prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — I tabell 4redovisas Bilaga 10 även den genomsnittliga årsförräntning på förvahademedel som uppfyller det i APR angivnaavkastningskravet inklusive inflationsuppräkning av rekvirerat gmndkapital(nedan kallat avkastningskrav). Denna årsförräntning ges beteckningen (K). Av tabell 4 framgår att avkastningskravet har motsvarat en genomsnittlig årsavkastning på påförvaltade medel. Avkastningskravet beräknas med hänsyn till den gällande inflationstakten,sålunda återspeglar den ovan angivna procentsatsen variationer i inflationstaktensamt tidpunkt för och storlek av fondstyrelsernas rekvisitioner under åren1984-1987. Olika rekvisitionstidpunkter m.m. innebär att avkastningskravet kanresultera i något olika förräntningskrav. I tabell 4 kan också utläsas att löntagarfondernas sammanlagdafaktiska avkastning (F) under den totala verksamhetsperioden överstigit såvälavkastningskravet som "indexavkastningen". Den faktiskaårsavkastningen på förvaltade medel har uppgått till för samtligalöntagarfonder tillsammans under hela verksamhetsperioden, dvs. 19841987.Detta kan jämföras med såväl "indexavkastningen" som i genomsnittuppgått till som avkastningskravet på . Den faktiskaårsavkastningen varierar emellertid betydligt mellan de olika löntagarfonderna.Den är högst för LTF IV ()och lägst för LTF I (). Löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastningpå förvaltade medel, 1984-1987. (F) = Faktisk avkastning. (I) = Avkastning då löntagarfondernas förvaltade medelföljer utvecklingen av Veckans Affärers totalindex("Indexavkastning"). (K) = Avkastningskrav enligt APR inklusiveinflationsuppräkning av grundkapital. Anm: Till skillnad från beräkningarna som redovisas itabell 3 tas här hänsyn till transaktionstidpunkt för överföringar till l-3:e AP-fonderna.Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt ellerförvaltningskostnader. Valav tidpunkt för rekvisition av nya medel, inkl att avstå, har betydel- Skr.1987/88: 174 se för en fonds avkastning. Ett sätt att analysera detta är atträkna upp de Bilaga 10 faktiskt gjorda rekvisitionerna med totalindex förbörsnoterade aktier. En sådan bild visas av årsavkastningen på indexportföljen,dvs. (I), i tabell 4. Skillnaderna i värdet på (I) mellan olika löntagarfonderär därmed beroende av olika rekvisitionsmönster. Av tabell 4 framgår sålundavilken effekt skillnader i rekvisionsmönster har haft på den procentuellaavkastningen för indexportföljerna . Under det var skillnaderna i rekvisitionsmönstren relativt stora, men derekvirerade beloppen små. var differenserna i"indexavkastning" mellan fonderna försumbara vilket beror på attsamtliga löntagarfonder hade ett likartat rekvisitionsmönster. i stortlyftes influtna disponibla medel nämligen i takt med att det blev tillgängligt.Detta mönster gäller som tidigare redovisats, med undantag av LTF IV, även för . Av tabell 4 framgår sålunda att rekvisitionspolitik har bidragit betydligt till fondensförhållandevis höga årsavkastning och därmed för verksamhetsperiodensett som en helhet. Storleksordningenpå den påverkan som rekvisitionstidpunkt har haft har tagits upp av LTFI, som skriver i sin förvaltningsberättelse att fonden "ochseptember - alltså före det stora kursfallet - förvärvadeaktier för ca , som blivit disponibla dels genom försäljningar delsgenom utbetalning av rambelopp från rfv". På denna summa anger fonden attnedgången i värde överensstämmer med börsindex, dvs. Av ovannämndabelopp utgjorde ca medel vilka första löntagarfondstyrelsen beslutatatt rekvirera. före det stora kursfallet rekvirerade ävenandra, tredje och femte löntagarfondstyrelserna ungefär motsvarande belopp som LTFI. Avtabell 4 framgår även att var löntagarfondernassammanlagda avkastning positiv och var den negativ.Detta faller sig naturligt med tanke på att börsutvecklingen i sin helhet varpositiv och negativ . Här kan ävennoteras att LTF IV uppnått en positiv avkastning (+3.6) under 1987samtidigt som börskurserna totalt sett sjönk med . Mönstret förlöntagarfondernas sammanlagda avkastning, sett i stort, är emellertid jämnareän för indexportföljen. Detta sammanhänger bl. a. med att fonderna häller enviss andel av sina tillgängar likvida. Settöver hela verksamhetsperioden har löntagarfondstyrelserna vid utgången av år1987 rekvirerat och Qärde AP--fondstyrelsen drygt2.3 miljarder kronor, dvs. sammantaget i det närmaste förplacering på riskkapitalmarknaden. Ett mått på fondernas ökande betydelse påaktiemarknaden visas i tabell 5. Fondernas marknadsvärderade tillgångar i procentav det totala börsvärdet Skr. 1987/88:174 (A:l + A:ll-listorna) den 31/12. År LTF LTF I-V + I-V 1985 1.0 2.0 3.0 1986 1.7 2.8 4.5 1987 2.5 2.8 5.3 Löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderadetillgångar, uppgick till och Qärde AP-fondens tillnästan vid utgången av .' Av fondernas sammanlagdatillgångar på var i det närmaste 20 miljarderplacerade på aktiemarknaden. Inriktning på fondernas aktieplaceringar Fondernas aktieinnehav kan beskrivas som bestående av tredelar. Större delen utgörs av den strategiska portföljen, d. v. s. de störstaenskilda placeringarna. Denna portfölj består huvudsakligen av börsnoteradeaktier med stort inslag av de på börsen mest omsatta aktierna. Därutöver kan fonderna avsiktligt använda en mindre del avaktieinnehavet för "kortsiktiga" affärer. 1 sinaverksamhetsberättelser har t.ex. LTF IV och Qärde AP-fonden hävdat att en viss marginelldel, , av det totala aktieinnehavet bör användas för kortsiktiga affärerav främst två skäl. Det första av dessa är att en viss handel på aktiemarknadenär nödvändig för att fonden skall vara en intressant aktör för övriga påmarknaden. Det andra skälet är att fonden genom "korta" affärerbibehåller känslan för att göra bra affärer. Entredje, relativt sett, liten del av fondernas aktieinnehav utgörs av onoteradeaktier. Dessa aktier kan, allmänt sett, sägas vara mer riskfyllda änplaceringar i börsnoterade företag. Detta sammanhänger med att det oftast intefinns allmän tillgång till information för analys av dessa företag. Fondernamåste således lägga ned ett aktivt och resurskrävande arbete för att på egen handta fram ett tillfredsställande beslutsunderlag. En annan orsak till den högrerisk som är förknippad med onoterade aktier är att det, med få undantag, saknasorganiserad handel med aktier i onoterade företag, vilket medför att det kanvara svårt att dra sig ur ett engagemang. A andra sidan kan vinstpotentialenvara högre vid en lyckad investering i onoterade företag. Det kan dock gå långtid innan ett rättvisande resultat kan påvisas t. ex. i samband med försäljningeller notering av dessa aktier. Av denna anledning är det inte meningsfulltatt, med hänsyn till löntagarfondernas korta verksamhetsperiod (tre och etthalvt år), utvärdera avkastningen på fondernas engagemang i onoterade företag. ' Setabell B 3 i statistikbilagan för en sammanställning av fondernas balansräkningar. Destrategiska portföljerna består, som tidigare nämnts, av fondernas störstaenskilda placeringar. Detta aktieinnehav utgör en hög andel av fondernas totalatillgångar och därför är utvecklingen av de strategiska portföljerna avgörandeför fondernas avkastning. För att något belysa fondernas strategiska portföljerkan det vara av intresse att studera fondernas 20 största aktieplaceringar. (Se tabell B3 i tabellbilagan för specifika uppgifter om placeringarna.) Deolika fondernas största placeringar på aktiemarknaden vid utgången av iförhållande till de totala tillgångarna (marknadsvärde) framgår av tabell 6. Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totalatillgångarna. Tjugo största Tio största Fem största Största 79.9 59.6 40.9 10.6 1987/88: 174 Bilaga10 Avovanstående kan bl. a. konstateras att LTF I vid utgången av 1987 hade en,relativt sett, stark koncentration av de 5 största placeringarna ().Därmed torde avkastningen för LTF I, jämfört med övriga fonder, i högre grad bliberoende av värdeutvecklingen för dessa fem aktier. Somett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan det vara avintresse att jämföra hur många av de 20, 10 respektive 5 största placeringarnasom återfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna föregående årmellan och 1986-1985. Detta framgår av nedanståendeuppställning: 4;e AP-fonden Detkan konstateras att stabiliteten i Qärde AP-fondens största place- Skr.1987/88: 174 ringar varit mycket hög . Bland de 20 störstaplaceringarna finns Bilaga 10 endast ett nytt företag vid utgången av år 1987jämfört med vid ingången av året (på 20:e plats). Det bör dock nämnas även häratt Qärde AP-fonden är ca fem gånger större än varje enskild löntagarfond.Storleken på de enskilda engagemangen i en fond av Qärde AP-fondens storlekmedför att några större reella förändringar knappast kan ske under ett enstakaår. För samtliga enskilda löntagarfonders 20 största placeringar har stabiliteten,enligt uppgifterna ovan, ökat . Även bilden över de 10 störstaplaceringarna visar en allmän trend mot ökad stabilitet. Att löntagarfondernafortfarande uppvisar större fluktuationer - i synnerhet med hänsyn till de femstörsta placeringarna - är inte särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av alt derekvirerade beloppen är relativt stora i förhållande till deenskilda placeringarnas storlek. Fördelningenav löntagarfondernas enskilda placeringar är naturligtvis avgörande föraktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunnauppnå en avkastning som motsvaras av den genomsnittliga avkastningen på börsengenom att fördela fondens aktieinnehav på alla enskilda börsföretag iproportion till företagets marknadsvärde i förhållande till börsens totalamarknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrelserna sittaktieinnehav till ett begränsat antal företag. Därigenom ökar sannolikhetenför att fondernas avkastning kommer att avvika från den genomsnittligaavkastningen på börsen. Ett grovt mått på löntagarfondernas koncentration avaktieinnehavet kan erhållas genom att studera fördelningen på olika branscher. Branschfördelningenav löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-lis-torna) framgår av tabell 7. Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1987 fördeladeefter bransch och uttryckt i procent av det totala aktieinnehavet. ' Veckans Affärersbranschindex (AI + All). Av tabellen framgår att branschfördelningen för löntagarfonderna Skr. 1987/88: 174 sammantaget överensstämmer relativt välmed börsens fördelning. De Bilaga 10 största avvikelserna i förhållande tillbörsen är en lägre representation av förvaltningsbolag och en högrerepresentation av skogsbolag. I tabell 8 visas förändringen av löntagarfondernasaktieinnehav, vid utgången av respektive år, i olika branscher mellan åren 1986och 1987. Den högra kolumnen, förändring av branschfördelningen på Stockholmsfondbörs, visar storleken på förändringar till följd av värdeförändringar i dentotala aktiestocken för olika branscher . Förändring av löntagarfondernas branschandelar(marknadsvärden) mellan 31/12 1987 och 31/12 1986 uttryckt i procentenheter. ' Enligt (AI + All). Det har tidigare nämnts att fondernas aktieportfölj bestårav en större, relativt stabil, strategisk del och en mindre del som kananvändas för att öka fondens avkastning genom att försöka utnytQa tillfälligakursförskjutningar och ofullkomligheter i marknaden. Det kan därför vara avintresse att studera omsättningen i respektive fonds portfölj. Ett sätt att fåen uppfattning om omfattningen av fondernas omsättning av värdepapper är attskapa ett mått som kan relateras till börsomsättningen på AI + All-lis-torna påStockholms fondbörs. Omsättningen på börsen mätt som total beloppsumma avsamtliga avslut uppgick till . Börsens värdevid utgången av 1987 var . Omsättningskvoten påStockholms fondbörs, dvs. kvoten mellan börsomsättningen och börsvärdet,uppgick sålunda till 0.31. Motsvarande kvot har beräknats för fonderna på följandesätt. Summan av fondernas köp och försäljningar har minskats medunder året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats 1 och därefterhar den relaterats till fondernas marknadsvärde per 31/12 1987. ' Detta för att få jämförbarhet med börsens kvot där varjeavslut består av ett köp och motsvarande försäljning. Fondernas omsättningskvoter framgår av följandetablå: Skr. Av tablån framgår att omsättningskvoten förlöntagarfonderna sammantaget ligger i paritet med omsättningskvoten på börsen.LTF I har dock en i det närmaste dubbelt så hög omsättningskvot som börsen.Detta förklaras bl. a. av att fondstyrelsen beslutade attkoncentrera aktieportföljen vilket enligt fondens förvaltningsberättelse leddetill omfattande köp och försäljningar. Fjärde AP-fondens omsättningskvot uppgårbara till ungefär hälften av omsättningskvoten på börsen. Storieken på fondernas engagemang i onoterade företag,inklusive årets kapitaltillskott, vid utgången av 1987, framgår av nedanståendetablå (anskaffningsvärden, mkr): Av tablån framgår att LTF IV svarade för i det närmaste hälften avlöntagarfondernas sammantagna engagemang. Ett ytterligare mått visas i följande tablå där deenskilda fondernas totala engagemang ställs i relation till fondernas totalamarknadsvärderade tillgångar den 31/12 1987: I II III IV V I-V KapitaltUlskott direkt till företagen Löntagarfonderna kan tillföra riskkapital direkt tillföretagen genom att bl.a. delta i nyemissioner och nyintroduklioner.Fördelningen på de olika fondernas kapitaltillskott till företagen under 1987framgår av följande uppställning (mkr): I II III IV V I-v (samtliga listor) Samtliga företag 56.2 24.8 (137.4) (53.7) Värden anges inom parentes. FörQärde AP-fonden uppgick kapitaltillskottet för samtliga företag i . 1987/88:174 mnda tal till (1986), varav ca (200)satsades Bilaga 10 i noterade företag. Sammantagettillfördes riskkapital direkt till företagen från LTF I-V samt Qärde AP-fondeni något högre utsträckning än . Tillskottet frånlöntagarfonderna sammantaget var något lägre och från Qärde AP-fondenhögre. I detta sammanhang kan nämnas att den totala emissionsvolymen på börsenenligt preliminära uppgifter från ökat från ca 1.3 mdkr1986 till ca 4.7 mdkr 1987. Fondernahar naturligtvis alltid behov av en viss likviditet. Behovet beror på ett antalfaktorer, t. ex. outnyttjat disponibelt kapital och den beredskap för köp somfonden anser sig behöva ha. Fondernasgenomsnittliga likviditet 1 framgår av följande tablå (mkr): Dengenomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärderadetillgångarna motsvarade för respektive fond följandeprocentsats: I II III IV V I-V 8.0 6.9 3.3 14.5 4.5 7.3 0.4 9 Andelar av aktiekapital och röstetal samt fackförbundens rösträttsutnyttjande Iföregående års utlåtande konstaterades att begränsningsregeln för fondernasaktieinnehav i ett och samma börsnoterade2 företag, vilken återfinns i 37 § APR,innebär att aktieinnehavets röstandel ensamt utgör begränsning av fondernasplaceringsmöjligheter. får sålunda inte förvärva såmånga vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetaletuppgår till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. För QärdeAP-fonden är motsvarande begränsning högst 10 %av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag. Detframgär av en genomgång av fondernas röstandelar att LTF III i ett fall, ESAB,överstiger den i lagen angivna gränsen. Fonden anger i årsredovisningen för år1987 att posten har reglerats. 'Månadsmåu ~ mätt vid 7-12 tillfällen . Dvsinregistrerade vid (Al- och A2-listorna). Innehavav aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Skr. 1987/88:174 fondbörs dvs. förutom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistanBilaga 10 samt "övriga officiella noteringar" begränsas inte avlagen. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det sommotsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat,behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till37 § i prop 1983/48:50 tar reglerna "sikte på situationen vidförvärvet". Övriga, vid utgången av , förekommande fall därröstandelarna överstiger den i lagen angivna gränsen avser sådana företag somvid köptillfället inte var inregistrerade vid . Detkan slutligen nämnas att enligt 38 § APR ska en löntagarfondstyrelse "på begäranav en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen harförvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, desssvenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst i sänderutöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal". FjärdeAP-fondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överlåta rösträtt tillde lokala fackliga organisationerna. Fonden har dock med stöd av enspecialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltsedan starten erbjuditdel av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackligarepresentanterna i företag, där fonden haft en större röstandel. De uppgiftersom fonderna har lämnat om rösträttsutnytQandet visar att fondstyrelsernasammantaget har överlåtit rösträtt till lokala fackliga organisationer iungefär samma utsträckning som dvs. Fondernasresultatredovisningar för återspeglar den allmänna utvecklingen påmarknaden. Ingen delfond klarade avkastningskravet 1987. över fondernashela verksamhetsperiod har emellertid Qärde AP-fonden med god marginalöverträffat avkastningskravet och även löntagarfonderna sammantaget haröverträffat avkastningskravet. Löntagarfondernas resultat varierar kraftigtmellan de olika delfonderna såväl för som för den totalaverksamhetsperioden. Skillnaderna i redovisat resultat beror bl. a. påportföljernas sammansättning och val av tidpunkt för rekvisition av medel. Löntagarfondernarekvirerade sammantaget i det närmaste 2.9 miljarder . Dettamotsvarar av löntagarfondernas marknads värderade tillgångar vid åretsslut. Löntagarfonderna befinner sig sålunda fortfarande under stark uppbyggnad. Nordfonden(LTF V) har i sin balansräkning redovisat innehav av bostadsrätt. Fonden har kanslier i och . Enligt upp gift från fonden är denna bostadsrätt belägen i och har upplåtits med hyresrätt som tjänstebostad till verkställande direktören för Nordfon- 240 den.Marknadsmässig hyra fastställs av revisionsbyrå och VD har Skr.1987/88: 174 i hyreskontraktet avsagt sig besittningsrätten. Detta förvärvreser fråge- Bilaga 10 ställningen humvida Nordfondens förfarande ärförenligt med 15 a § APR som lyder: "Enfondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för attbereda styrelsen lokaler för verksamheten." Avprop 1983/84:172 (sid. 7) framgår att det huvudsakliga syftet med införandet av15 a § torde ha varit fondernas kontorslokalproblem. Som skäl fördepartementsförslaget skriver föredragande statsrådet bl a: "Detkan nämnas att institut som banker och fondkommissionsbolag har rätt attförvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda sig lokalerför rörelsen. För att trygga fondstyrelsernas tillgång till lokaler förverksamheten på rimliga ekonomiska villkor bör dessa få en motsvarande rätt attförvärva sådan egendom. Denna bör i huvudsak nyttjas för styrelsernas kanslier.Rätten att för AP-fondens räkning förvärva fastighet m. m. för det ändamål somhär angetts bör gälla för samtliga fondstyrelser inom AP-fonden." Medbeaktande av ovanstående kan sålunda innebörden av begreppet "lokaler förverksamheten" i 15 a § APR möjligen uppfattas som oklar. 16 1987/88. Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e AP-fondens rekvireradegrundkapital 19841987. Tabell B2 Fondernas resultaträkningar 1987. ring till l-3:e AP-fondema Ökning/minskning av ej realiserade vinster/för- Överskott/underskott i för- 'Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) har redovisat denna post genom nedskrivning av marknadsvärden påonoterade värdepapper. För underiättande av jämförelser mellan fondema hardenna nedskrivning redovisats som avsättning till riskreserv. Tabell B2 Fondernas resultaträkningar 1987. 1987/88: 174 LTF I-v Bilaga 10 ring till l-3:e AP-fondema ring till l-3:e AP-fonderna Ökning/minskning av ej realiserade vinster/för- 1987/88:174 Bilaga 10 Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Fordringar, bank, brev m. m. Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 TabellB3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Marknads- Bokförda Marknads värden värden värden Skulder, riskreserv och fondkapital Skuld till l-3:eAPF 48 826 Summa skulder 55 099 Fondkapital Tillskjutet gmnd kapital 1784000 Uppindex grund kapital överskott i rel. Årets nettoresultat 187593 Årets +/- i rel. Summa skulder, risk reserv och fond kapital 2094773 2 214637 2 028348 1987/88:174 Bilaga 10 Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr.(forts.) Fordringar, bank. brev m. m. Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987, Årets +/- i rel. Summa skulder, risk- Tabell B3Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. 1987/88: 174 LTF I-V + 4:eAP-fonden Bilaga 10 Marknads- Bokförda värden värden Tillgångar Likvida medel Penningmarknadsinstmment Fordringar, bank. Konvertibla skuldebrev m. Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr.(forts.) överskott i rel. Årets +/- i rel. Summa skulder, riskreserv Tabell B4 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF 1) 31/121987, marknadsvärden. * Endast om > llgångar (värderade till marknadspris) = 1523 637 _- Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 Tabell B5 De 20 störsU placeringarna i Fond Väst (LTF II) 31/12 1987, marknadsvärden. * Endast om > De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgängar(värderade till marknadspris) 1520623 _ fto 2214637 - - ° ' Uppköp Papyrus 1987/88: 174 Tabell B6 De 20 största placeringarna i (LTF 111) 31/12 1987, narknadsvärden. tillgångar (värderade till marknadspris) = 1 363 297 _ . ' Varav konvertibla skuldebrev 18846 ' Varav konvertibla skuldebrev 3 564 Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 Tabell 37 De 20 största placeringarna i Mellansvenskalöntagarfonden (LTF IV) 31/12 1987, marknadsvärden. Andel av Andel av -85 -84 37 105'' laceringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till ' Varav kon' ' Varav konvertibla sk * Varav kon' 1987/88: 174 Bilaga 10 TabellB8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/12 1987, marknadsvärden.Tkr. 138 788 122670 112 250 91960 86450 75 453 74093 7141670200 68358 58 175 55440 53 200 50200 46070 45 200 45 171 45 140 4.3 4.9 6.3 2.3 0.7 0.7 3.7 4.6 2.3 0.9 0.7 0.5 3.1 0.71.4 0.3 4.0 2.2 0.3 Andel av rösträtt* 0.4 1.5 1.4 4.7 1.3 0.6 0.7 3.9 1.3 1.8 0.9 0.6 0.6 2.10.2 0.2 0.7 2.2 0.3 ' Endast om > De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 1987/88: 174 Bilaga 10 TabellB8 De 20 största placeringarna i 31/12 1987, marknadsvärden. 7.4 3.7 4.6 4.5 4.5 3.1 5.2 6.2 6.6 4.7 6.1 8.7 6.7 11.58.5 6.3 3.5 2.0 3.2 6.0 Andel av rösträtt* 7.4 6.4 4.0 4.5 4.5 2.2 7.7 5.8 8.0 2.7 2.0 8.2 0.0 9.75.0 0.8 0.0 2.0 4.6 7.0 *Endast om > De tjugo största placeringarnas andel av fondens totalatillgångar (värderade till marknadspris) = 8280837 =710% 11 662 526 ' Varavkonvertibla skuldebrev och teckningsbevis .