår statliga bidrag till olika försöksverksamheter. Sammanlagt föreslås för /89drygt 29 milj. kr. för utvecklings-och försöksverksamhet vari bl.a. ingår insatser för barnoch ungdom. Regeringen har uppdragit åtsocialstyrelsen att utreda flyktingbarnens problem och behov av speciellastödinsatser från samt hälso- och sjukvården. Inom verksamhetsområde pågåren omfattande förebyggande verksamhetinom alkohol- och narkotikaområdet med särskild inriktning mot ungdomsgmpperna. Tendenser till enökad ölkonsumtion bland ungdomaroroar. Gruppen ungdomar med narkotikamissbruk bedöms inle öka men det tunga missbruket är oförändrat allvarligt, förstärkt av HIV/AIDS-problemet, Av allt atl döma hardock injektionsmiss-bmket bland ungdomar gått ner, Utslagningen av yngre, tungamissbmka-re har blivit hårdare med bl, a, slor överdödlighet som följd. Till de viktiga förebyggande insatserna hör denverksamhet som bedrivs av ungdomsorganisationerna själva. För nästabudgetår föreslås ca 4,7 milj. kr. i bidragtill ungdomsorganisaUonernas drogförebyggande verksamhet. Nykterhelsorganisa-tioner, arbetsmarknadsorganisationerm, fl, erhåller också stöd till drogförebyggandeinsatser. Sammanlagt föreslås drygt 47 milj, kr. till organisationslivetför drogförebyggande verksamhet. bedriver en betydande upplysnings-och informationsverksamhet moldrogmissbruk, I denna ingår bl, a, en särskild föräldrasatsning parallellt medungdomsinriktade informalionsaktiviteter. lägger särskild vikt vid att nå och påverkaungdomsgrupperna vilket också var en av hörnpelarna riksdagsbeslutdär grunderna för alkoholpolitikenlades fast. För /89 föreslås närmare 1,3 milj, kr, till information pådrogområdet. Rådet för alkohol- och narkotikapoliliska frågor(AN-rådel) har upp märksammat tendenser till en ökad alkoholkonsumtion bland ungdom och behovet av åtgärder. Som en följdhärav inrättade regeringen en särskild beredningsgrupp inom rådet, Beredningsgmppen för opinion mot alkohol och narkotika, den s, k.Bomangmppen, med uppgift att intensifiera och utveckla de opinionsbildandeinsatserna bland ungdom. Insatserna skall ha sin utgångspunkt i ungdomars levnadsvillkor och värderingar och skall bl, a, syfta till atl utveckla arbetet med atl skapa drogfriamiljöer. Arbetet inriktas främst på gruppen ungdomar iåldern , AkUviteter riktas också lill dem som har kontakt medungdomar såsom föräldrar, lärare, fritidsledare m, fl. HitUlls haranslagits 4 milj, kr, från allmänna arvsfonden 144 förolika aktiviteter som gruppen initierat. Medel har också avsatts för attutveckla formerna för tidiga insatser Prop. 1987/88:100 mot drogmissbruk bland ungdomar. En särskild arbetsgrupp, dén s.k. Bil. 11 TIMU-gruppen,leder arbetet. Gruppen har finansierat en rad projekt samt genomfört regionalaidémässor och konferenser för att sprida erfarenheter från projektarbeten.Gruppen har vidare gett ut skriften där ungdomsledare redovisatsina erfarenheter. Inom TIMU-gruppenpågår nu en dokumentation av projektverksamheten. Totalt har frånallmänna arvsfonden avsatts 12 milj, kr, för att utveckla formerna för tidigainsatser mot drogmissbruk bland ungdom. Medel ur allmänna arvsfonden utgår vidare förutvecklingsarbete vid fritidsgårdarna under ledning av en särskild arbetsgrupp,den s, k. Fritidsgårdsgruppen. Sammanlagt har 30 milj, kr, anslagits.Med en spridning över hela landet bedrivssedan hösten 1984 en omfattande projektverksamhet som inneburit enaktivering och förnyelse av gårdsverksamheten. kommer fritidsgårdsgruppen att publicera ettstudiematerial som bygger påerfarenheterna från försöksverksamheten. Genom bidrag från allmänna arvsfonden har ocksåfinansierats utvecklingsarbete inom idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Dens.k., Idrottsgmppen, leder arbelet. Också här har sammanlagt 30 milj.kr. Medel har beviljats bl, a,till projekt med övergripande syften som"demokraU, delaktighet, inflytande", "samverkan föreningsHv-so-cialtjänst" samt "ökat socialtansvar". Vissa projekt har som syfte haft rehabilitering av unga missbrukare. Samtliga projekt skall varaavslutade varefter en utvärdering skall redovisas. Ungdomsfrågorna har också aktualiseratsgenom oroligheter ochvåldstendenser under större och allmänna festdagar. En mindre del av deungdomar som flnns med i dessa sammanhang tillhör en högriskgrupp med många samverkande problem. Medanledning av oroligheterna gav regeringen ett uppdrag tillsocialstyrelsen angående förebyggandeinsatser inom . Sedan tagit olika initiativ samtredovisat förslag lill insatser, bl, a, utökat samarbete socialtjänsl-skola-polis, spridning avfestligheter till fler orter, intensifierad upplysning om alkohol med speciell inriktning mot ungdomars situation samt framtagande av lokala ungdomsplaner, gavregeringen eU nytt,mera preciserat uppdrag , I della framhölls bl, a. att initiativfrån förbättrade vård- och behandlingsmöjligheterför de s, k, högriskgrupperna borde ske skyndsamt. Regeringen har också givit särskilda uppdragmed anledning av problemen i samband med m. m. För /89 föreslår regeringen 810milj, kr, som bidrag missbrukarvården.Av dessa avser 128 milj, kr, hem för särskild vård och tillsyn, f, d, ungdomsvårdsskolor. Vidareföreslås sammantaget drygt 15 milj, kr, för metodutveckling inominstitutionsvården och narkomanvården, som bl, a, rör ungdomar.Insatser för bekämpning av AIDS med särskildinriktning mot ungdomsgrupperna redovisas i den särskilda proposition om insatser mot AIDS som föreläggsriksdagen i början av detta år. Vad gäller insatser beträffandevård och behandling av ungdomar med problem finns i dagklara brister i olika hänseenden, bl, a. 10 1987/88. beträffande planering ochuppföljning av insatser samt vad gäller innehåll Prop. 1987/88:100 och metoderi arbetet. Det saknas kvalificerade resurser inom instilu- Bil. 11 tionsvårdenvilket särskilt drabbar utsatta grupper. insatser i praktisk tillämpning måste utformas så attäven dessa grupper får sina behov tillgodosedda. kommer att gesi uppdrag att bl. a, överväga vilkaförändringar av vårdinsatserna som behövs för att utsatta grupper bättreskall få sina behov tillgodosedda. Regeringen och har iolika sammanhang uttalat att den s.k. ansvars-och finansieringsprincipen skall gälla inom handikappolitiken. Principen är av stor betydelse även när detgäller handikappade ungdomar. Innebörden är att den som bedriver en verksamheti någon form som riktar sig tillungdomar, måste utforma denna så att även handikappade ungdomar kandelta i den. Genom statliga medel finansieras dock en radinsatser på handikappområdet. De flesta av dessa åtgärder vänder sig tillmänniskor med handikapp generellt,dvs. till såväl yngre som äldre. I en del fall är dock de statliga insatsernasärskilt riktade mot handikappade ungdomar. Detta gäller av naturliga skälframför allt inom skolans område, där särskilda medel bl. a, utgår lillsärskolan, specialskolan och för produktion av läromedel för handikappadeelever. Ett av de viktigaste målen inom handikappolitikenär alt förstärka unga handikappadesmöjligheter till arbete. har olika åtgärder vidtagits med denna inriktning. Bl, a,har särskilda medel för uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärerställts arbetsmarknadsverkets förfogande. Vidare har åldersgränsen höjtsnär det gäller, unga handikappadesmedverkan inom ungdomslagen. I sammanhanget kan nämnas att rehabiliteringsberedningen (S 85:02) utredermöjligheterna att införa en särskild rehabiliteringsersättning för unga handikappade. Avsikten är att ersättningen skallkopplas till olika former av rehabiliterandeåtgärder, med sikte på alt möjliggöra arbete. Beredningen beräknasavlämna sina förslag , Regeringen anmäler i årets budgetpropositionavsikten att under våren 1988närmare låta utreda frågan om de insatser som görs för handikappade dels av kommunerna inom , dels avhälso- och sjukvårdshuvudmännen inom habiliteringen/rehabiliteringen.Utredningen kommer bl, a, att inriktas påsådana insatser inom och habiliteringen/ rehabiliteringen som ärav särskild betydelse för handikappade barn och ungdomar. kan genom stöd ur allmänna arvsfondenohka projekt och utvecklingsarbeten påbörjas, som är väsentliga från handikappolitisk syn punkt. har två störresatsningar om sammanlagt 20 milj, kr, gjorts, som kan bedömas vara av stor betydelse för bl.a.handikappade ungdomar. Sålunda har dels 10milj, kr, anvisats försöksverksamhet med insatser för ökad sysselsättning bland handikappade, dels samma belopp anvisats för försöksverksamhet medinsatser för att förbättra handi- 146 kappades möjligheter till fritid och rekreation.Projektmedlen disponeras Prop. 1987/88:100 av resp. statenshandikappråd. Regeringenhar förelagt förslag öm atl ungdomar som förvärvsarbetar skall få möjligheteratt få sjukpenning (pröp. 1987/88:46).En sådan förändring gynnar framför allt de ungdomar som avbryter sin skolgång för att gå ut iförvärvsarbete. Den ekonomiska tryggheten för dessa ungdomar, varssituation kan vara osäker, blir således förstärkt. Dagensunga får en bättre grundutbildning än någon tidigare generation. De lever åandra sidan i ett samhälle där kravet på kunskaper är större än det någonsin varit. För det moderna arbetslivetbehövs såväl bred allmänkunskap som specialiserad yrkeskunskap.Genomgången gymnasieskola är en nödvändiginträdesbiljett till många yrkesområden. Också deltagande i samhällslivet kräver kunnande. Många av deaktuella samhällsproblemen, t. ex,miljöfrågorna, är komplicerade och mångfacetterade! Kunskaperna, studievananoch lusten att lära har avgörande betydelse i den unga människanssträvan att utveckla sina inneboende möjligheter och forma sitt eget liv. Därför är det ett av de allra viktigasterättvisekraven att alla ungdomar får en god grundutbildning. Barnen kommer tillskolan med skiftande bakgrund ochförutsättningar. Skolan måste genom stöd och stimulans kompensera den som har problem och svårigheter.Den måste sörja för att ingen lämnar skolan utan goda baskunskaper.Utslagningen måste bekämpas. Det viktigaste utbildningspolitiska målet är altskapa en skola för alla. Efterkrigstidens skolpolitiska reformer ochmåldokument har i allt högre gradbetonat vikten av att skolan aktivt påverkar och stimulerar barn och ungdomar att omfatta demokratiska värderingar ochförhållningssätt. Skolan har ocksåfått ett åläggande att bereda eleverna tillfälle att lära känna och praktiskt öva demokratiska spelregler genomdeltagande i föreningsliv och i skolans beslutsprocesser ochbeslutsorgan. Skolan har vidare ålagts en skyldighet att geeleverna ökat ansvar och ökat medinflytande i takt med deras stigandeålder och mognad. Detta ansvar och medinflytande skall gälla alla delar avskolans verksamhet såväl som skolansarbetsmiljö. Rektor har ålagts en skyldighet att informera och samråda med bl, a, eleverna innan hanfattar beslut av avgörande betydelse för eleverna och skolverksamheten iövrigt. Forskning och dokumenterad erfarenhet visar attelevernas medinflytan de ännu inte nått önskvärdomfattning och intensitet, 1 diskussionen om vad som behöver göras för attintentionerna om elevernas medinflytande skall få fullt genomslag har bl, a,framförts tanken att elevernas rätt till information och samråd innan viktigarebeslut fattas måste lagfästas och att eleverna åtminstone igymnasieskolan bör få rätt att delta i beslut i vissa 147 frågor.Ofta har framhållits atl den viktigaste åtgärden är alt få till stånd en Prop. 1987/88:100 mer positivinställning till en förstärkning avelevernas medinflytande och Bil. 11 medansvar, en attitydförändringsom gäller såväl lärare och skolledare som eleverna själva. Beredningen om ansvarsfördelning och styrning påskolområdet behandlar denna frågaoch kommer atl avge förslag till åtgärder för att förstärka elevernas möjligheter tillmedinflytande och medansvar. Frågan om införande av elevskyddsombud haröverlämnats till arbetsmarknadsdepartementetför att ingå i en kommande översyn av arbetsmiljölagen. Ungdomarnas intresse av utbildning igymnasieskolan har ökat kraftigt underde . av en årskull går direkt vidare från till gymnasieskolan. Det är en majoritet avungdomarna som vill ha en yrkesinriktad utbildning som direkt kan leda lill ettarbete. Intresset för de linjer somi första hand förbereder för vidare studier har dock ökat något på densenaste tiden. Gymnasieskolan har byggts ut kraftigt sedan deninfördes , Det gäller för del första det totala antalet platser som äravpassat med målet att alla ungdomarunder skall kunna erbjudas en plats i gymnasieskolan. För detandra gäller det den geografiska spridningen av utbildningen i landet. Gymnasieskoleutbildning finns på ett parhundra orter, vilket innebär alt de flesta ungdomar kan gå igymnasieskolan utan att de behöver resa långt eller varainackorderade, Alla ungdomar vill inle börja i gymnasieskolan direkt efter årskurs 9, Vad än skälet är att ungdomarna vill göra ettskoluppehåll är det vikUgt att de erbjuds bra alternativ till gymnasieskolan. Det ingår i kommunernas uppföljningsansvar atl se till att alla ungdomar mellan om möjligthar arbete om de inte deltar i utbildning. Förinvandrarungdomar som inle har varit så länge i är det svårt att börja i gymnasieskolan. Fördem skall det finnas introduktionskurser, vanligen med en omfattning av tvåterminer, som ger en god grund för studierna i gymnasieskolan. För att förbättra tillgängligheten hargymnasieskolan även byggts ut i mångamindre kommuner. Kommuner med ett litet elevunderlag kan med hjälp av alternativa eller samordnade limplanererbjuda samma utbud av teoretiskastudievägar som större kommuner. Yrkesinriktade studievägar arrangerasav samma skäl i B-form, De studievägar som uppvisar det största antalet ejintagna är beklädnadsteknisk linje,livsmedelsteknisk linje, vårdlinje saml bygg- och anläggningsteknisk linje. Resultatet av /88 visar alt ca 110000ungdomar togs in till årskurs 1 varav ca 105000 var prioriterade 16-17-åringar, ej intagna var ca 7 000 eller5,av antalet sökande. minskar antalet16-äringar med 2000 till ca 111 000 per årskull. Ibudgetpropositionen föreslås dock atl antalet intag ningsplatser skall vara oförändrat127000. Det innebär att de sökandes möjligheter att få sinaförstahandsval tillgodosedda förbättras ytterligare. 1 flera regioner uppgår minskningen av antalet ungdomar till . därför utomordentligt viktigt att planera för att dekommuner som har Prop. 1987/88:100 gymnasieskola också kanerbjuda sina ungdomar gymnasial Bil. 11 utbildning,1 regeringens prop. (1987/88:64) om särskilda regionalpolitiska insatseri delar av Bergslagen och norra inland redogörs för förslag om särskilda åtgärder för gymnasieskolornai Bergslagen och inland. 25 milj. kr, anvisas härtill underen femårsperiod. Det är nödvändigt atl vissa ålgärder vidtasbeträffande vårdlinjen. Del antal intagningsplatser som utlagts för nästaläsår får inte underskridas men kan ökas för att bättre tillgodoselandets behov av vårdpersonal. Behovet avvårdpersonal kommer att fortsåtta att öka eftersom personer i höga åldrar ökar fram lill . Under sammaperiod minskar ungdomskullarna. Gymnasieskolan måste åven fortsättningsvis klarauppgiften atl erbjuda praktiskt tagel alla 16-åringar en bra utbildning. Dennauppgift för gymnasieskolan kommeralt underlättas genom de förslag till förändring av gymnasieskolans yrkesutbildningar som regeringen avser attförelägga , 1 propositionenkommer försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktadestudievägar atl föreslås. De inledande tre åren bör ses som ettutvecklingsskede. Försöksverksamheten bör starta /89 inomramen för 5000 intagningsplatser. Inom ramen för det föreslagna utvecklingsarbetetbör också den påbörjade satsningenatt rekrytera flickor till elmekanisk utbildning fortsätta. En liknandesatsning föreslås inom vård- och omsorgsområdet för pojkar. Genom atl den tidigare aviserade utvecklingen avgymnasieskolans yrkesutbildningarpåbörjas /89 kan det stora intresset från skolhuvudman ocholika branschområden att påbörja en modernisering av yrkesutbildningen tillgodoses. Genom en klartyrkesinriktad studieslart kommerungdomarna att uppleva gymnasieskolan som en ny och annorlunda skolform jämfört med . Elevernakommer atl få ett större inslag avallmänna ämnen och en ökad del av utbildningen förläggs till arbetsplatser. Nya kursplaner för yrkeslinjernautvecklas stegvis. Antalet ungdomar i det kommunalauppföljningsansvaret fortsätter att minskabåde anlalsmässigt och i förhållande till det totala antalet ungdomar i de aktuella åldrarna.Detta beror på att ungdomar i ökad utsträckning söker direkt från lill gymnasieskolan och alt utbyggnaden avgymnasieskolan har gjort det möjligtför flera att antas lill utbildningen. Prioriteringenav 1617-åringar har haft avsedd effekt. Till den gynnsamma utvecklingen haräven bidragit atl möjligheterna för ungdomar att få ett arbete på öppna marknaden har förbättrats någotpå en del håll i landet. I samband med reformeringen av gymnasieskolankommer förslag också alt läggas om nya tillträdesregler för högskolan. Ett mål 1977 var att görahögskoleutbildningen mer tillgänglig över hela landet ochatl vidga tillträdel lill högskolan. En satsning på de små och medelstorahögskolorna är angelägen eftersom de har stor betydelse för såväl social utjämning som regional utveckling. Närheten lill högskola ökar rekryteringen framför allt från degrupper som är underrepresenterade i den högreutbildningen. Det finns en tendens att de som har utbildat sig på enhögskoleort söker arbete på denna ort eller i 149 närheten.Därför måste högskoleutbildningen decentraliseras om kommu- Prop.1987/88:100 nerna och näringslivet runt om i landet skall fåkvalificerad arbetskraft. Bil, 11 Denplanmässiga utbyggnaden av de nya högskolorna skall därför fortsätta. Del finns sammanlagt 33 slaUiga högskoleenheter iSverige, lokaliserade till 25 orter.Härutöver finns det högskoleutbildning på ytterligare 15orter. Bland regeringens förslag lill grundläggandehögskoleutbildning kan följande framhållas. Försöksverksamhet med mellaningenjörsutbildningpå sammanlagt -28 orter. Försökeninnebär att studerande efter tre eller vid gymnasieskolans T-linje kan övergå till högskoleutbildning omfattande 80 resp, 40 poäng. För försöksverksamheten anslås ca 23milj, kr, Den nya grundskollärarutbildningen startar hösten1988, Antalet nybörjarplatser ökasmed 500 till drygt 2500.Lärarutbildningen förstärks dels genom att förkunskapskraven höjs, dels genomalt utbildningstiden förlängs med upp till , Naturvetarutbildningen reformeras och förlängsmed , Ulbildningsarvode återinförs för studerande påvårdlärar-, handels- och kontorslärarlinjenför att förbättra rekryteringen av lärare. Reformen beräknas kosta ca 13milj, kr, Utbyggnaden av de småoch medelstora högskolorna fortsätter genom att15 milj. kr, avsätts för nya kurser och linjer. Studiemedelssystemet behöver reformeras, I vissafall kan återbetalningsskyldighetenvara betungande med hänsyn till den enskildes återbetalningsförmåga. Inslaget av statlig subventionär betydande i det nuvaran- ' desystemet, I ett reformerat system bör denna subvention framstå klarare. Det bör även vara möjligt att åstadkomma enförenkling av reglerna för tilldelningoch återbetalning av studiemedel. belänkande (SOU1987:39) Studiemedel bereds i , Arbelet ärinriktat på alt en proposition skall kunna lämnas lill undervåren 1988, 1 budgetpropositionen föreslås en höjning avanslaget till reserabatter, vilket möjliggör ett nytt avtal mellan centralasludiestödsnämnden (CSN) och statensjärnvägar (SJ). Avtalet innebär alt studerande som reser med SJ:s tågoch expressbussar får rabatt under alla veckodagar. För atl en studerandeskall vara berättigad till rabatt krävs att hon eller han studerar på minsthalvtid per termin. Ett syfte med förslaget är alt ökadet kollekliva resandet. Ungdomarna hör till de mest aktiva både när detgäller att ta del av kulturutbudet och att själva utöva olika konstarter. De ärvåra flitigaste bokläsare ochbiblioteksbesökare. De utgör en stor del av tealerpubliken och de spelar mycket amatörteater. Film är ettutpräglat ungdomsmedium och ungdomar lyssnar till musik och spelar själva merän någon annan åldersgrupp. Det är därför en viktig uppgift för samhället altta till vara detta kulturin tresse och sörja för att det flnns ett bra utbud och goda möjligheter till eget kulturutövande för ungdomarna. Det sker genom olika kommunala 150 och StaUiga insatser, somtillsammans bidrar till aft vi i har en Prop. 1987/88:100 relaUvt bra situation när det gäller ungdomarnaskulturutbud. Den svenska Bil. 11 barn-och ungdomslitteraturen är framstående, med internationella mått mätt.Vi har en filmproduktion som är imponerande i förhållande till landets storiek. Den kommunala harbetytt mycket för ungdomensmusikaliska skolning och för uppkomsten av många musikgrupper. anses vara en ledande naUon när det gällerbarn- och ungdomsteater. Detta innebär att vårt land har en bra bas ochen väl fungerande struktur för insatser på ungdomskulturens område. Det finns dock en utbredd oro för aft ny teknikskall medföra en risk för att vår kultur internaUonaliseras och framför alltalt ungdomskulturen förvandlas kommersiell massmediekultur, utslätad och intetsägande; eller i värsta fall med brutalt ochmänniskoförnedrande innehåll. Den oron är befogad med hänsyn till de produktersom finns på marknaden. Mångaav dem spekulerar i ungdomarnas behov av spänning och romantik menerbjuder i stället våld och kvinnoförakt. De effekUvaste motåtgärderna mot detta har oftavisat sig vara att skapa eukvalitetsmedvetande hos ungdomarna och en kunnighet om massmediefrågor som gör att skräpkulturens produkterminskar i attraktionskraft.