prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — 1 det första projektet på hemmamarknaden, i det andra på den internationella marknaden och idet tredje i fråga om konferens-, kongress- och belöningsresor. Alla de treprojekten syftar till alt samla olika intressenters finansiella ochpersonella resurser till atl bearbeta marknadeneffektivare. För de tre projekten utvecklas nu marknadskunskap som mätinstrument las framför resultatuppföljning. 1 samtliga projekt betonas vikten avmarknadsföringsåtgärder för all nå ut på de olika marknaderna. Målet med projektet , som riktarsig mot den svenska marknaden, äratt utveckla ett program av aktiviteter och ålgärder som lockar till kraftsamling på hemmamarknaden ochsom engagerar det stora antalföretag och organisationer som har intressen i all svenskarna disponerar ledig tid för resor och rekreation iSverige. Däri ingår också all få affärsresande inkl, konferenser och kongresseratt så långt som möjligt förläggas i , Målet med Profil , som riktar sig mot deninternationella marknaden är att läggafast en tydlig profil för som resmål. De marknadsföringsinsatser somgörs utanför år små jämfört med konkurrenternas. Dessutom är de splittrade och bidrar inle lill attskapa en tydlig profil. Potentialenför internationellt resande till är betydande vilket bl. a. bekräftas iden analys som genomförts av turistrådet i fem västeuropeiska länder. Genom kraftigt ökademarknadsföringsinsatser kan vi enligt turistrådet öka resandet till , Konferens-,kongress- och belöningsresor, det s, k, , är ett för turistrådet till stora delar nytt verksamhetsområde. Målet med projektet är att ska få en större del avdet växande affärsresande!. Projektet delas in i fyra delar - kunskapshöjandeinsatser, produktutveckling, säljfrämjande insatser och bearbetning avmassmedia. Turistrådetsanslagsframställning omfattar förslag för /89 125 om totalt 120milj, kr, eller enökning med ca 39,7milj, kr. För att turistrå- Prop. 1987/88:100 del ska kunnarealisera presenterad strategi och verksamhet åskas Bil. 11 24,7 milj. kr. för i första handmarknadsföringsåtgärder, 1 förslaget ligger även en satsning på nödvändig kunskapsuppbyggnad, där bl, a, investeringi data är en viktig del.Datautveckling är dessutom ett viktigt redskap i arbetet med en inre raUonalisering av verksamheten. Forskning och utvecklingär högt prioriterade insatser. Satsningen på marknadsdialogen är särskilt viktig. Marknadsdialogen mäter huvuddelenav den turistiska konsumtionen iSverige och med detta instmment kan turistrådet aktivt följa konsumenternaspreferenser och beslut. har i några särskilda fall och förspeciella uppgifter tagit upp frågan om deltagande i bolagsbildningar ellerliknande bl, a. för samarbete mednäringslivet, 1 årets anslagsframställning redovisar turistrådet förslag ombildandet av ett särskilt servicebolag för vissa tjänster - bl, a, broschyr-, förlags-, planerings-, marknadsförings-och besökstjänsler. Vad gällerriksbokningsverksamhet på turistområdet har frågan om näringslivssamarbete aktualiserats. På grund av att ettflertal olika faktorer pekar på attdet inle finns en rimlig möjlighet atl driva riksbokningen vidare utan avsevärdaunderskott har turistråds styrelse beslutat att inte fortsätta hitUllsvarande verksamhet inomturisträdets organisation längre än till utgången av , Överenskommelser omfortsatt drift samt kommunikationsmöjligheter fördataöverföring har avtalals resp, förväntasbli avtalat. har i en skrivelse till regeringen anhållit om att få teckna aktier för att delta iden fortsatta verksamheten att utveckla riksbokningsverksamhet. har i en skrivelse UllSveriges turistråd redovisat sinaanslagsbehov för /89 för dels driflskoslnadsbidrag lillföreningens verksamhet med stugor och fjällstationer, dels medel till föreningensrådgivning och kunskapsspridning. Ansökan omfattar totalt 3 milj. kr. Turismoch rekreation har i takt med ökad fritid fått växande betydelse för såvälmänniskans välbefinnande som för samhällsekonomin. Den svenska turistnäringenberäknas nu omsätta ca . avseende såväl rekreations- som affärsresandet. Därav utgör ca 10 miljarderinternaUonellt resande lill , ca 40 miljarder interregionalt resandeinom och ca 20 miljarder närturism. beräknas svenska turisterspendera ca , utomlands. Andelen sysselsatta inom turistnäringen beräknas till ca5 % av samUiga förvärvsarbetande.Turistnäringen är därmed större än flera enskilda industribranscher. Det s. k, turistnettot i bytesbalansen uppvisadeunder ett under skott på mer än . ökade under skottet till ca . bedömsunderskottet öka ytterliga re. Förändringen förklaras till stordel av atl svenskarna ökat sitt utlands resande, 126 EnligtinkvarteringsstatisUken noterades totalt 33,3 milj. övernattningar Prop.1987/88:100 på hotell, stugbyar, vandrarhem ochcampingplatser. 11 innebärenökning jämfört med och jämfört med . Helårsbildenför visar så långt det går att beöma ett oförändratantal gästnätter jämfört med . turistråd har överlämnaten första version av den strukturplanför turism och rekreation i som har utarbetats på regeringens uppdrag. 1 strukturplanen som åravsedd att vara rullande och attfortlöpande hållas aktuell redovisas ett omfattande bakgrundsmaterial om turistnäringen. Vidare redovisas i planen delssamlade åtgärder för att turismen i skall utvecklas i positiv riktningoch därmed kunna bli ettattraktivt turistmål för både svenska och uUändska turister, dels förslag till marknadsföringsåtgärder både inom landet och internationellt.Ett värdefullt underlag för del fortsatta arbetet med att ulveckla turismen i utgör också den av statensindustriverk framtagna branschstudien om turistnäringen i . Turistnäringensutveckling påverkar landets ekonomi, sysselsättning och bytesbalans saml harbetydelse för människors välbefinnande. De turist-och rekreationspolitiska mål, som beslutades av riksdag och regering innebär alt vi genommarknadsföringsåtgärder och utveckling av turistnäringen dels skall söka fåflera utländska turister till , dels skall göra det möjligt för flera svenskar att turista i sitt eget land,(prop, 1983/84:145, KrU 22, rskr,353), Det är nu angeläget aU vi ytteriigare stärker våra insatser föratt uppnå dessa mål. Den svenska turistnäringen befinner sig iett skede med stora möjligheter till en positiv utveckling. Olika slag av åtgärderbehövs emellertid för atl vi skalllyckas. Genom att utveckla en ännu mera intressant Sverigeturism, genom att ökakunskapen och kompetensen och genom intensifierad marknadsföring både inomlandet och internationellt tror jag attSverige har goda möjligheter att utvecklas till ett aUraktivt mål både för affärs- och semeslerresandet. En bättresamordning av insatserna är nödvändig.Samhället och näringslivet har här ett gemensamt ansvar för utvecklingen. Ökad kunskap och kompetens är för allaintressenter inom turistnäringen också av stor betydelse. Turistnäringen har på många håll en överkapacitetnär det gäller anläggningssidan. Kapaciteten är emellertid ojämnt spridd bådevad gäller geografiska områden och anläggningar för olika slag av turism.Vissa fortsatta insatser för attgöra anläggningar och områden attraktiva behövs därför. Med hänsynhärtill har regeringen dels beslutat om statligt stöd till Nordic Ski Center i , dels förelagt förslag till utveckling av turismen i /Hemavanområdet, En särskild förhandlare har vidare tillkallats för atl förstatens räkning överlägga med näringslivetom förutsättningar för statlig medverkan i turistprojekt på , En mängd faktorer talar således nu för utökadeinsatser på marknadsfö ringssidan. Internationella bedömningar visar att turistnäringen har och kommer att få en växande betydelseför ekonomi, sysselsättning och människors välbefinnande, 1 många länder görs nu ökade satsningar på 127 turislsektorn,har goda förutsättningar i form av ren miljö, omväx- Prop,1987/88:100 landenatur, välutvecklad infrastruktur och stora kulturvärden att tillgodo- Bil,11 seolika turist- och rekreationsintressen. Mot bakgrund av de bedömningar som redovisas i både strukturplanenoch branschstudien saml del ökande intresset från näringslivets sidaalt stödja insatser på turistområdet är jag nu beredd att föreslå en kraftigsatsning för att utveckla svensk turism. Särskiltviktigt är att marknadsföringsinsatserna ökas krafUgt, Jag förordar därför alt en särskild satsning,omfattande , görs på främstintensifierade marknadsförin,gsinsatser. Staten bör anslå 25 milj, kr, per är . Satsning bör därvid skepå konkreta och väl förberedda projekt, vilka under och efter genomförandetskall utvärderas. Ökade marknadsföringsinsatser med en inriktning mot främstupplevelseturism, affärs- och konferensresande men också semesterresande börkunna medverka lill atl öka turistnäringens kapacitetsutnyttjande och lönsamhet.Därmed ökar också svenskarnas möjligheter till rekreation. Ökade statliga insatser på marknadsföringssidankräver emellertid även medverkan från näringslivets sida för atl önskvärtresultat skall uppnås. Vidare finns del anledning att betona vikten avkoncentration och noggrann prioritering.Det är av synnerlig vikt att de medel som satsas på en ökad marknadsföring kommer till en optimal användning. Jag vill därför understrykaatt statliga insatser på marknadsföringsområdel i första hand bör utgöra en kompletterande finansiering tillnäringslivets egna insatser. Det ärmin uppfattning att gemensamma marknadsföringsanslrängningar bör ge debästa resultaten. Del bör ankomma på turistråd all initiera och utveckla en sådan samordning avmarknadsföringen. turistråd har redovisat behov av att ivissa fall t.ex, genom bolagsbildning och i samarbete med näringslivetkunna medverka i olika företagsformerför att utveckla turismen. Det bör ankomma på regeringen att prövasådana framställningar från turistrådet. Till skidsäkerhelsrådel utgår stödbåde från jordbruksdepartementetoch miljö- och , Efler samråd med chefen för miljö- ochenergidepartementet föreslår jag alt de medel för skidsäker-hetsrådetsverksamhet om , som anvisats under fjortonde huvudtiteln överförs till förevarande anslag. Vidare utgår jag från atlSveriges turisträd prövar de olika anslagsbehov som i skrivelserframställes till rådet. Sammanfattningsvis föreslår jag att anslaget Slöd tillturism och rekreation för näslabudgetår räknas upp med , från ca 80,4 milj, kr, lill ca108,5 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillSlöd till turism och rekreation för /89 anvisa ettreservationsanslag av . J 1.Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. Prop.1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag Frän anslaget bestrids utgifter för deltagandei vissa internationella organisationer och för internalionellt samarbete inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. Under anslaget anvisas medel för likartade ändamålunder en och samma anslagspost. Under anslagsposten 2 har jag således beräknatmedel för internationella veterådet och inlernationella sockerorganisalionen.Under poslen 4 har jag beräknat medel för Nordoslatlantiska fiskekommissionen.Nordostatlantiska laxkommissionen samt för ,Under posten 6 har beräknats medel för Nordiskt organ för renforskning samtNordiska metodikkommittén för livsmedel. Under posten 9 har. jag beräknat medelför visst nordiskt genbankssamarbete. Fr. o, m, /89 bör äventas upp en post för ett sekretariat för lUFRO (International Union of ), Efter samråd med statsrådet beräknar jagmedelsbehovet för /89 enligt följande. 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 FAO - Internationella råvaruorganisationer Inlernationella rådet för havsforskning Internationella organisationer och förhandlingar på fiskets område Unionen för skyddav växtförädlingsprodukter Nordiskt samarbete Bilateralt samarbete Diverse internationella organisationer ochkongresser Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jagatl regeringen föreslår atl till Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av27500000 kr. 9 1987/88. Ersättningar förviltskador m.m. Prop. 1986/87Utgift 11161623 ' " 1987/88Anslag 12320000 1988/89Förslag 12320000 Från anslaget utbetalas ersättning för förlustersom uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjur. Frånanslaget utgår vidare viss ersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissaviltskador, m.m. Dessutom bekostasfrån anslaget vissa åtgärder för att förebygga skador av vilt m, m. Rovdjurspolitiken bedöms i stort bli oförändradunder . Några större förändringar av antalet tamdjur fömtses inle. När det gäller ersättningarna förrovdjursrivna renar förutsätter verket atl de prin ciper för ersättningsberäkningen som regeringen godkänt skall fortsätta att tillämpas till desspågående forskning eventuellt visar att en omprövning är befogad, I avvaktan påinventering av skogsskador i kronhjortsreservatet i kanersättningsbeloppet för slutreglering av skadorna inte beräknas. Enligt bör för utbetalning av ersättningar föras upp ett belopp av14 milj, kr, för /89, 2, För skadeförebyggande åtgärder föreslås ett beloppav . Jagtar först upp frågan om bidrag till omplantering av skog som skadats av älg. har beslutat att skogsägare skallkunna få bidrag när skogsplanteringar utsatts för så svåra skador av älg atl enomplantering är nödvändig enligt skogsvårdslagsliflningens föreskrifter omskyldighet att anlägga ny skog (prop, 1986/87:58, JoU 15, rskr, 190). Somhuvudregel skulle gälla att bidrag kommer i fråga först när skogsägaren skjutitsin tilldelning under den vanligajakten och dessutom uttömt möjligheterna atl genom särskilda tillstånd till skyddsjakt förhindra att planteringen förstörs.Finansieringen skulle ske med fällavgifter. skulle enligt propositionen avgöra hur stora avgifter som skalltas ut i länet. Jag har i samband med utarbetandet av föreskrifterför det nya bidraget erfarit all stor osäkerhet råder i fråga om de årliga skadorna av älg på skog. Det råder också stor osäkerhet om vilken effekt den nya produktionsan- passade älgjakten kan få på skogsskadorna. Länens viltskadefonder tillförs omkring 20milj, kr.årligen genom fällavgifter. För att fällavgifterna inte skall blioskäligt betungande för jägarna, anser jag alt en försöksverksamhet med bidrag till omplantering av skog som skadats av älg bör genomföras i några län. Detär viktigt att bidragsprövningen därvid görs mot bakgrund av de nyabestämmelserna om produktionsanpassad älgjakt. Härigenom vinns nödvändigakunskaper om hur stor älgslammen 130 bör vara för att skogsskadornaskall hållas på en acceptabel nivå. För att Prop. finansieringen av bidraget för omplantering ochadministrationen av bi- Bil. dragsgivningenskall kunna bör överföring av medel ske från den gemensammaregleringsfonden till de berörda länens viltskadefonder.Jag räknar med att en tvåårig försöksperiod kan behövas. Sedanförsöksverksamheten utvärderats bör ställning tas tillutformningen avett bidragssystem för hela landet. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med ettoförändrat belopp av , Jaghemställer att regeringen föreslår att tillErsättningar för viltskador m.m. för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Vidarehemställer jag atl regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört rörande försöksverksamhetmed bidrag för omplantering av skog som skadats av älg. UnderbUaga 11.1 Prop.1987/88:100 Bil. Redovisningav regeringens arbete med ungdomsfrågor ansvarar förberedningen av lagstiftningsärenden somberör många områden av samhällslivet och som direkt eller indirekt är avbetydelse för ungdomar. Som exempel kan nämnas den nya sambolagstiftningen, som trätt i kraft . Ettannat exempel från civilrättensområde rör frågan om barns och ungdomars ställning i tvister mellan föräldrarnaom vårdnad eller umgänge, ett ämne som aktualiserats avutredningen om barnens rätt. Vad som emellertid främst kommer i fokus förjustitiedepartementets del är frågan när det gäller ungdomar om samhälletsåtgärder mot unga lagöverträdare.Även om den dramatiska ökning av ungdomsbrottsligheten som ägde mmmellan slut och mitten av 1970-talel planat ut, kan det konstaleras all ungdomar begårbrott i en utsträckning som inte är acceptabel och som kräver kraftfullaåtgärder från samhället. Genom den omfattande forskning som ägt rum harman numera en god uppfattning om ivilka sammanhang ungdomar begår brotl och vilka ungdomsgrupper somlöper en stor risk att fastna i kriminalitet. Det är på dessa grupper sominsatserna bör koncentreras. All erfarenhet visar alt det är allt svårare attåterföra en ung lagöverträdare tillett laglydigt liv ju mer kriminellt belastad han hunnit bli. 1 många fall får myndigheterna kännedom om problemen i ettalltför sent skede. Självfallet ärdet av största vikt alt göra vad man kan för att bryta det kriminellabeteendel, men målsättningen måste vara att förebygga alt ungdomar överhuvud taget ger sig in i kriminalitet, I strävan att åstadkomma detta spelar samarbete pålokal nivå mellan framför allt skolan och de sociala myndigheterna en centralroll. När det gäller att sätta in tidiga åtgärder är - vid sidan av familjen -skolan och fritidsförvaltningen men också de frivilliga organisationerna våraviktigaste resurser. Föräldrarnasroll i detta sammanhang kan inte överskattas. Det är i första hand föräldrarna som i den dagliga uppfostran kan visaungdomarna var gränserna för socialtacceptabla beteenden går. Därför bör man pä allt säll stödja och hjälpa dem somkänner sig vilsna i sitt föräldraansvar. Det finns här anledning allsatsa på lokala initiativ så att föräldrar på en ort eller inom ett område kan stötta varandra. Vidare bör föräldrarna gesstöd från skolan, från de sociala myndigheterna och från polisen. När del gällerden straff- och processrättsliga lagstiftningen torde del inle råda några delade meningar om att denstraffmyndighetsgräns som gäller i vårt land är välavvägd. Polisen får emellertid efler en lagänd ring göra brottsutredningar ävenbeträffande unga lagöverträdare som inte är straffmyndiga, t.ex, när utredningen kan ha betydelse för att avgöra behovet av socialtjänstensinsatser. Redan ett förhör av polisen kan ofta ha en god pedagogisk effekt. 1 fråga om ungdomar som haruppnått straffmyndighetsåldern råder del Prop. 1987/88:100 en bredenighet om att framför allt unga lagöverträdare mellan Bil. 11 15 och skall särbehandlas, Bl.a,skall deras brottslighet i betydligt merbegränsad utsträckning än de äldres bli föremål för domstolsprövning ochåtgärder inom kriminalvårdens ram. Principen är i stället att de unga skalluppmärksammas av de sociala myndigheterna och atl dessa på olika sätt skall geråd och stöd eller ingripa med åtgärder enligt den sociala lagstiftningen.Ett uttryck för tanken på en sådan särbehandling är de regler som finns i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare(LUL), har ett brett arbetebedrivits för att undersöka om lagstiftningen när det gäller ungalagöverträdare är i alla delar väl avvägd eller om man kan åstadkommaförbåttringar på olika punkter. Därvid har uppmärksamheten riktats främst mot frågan hur man på ett bättre sättskall kunna göra klart för de ungalagöverträdarna att samhället inte tolererar brottsliga beteenden. Det är dåfråga inte bara om effektivare möjligheter för myndigheterna att ingripai skilda situationer. Särskilt för en ung, formbar människa är det viktigt attsamhällets reaktion också kommer snabbt.Vad som gjorts och vad som planeras på de nu angivna områdena redovisasnärmare i det följande. Som framhållits redan i regeringens skrivelse(skr, 1986/87:21) om åtgärder motvålds- och egendomsbrott är det ett viktigt principiellt krav att rättssystemetbidrar till att dén som begår brott gör rätt för sig. Efter förslag av regeringen (prop, 1986/87:106) fårdomstolarna från och med den 1januari 1988 möjlighet att i samband med att någon döms till villkorlig dom eller skyddstillsyn för brott som har vållatskada ålägga den dömde en skyldighetalt biträda med att avhjälpa skadan. Enligt vad som uttalas i propositionen ärden typ av brottslighet som kommer i blickpunkten för en sådan ordning i första hand skadegörelse ochvandalism av olika slag, men ocksåandra typer av kriminalitet, särskilt näv det är fråga om yngre lagöverträdare. Frågan i vad mån ett liknandeåläggande alt avhjälpa skada börkunna ske även i andra situationer las upp i det följande. Bland andra frågor som redan har blivit föremålför ålgärder från regeringens sidakan nämnas frågan om kriminalisering av konsumtion av narkotika, 1 enproposition som överlämnats till har föreslagits ändringar i narkotikastrafflagen(1968:64), Dessa innebär att ävensjälva konsumtionen av narkotika nu blir straffbar. Den utvidgadekriminaliseringen kompletteras med en särskild regel om ansvarsfrihet när etteget bruk av narkotika har uppdagats genom att vederbörande sökt eller underkastat sig vård eller behandling. Som skälför en kriminalisering av narkotikakonsumtionen anförs i propositionen bl, a,att det kan ha ett psykologiskt värde och en preventiv funktion inte minstbland ungdomar som befinner sig i riskzonen för att bli narkotikamissbmkareeller-som överväger att använda narkotika av okunnighet eller lättsinne. Lagändringarnaföreslås träda i kraft , Ett samhällsproblem som uppmärksammats mycket påsenare Ud är klottret på offentliga platser ochallmänna kommunikationsmedel, 1 en promemoria som upprättats inom (Ds Ju 133 1987:16) har föreslagits åtgärderför alt underiätta ingripanden mot den Prop. 1987/88:100 som gör sig skyldig lill skadegörelse bl. a, genom klotter. 11 t.ex, sprayflaskor och tuschpennor skall enligtpromemorian kunna ske redan innan de kommit till användning vid klotter underförutsättning att man av omständigheternahar anledning anta att de kan komma atl användas för sådant. Enligt gällande regler kan den som gör sigskyldig till skadegörelse genom klotter dömas både tillstrafl' och skadestånd, I departementspromemorian föreslås inte någonförändring av det straffrättsliga ansvaret, ulanman lar sikte på alt öka möjligheterna atl förebygga klottret. För atl göra reglerna så effektiva som möjligt föreslåsatt polisen skall kunna kroppsvisitera personer för att söka efter"klotterutrustning". I dettasammanhang bör understrykas följande. Även om den som klottrat är under 15 åroch därför inte kan straffas, kan polisen utreda brottet bl, a. om utredningen kan antas få betydelse för att avgörabehovet av insatser frånsocialtjänsten. Också den som är kan under vissa förhållandendrabbas av skyldighet att betala skadestånd och av att hans utrustningför klottret förverkas. Departementspromemorian år f, n, på remiss. Enlagstiftning rörande dessa frågor torde kunna träda i kraft senast den I juli1988. När det gäller åtgärder mot klottret kan ocksånämnas alt brottsförebyggande rådetvåren 1987 gick ut med en rekommendaUon till handelns branschorganisationeratt produkter som kan användas vid klotter skall säljas endast över disk ellerannars på ett sätt som försvårar tillgrepp. Enligtuppgift lär denna rekommendation ha mött ett gott gensvar inom detaljhandeln. En fråga som har stor betydelse för bekämpandet avvåldsbrottsligheten är det s, k,knivförbudet, vapenutredning har lill regeringen överlämnat belänkandet (SOU 1987:16)Knivförbud, Det innehåller förslag till en ny lag om förbud mot alt bära kniv och andrafarliga föremål. Förslaget innebäratt det blir förbjudet att inneha kniv, annat stick- eller skärvapensamt andra sådana föremål som är ägnade att användas som vapen vid brotl mot liv eller hälsa (t.ex.gatustridsvapen) vid offentliga tillställningaroch allmänna sammankomster. Undantag föreslås för bl.a. sådana knivar som skall användas i samband medarbete på platsen. 1 fråga om gatustridsvapen av typen knogjiirn,spiralbatonger, slangbågar m. m. föreslåsett generellt förbud mot innehav på allmän plats. Enligt förslaget skall den som överträder ettförbud mol innehav dömas till bötereller fängelse högst . 1 ringa fall skall dock inte ådömasansvar.