prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — I några länder, bland annal ochFörbundsrepubliken , föregicks emellertid inle börsfallet av en kraftigkursuppgång . I dessa länder var kursnivån i början på april 1988fortfarande lägre än vid ingången av 1987. De ökade kursfluktuationernapä aktiemarknaderna har i flera länder bidragit lill en markant minskning avomsättningen. På fondbörssteg aktiekurserna med från bollennoteringen i mitten av november 1987fram lill mitten av , se diagram 10:4. Ulvecklingen på den svenskaaktiemarknaden har relativt väl följt del internationella mönstret med stigandekurser och avtagande omsättning. Nettoimporten av svenskaaktier har fortsatt . Under börsfallets första veckorsålde utländska placerare aktier i slor omfattning på såväl Stockholmsbörsensom på i slort sett alla andra större börser. Totalt uppgick nettoimporten avsvenska akfier till ca . För de trepåföljande månaderna stannade nettoimporten pä sammanlagt . 1987/88:150 Bilaga1.1 Diagram10:4 Kursutvecklingen i och resp.vecka,= 100 Anm.: T.o.m. vecka 141988. Källa: Finansdepartemenlet. Diagram 10:5 Nettoexportav svenska aktier till utlandet -500--1000 --1500 -2000 J M M J 1986 M M J S 1987 1987/88: 150 Bilaga1.1 10.4 Utlåning och sparande Nettoutlåningentill allmänheten var omfattande även men dämpades något jämfört medden mycket höga nivån 1986. Hushållens upplåning i bosladsinstiluten sjönktillbaka lill 1985 ärs nivå medan upplåningen i banker och finansbolag varfortsalt kraftig (se tabell 10: I och 10:2). Den höga nelloupplåningen1987 motsvarades emellertid inte av samma uppbyggnad av hushållens finansiellatillgångar som . Hushållens finansiella sparande försämrades därföravsevärt. Banksparandet inklusive allemanssparandel i bank ökade med ca 14miljarder kr. mindre än innan. Slorleksmässigl motsvarar nedgången ibanksparandel mer än en tredjedel av den totala privala konsumtionsökningen ilöpande priser. Hushållens medvetenhet ombanksparandels relalivi låga realavkastning kan ha ökat isamband med att andra placeringsallernaliv dels ökat i antal dels haft enrelativt hög avkastning. En sådan omvärdering lill nackdel för banksparande kanha skett trots atl avkastningen genom positiva realräntor och lägremarginalskatter förbättrats avsevärt jämfört med situationen . Utlåningsslatisliken fränhösten 1987 och 1988 visade inte på någon avmattning iläneeflerfrågan. Skalteplaneringskredi-lerna var alltjämt stora och synes i slor utsträckning ha tidigardagls tillnovember, delvis som följd av beslul att inte lillåla avdragsrältför förskollsräntor. Den sedvanliga minskningen av neltoutläningen i januarivar mer begränsad än i Qol. Tabell 10:1 Utlåning till hushåll Förändring i miljarder kr. 1987/8 Bilaga 1.1 -1,4 ' Uppskattade värden Källa: Ulvecklingen speglar ell nytt kredilklimal som har växtfram . Kreditutbudet är slort, marknadsföringskanalerna har ökati antal och hushällens valmöjligheter är många. Lönsamheten påhushållsul-läningen torde därtill vara bättre än pä flertalet andraaffärsområden i bankerna. uttryck för en tilltagande utläningskonkurrens äralt den överenskommelse om lägsta amorleringsvillkor som ingicks hösten 1986mellan och de olika kreditinstituten, upphörde alt gälla i februari1988 sedan den sagts upp av en avtalspart. Allt fler överträdelser hade dänoterats. Börsfallet i Qol torde leda till större försiktighet vadgäller l.ex. Effekterna på den samlade låneefterfräganär dock osäkra. Den positiva börsutvecklingen har återställt enslor del av höstens förmögenhetsförlusler. Hushållens dominerande förmögenhetsmassaåterfinns emellertid i småhus och bostadsrätter. års kraftigaprisökningar har resulterat i etl betydande beläningsutrymme som bidrar lillosäkerheten om hushällens kredilanspråk framöver. Hushållens stigande skuldsättning är elt internationelltfenomen. Gemensamma bakomliggande faktorer är kraftiga värdestegringar päaktier och fastigheter samt avregleringar av de finansiella marknaderna. Desvenska hushållens samlade lån från de större kreditgivarna banker, bosladsinstituloch finansbolag steg från av disponibel inkomst åren Tabell 10:2 Bostadsinstitutens utlåning,ändamålsfördelad Förändring i miljarder kr. 1984-85 lill 1986och 1987. Bortsett från alt avvecklingen av Prop. 1987/88: 150ullåningsregleringen lill viss del ledde till en överflyttning av lån till denBilaga 1.1 reguljära marknaden visar ulvecklingen särskilt all ocksåen reell ökning i skuldsättningen skett. Med höga realräntor innebår della alten ökad andel i hushällsbudgelen mäste avsättas för räntor och amorteringar.En sådan ulveckling har emellerfid motverkats av alt räntelägetvaril en ä tvä procentenheter lägre än under 1984-85. Den genomsnittliga amorleringsgradenhar också hållits nere i samband med all hushållen givils möjlighet att sanerasin lånebild som följd av utlåningsreg-leringens avskaffande. Korta, dyra lånhar kunnal läggas om lill länga, billigare lån. Den effekten bör dock blimindre framöver. Amorleringsbör-dan torde i stället komma atl öka när desenasle årens netloupplåning börjar betalas av. '987/88: 150 1 Sammanfattning ........................................................ 2 2 Denintemafionella utvecklingen ................................ ..... 8 2.1 Allmän översikt....................................................... 8 2.2 Länderöversikter ................................................. II 3 Utrikeshandeln ........................................................... 18 3.1 Exporten ............................................................. ... 18 3.2 Importen ............................................................. 22 3.3 Bytesbalansen ...................................................... 23 4 Industrin .................................................................... ... 26 4.1 Produktion ............................................................. 26 4.2 Lönsamhet............................................................. ... 28 5 Arbetsmarknaden.......................................................... 31 5.1 Sysselsättning ...................................................... 31 5.2 Utbudet avarbetskraft ....................................... 34 5.3 Arbetslöshetoch arbetsmarknadspoliliska åtgärder 36 6 Löner och priser .......................................................... 38 6.1 Löner..................................................................... 38 6.2 Priser .......... ..................................................... 40 7 Hushållens ekonomi och privat konsumfion ................. 44 7.1 Hushållensdisponibla inkomster........................... 44 7.2 Privatkonsumtion och sparande ......................... 47 8 Investeringar................................................................ 51 8.1 Inledning............................................................... 51 8.2 Näringslivelsinvesteringar..................................... 52 8.3 Bosladsinvesteringar............................................ 54 8.4 Byggnadsverksamhet............................................ 56 8.5 Lagerinvesleringar................................................ 58 9 Den offentliga verksamheten........................................ 60 9.1 Den offentligasektorn och samhällsekonomin....... 60 9.2 Statsskuldenoch den offentliga förmögenheten... 62 9.3 Staten .................................................................. 63 9.4 Socialförsäkringsseklorn........................................ 65 9.5 Kommunerna ...................................................... 66 10 Kapitalmarknaden ...................................................... 69 10.1 Ränteutvecklingeninlernalionelll.......................... 69 10.2 Räntor ochvalutaflöde i ........................... 70 10.3 Aktiemarknaden .................................................. 72 10.4 Utlåning ochsparande......................................... 73 Tryckeri, 1988 76 En bedömning av svensk ekonomi 1989-1991 1 1987/88. 1987/88: 150 1 Inledning.................. .................................................. 7 2 De senasteårens utveckling.......................................... 9 En fortsatt gynnsam internafionell ulveckling................. 9 Minskade obalanser i svensk ekonomi........................... 10 Stark inhemsk efleifrågeulveckling................................. 12 Hög aktivitet med tendens till överhettning................... 16 Löner - priser - arbetslöshet.......................................... 17 Försämrad bytesbalans................................................. 19 Alllför lågt finansiellt sparande ...................................... 22 Stigande realinkomsler i hushållsseklorn....................... 23 3 Utgångspunkter och huvudfrågor................................... 25 Problemet med bytesbalansen har ändrat karaktär...... 25 Lågt sparande i hushållen............................................. 27 Överskott i det offentliga sparandet krävs..................... 27 är fortfarande för hög...................... .. 28 4 Internationell bakgrund.................................................. 31 Fortsall stora externa obalanser ................................... 31 Tillväxt under anpassning.............................................. 31 Risk för en sämre ulveckling .......................................... 35 5 En väg mot balans.......................................................... 39 Utvecklingens grunddrag............................................... 39 Högt kapacitetsutnyttjande i industrin........................... 44 Forlsall ökande arbetsutbud.......................................... 46 Dämpade löneökningar ger bättre bytesbalans............. 47 Sparproblemet har ändrat karaklär................................ 49 Osäkerhet om hushållens sparande............................... 50 Skatlelryckel i slort sett oförändrat .............................. 53 Sparandel i socialförsäkringsseklorn faller .................... 55 6 Några alternativa utvecklingsvägar................................ 57 Högre löneökningar....................................................... 57 En sämre inlernationell utveckling.................................. 63 7 Sammanfattning och slutsatser...................................... 67 Kostnadsutvecklingen etl problem ...................... 67 Sparandel är för lågt...................................................... .. 68 En väg mol balans ......................................................... 69 Större löneökningar slår på sysselsättningen................ 71 Risk för en sämre inlernationell utveckling..................... 72 1987/88: 150 1denna bilaga analyseras den ekonomiska ulvecklingen under perioden 1989-1991.Med hjälp av beräkningsmodeller beskrivs en forlsall vägmol balans för den svenska ekonomin. Därtill görs känslighelsanalyser, somåskådliggör konsekvenserna för den ekonomiska ulvecklingen i avförändringar i några centrala variabler; den inhemska pris- ochlöneökningslaklen saml den inlernationella ulvecklingen. Syftetmed treårskalkylerna är all ge ell diskussions- och beslutsunderlag förutformningen av den ekonomiska politiken . Dekompletterar därmed beräkningarna i nalionalbudgeien, som tradilionelligenomförs med elt eltärigl perspektiv. senasle långtidsutredningen från är 1987 gjordes bedömningar fram lill år1995. 1 denna bilaga görs förutom en framåtblickande analys även en jämförelsemellan långtidsutredningens s. k. balansallernaliv och ulvecklingen under åren1987-1988. En motsvarande bedömning har redovisats i tidigare Ireårskalkyler. Arbetethar utförts inom finansdeparlemenlels långsiktsenhet under ledning avplaneringschefen och deparlemenlsrädet . 1 dengrupp som ulfört arbetet har vidare deltagit kanslirådet samldeparlemenlssekreterarna till vissa i treårskalkylerna ingående texter har skrivits av kanslirådetKurt och departementssekreterare . Ansvarig förutskriftsarbelel har varil Äsa . 1 Inledning Prop. 1987/88: 150 För den ekonomiska politiken krävs etl beslutsunderlag somsträcker sig längre än det ettåriga perspektiv som nationalbudgelarnatraditionellt har haft. Ett sädant underlag ges i långtidsutredningen somnumera publiceras vari tredje är, och 1987. Under de tvåmellanliggande åren utarbetas särskilda ireårskalkyler i anslutning lillkomplelleringspropositionen. har ireårskalkyler publicerats 1983,1985 och 1986. Treårskalkylerna kan ses som rullande årliga uppföljningarav långlids-ulredningarna. I de senaste länglidsulredningarna har denekonomiska ulvecklingen analyserats i flera tidsperspektiv. I de längreperspektiven koncentreras huvudintresset på strukturella förändringar,resursernas användning och ekonomins funklionssäll. 1 del kortasteperspektivet las hänsyn även lill konjunkturläget. Frågan är om den ekonomiskaulvecklingen kan vänlas vara förenlig med de på längresikt uppställda balansmålen. Treårskalkylerna ägnas ål de sislnämnda frågorna.De ger därmed ell underlag för utformningen av stabiliseringspolitiken underde närmaste åren. Kalkylerna i de senaste länglidsulredningarna harkarakteriserats som kravanalyser. Orsaken är alt kalkylerna syftar lill atlåskådliggöra vad som krävs av den ekonomiska politiken och av ekonominsfunktionssätt för atl uppnå vissa specificerade mål för den ekonomiskapolitiken. Treårskalkylerna ansluter sig lill detta angreppssätt. Deberäkningar som redovisas skulle emellertid också kunna beskrivas som betingadeprognoser. De syftar till att beskriva en sannolik ekonomisk utveckling om eltantal olika redovisade antaganden och förutsättningar uppfylls. Beräkningarna iföreliggande ireårskalkyler utgår exempelvis frän vissa angivna anlaganden omvärldsmarknadslillväxt, internationell inflationstakt och växelkursutveckling. Den internationella ulvecklingen kan vi inte påverka.Däremot är t. ex. löneökningslakten i den svenska ekonomin, liksom denoffentliga sektorns tillväxt, påverkbara genom ekonomisk politik. I denbalanserade utvecklingsväg för den svenska ekonomin som beskrivs i åretsIreårskalkyler har förutsatts en löneökningslakt saml en offentligutgiftsökningslakl som möjliggör atl samhällsekonomin utvecklas i en önskad -av olika målvariabler angiven - riktning. I denna mening innehåller alltsåtreårskalkylerna kravkalkyler. Analysen har utförts med hjälp av finansdepartementetsmodell för aggregerad meddfrislig analys, '. ' presenteras i Metoder, modeller och beräkningar,bilaga 1 lill . Nya ekonometriska skattningar har gjortsav en del av de i ingående sambanden. Uppgifterna bygger pä de bedömningar som Prop. 1987/88: 150 presenteras i den reviderade nalionalbudgeien (RNB 1988). Ikapitel 2 redogörs för de senasle årens ulveckling. Denna jämförs medbalansalternalivet i (LU 87) vad avser ulvecklingenunder 1987 och 1988. Syftet är alt fastställda vilka avvikelser som förefallerha inträffat redan i detta initialskede av LU:s balansbana. Motdenna bakgrund diskuteras i kapitel 3 utgångspunkterna och huvudfrågorna förden fortsatta analysen av utvecklingen . Förall kunna analysera den svenska ekonomins utveckling krävs atl eninternationell bakgrund preciseras. Detta sker i kapitel 4. Osäkerheten om deninlernaliondla ulvecklingen under kommande är - inle minsl som en följd avrådande obalanser i världsekonomin - gör att del har funnits anledning altredovisa flera alternativa ulvecklingsbilder. Ikapitel 5 och 6 presenteras resultaten av kalkylerna för svensk ekonomi1989-1991. Detta görs dels i etl huvudalternativ av kravkaraklär, dels i eltpar olika alternativ där konsekvenserna av variationer i bl. a. löneökningslakloch världsmarknadstillväxt belyses. Idet sista kapitlet sammanfattas kalkylerna och dras några slutsatser rörandeslabiliseringspoliliken . 2 Desenaste årens utveckling Prop. Den stabila internationella konjunkturen har tillsammansmed del fortfarande goda konkurrensläget för svenskt näringsliv och denframför allt starka inhemska efterfrågan medfört en i mångaavseenden gynnsam utveckling för den svenska ekonomin. Produktionen och sysselsällningenhar ökat både i ekonomin som helhet och i industrin. En kraftig utbyggnad harockså skett av industrin, vilket år nödvändigt för all det skall vara möjligtalt pä sikt upprätthålla en hög tillväxt. Den internationellt sett lågaarbetslösheten har kunnal pressas ner ytterligare. Samlidigl har de finansiellaobalanserna i ekonomin minskal. Även om ekonomi har förstärkts på flera för denframlida utvecklingen väsentliga områden är bilden inle genomgående positiv. Inflationenhar varil snabbare än genomsnittet för övriga industriländer. berorframför allt på all våra lönekoslnader har ökat påtagligt mer än omvärldens,vilkel i sin tur har sin bakgrund bl. a. i den låga arbetslösheten och detstarka efterfrägelägel pä arbetsmarknaden. Den privata konsumtionen harsamtidigt stigil snabbare än hushällens reala disponibla inkomster, med enfortgående minskning av sparkvoten som följd. Underskotlel i den konsolideradeoffentliga sektorns finansiella sparande har visserligen vänts i elt överskott,men detta har inle varil tillräckligt för atl balansera sparandeunderskotlen iandra sektorer. affärer med omväriden visar äter etl negativt saldo. I detta kapitel studeras de senaste årens utveckling isamhällsekonomins olika delar mera i detalj. a. jämförs den faktiskaulvecklingen 1987 och den som beräknats med den som i LU 87 angavsvara förenlig med god tillväxt och hög sysselsättning vid bibehållen yttre ochinre balans i ekonomin. Avsikten är atl illustrera de stabiliseringspoliliskaproblem vi står inför och ge en bild av deras betydelse. Därmed läggs engrund för den kommande analysen av den ekonomiska utvecklingen under åren1989-1991. En fortsatt gynnsam internationell utveckling Kalkylerna i LU 87 utgick frän en relalivi gynnsam bild avden internationella ekonomiska ulvecklingen under de närmast framförliggandeåren. Tillväxten i hade visserligen försvagats något 1986 och1987, men utredningen bedömde all de lägre oljepriserna och den lägreräntenivån skulle - med en viss eftersläpning - få en positiv effekt pä efterfrågan.BNP-tillväxten i OECD-omrädet förutsattes mol denna bakgrund uppgä lill 2,6 å2,fram lill 1990. Utredningens bedömning baserades på förutsättningen alldel federala budgelunderskotlel i skulle reduceras ochatl den ekono- Prop. 1987/88: 150 miska politiken i även ifortsättningen i huvudsak skulle inrik- Bilaga 1.2 tas pä en konsolideringav de statliga finanserna. Den förutsatta ekonomiska tillväxten beräknades leda årlig ökning av världshandeln med . För bearbetade varorbedömdes den exporlvägda marknaden öka med . Den internationellainflationstaklen förutsattes bli per är 1988-1990, mätt med konsumentprisindex.Oljepriserna antogs ligga kvar på den nominella nivä som rådde i slutet avjanuari 1987, dvs. per fat, under resten av 1980-talel. Som framgår av tabell 2.1 blev både produktionens ochvärldshandelns tillväxt någol högre 1987 än vad som förutsattes i LU 87. Ellorosmoment i den internationella utvecklingen utgör emellertid de storaobalanser som under första hälften av 1980-talel byggdes upp i världsekonomin.De har inte reducerats i den takt som förutsattes i LU 87. Tabell 2.1 Internationell utveckling . Enligt LU 87 1987 1988 Världshandel med bearbetade varor, volym'' ° Prognos enligt RNB 1988. '' Källa: Economic Outlook, , LU 87 ochfinansdepartementet. De kvarstående obalanserna anses av många vara enhuvudförklaring till börskrisen i oklober 1987. Denna häri sin tur fåll vissanegativa effekter på produktions- och efterfrågeulvecklingen. Likväl harnedgången inle blivit så stark som mänga befarade . Ulvecklingen synesha stabiliserats . Under förutsättning atl fortsalla kriser kanundvikas bedöms BNP-ökningen inom OECD-omrädet bli ca 2 3/1988. tordeinnebära all världshandeln med bearbetade varor kan öka med , vilkel ärnågol högre än vad LU 87 räknade med. Trois alt produktionen ökar någollångsammare än 1987 förutses inflationen ligga kvar på ungefär samma nivå.Samlidigl kvarstår arbetslösheten på en myckel hög nivå i större delen avEuropa. Minskade obalanser i svensk ekonomi Diagram 2.1 visar utvecklingen för fyracentrala ekono misk-politiska variabler: arbetslöshet, inflation, budgetunderskott och by tesbalans. Utvecklingen har gäll i myckel gynnsam riktning. Underskottet i statens budget beräknas komma i paritet med 10 Diagram2.1 balansproblem 19821988. 1987/88:150 Bilaga 1.2 -15.0 -10.0 -5.0 vad som i LU:s balansallernaliv angavs som mälför en ulveckling mol återställd balans i ekonomin. Även arbetslösheten närmarsig den målsalta nivån. Ocksä inflationen är väsenlligl lägre än 1982. Den ärdock inle lika låg som i våra konkurrentländer. Detta är en orsak lill allulvecklingen beräknas vända för bytesbalansens saldo, som 1988 äter bedöms blinegativt. Bakom den låga arbetslösheten, förhållandevis snabba inflationen ochförsämrade bytesbalansen ligger en kraftig eflerfrågelillväxt som kommil lillstånd trots atl den offentliga sektorns finansiella sparande har förbäliralskraffigl. Del kan vara av intresse all jämföra med deeuropeiska . Del mest markania år den låga arbetslösheten iSverige. I hela beräknas arbelslösheten uppgå till 1988.att jämföra med i . Ocksä den offentliga sektornsfinansiella sparande - den i den inlernationella statistiken vanligareindikatorn på den offentliga sektorns finansiella ställning än del i diagram2.1 angivna budgetsaldol - är väsentligt bättre i (-av BNP1988) än vad del genomsniltligl sett är i de europeiska (-3,). Den ekonomiska lillväxllakten beräknas 1988 bli minsl likahög i som i . Däremot beräknas bytesbalansen i visaell underskott motsvarande 1,av BNP medan elt överskott pä 0,av BNPförutses i (i förutses ell överskott på3,). Diagram2.2 Konsumentpriser i och i 19751988. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 Källa: Economic Outlook, . ochfinansdepartementet. Del är emellertid främst när del gäller inflafionstaktensom ligger någol sämre till än genomsnittet för . Avdiagram 2.2 framgår dock atl prisslegringstaklen i ungefäriigen harhalverats och alt den fram lill 1987 närmat sig den genomsnittliganivån för . Nedgången har dock upphört och 1988 förväntasinflationen bli nägot högre än under de tvä närmast föregående åren. Den snabbare inflalionstaklen påverkar tillsammans med detinhemska efterfrägelägel bytesbalansens utveckling. Som en effekt avdevalveringarna 1981 och 1982 och av en återhållen inhemsk efterfrågan reducerades visserligen underskotlel i bytesbalansen mycket snabbt från den rekordhöganivån 1982 så all ell mindre överskott kunde noteras . Därefter harsaldot åler varil negativt (förutom ), även om underskottet under dessa årlegal på en väsentligt lägre nivå. Bedömningen lyder dock pä en vissförsämring i förhällande till de föregäende åren. Utvecklingenunder den tidsperiod som illustreras med diagram 2.1 har således inneburit enmycket kraftig reduktion av uigångsårels slora obalanser. Inflationens ochbytesbalansens ulveckling utgör dock en källa till oro. En mer detaljerad beskrivning av den svenska ulvecklingenunder ges i tabell 2.2. I genomsnitt för åren 1987 och 1988beräknas BNP-ökningen bli , vilkel är någol mer än i den balanseradeulveckling som beskrevs i LU 87. ulveckling visar dock icke obetydliga avvikelser frän deni LU 87 angivna Prop. 1987/88: 150 banan. Den privala konsumlionen harforlsall all öka i en betydligt snabba- Bilaga 1.2 re takt än landelstotalproduktion. Den starka konsumtionseflerfrågan har lett lill all ocksänettoimporten ökat alllför snabbi. Tabell 2.2 Försörjningsbalans 1985-1988. Fasta priser, procentuell förändring Enligt LU 87 1987 1988 Import av varor och -0,3 -1,0 -0,6 -1,0 -0,5 -0,3 Export av varor och " Prognos enligt RNB 1988. '' Förändring i procent av föregående års BNP. Källa: LU 87 och . Den offentliga konsumtionens tillväxttakt dämpadeskraftigt . beräknas emellertid den offentliga konsumtionenäter öka i en snabbare takt, som bäde för stal och kommuner ligger över vad somangavs i LU:s balansallernaliv. Positiv med tanke på framliden är uppgången ibruttoinvesteringarna, främsl inom industrin. Sålunda beräknasindustriinvesteringarna öka med sammanlagt .