prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Domkapdlet i framhåller att om domkapitlettillsätter samtliga prästQänster undviks olikheter också i fråga om besvärsprövning. För att avlasta bör en inomkyrklig besvärsordning övervägas. Denföreslagna regeln i 28 § förslaget till lag om prästQänster utgör en hybrid mellanreglerna om kommunalbesvär respekfive förvallningsbesvär. En sädan ordning börundvikas. Enligt min mening bör istället en besvärsnämnd inrättas inom varjesfifl efter förebild från de kommunala besvärsnämnder som redan finns. För detfall att mitt förslag om att skall fatta beslut i allatillsättningsärenden vinner gehör får givelvis beslut överklagaslill regeringen i enlighet med den ordning som gäller. förslag skall besluta om inrättandeoch indragning av prästtjänslerna i de icke-terriloriella pastoraten.Kyrkoråden i de icke-territoriella församlingarna bör tillsätta prästQänsterna. och hovkonsislorium framhåller alt den nuvarandeordningen för tillsättningen av prästQänster i dessa icke-territoriellapastorat i princip bör bibehållas. Ekonomisk utjämning mellan kyrkokommuner (10) Detallmänna utjämningsbidraget (10.2.2) Förslagetatt den allmänna kyrkoavgiften och det allmänna uQämningsbidragel skall beslåhälsas allmänt med lillfredsslälldse. Betydelsen av elt ekonomisktuQämningssystem för kyrkokommunerna betonas i fiera remissytlranden. Domkapitleti anser atl uQämningssystemet är nödvändigt som slöd för kyrkokommunermed svag skattekraft. och stiftsnämnden i framhåller atlHärnösands stift är ell glesbygdsstift, där många kyrkokommuner har mycketsvag skattekraft och därför är i hög grad beroende av ett väl,fungerandeuQämningssystem för att kunna fullgöra sina uppgifter. i Stockholmser del nuvarande skatteutjämningssyslemet som en nödvändig solidariletsaktmellan rika och fattiga församlingar/stift och föreslår alt bibehålles. Kristendemokratisk samlings kyrkopolitiska råd anser all del är en självklarhet alten ekonomisk utjämning mellan fatliga och rika församhngar bör ske ochunderstryker kyrkofondens roll härvidlag. anser atl detär mycket viktigt för framför allt de mindre och skattesvaga församlingarnaatt grunderna i det ekonomiska uQämningssystemet bibehålles och beklagar denförsämring av uQämningsgarantin som föreslagits. Delnya skalteuQämningssystem, som började tillämpas , bygger på bidragssidan i första hand på del lill respekfive kyrkokom muns skattekraft knutna allmänna uQämningsbidragel som huvudkompo nent. Därtill kommer en rad tilläggskomponenter. Det allmänna uQämningsbidragel fungerar utmärkt. bygger på vissa ekonomiskarealiteter, som kan graderas objekfivt. 1987/88: 31 getupplevs härigenom som rättvisande. Domkapitleti vill slå fast all grundfrågan i avvägningen egentli gen inle gäller.kyrkokommunernas bördor: ' ' Vadsom är avgörande är i stället, hur myckel de enskilda församlingsmedlemmarna ide olika församlingarna betalar i kyrkoskatt, och vilken kyrklig service, hjälpoch andlig värd som församlingarna kan bestå med. Den ekonomiska uQämningengenom kyrkofonden söker uQämna olikheterna i dessa avseenden mellanförsamlingar med olika förutsättningar ifråga om skattekraft och kostnadsläge. Trotsalt kommitténs förslag avser tillskapa störte kyrkokommunala primärenheter(pastoratssamfälligheter) än f.n., kommer de borgerliga kommunerna även efterreformen alt genomgående vara betydligt störte, befolkningsmässigt ochgeografiskt, än kyrkokommunerna. Del är därför ' angelägel alt i del kyrkligauQämningssystemet i högre grad betona uQäm-ningsfunklionerna för de många mindrekyrkokommunerna. Målsättningen skall vara, all såväl slora som småkyrkokommuner så långt möjligl skall kunna fungera tillfredsslällande.Domkapifiet förutsätter, all uQämnings-syslemets funkfioner blir föremål förfortlöpande och ingående uppföljning i samverkan mellan regeringskansli,kyrkofondsstyrelse och kyrkans centralstyrelse. vill ställa på uQärhningssyslemel är att pastorat ochförsamlingar skall ha möjlighet atl bedriva sin verksamhet på etttillfredsställande säll. Vidare atl del är neutralt belräffande egendomsförvaltningenpå sä sätt att egendomen kan förvaltas så alt det sammantagna resultatet blirdel bästa möjliga för kyrkan som helhet. Av utredningen får man det intrycketatt huvudsaken är att kyrkofonden ger elt bra resultat. En faktor som dessvärreäven går igen vid det praktiska samarbetet med fonden. Grundtanken är väl ialla fall all kyrkofonden är till för de kyrkliga kommunerna och inle tvärt om! Kammarkollegietdrar vissa konsekvenser av kyrkofondens roll i delta sammanhang men föreslårockså en förenkling av uQämningssystemet mot bakgrund av kommilléns förslag omden ekonomiska ansvarsfördelningen mellan församlingar och pastorat: Kyrkofondenhar en uQämnande och finansierande funktion inom . Fondkapitaletoch dess avkastning har lill uppgift att fungera som buffert mellan de in- ochutgående pengafiöden som uQämnings- och finansfunklionen genererar. Dennabufferluppgift syftar lill atl hålla främst den allmänna kyrkoavgiften på en såstabil nivå som möjligt. Blandsina förmögenhelslillgångar har kyrkofonden sedan gammall fas tigheter. De passar inle in bland fillgångarna hos en fond som bl. a. funge rar som en uQämnande faktor mellan svängningarna i kapilalströmmarna. En sådan fond måsle ha likvida tillgångar. Fasligheter kan inte betraktas som sådana tillgångar, särskilt inte kyrkofondsfasligheler med hänsyn till den svåra och ibland mycket tidsödande process som en försäljning av en ' I konsekvens med della bör fonden avveckla Prop. 1987/88: 31sitt faslighelsinnehav. Kravetpå likviditet får i allt väsentligt anses uppfyllt när del gäller de tillgångarsom kammarkollegiet placerar i börsnoterade aktier, obligationer, statsskuldväxlar,reverser m. m. NuvarandeuQämningssystem är av stor betydelse som slöd för kyrkokommuner med svagskattekraft. föreslär ett bibehållande av församlingarnaskyrkokommunala status. De tyngre ekonomiska uppgifterna läggs emellerfid påpastoral och andra kyrkliga samfälligheter. Med hänsyn härtill skulle det kunnaifrågasättas om inle uQämningssystemet borde omfatta endast pastoraten och deövriga kyrkliga samfälligheterna. En sådan begränsning skulle innebäraaktningsvärda administrativa fördelar i form av förenklingar i det kompliceradeutjämningssystemet. Domkapitleti tar upp en annan aspekt på finansieringen av uQämningssystemet: Delfinns även anledning alt peka på förhållandet, alt när den nuvarande ordningen förekonomisk uQämning på kyrklig sida infördes genom beslul 1982 förutsattes, attetl statsbidrag av avsevärd storiek skulle fortsättningsvis ulgå som del avuQämningssystemet. Del har vidare hävdals, att etl sådanl slalsbidrag ärnödvändigt för all systemet skall kunna fungera sä som det var tänkt.Domkapitlet finner, all kyrkokommittén inle har kunnal övertygande visa, atlden ekonomiska uQämningen genom kyrkofonden är självgenererande och kan fungerautan statsbidrag. statsbidrag av , betydande omfattning krävs enligtdomkapifiets uppfattning, och instämmer i beslutet vid senastekyrkomötessammanlräde om en framställning lill regeringen med anhållan om ettstatsbidrag på 88 milj. kr. lill kyrkofonden för skalleuQämning mellan kyrkligaförsamlingar (KO 1986:4). Till delta belopp bör läggas de statsbidrag, somtillkommer som kompensation i samband med den reform som kyrkokommitténföreslår. vill därjämte påminna om all kyrkofonden förutomskalle-uQämningsfunklionen även har lill uppgift all svara för en betydande delav den rikskyrkliga finansieringen. Kommillénsförslag om en generell sänkning av skattekraflsgaranlin möter kritikhos remissinslanserna. Somett resultat av att kommilléns förslag måste kunna genomföras inom . ramen förtotalt sett oförändrade samhällsresurser inom området, sker en generellförsämring av skatleuQämningsgarantin även om vissa justeringar görs bl. a. förVärmland. Del är här viktigt att särskill de små kyrkokommunerna kompenserasgenom andra uQämningsinsalser. Dennya kostnad, som det allmänna uQämningsbidragel till stiftssamfälligheterulgör, beräknas lill ca . under förutsättningar atlstiftssamfällighelernas genomsnittliga skatteuttag inle blir högre än dagenssliflstingsavgifl. Detta torde emllerlid innebära begränsningar av verksamhetenredan frän början. Stiftstingsavgiflen i sfift uppgår f. n. till 2,1öre/skr. och den nya organisationen kommer inte minst inledningsvis innebärakrav på ökade medel. Ävenandra remissinstanser motsätter sig en sänkt skattekraftsgaranti. 1987/88: 31 Stiftsrådeltillstyrker kyrkokommilléns förslag i dess principiella utformning men villsamtidigt framhålla atl man finner det otillfredsställande alt nyauQämningsinsalser finansieras genom en generell sänkning med I % avgaranlinivån. Värdet av kontinuerligt stöd genom skatlekraftsgarantin är förmånga glesbygds- och inlandsförsamlingar långsiktigt viktigt och Stiftsrådelvill därför förorda alt nuvarande garanlinivå bibehålles oförändrad. Befolkningsunderlageti stiftet är vikande. har minskal med I % och länmed . Skatteunderlaget, sell i relation till landet iövrigt, tenderar också all minska på grund av befolkningsstrukturen (bl.a. fierlåginkomsttagare). Vi menar därför all del finns skäl all behälla dengaranterade skattekraften i vid och all höja den iJämtlands län till . Effektenav den föreslagna sänkningen av skattekraflsgaranlin är svår att överblickc..För kyrkliga samfällighets räkning kan dock konstateras, atlmöjligheten all erhålla uQämningsbidrag bortfaller totalt genom den föreslagnasänkningen av skattekraftsgaranlin i från lill 97 %.Bidrar effekterna av den generella sänkningen avskallekraflsgaranlinivån lill ell oförändrat ullag av den allmänna kyrkoavgiften,så är kanske della till någon fördel för de med nuvarande uttag (16öre/skr.) hårt belastade söderförortsförsamlingarna. Detsärskilda utjämningsbidraget (10.2.3) Förslagetatl ersätta del särskilda uQämningsbidragel med ell s. k. strukturbidragtillstyrks av de remissinsanser som har yttrat sig i denna del. iKarlstad beklagar dock atl full kompensation för det särskildauQämningsbidragel inte sker genom strukturbidraget. i tillstyrker förslaget men vill understryka atl del ärviktigt atl glesbygdssliften genom de föreslagna strukturbidragen fårtillräckliga möjligheter all hjälpa de mesl behövande kyrkokommunerna. Extrautjämningsbidrag (10.2.4) Förslagetatt behålla del extra uQämningsbidragel tillstyrks i remissyttran den från elt par domkapitel och stiftsnämnder och lämnas i övrigl ulan erinran. Domkapdlet och sliftsnämnden i understryker all del extra uQämningsbidragel får slor betydelse för glesbygdssliften. Domka pitlet i anser all stiftsstyrelsen på någol sätt borde få medverka vid fördelningen av bidragen. Stiftsbidrag oehstrukturbidrag (10.2.5) Prop. Förslagetall låta stiflsstyfelserna fördela en del av uQämningsbidragen i form avstiftsbidrag lill stiflssamfälligheternas löne- och förvaltningskostnader ochstrukturbidrag lill kyrkliga kommuner i särskilt behov av stöd tillstyrks avremissinstanserna. Gävlekyrkliga samfälUghet anser det naturligt all slatens nuvarande kostnader ulgårsom bidrag lill stiftssamfälligheterna för alt läcka kostnaderna för deuppgifter som föreslås överföras till stiftsstyrelserna. /Ålidhemskyrkliga samfällighel erinrar om den ekonomiskt lunga del i uQämningssystemetsom de större samfälligheterna redan bär. Istora samfälligheter är det fråga om en flerdimensionell ekonomisk solidaritet:pä såväl riks- som stifts- och lokalplanet. De stora samfälligheternarepresenterar de facto ett myckel stort anlal församlingsmedlemmar i totalt. Kan man emellertid ge den ekonomiska uQämningen en mera lokalförankring genom all föra över uQämningen i vissa fall fill regional nivä såser vi det som mera positivt. Iliknande ordalag uttalar sig kyrkliga samfällighel och Katrineholmsförsamling. Ävenom de flesta remissinstanser som behandlar dessa förslag tillstyrker stifts-och strukturbidragen, finns del en oro för att modellen på sikl medförförsämrade ekonomiska villkor för stiften och pasloraten/samfäl-ligheterna. Förslagetom atl en stor del av de medel som i nuvarande system omfattas av domkapitletsdragningsrätt pä kyrkofonden omvandlas lill ell stiftsbidrag synes positivt.Del måsle dock framhållas all i della bidrag måsle räknas in allt det somkyrkofonden bekostar. Del gäller förutom löner till stifts- ochkontraklsadjunkter och pastoralsadjunkler, expenser ål sfiftsadjunkter ochkontraklsadjunkter även för finskspråkiga stiftsadjunkter, arvoden ätkonfirmand- och handikappkonsulenl, portoersällningar ål biskop ochkontraktsprost, kostnader för sekreterarhjälp ål biskop samt avlöningsförmåneråt personalkonsulent, för biskop, personalkonsulent, stiflsprästeroch församlingspräster, bidrag till predikohjälp. förutsätter allsfiftsbidrag fastställts med utgångspunkt från utfallet året närmast förereformens genomförande. Det är ocksä nödvändigt all del frän början görs klartalt bidraget kommer all räknas upp efter någon fastställd princip. Det får inlebli som med ersättningen som ulgår från slalen till kyrkofonden för indragningenav prästernas tionde: beloppet slår kvar i samma nominella värde som det hadeär 1910. Domkapitletfillstyrker, att stiftsstyrelsen får strukturbidrag av kyrkofon den atl fördela efter stiftets lokala behov. ulgår från all i della blir inbakat också vad domkapitlen hillills fåll ur kyrkofonden ur anslaget till predikohjälpsmedd, ca , ell belopp som är ringa i samman- 75 hanget menär nog så betydelsefullt att ha vid pasloralsregleringar och Prop. 1987/88:31bemanningsändringar. Domkapdlet i understryker likaså vikten av attsåväl föreslaget stiftsbidrag som strukturbidrag inte urholkas med tiden ochminskas i takl med infialionen. efterlyser vidare etl regelsystemför strukturbidragets fördelning och ställer vissa frågor: Genom omläggningen försvinner domkapifiets nuvarandedragningsrätt på kyrkofonden som vissa kostnader, l.ex. biskops lön,även fortsättningsvis skall belasta kyrkofonden direkt. Vilken myndighel administrerardetla? De kyrkliga kommunerna föresläs vidare själva svara förvikariekoslnaderna på präslQänsler och kostnaderna för ersättningar lill ickeprästvigda Qänstebilräden. Vilken myndighel beslular om förordnandena och ärkyrkokommunen alltid skyldig atl betala vikariekoslnaderna när myndigheten harförordnal vikarie? stiftsråd erinrar om alt de lönekoslnader m. m.som avses betalas med stiftsbidraget direkt belastar kyrkofonden. Stiftsrådel känner här oro inför formuleringen alt"stiftsbidraget är etl bidrag lill kostnader för dessaavlöningsförmåner"... Vid elt minskat eller möjligen hell slopat bidragfrån kyrkofonden måste stiftssamfälligheten genom ev. ökad utdebiteringgarantera anställningstrygghet åt sina sliflspräsler och annan personal. I fråga om strukturbidraget anser stiftsrådel attsliflsslyrelsen måsle få befogenhet atl använda bidragen så fritt, all den ävenkan innehålla en del av bidraget för ett förväntat behov ellersärskild kyrklig satsning påföljande år. Också stiflsråd understryker att stiftsstyrelsenmåste få slor frihet när det gäller fördelningen av strukturbidragen. Medlen bör kunna använ- . das exempelvis till konsultverksamhet. kyrkUga samfälUghet belyser verkningarna av förslagenför slora förorlsförsamlingar: De ekonomiska konsekvenserna för kyrkligasamfällighel grundat på kyrkokommilléns förslag innebär etl försämratekonomiskt läge genom bortfall av särskilt och extra uQämningsbidrag saml altvikariekoslnaderna på vakanta prästQänster får bäras av kyrkokommunen själv i. framtiden. Pluseffeklerna, såsom befrielse från stiflstingsavgifl ochkostnader för sjukhuskyrkans personal, uppväger ej minuseffeklerna. För atl bibehålla nuvarande ekonomiska standard tordeutdebiteringen behöva höjas med ca I öre/skr. i slället för, som kyrkokommitténantytt, atl en sänkning av kyrkokommunernas utdebitering i vissa fall skullekunna ske. kyrkliga samfällighel borde komma i fråga iiärdel gäller utdelning av det s. k. strukturbidraget, som skall fördelas av stiftsstyrelsen med hänsyn lagen bl. a. till stora institutioner samt slor invandrartäthet inom samfällighetsgränsen. Vidfördelningen av strukturbidragen - som avses ske genom kyrkofon- Prop.1987/88: 31 dens styrelse - mellan sfiflen bör slor hänsyn tas lillstorstäderna med dess förorters speciella struktur och komplicerade problem. Mestkritiskt lill förslagen ställer sig församlings- ochpastoratsförbund, lill vars yttrande i denna del domkapdlet, stiftsnämnden ochstiftsrådet i ansluter sig. Pastoratsförbundetsammanfattar sin kritik av kommitténs förslag till uQämningssystem på följandesätl: Bådedel nuvarande och det av kommittén reviderade ekonomiska utjämningssystemet innehållerför många komponenter med bidrag efter ansökan och prövning. Detta kan enligtförbundets uppfattning ge godtyckliga bedömningar alltför stort inflytande.Förbundet efterlyser system med automatik även för struktur- ochkyrkobyggnadsbidragen. endasl visat vad de föreslagna avgifterna, statsbidragen ochövriga inkomster samt uQämningsbidragen, försäkringskostnader och övrigautgifter har för effekl på kyrkofonden. Inga undersökningar av hur effekternaskulle bli, från fiktiva förutsättningar i vissa fall, för några kyrkokommunerredovisas. En sådan redovisning är enligl förbundets uppfattning ettgrundläggande krav för étt ställningstagande. Förbundetförordar därför en ytterligare översyn av uQämningssystemet i sin helhet samten redovisning av effekterna för enskilda kyrkokommuner. Förslagetatl kyrkokommunerna själva skall svara för kostnader- för vikarier och ickeprästvigda tjänstebiträden möter kritik: Iavsnillet om kyrkofonden och den ekonomiska ulvecklingen redogöres för hurkostnaderna omfördelas mellan olika huvudmän. Del känns då angelägel attpåpeka, atl de som på så sätl minskar sina åtaganden också måste redovisa enutdebileringsminskning, så alt inle totala skatleullagel ökar. Alt kyrkligakommunerna själva skall svara för vikariekostnaderna på prästQänster ochersättningarna lill icke, prästvigda Qänstebilräden, skulle vara rikligare omdessa Qänster inordnats det kommunala avtalet. Som del nu är kan de kyrkligakommunerna inte påverka Qänslledigheler med påföljaride vikariebehov ocheftersom vissa Qänslledigheler innebär bibehållen lön innebär del dubblalönekostnader i dessa fall. SävälMalmö som kyrkUga samfällighet uttalar som sin bestämda uppfattningatl kyrkofonden även fortsättningsvis skall svara för kostnaderna förvikarierande präster. Inteheller kyrkUga samfälUghet accepterar den föreslagnafördelningsmodellen: Våruppfattning är att samtliga "stiftskostnader" för personal bör upp tas i sliftssamfällighetens budget och alt ersättning erhålls genom struktur bidraget. Kommillén föreslår atl kostnader för biskopars löner, resor, bosläder, präslaspiranternas löner och arvoden till domkapildsledamöter direkt skalt belasta kyrkofonden. Vi menar atl stiften bör utbetala dessa kostnader antingen som förskott eller avräkning. Vi ser adminislrafiva och praktiska nackdelar med kyrkokommitléns förslag. '' Utredningen förutsätteratl kostnader för andlig vård inom kriminalvår- Prop. 1987/88: 31 denavlyfts frän statsbudgeten och all motsvarande belopp tillförs kyrkofonden.Samma synsätt menar vi bör gälla vad avser andlig vård vid militära förband. Statligauppgifter överförs också lill stiftsstyrelsen utan atl det sägs om stiftettillförs ekonomiska resurser för detta. Domkapdleti har en annan uppfattning om vilka kostnader som bör belalas direkl urkyrkofonden: Endaslkostnader för biskopars löner, resor och bostäder, präslaspiranternas löneroch arvoden lill domkapildsledamöter föreslås direkl belasta kyrkofonden.Domkapifiet vill i detla sammanhang påpeka följande: Enligt tidigare yrkandehärifrån bör biskop tillerkännas medel för expenskostnader lill annat än baraportokostnader, detla i sitt renodlade biskopsämbete, d. v. s. inle såsomdomkapitlets preses och chef eller som stiftssamfällighelens ordförande ochchef för stiftskansliet. Vidare bör kyrkofonden bära kostnader för domprostsrese- och traktamenlsersättningar, då han på biskopens särskilda uppdragfullgör åliggande i dennes slälle i biskopens angivna specialfunktion(l.ex. invigningar, specialvisilationer o, dyl.). har under 7.2.4föreslagit, all biskopssekreleraren skall knytas direkl lill biskopsfunklionenoch alltså inte anställas hos vare sig föreslagna domkapitel ellerstiftsstyrelse. Lönen och kringkoslnader bör också direkt belasta kyrkofonden. Domkapitletsförslag, atl del krympta framtida får egen ulgiflsslat förkanslifunkfionerna för atl, om det nu inte kan tilldelas Qänster, likväl kunnaköpa Qänster av stiflssamfällighelen och inte känna sig vara i del underlägesom den medellösa automatiskt får i förhållande lill den som har medlen omhand, innebär alt stiftsbidrag motsvarande de utgifterna inle skall utgå tillsfiflsstyrdsen ulan också dessa kostnader direkt belastar kyrkofonden. Bidragtill visst underhåll av kyrkobyggnader m. m. Förslagetalt vissa statsbidragsmedel till kyrkofonden skall kunna delas ut som bidragtill mera kostnadskrävande underhåll av kyrkobyggnader tillstyrks utan någrakommentarer av domkapitlen i och . Domkapdlet i Göteborgfinner del föreslagna beloppet vara alldeles för litet men framhåller vikten avall beslut om organisationen fallas snabbi och atl tillräckliga medel blirtillgängliga för underhåll av kyrkobyggnader. Många av dem är nämligen i behovav underhåll som inlé bör fördröjas. Domkapdleti ansluter sig lill vad kommitlén har anfört om bidrag till underhållav kyrkobyggnader men anser, all möjligheten till bidrag inle bör begränsaslill kyrkobyggnaderna ulan också kunna omfatta kulturhistoriskt värdefullaprästgårdar och miljöer. Kyrkorådetanser all kyrkobyggnaderna är kostnadskrävande och drabbar framförallt de mindre enheterna. Av bl.a. den anledningen tillstyrker '° rådet all bidrag tillvisst underhåll av byggnader m. m. bör kunna sökas och Prop. 1987/88: 31erhållas via stiftsstyrelsen. Rådet finner del också angelägel all föreslagensakkunskap slår till församlingarnas förfogande. Slorkyrkoförsamlingenfinner förslaget positivt alt underhåll av kulturhistoriskt värdefulla kyrkorbör bestridas med bidrag från kyrkofonden, eftersom man dä kan uppnå vissuQämning och undvika eller begränsa enskilda församlingars skaltehöjningar fördessa ändamål. Det angivna beloppet torde dock icke vara realistiskt om man tarhänsyn fill nuvarande kostnadsläge och det stora underhållsbehov som finns. uttalar, med instämmande från ,stiflsnämnden och stiftsrådet i : Ellriktigt konstruerat kyrkobyggnadsbidrag skulle få stor betydelse. Detansöknings- och prövningsförfarande som kommittén skisserar, förstärker dockintrycket av etl alllför obearbetat förslag. Dekyrkliga kommunernas försäkringskostnader (10.2.7) Omförslaget atl föra över kostnaderna för kyrkokommunernas försäkringar tillkyrkofonden råder delade meningar bland remissinstanserna. Förslaget hartillstyrkts av domkapitlen i , , , och ,sliftsnämnderna i , , , och , Lunds kyrkligasamfällighel och många större och mindre församlingar. Förslagetom försäkringskostnaderna är utmärkt. Det bör dock noteras att det principielltinte ingär i uQämningssystemet - dä skulle exempelvis också prästernaspensionskostnader göra della men att förslaget otvetydigt har enkostnadsuQämnande och förbilligande effekl. Utredningsförslagettillstyrks, eftersom de kyrkliga kommunerna enligt förslaget skall ha kvarsamma försäkringsskydd med oförändrat låg självrisk som . Iuppsikten över förvaltningen enligt förordningen (1971:860) om förvaltning avkyrklig jord ingår alt tillse atl egendomen har etl gott försäkringsskydd. Medett nylt försäkringssystem synes denna tillsynsuppgift kunna slopas beträffandeprästgård samt löneboställe och församlingskyrkas fastighet, med undantag avfillhörande skog på dessa. Stiflsnämndeni ifrågasätter om inte en för hela gemensam premieavsältning exempelvis genom bildande av cap- livebolag är den form som ligger närmast lill hands. Inom etl område där '"