prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Behörighelskontroller måste bygga på enkombination av tekniska och administrativa åtgärder. Behörigheten bör varaindividuell och nära avgränsad till varje persons aktuella arbetsuppgifter. System för kontroll avbehörighet finns utvecklade och används i betydande omfattning, men denfaktiska säkerheten är oftast inte tillräcklig. Problemen gäller i första handsyslem med många terminalanslutna användare men även nyare system somutnyttjar småskalig ADB-teknik. För atl få fram en bättre allmän grund förmyndigheternas hantering av problemen med behörighetskontroll bör statskontoretfå i uppdrag atl efter samråd med bl. a. överbefälhavaren (),() och RRV utarbeta krav på system som kontrolleraranvändarnas behörighet och som kan bli normgivande och få bred användning. Idetta sammanhang bör möjligheterna kryptering prövas. Administrativaåtgärder för att upprätthålla behörigheten bör också behandlas. Några särskildamedel för detta har inle beräknats. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de staUiga ADB-syslem som hante- Prop.1987/88:95 rar stora betalningsströmmar. 3.4 Myndigheternas arbete med säkerhet med anledning av kravenpå offentlighet och sekretess Min bedömning:Möjligheterna att med bibehållna krav på offentlighet tillgodose krav påsäkerhet och sekretess i statliga ADB-system bör underlättas. Statskontoret börges i uppdrag atl efter samråd med andra samordnande myndigheter utforma envägledning för detta. Om del därvid skulle visa sig alt del utöver allmänna rådfinns behov av föreskrifter för myndigheternas arbete med säkerhet skallstatskontoret föreslå regeringen vilka åtgärder som är påkallade. Skälenför min bedömning: Det ankommer på myndigheterna all tolka de lagar ochförordningar som reglerar allmänhetens tillgång till uppgifter som finnstillgängliga hos myndigheterna. Av intresse i detta sammanhang är i första handtryckfrihetsförordningen, sekretesslagen och datalagen. Varje förvaltningsmyndighetsom använder sig av ADB-slöd är dessutom skyldig att se till att hanteringensker med tillräcklig grad av säkerhet, t.ex. att obehörig inte kan göra intrångi dataregister eller all driflsstörningar försvårar för allmänheten alt fålagenlig insyn i registren.. Statskontoret pekar i sinnyligen publicerade rapport (1987:54) ADB och förvallningsjuridik emellertid påalt det bereder myndigheterna svårigheter atl tillämpa reglerna om offenUighel,sekretess och inlegritelsskydd när del gäller myndigheternas ADB-syslem. Föratl komma rätta med delta förhållande anser jag all det är viktigt atlåtgärder vidtas. Statskontoret skall enligtsin instruktion (1986:448, ändrad senast 1987:781) i mån av resurser lämna destatliga och på begäran även de kommunala myndigheterna råd och upplysningar ifråga om de allmänna krav som OffenUighetsprincipen ställer på myndigheternas ADB-systemvEnligt instruktionen har statskontoret även samordningsansvaret för säkerhels-och sårbarhetsfrågor på ADB-området, såvitt rör den civila statsförvaltningenunder regeringen. Statskontoret skall dessutom, i mån av resurser, på begäranlämna myndigheterna inom totalförsvaret, och dess myndigheter samtde kommunala myndigheterna råd och upplysningar i sådana frågor. Också andramyndigheter såsom RRV, ÖCB, dalainspektionen, ÖB och RPS har iolika sammanhang arbetat med de nämnda frågorna. Mol bakgmnd härav börstatskontoret ges i uppdrag atl efter samråd med bl. a. ÖCB utforma envägledning, som visar hur myndigheterna med bibehållna krav på offentlighet,även har att tillgodose krav på säkerhet och sekretess i sina ADB-system. Ettunderlag för en sådan vägledning bör vara en uppföljning av sårbarhetskommilléns(SÅRK:s), SÅRB:s, RRV:s och statskontorets rapporter angående sårbarhet i ADB-syslem.Ett annat underlag bör vara data-och offenUighels kommitténs (Ju 1984:06) arbete och redovisade delbetänkandensamt statsmakternas ställningstaganden tiU dem. Hämtöver bör bl. a. beaktasdet arbete som pågår inom SAMS. I uppdraget ingår ocksåatt överväga om det vid sidan av allmänna råd även behövs föreskrifter förmyndigheternas säkerhetsarbete inom dataområdet och, om ett sådant behov ansesföreligga, föreslå regeringen de åtgärder som är påkallade. Några särskildamedel för detta har inte beräknats. 1987/88:95 Bilaga1 3.5 Utbildning i säkerhetsfrågor inom dataområdet istatsförvaltningen Minbedömning: Kunskapen om säkerhet, offentlighet och sekretess hos verksamhets-och syslemansvariga i statsförvaltningen bör ökas. Statskontoret bör ges iuppdrag all i samråd med SIPU planera och genomföra utbildning med dennainriktning. SAMSförslag: Överensstämmer delvis med min bedömning. Remissinstanserna:Genomgående tillstyrks förslaget. Skälen för min bedömning:Jag har tidigare framhållit att det finns brister i säkerhetsmedvetandet inomstatsförvaltningen. En av anledningarna här-Ull är bristande kunskaper. Del ärdärför angelägel med utbildning rörande säkerhet i ADB-syslem, Det handlar iförsta hand om att höja verksamhets- och systemansvarigas kunnande och ökainsikten om ADB-säker-hetsfrågornas stora betydelse såväl i fred som under krisoch i krig. Det primära målet bör vara att myndigheterna genomförsäkerhetsanalyser och utarbetar en plan för erforderliga säkerhetshöjandeåtgärder. Jagavser att återkomma till regeringen med förslag till uppdrag till statskontoretatt i samråd med () inkomma medförslag uppläggning och genomförande av sådan säkerhetshöjande utbildning.Arbetet bör ulföras i kontakt med ochLandstingsförbundet. Medelfrån trettonde huvudtitelns anslag C 8. Bidrag till vissa utvecklingsåtgärderbör las i anspråk för denna utbildning. Minbedömning: , , bör få i uppdrag all utredabehovet av styrmedel för att förverkliga en sam-hällsövergripandeberedskapsplan för landels ADB-beroende vid krigsfara eller krig. börÖCB belysa fömtsättningarna för atl också utfärda riktlinjer för förberedelseni fred som ger tillräckUg ADB-säkerhet vid krigsfara eller krig. Samrådsgruppenför samhällets säkerhet inom dataområdet ges förnyade direktiv för sitt arbete. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 SAMSförslag: Överensstämmer delvis med min bedömning. Remissinstanserna:Genomgående tillstyrks förslaget och remissinstanserna poängterar behovet avall kompetensfördelningen mellan statskontoret, ÖCB och SAMS klariäggs. Skälen för minbedömning: ÖCB och statskontoret har ansvar för främst samordning av sårbarhets-och säkerhetsfrågor i fred, under kris och i krig. Ansvarsfördelningen mellandessa myndigheter har varit föremål för riksdagsbehandling (FöU1987/88:1, rskr. Jag tar i det följande upp denna ansvarsfördelning samlockså rollen för den särskilda samrådsgmpp för samhällets säkerhet inomdataområdet (SAMS) som tillsatts inom . Jag har i dessa frågorsamrålt med chefen för försvarsdepartementet. Statskontorethar samordningsansvar för ADB-säkerhelen i fred inom den civilastatsförvaltningen inkl. affärsverken. När det gäller metodfrågor samarbetarstatskontoret med såväl forskningsinstitutioner som näringsliv, kommuner ochlandsting. För atl kunna utföra densamordning som ålagts verket har ett säkerhetsråd inrättats, t rådet ingårledamöter från statliga myndigheter och affärsdrivande verk samt från kommun-och landstingsförbunden. Rådets uppgift är atl praktiskt samordna arbetet medsäkerhets- och sårbarhetsfrågor samt att föreslå och ta initiativ till ADB-säkerhetshöjandeåtgärder. Statskontorets arbetesyftar alt skapa fömtsättningar för myndigheterna all utarbeta ochvidmakthålla ett eget säkerhelsprogram. Verket skall genom slöd och rådgivningbistå på sådant sätt att arbetet med säkerhetshöjande åtgärder underlättas.Målsättningen är att verka för att ADB-säkerhet på ett självklart sätt ingårsom en naturlig del i utveckling och användning av ADB-system i alla dessfaser. 1 rollen som stabsorgantill regeringen ingår också ett nära samarbete med departementen i bl. a.frågor som rör utveckling och användning av ADB-stöd. I detta arbete ingårsjälvklart frågeställningar som berör säkerhet vid användning av modern . Statskontoret bör ha kvarsina nuvarande uppgifter inom säkerhetsområdet. Vad som här sagts omstatskontorets roll kan därmed sammanfattas 3 1987/88. i följande punkter: Prop. statskontoretskall ha ett samordningsansvar för ADB-säkerhelen i fred Bilaga 1 inom dencivila statsförvaltningen inkl. affärsverken, statskontoretskall ge de enskilda myndigheterna slöd och råd för atl underlätta arbetet med säkerhetshöjandeåtgärder. Ett viktigt område där insatser bör övervägas gäller hurmyndigheter skaU hantera längre avbrott i befintliga ADB-system, statskontoretskall i sitt säkerhetsarbete bl. a. utgå från de krav på ADB-säkerhet i krisoch krig som kommer fram i ÖCB:s arbete. Enligtförordning om ledning och samordning inom totalförsvarels civila del (1986:294)skall ÖCB i fred leda och samordna beredskapsförberedelserna inom totalförsvaretscivila del. Uppgiften berör inte bara den civila statsförvaltningen inkl.affärsverken utan också kommuner, landsting och näringsliv. Blanddessa beredskapsförberedelser ingår åtgärder för all öka säkerheten som enföljd av ADB-användningen i samhället under kris och i krig. Riksdagenhar nu uttalat, all ÖCB bör ges en uppgift även avseende säkerheten i ADB-systemi fred. Uppgiften bör knyta an till ÖCBs speciella kompetens och roll i övrigtsamt omfatta "beredskapsplanering" inom ADB-säkerhelen såväl i fredsom under kris och krig. Härigenom kan säkerhetskraven i fred respektive i krisoch krig samordnas. Del blir möjligt att i samma riskanalys och i sammaplaneringsprocess behandla säkerhetsåtgärder för såväl fred som kris och krig samlformulera de funktionskrav, som samhällsviktiga ADB-syslem skaU kunna leva upptill. Delfinns ett antal myndigheter med olika former av samordningsansvar inom ADB-säkerhetsområdetsåsom statskontoret, datainspektionen, RPS och RRV. Ett uppdrag bör ges till ÖCBatt i samverkan med dessa myndigheter ta fram erforderliga riktlinjer förberedskapsplaneringen samt alt särskilt uppmärksamma och initiera eller vidtaåtgärder på. områden som eventuellt saknar eget samordningsorgan. Någrasärskilda medel har inte beräknats för detta. ÖCBbedriver f. n. ett utvecklingsarbete med inriktning på modeller och metoder förberedskapsplanering med hänsyn till samhällets ADB-beroende. Ytterst är detregeringen som har att fastställa konkreta riktlinjer för denna planering somriktar sig till alla delar av samhället och berör statliga myndigheter,kommuner, landsting och näringsliv. Del ingår i ÖCB:s uppgifter att vid behovlämna förslag till regeringen i hithörande frågor. I uppdraget till ÖCB böringå atl utreda behovet av styrmedel för atl förverkliga en samhällsövergripandeberedskapsplan rörande landels ADB-beroende vid krigsfara eller krig. ÖCB:sövergripande ansvar för beredskapsplaneringen av bl. a. säkerhet som följd av ADB-användningen är emellertid så nytt, att det ännu saknas erfarenheter av hela planeringsprocessen. Karaktären på de riktlinjer, som behöver utfärdas, är följdaktligen inte klarlagd, exempelvis råder det osä kerhet om behovet av tvingande bestämmelser och hur åtgärder som inle 34 är motiverade för enbartfredssamhället skall finansieras. ÖCB bör därför Prop. 1987/88:95 få iuppdrag att närmare utveckla dessa frågor om beredskapsplaneringens Bilaga1 styrmedel som ett första steg i riktning mol alt utöka ÖCB:s ansvar till alt ocksåomfatta riktlinjer för förberedelser i fred för att iippnå tillräcklig ADB-säkerheti kris och krig. Vadsom här har sagts om ÖCB:s roll i sårbarhets- och säkerhetsarbetet kansammanfattas i följande punkter: - ÖCB bör analysera vilken ADB-användningsom är av strategisk betydelse i kris- och krigstillslåndi - ÖCB:s analyser bör inte gällaenskilda ADB-syslem ulan helheten, specieU uppmärksamhet bör ägnas ADB-systemhos olika verksamheter som är sammanbundna, - ÖCB bör klargöra hurinvesteringar som är viktiga ur beredskapssynpunkt bör finansieras, - ÖCB skall i sinsamordningsuppgift samverka med olika expertorgan bl. a. statskontoret, landstings-och kommunförbunden, näringslivels säkerhetsorgan inom dalaområdet m. fl.berörda intressenter. Samrådsgruppenför samhällets säkerhet inom dataområdet SAMShar haft uppdrag atl föreslå åtgärder med anledning av SÅRB:s slutrapportjämte remissyttranden och annan aktuell information rörande samhällets ADB-beroende.Många - men inle alla - av de frågor, som väckts av SÅRB, kan enligt gruppensbedömning på ett naturligt sätt tas om hand inom ramen för denuppgiftsfördelning som gäller inom statsförvaltningen. Ensammanställning av remissyttrandena har publicerats av civUdepartemenlet (Ds1988:7).. Blandde problemområden, som enligt samrådsgruppens bedömning kräver specielluppmärksamhet, finner man - beroendet av nyckelpersonal, - utbildning i säkerhet, - massuttag ur offentligaregister. Detfinns ytterligare ett Uotal problemområden som samrådsgruppen fömtsätter skalltas om hand direkt av berörda organ. SAMS föreslår i en arbetsplansom sina fortsalla arbetsuppgifter: - all följa upp all åtgärdervidtas i linje med gruppens förslag, - att vidareutvecklaproblembeskrivningen på vissa av de behandlade områdena, - att testa och.bedöma säkerheteninom några vikUga samhällsfunktioner, - all bedöma nya risker som kanvara förknippade med den fortgående snabba datoriseringen i samhället. Delär uppenbart alt uppmärksamheten på säkerhetsfrågorna markant ökat . Väsentliga förbättringar sker fortlöpande både inom förvaltning och näringsliv. De åtgärder som jag här föreslår innebär 35 De iakttagelser som samrådsgruppen redovisat är emellertid såmångskiftande alt man inle nu kan slå sig UU ro enbart med dessa åtgärder. Jaganser därför all gruppen bör på lämpligt sätt fullfölja sina intentioner somett komplement de i det föregående redovisade initiativen. Jag avser att återkommatill regeringen med förslag till förnyade direktiv till SAMS. Jag ser det somen huvuduppgift för SAMS att fortsätta atl identifiera och konkretisera sådanasäkerhetsproblem på samhällsnivå, som eljest riskerar atl inte bli tiUräckligtuppmärksammade. 1987/88:95 Bilaga I 4 Förvaltning och omprövning av ADB-system i drift 4.1 Omprövning och förnyelse av vissa ADB-system Minbedömning: Störte ADB-syslem bör omprövas och förnyas. En särskild beredningsgmppbör tillsättas inom . Gruppen skall skapa överblick över detomprövningsarbete av ADB-stöd som pågår och planeras med utgångspunkt imyndigheternas verksamhetsutveckling. Gruppen skall vidare redovisa de samladeinvesterings- och finansieringsbehoven. Riksrevisionsverketoch statskontoret delar i huvudsak min bedömning. Skälenför min bedömning: Många av de befintliga stora statliga ADB-systemenutvecklades och infördes under 1970-talel. När dessa för samhället viktiga ADB-syslemeninfördes var de rationella och ändamålsenliga med hänsyn till de krav somställdes och den teknik som fanns tillgänglig. Alla ADB-syslem behöveremellertid forUöpande anpassas och förbättras med hänsyn till förändrade kravpå verksamheten och ADB-användningen. Mer eller mindre långtgåendeförändringar har också genomförts vilket gjort vissa av demkomplicerade och tungarbetade. De närmar sig successivt en gräns där de snararekan utgöra ett hinder än ett stöd för förnyelse och vidareutveckling avverksamheten. är också kraven på ADB-slödel och de lekniska fömlsätlningarnaväsentligt annorlunda. Med anledning av dettapågår översyn och omprövning av verksamhet och datorstöd på många områden. Inomsocialförsäkringens område har regeringen uppdragit ål riksförsäkringsverketall i samråd med statskontoret och i nära samarbete med försäkringskassornaarbeta fram ett underiag för ställningstaganden till den långsikUgainriktningen av ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen. Inomrättsväsendet pågår arbete med atl förnya ADB-slödel både inompolisväsendet och rättsväsendet i övrigt. Folkbokföringen, skatteväsendet ochexekutionsväsendet genomgår stora strukturförändringar och fråganom framlida datorkraftstruklur är under övervägande. ochvägverket förnyar också, som jag nämnt tidigare, sitt datorstöd. de ekonomi- ochpersonaladministrativa områdena pågår flera olika över- Prop. 1987/88:95 synerav ADB-verksamheten, Inom tullväsendet sker en omfattande för- Bilaga 1 nyelseoch utveckHng av datorstödet i enlighet med de förslag som lämnats av tulldataulredningen(Fi 1986:04), överbefälhavarens avsikt att i balanserade stegöverföra och integrera syslemarvei med 2000-talets krav på informationstillgångoch modern teknik (Struktur 90). Även inom andra områden pågår i någon omfattning ett omprövnings-ochförnyelsearbete avseende ADB-slödel. Del gäller bl. a. inom miljövårdensområde liksom inom den fysiska planeringen och bostadslånehanteringen. Inomvissa ytterligare områden kan ett behov av omprövning komma atl aktualiserasunder . Del gäller exempelvis trafiksäkerhetsverkets bil- och körkorlsregistervars centrala datorer till stora delar måste ersättas av kapacilelsskål.Även fastighetsdatasyslemets framtida utveckling behöver övervägas. Omprövningenav ADB-verksamheten i statsförvaltningen kan komma all ställa stora krav påomfattande personella och finansiella resurser. Som exempel kan jag nämna attvägverket har beräknat kostnaderna för dess satsning till 600 milj. kr. totaltunder en sjuårsperiod. Ulmslningsinvesle-ringen utgör därvid ca en tredjedel. Ikalkylen är inte medräknat kostnaderna för de somverket planerat. Ioch med alt de översyner som pågår successivt avrapporteras kommer regeringenall få ett underiag för ställningstaganden omprövningen och förnyelsen avverksamheten inom de olika organisaUonerna. Med en sådan analys som grund bören bedömning göras om behovet och utformningen av ADB-slödel inom dessa vikUgasamhällssektorer. Utgångspunkten för all sådan omprövning skall varaverksamhetens behov och möjligheterna till rationalisering. Därutöverbör övervägas inom vilka ytterligare områden det är aktuellt med omprövning avverksamhet och datorstöd . Förnyelsenav de äldre ADB-syslemen tillsammans med den fortsatta utbyggnaden av ADB-slödelinom olika områden kommer att ställa stora krav på omprioriteringar ochbesparingar samt ett utnyttjande av teknikens rationaliseringspotential för attsvara mol dess omfattande krav på personella och finansiella resurser. Jaganser mot denna bakgmnd all en särskild beredningsgrupp bör med uppgift atl ta fram underlag till stöd för regeringensställningstaganden till större ADB-investeringar. Den bör göra samlade bedömningarav investerings- och finansieringsbehoven utifrån en analys avverksamhetsutveckling samt vid behov föreslå nödvändiga prioriteringar mellanolika investeringar. Beredningsgruppenförutsätts inle själv genomföra någol omfattande utredningsarbete. Underlag för gruppens arbete skall lämnas av de verk samhetsansvariga myndigheter som berörs. Statskontoret och riksrevi sionsverket (RRV) bör kunna biträda beredningsgmppen med särskild expertis och utredningsresurser. Även andra rationaliseringsorgan kan få motsvarande uppdrag att tillhandahålla utredningsresurser berednings- 37 Jag avser att återkommatill regeringen med förslag tUl inrättandet av beredningsgruppen m. m. 4.2 Effektivare förvaltning av ADB-system 1987/88:95 Bilaga1 Min bedömning:Drift, underhåll och vidareutveckling av ADB-syslem bör bli effektivare.Statskontoret bör få i uppdrag att i samråd med RRV utforma en vägledning förförvaltning av ADB-syslem saml för avialsfrågor vid drift av ADB-syslem påservicebyråer. Riksrevisionsverketoch statskontoret delar min bedömning. Skälenför min bedömning: Mindre intresse har hitUlls ägnats metodutveckling för detarbete som krävs för alt förvalta, dvs. fortlöpande underhålla ochvidareutveckla ADB-system i drift än alt åstadkomma effektivare metoder förutveckling av ADB-syslem. Ändå visar erfarenheter från såväl företag sommyndigheter all merparten av allt syslemerings-och programmeringsarbete underett systems livslängd görs efter det atl systemet tagits i drift. Dengranskning som RRV gjort av hur ett 20-lal myndigheter förvallar sina ADB-systemvisar alt det finns brister i systemförvaltningen som är gemensamma för mångamyndigheter. Samordningen mellan verksamhetsplaneringen och ADB-planeringen ärdålig. Rollfördelningen mellan verksamhetsansvariga och ADB-ansvariga äroklar. De flesta myndigheter saknar enligt verket en genomtänkt styrning och uppföljningav ADB-syslemens kvalitet och kostnader. En konsekvens av detta är att endastett fåtal myndigheter har en fullständig bild av kostnaderna för sina ADB-system. Ettannat problem rör bristen på etablerade arbetsmetoder, tekniker och hjälpmedel.Del saknas ofta riktlinjer för förvaltningen av de syslem som är i drift. Dettafår enligt RRV följd alt möjligheter effektivitets- och produklivitetshöjandeåtgärder tas dåligt tillvara. Jagdelar verkets bedömning att det finns stora möjligheter alt förbättra förvaltningenav statliga ADB-system. Vissa myndigheter har också kommit långt i dettaarbete. Samma slutsats kan för övrigt dras av de omfattande studier som gjortsav bl. a. statskontoret, RRV och andrastatliga myndigheter. Studien har avslutats med ett antalhandböcker. I dessa beskrivs modeller, metoder och andra hjälpmedel som utgören bra grund för det fortsatta arbetet med alt effektivera systemförvaltningen. Kostnadernaför drift och underhåll av ADB-system ökar år . Det är angelägel attbegränsa dessa kostnadsökningar. En rationell systemförvaltning är ocksåviktig för att på lång sikt dra nytta av gjorda investeringar. Jag anser motden bakgrunden att vaije myndighet med ADB-verksamhet av någon omfattning isin ADB-planering, bör fastställa en ändamålsenlig organisation av sinsystemförvaltning och i sitt arbete tillämpa de metoder och andra hjälpmedelsom finns Ullgängliga. Statskontoret bör inomramen för tillgängliga resurser anpassa det me- Prop. 1987/88:95 todulvecklingsarbetesom inletts genom studie efter Bilaga 1 förhållandena istatsförvaltningen och på lämpligt sätt föra ut metoderna i prakUsktillämpning. ADB-utbildningen i systemförvaltning bör utvecklas och genomföras. Förmyndigheter som anlitar-exlema servicebyråer för drift av ADB-system är avtalenav betydelse för en effektiv systemförvaltning. RRV:s revision har visat påbrister i själva avtalen. Jag har dock erfarit att statskontoret i samarbetemed och arbetar medalt ta fram en avtalsmall med kommentarer för ADB-drift på servicebyråer. Dettaarbete bör bli av betydelse som vägledning för olika myndigheter medservicebyrådrift av ADB-system. Medde åtgärder som vidtas räknar jag med att kostnadsökningen för drift ochunderhåll av ADB-syslem skall dämpas. 5 Ny beslutsordning för ADB-investeringar Formernaför den styrning och samordning av ADB-användningen i statsförvaltningen somgäller grundlades . Statskontoret blev enligt riksdagsbeslutredan 1963 ett centralt samordningsorgan på ADB-området. I syfte altytterligare öka samordningen inrättades 1968 (prop. 1968:48) en central dalamaskinfondför finansiering av ADB-utmstning tUl hela den civila statsförvaltningen utomaffärsverken. Statskontoret utsågs till samordnare av anskaffning av ADB-utmstningsamt till fondförvaltare. Fråganom styrning och samordning av ADB-verksamheten i statsförvaltningen har underde senaste 10 åren.redovisats för i olika sammanhang, bl. a. iproposition om användningen av ADB i statsförvaltningen (prop. 1978/79:121, FiU34, rskr. 339), om samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123, FiU 34, rskr. 317)saml om statsförvaltningens användning av ADB (prop. 1984/85:225, FiU1985/86:4, rskr. Medutgångspunkt i bl. a. dessa propositioner har regeringen och faslsläUlprinciperna för styrning och samordning av ADB-verksamheten istatsförvaltningen. Utvecklingoch införande av ADB-system regleras i förordning (1981:266) om investeringar istatliga ADB-syslem. Anskaffning av dator- . utmstning regleras bl. a. iförordning om föreskrifter för anslagsframställningar och regleringsbrev (budgelhandboken),utfärdad . Anskaffningen kan i sin tur delas upp ifinansiering, upphandling m. m. Utvecklingoch införande av ADB-system