prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Genomförandet av nödvändiga utvecklingsprogramriskerar enligt att allvarligt störas om regleringar enligtrapportens förslag införs, Nägraav rapportens förslag i fräga om styrmedel är dessutom sä utformade att dedirekt drabbar och därmed indirekt export, sysselsättning, m, m.Det anges i rapporten att valet av styrmedel stimulerar utvecklingen aversättningsprodukter. För kylskåp är det tyvärt sä att samtliga kända substitutoch/eller reduktionsmöjligheter som slutprodukt ger en ökad energiförbrukning.Vårt lands elenergiförbrukning påverkas till stor del av den samlade mängdenkyl- och frysskåp i hushållen och i övrigt. Huvuddelen av substituten är giftigaeller mäste genom långvariga försök bevisas vara ogiftiga. Styrmedlen måsteföljaktligen utformas så att hänsyn tas till de realistiska möjligheterna attgöra erforderliga omställningar. I annat fall blir resultatet enbart ökadekostnader för produkter samt en ökad elförbrukning i landet. Härutövervill understryka att rapportens förslag inte är förankrade i detinternationella perspektivet, därvid det bör understrykas att andel avvärldens utsläpp av berörda CFC-föreningar är väsentligt ,kan det konstateras att de färdiga produkter som använder berördaCFC-föreningar har utvecklats och lett till att mängafunktionella komponenter tillverkas i mycket stora antal till låga kostnaderoch med spridning över hela världen. Denna struktur riskeras att brytas ned omenskilda länder, säsom enligt rapportens förslag, inför specifikaregler för redukfion av CFC-utsläppen. Konsekvenserna av detta blir attsvensktillverkade produkter kommer att drabbas av avsevärda extra kostnader ochdärmed fä minskad konkurtenskraft. En harmonisering med kommande regleringarinom EG och enligt är helt nödvändig. Vadhärefter gäller den i rapporten föreslagna särskUda avgiften på ca 50kronor/kilo importerad CFC avstyrker av de allmänna skäl som ovananförts detta förslag. Skall en avgift överhuvudtaget införas mäste reglernahärför enligt uppfattning vara så utformade att: Demedel som kommer in genom avgiften användas till forskning/tekniskutveckling/åtgärder för att lösa CFC-problematiken. Rapporten nämner inget omdenna punkt. Avgiftocksä lägges pä importerade färdiga produkter. Rapporten berör denna punkt päsidan 8. Avgiftenavräknas frän värdet av exporterade färdiga produkter. Rapporten berör dettaalternativ pä sidan 85. Avsnitten styrmedel pä sidorna 7-11 mäste revideras säatt detta krav tillgodoses. Denna revision krävs enär annars de avden svenska produktionen som exporteras (huvudsakligen till EG-området) riskeraratt slås ut. Kostnadenför samhälle och berörda företag att hantera nödvändiga rufiner blir väsentligtmindre än den föreslagna avgiften. Rapportens förslag är alltför preliminäraför att kunna bedöma denna punkt. 4.31--------------------------- Industrinsbyggmaterielgrupp: Byggmaterial- och komponent- Prop. industrinsanvändande av CFC i produktionsprocessen är begränsad till ett Bilaga 6.2 fätalföretag vilka ocksä själva besvarat remissen. Våra berörda medlemsföretag ärockså engagerade i inom vars ram inryms en vidgadkrets av användare. Ett omfattande arbete har nedlagts på att belysa industrinssyn pä problemen i samarbete med minskning av CFC-utsläpp, framförda i brevtill statsrådet , miljö- och , 1987.05.27,undertecknat av och . Tilldetta brev fogades PM, vartill också hänvisas. Däri framförda tankar omindividuella och frivilliga åtaganden stöder vi. Däfillverkningsprocessen är baserad pä CFC-användning måste substitut till dessagaser sökas. Detta utvecklingsarbete är i gång. Under den fid som arbetetfortskrider för att fä fram miljövänlig alternativ lösning bör industrin ickebelastas med särskilda avgifter eller tyngas av andra restrik-fioner avprohibifiv karaktär. Den tidsrymd som beräknas åtgå uppgår till sex ä . Detråder en hård konkurtens med starka internationella inslag. Det är därförytterst olyckligt att belasta den svenska industrin utvecklingsarbetetpågår vilket kortfristigt styr över användningen till andra material pä densvenska marknaden resp, underlättar import från länder som icke tynges avkonsekvenser a\' de svenska statsmakternas beslut. Ett gemensamtinternationellt arbete är en naturlig riktpunkt. Deinitiativ som tagits till överläggningar mellan departementet och den svenskaindustrin tjänar syften pä vilka vi ställer upp. 4.32--------------------------------- Kemisk-tekniskaleverantörsföirbundet: Det av utredningen fö reslagna avgiftssystemet är tänkt som ett styrmedel för att begränsa CFC- användningen, Vi befarar dock att ett sådant system inte kommer att få önskad effekt, eftersom utsläppen av CFC inte nödvändigtvis står i propor tion till importerad volym. Enligt utredningens uppfattning bör import av freonhaltiga färdiga produkter beläggas med avgifter på samma sätt som import av CFC. Vi anser det absolut nödvändigt att ett eventueUt avgifts system utformas så att det blir konkurrensneutralt men befarar att ett sådant system blir mycket komplicerat och kostsamt att administre- Videlar bedömningen att åtgärder behövs för att begränsa utsläppen av CFC pågrund av ämnenas befarade effekt på ozonskiktet i stratosfären. Som påpekas iutredningen är detta ett globalt problem. Påtagliga resultat kan näs endastgenom en långtgående internationell samordning, bidrag till de totalaCFC-utsläppen utgör mindre än en procent. Det är därför angeläget att denordiska länderna inte bara inför egna begränsningar av användning och utsläppav CFC utan också försöker driva pä utvecklingen mot internationellaöverenskommelser. 4.33Rockwool AB:- De förslag till styrmedel som anges i rapporten börsammanfattningsvis ha som utgångspunkter: långsiktig målsättning, 200 målet är produkter utanfullt halogenerade CFC, viss användning av full- Prop. 1987/88:85 ständigthalogenerade CFC blir kvar , utsläpp av CFC är ett Bilaga 6.2globalt problem och inte ett lokalt, sfimulering fill utveckling av nyaprodukter och metoder såväl i som i andra länder, åtgärder vidtas därkostnaderna är lägst för samhället och där goda alternativ finns, minimeringav de administrativa kostnaderna. Vidval av styrmedel är det ytterligare tvä kriterier som vi finner avgörande: attstyrmedlet verkligen skall ge den eftersträvade effekten, dvs. en så betydandeminskning av CFC-användningen som är praktiskt uppnäbar samt att styrmedletinte i sig orsakar oönskade sidoeffekter eller skadeverkningar. Vianser att införandet av en generell avgift (straffskatt) bör förkastas medhänsyn till att den dåligt svarar mot båda de ovan nämnda kriterierna. Fördet första: Priskänsligheten för olika applikationer av CFC är ytterstvarierande vilket resulterar i att avgiften slår blint. Industrier, där kostnadenför CFC är marginell i förhållande till slutproduktens värde, kan svälja ävenen hög straffskatt och har därför svaga incitament att övergå till alternativ även i fall där goda sådana existerar. Fördet andra: Skatten kommer att få oönskade skadeverkningar. Industrier med högpriskänslighet för CFC och där det saknas utvecklade alternativkommer att slås ut. Detta är i ett något längre perspektiv inte bara onödigt -vi förutsätter att alternativ efterhand blir tillgängliga utan ocksä i ettdynamiskt samhällsperspektiv oförsvarligt. FörXPS-industrin innebär den föreslagna avgiften en kraftig ökning avproduktionskostnaden, vilket pä grund av stark konkurtens innebär en storvolymminskning innan alternativa gaser har kunnat tas i bruk. Följaktligen finnsingen produktion i den dagen alternativen till CFC finns. Detär vikfigt att valet av styrmedel stimulerar till utveckling av ersättningsprodukteroch framför allt att det inte motverkar eller direkt omintetgör en tekniskförnyelse genom utslagning av företag innan alternativ färdigutvecklats. Styrmedlenbör med andra ord utformas så att hänsyn tas till de realistiska möjligheternaatt göra erforderliga omställningar. Förbudbör införas i den takt alternativ finns tillgängliga. Ettgenomförande av en skatt med /kg fr.o.m. 1991.07.01 enligtnaturvärdsverkets förslag leder, såvitt vi nu kan se, till en nedläggning avRockwool , Någon praktisk möjlighet att balansera de ökadekostnaderna pä ca per är i en verksamhet som omsätter ca 60miljoner kr per är finns inte. Det är som förut konstaterats ej heller troligtatt alternativa blåsmedel blir tillgängliga inom denna i sammanhanget kortafid. Nödvändigaprisökningar påverkar efterfrågan vilket resulterar i att verksamheten blirförlustbringande och som resultat ger en nedläggning som i sig innebär enkapitalförstöring pä ca och att 45 arbetstillfällen försvinner.Samtidigt skulle man sätta stopp för utvecklingen av en ny och lovande teknik. Vårtförslag kan pä basis av resonemangen i detta remissvar uttryckas Prop.1987/88:85 mycket enkelt: Bilaga 6.2 Införej förbud eller förödande pålagor, skatter, miljöavgifter, produktbegränsningaretc. för CFC 12 innan goda substitut är kommersiellt tillgängliga. Viansluter oss till industrins gemensamma uppfattning att före införandet avnegativa restriktioner pä nationell bas, skall industrin ges möjlighet attunder en femårsperiod nedbringa förbrukningen till den nivå naturvårdsverketrekommenderar i sin rapport och detta sker i god samverkan mellan myndigheteroch berörd industri. Inomramen för dessa frivilliga åtgärder är vi från vår sida beredda att fortlöpanderedovisa till eller annan myndighet målsatta och uppnåddabesparingar i vär process. Vianser att alla större förbrukare av stabila CFC kan göra en individuellöverenskommelse med lämplig myndighet. Ett dylikt program har att ta hänsynfill de existerande möjligheterna , 4.34 (): SABOs uppfattning i freonfrågan överensstämmer i stort med den inriktning som anges i na turvärdsverkets rapport 3353. De föreslagna åtgärder som direkt eller indirekt skulle medföra konsekvenser för bostadsföretagen är: Importavgiftpä freon medför dyrare produkter alternativt övergäng till andra produkter(främst pä byggsidan). Förbudav freon från viss tidpunkt medför övergäng till andra material ochkonstruktioner speciellt av kyl/värmeanläggningar och kyl/frysenheter. Förhushållssidan medför ett freonförbud högre energiförbrukning alternativt mindreinnervolym av kyl/frysenheter. Reglerför konstruktion, drift och skötsel av kyl- och värmeanläggningar medförutbildning av reparatörer och driftpersonal. Kommentar:Det behörighetskniv för reparatörer och driftpersonal som nämns i rapporten ärgymnasieskolans DU-Unje jämte ett antal ärs yrkeserfarenhet, alternativtlängre yrkeserfarenhet och styrkt kompetens. Vi anser att utbildningskravetmäste stå i relation till arbetets art så att mindre servicearbeten t, ex, byteav kompressor i kyl/frysenheter för hushåll kan utföras efter en betydligtmindre omfattande utbildning. Uppsamlingav kyl/frysenheter för avfallshantering är en fräga om samarbete mellanbostadsföretag och kommun. Uppsamlingen och separeringen kan medföra ökadekostnader. Deovan beskrivna konsekvenserna för bostadsföretagen är inte sådana att vi finneranledning till invändningar mot de av föreslagnamiljöförbättrande åtgärderna. Vi förutsätter att utbildning/kompetenskrav, sekommentar ovan, löses på ett sätt som är acceptabelt för alla berördayrkeskategorier, 4.35------------------------------------------ Sverigeskemiska industrikontor (Kemikontoret): I avsnittet Styrmedelnoterar Kemikontoret med tillfredsställelse uttalandena (sid, 71) att utsläppenav CFC är ett globalt och inte ett lokaU problem och att mandärför bör välja styrmedel som stimulerar utvecklingen av CFC-fria 202 produkteroch metoder säväl i som i andra länder, att ovanstående Prop.1987/88:85 är särskilt viktigt när det gäller produktområden med en stor ellerstarkt Bilaga 6.2 ökande användning samt produktområden där har enstark ställning på den internationella marknaden samt att - med Kemikontoretstolkning av uttrycket "lägsta kostnad för samhället" - man pä kortsikt i första hand begränsar användningen inom de områden där den samhällsekonomiskatotalkostnaden blir som lägst. Meddessa punkter som bakgrund kan Kemikontoret inte finna annat än att rapporten idet därefter följande förslaget till styrmedel i direkt strid med de ovanrefererade uttalandena - bortser dels från det internationella perspektivet idess positiva bemärkelse, dels från näringslivets konkreta förslag (skrivelsen1987,05,27) om ett inledande, ca femårigt program avseende frivilliggrundadeinsatser. Genomatt förorda ett ekonomiskt styrmedel - en avgiftsbeläggning av importerad CFCmed icke /kg - förringar rapporten betydelsen avpriskänsligheten inom olika användningsområden. Ett införande av en avgift av föreslagenstorlek skulle helt och hållet undanröja möjligheten att minimera densamhällsekonomiska kostnaden. Konsekvensen (se sid. 84-85) skulle bli antingenen diskriminering av inhemska företag ("någon fullständig rättvisa kanaldrig uppnäs"), eller betydande handelspolitiska problem, något somrapporten bagatelliserar. Icke minst genom att användningen av CFC är sämångskiftande och import/exportsituationen så komplex skulle ett avgiftssystemmed all sannolikhet skapa en situation fullt jämförlig med den som det s, k,kadmiumförbudet gav upphov till, I vad som gäller analysen av dehandelspolitiska aspekterna pä en reglering med hjälp av avgifter kanframställningen i rapporten inte betecknas som annat än otillfredsställandeoch därmed otjänlig som beslutsunderlag. Kemikontoretsinställning till indirekta skatter och avgifter riktade mot en visstillverkningsprocess eller en produkt är att effekterna därav mästeneutraliseras "vid gränsen". Det innebär att skatter och avgifterskall lyftas av vid export och läggas pä vid import. Detta gäller såväl dendirekt berörda varan som alla produkter som framställs ur den eller i vilka deningår. Självklart innebär detta svårigheter för internationell handel, ickeminst på den importerande sidan. Detta förhållande bör i sig verka återhållandepå alla projekt som införande av miljöavgifter pä produkter, Extruderat polystyrendominerar bland de användningsområden för CFC som Kemikontoret i sin egenskap av branschorganisation har anled ning att bevaka beträffande effekterna av eventuella regleringar. Kemikon toret har emellertid därutöver anledning att noggrant penetrera och kom mentera CFC-frågan i dess generella egenskap av fräga om reglerad an vändning av en avgränsad grupp av kemiska produkter. Vad som Kemi kontoret därvid anser vara av vikt - icke minst med tanke på vad regering en angivit som sin syn på de framtida relationerna med EG- marknaden - är att man från svensk sida inte stannar för en nationell och handelspolitiskt kontroversiell särlösning utan i stället bestämmer sig för att aktivt främja ett brett, internationellt handlingsprogram, innefattande i första hand den västeuropeiska marknaden. Nationella särlösningar inne- 203 fattande sä ringa andelarav världsmarknaden som den svenska har i bästa Prop. 1987/88:85 fall ingeneffekt alls förutom skadan på det egna näringslivet, I sämsta fall Bilaga6.2 försvårar de det internationella samarbetet. början - - ledde frågan om CFC kontra stratosfärisktozon inte till annat än att nägra få stater, främst , beslöt att i lagförbjuda merparten av användningen av CFC som drivgas i aerosolförpackningar.Den dåliga anslutningen torde helt eller delvis förklaras av attdet vetenskapliga materialet rörande en eventuell interaktion mellan CFC ochstratosfäriskt ozon ännu var sä osäkert och i vissa avseenden såteoretiskt/spekulativt till naturen att varken tillverkarna eller de primäraförbrukarna av CFC fann anledning att föranstalta om några mer omfattandeutvecklingsinsatser, atten stor andel av aerosolprodukterna var av förhållandevis umbärlig karaktärsamt attdet för aerosolförpackningar var möjligt att utan påtagliga, tekniskaolägenheter ersätta CFC med andra typer av drivgaser. Avde två sistnämnda skälen hade Kemikontoret vid den fidpunkten ingen anledningatt motsätta sig förbudet, förutsatt att dispens kunde ges för vissa teknisktbetydelsefulla tillämpningar. Detär i sammanhanget värt att notera att den ökning av den inhemska förbrukningenav CFC som ägt rum sedan "aerosolförbudet" trädde i kraft i ickeringa mån har sin grund i politiskt fattade beslut om energibesparandeåtgärder genom utbyggnad av fjiirrvärmesystem, installafion av värmepumpar,förbättrad isolering av byggnader och av kylanläggningar i hushåll, handel,industri o. likn. För att anknyta till Kemikontorets intresseområde äranvändning av extruderat CFC-baserat polystyren som tjäl-skydd i spårbäddar ennödvändig förutsättning för att exempelvis persontransporttiderna skall kunnasänkas på de viktigaste järnvägslinjerna. Förstunder 1985 och än mer kunde den stratosfärkemiska forskningenpresentera data av sådan kvalitet att tillverkarna av CFC ett fåtalinternationella företag - ansett sig ha ett tillräckligt bärkraftigt underlagför en strategiomläggning. Tvä tillverkare som Kemikontoret haft tillfälle attöverlägga med beslöt sålunda så sent som innevarande år att somett inledande steg acceptera en ca 25 %-ig nedskärning av produktionen av CFC11 och 12 , detta under förutsättning att nedskärningengrundas på en internationell överenskommelse täckande en tillräckligt stormarknad. En av de ifrågavarande tillverkarna har officiellttillkännagivit avsikten att öka sin produktion av CFC 22 till ersättande avprimärt CFC inom vissa användningsområden. Isträvan att minska förbrukningen av i första hand CFC 11 och 12 blir utvecklingen av tekniskt nägoriunda likvärdiga men atmosfärkemsikt mindre stabila CFC-typer av nyckelbetoand betydelse. De typer som när mast kommer i fräga är ofullständigt halogenerade, dvs. innehåller en eller flera väteatomer. För åtskillnadens skull bör dessa - CFC 2 är ett exempel 204 -kunna ges beteckningen H-CFC. Attskapa tekniska förutsättningar för kommersiell produktion av tänk- Prop.1987/88:85 bara H-CFC är en tekniskt kvalificerad och ekonomiskt resurskrävandeBilaga 6.2 uppgift. Med de krav som ställs beträffande dokumentation avkemiska produkters hälso- och miljöegenskaper är den dessutom tidskrävande.Några andra än de nuvarande fiUverkarna av CFC torde inte vara mogna för denuppgiften. Det måste dä hållas för legifimt att dessa inte gör några avgörandeinsatser förrän de kan överblicka en marknad som inte bara är tillräckligt storför att motivera tunga utvecklingsinvesteringar utan som dessutom ärnågorlunda enhetliga beträffande planerade restrikrioner avseende CFC avtraditionell typ. Sverigeär som alla vet en i sammanhanget liten marknad. Det vore därför fel att troatt man med ensidiga åtgärder på svenska håll skulle på något vis stimulerautveckUngen av nya typer av CFC. Vill man frän svensk eller nordisk sidaverkligen ge ett positivt bidrag till en utveckling i riktning mot lägreCFC-förbrukning återstår inte annat än att på ett engagerat och sakkunnigtsätt underlätta arbette pä en internafionell överenskommelse täckande i förstahand den västeuropeiska marknaden i dess helhet. Nationella särlösningarrepresenterade en alltför hög ambitionsnivå skulle ä andra sidanlämna vägen fri för tveksamma länder att skjuta frågan framför sig eller attbegränsa sina ambitioner till åtgärder av mer eller mindre kosmetisk natur. Medandra ord skulle ett företräde för ensidiga svenska eller nordiska åtgärder framförågärder grundade pä en bred internationell överenskommelse verksamt hota en avde viktigaste förutsättningarna för utvecklingen av ersättningsprodukter och-system. Ensidiga åtgärder blir totalt sett till föga nytta men lätt till storskada. Säsom sakfrågan gestaltar sig bedömer Kemikontoret att femåriga forsknings-,planerings- och åtgärdsetapper är lämpliga såväl i det internationella som idet nationella arbetet. En femårsperiod torde nämligen svara mot den tid undervilken tillräckligt av nytt material hinner komma fram säväl på det tekniskaområdet som på forskningsområdet för att en åtgärdsgrundande utvädering skallvara möjlig. Medsin skrivelse har näringslivet pekat på en rad åtgärder vilka försvenskt och eventuellt även nordiskt vidkommande borde kunna fä bilda stommen iden första femårsetappens arbete på att reducera CFC-förbrukningen. Kan detarbetet bedrivas i traditionell samverkan mellan näringslivet och myndigheternatorde mycket stå att vinna. Icke minst får myndigheterna på det viset bättretillgäng till sakkunniggrundad information att utnyttja som hjälpmedel i sittarbete på det internationella planet. Attetablera fasta former för en sådan samverkan borde därför ses som en angelägenuppgift att lösa med det snaraste. En förutsättning för en iverklig mening resultatgivande samverkan är att regeringen avstår från blint slående styrmedel av typen avgifter, I övrigt begränsar sig Kemikontorer i frågan om ekonomiska styrmedel till att påpeka att redan en tämligen översiktlig analys av framställningen i avsnit ten 9,1-2 samt 10 inte kan leda till annan slutsats än att en avgiftsbelägg ning av CFC kommer att belasta administrationen vida mer än vad rappor ten gör gällande. För att styrka den bedömningen hänvisar Kemikontoret 205 Även förutom en avgiftsbeläggning av den Prop. 1987/88:85dispensgrundade kadmiumanvädningen fick ja "förbudet"administrativa Bilaga 6.2 konsekvenser vilka alla berörda fortfarande bordeha i gott minne. Hårdapolystyren- och polyuretanbaserade skum för byggnads- och markisolering m, m.representerar en av de produktgrupper där användningen av CFC är svår attundvara . Såvitt nu kan överblickas tör det där krävas runt entioårsperiod för att ett i alla avseenden godtagbart alternativ skall hinnabli kommersiellt tillgängligt. I ett kUmat som vårt är den med denifrågavarande produktgruppen förknippade nyttan från allmän synpunktobestridlig. Om detta torde ingen oenighet råda. Detär inte helt lätt att förutsäga hur en avgift av antydd storlek - / kg CFC- skulle påverka marknaden för CFC-baserad isolermaterial. Man kan dock antaatt de primära förbrukarna inom byggnads- och anläggningssektorn inriktar sigmera pä att minimera sina materialkostnader än att göra en på kunden inriktadkostnads-nyttokalkyl. Vid en alltför kraftig prishöjning pä de CFC-baseradeisolermaterialen kan man då välja ett billigare material med sämre prestanda,sett ut slutanvändarens synvinkel. För att inte agera i strid med ambitionernapå det energipolitiska området borde man åtminstone uppskatta denmerförbrukning av energi som följer av en övergäng till material med sämreisoleregenskaper. Såvitt Kemikontoret kan bedöma är den merförbrukningeningalunda oväsenfiig. Skulleen avgiftsbeläggning genomföras finns risk för en så långt gående urholkning avmarknaden för de här avsedda isolermaterialen attt fortsatt produktion inomlandet kan försvaras. Konsekvensen blir dä bl. a. att arbetet påatt modernisera järnvägsnätet fär avbrytas. Att ersätta en miljöpolitisktbetingad utslagning av inhemsk produkfion med import är ju inte att tänka pä omman i vårt land vill fortsätta att med trovärdighet göra sin stämma hörd i detinternationella arbetet. CFC-producenternabedömer användningen i isolermaterial som så väsentlig att den hänförts tillde prioriterade områdena såvitt gäller utvecklingen av alternativ, Något ellernågra är enligt vad Kemikontoret inhämtat redan föremål för aktivt övervägande.Inom ca en femårsperiod bör förutsättningarna för kommersialisering kunnabedömas med ett visst mått av säkerhet. bör man rimligen kunnaavvakta med drastiska och beträffande de restriktiva konsekvenserna svårbedömdaåtgärder. 4.36Svenska kylgrossisters förening: Föreningen har vid tidigare till fällen sagt att det är möjligt för dessa medlemmar att handha återtagningen av förbrukade köldmedel. Detta äger sin riktighet dock bör observeras att kylbranschen är en relativt sett liten användbare av CFC. motståndare till att en särskild avgift införs på import av CFC, Avgiften, som ska betalas till statskassan, riskerar att främst åstadkomma en fördyring. som ska stå för återtagandet, måste fä täckning för sina kostnader i samband med delta.