prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — De hardärmed mer än äterhämlal det starka fallet , följt av enslagnalionsperiod l. o. m. Uppgången har möjliggjorts av en förmånligulveckling av förelagens lönsamhet efter devalveringarna 1981 och 1982.Sålunda steg industrins vinstandel, uttryckt som brulloöverskotlets andel avförädlingsvärdet, från 1981 till 33,1984. Därefter beräknasvinstandelen ha varil i slort sett oförändrad och 1988 uppgå till . Diagram 2.3 visar ulvecklingen 1975-1988 för näringslivetsbrulloinve-steringar (exklusive bostadsbyggandet) i och i de europeiskaOECD-länderna. har dessa invesleringar i utvecklats i sammariktning som i våra vikligasle konkurrentländer. En del av den storanivåskillnaden från perioden 19771982 har emellertid hämtats in. Diagram2.3 Privata bruttoinvesteringar exkl. bostadsbyggandet i och i deeuropdska 1975-1988. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 Källa: Economic Outlook, . och . De senasle årens ulveckling sammanfallas i tabell 2.3, somvisar de olika eflerfrågekomponeniernas och den totala produktionensutveckling. Tabell 2.3 Olika BNP-komponenters ochbruttonationalproduktens utveckling . I procent av BNP föregående år, fasta priser. Konsumtion Investeringar Nettoexport Bruttonationalprodukl -1,7 2,1 2,5 -0,7 -0.7 -0,6 -0,7 = Prognos enligt RNB 1988. Under åren1985-1988 beräknas någol mer än hela tillväxten av vår samlade produktion haanvänts för höjd konsumlionsvolym. Den helt dominerande delen faller pä privatkonsumtion, medan den kommunala konsumtionens ökning svarar för i genomsnitt0,och den statliga för . Eftersomkonsumlionen och invesleringarna sammantagna har ökat snabbare i volym änlandels totalproduktion har importen ökat snabbare än exporten. Diagram 2.4 Bruttonationalprodukt, konsumtion och kapitalbildning"1975-1988. priser, index: 1975=100 1987/88:150 Bilaga 1.2 ,''' Kapitalbildning -T----- r---- -r- I----- 1----- 1----- 1----- 1----- [----- r- "Med kapitalbildning avses summa investeringar och nettoexport. I diagram 2.4 ges en återblick avbrullonationalproduklens, den totala konsumtionens och kapitalbildningensutveckling i elt någol längre tidsperspektiv. Med kapitalbildning (som oftaockså kallas sparande) avses summan av investeringar och netloexport. Medankonsumtionen innebär en omedelbar förbrukning av produktionsresultatet påverkarförändringarna i invesleringar och netloexport landels förmögenhelspositionoch därmed förulsätlningarna för den framlida ulvecklingen. steg konsumlionen snabbare änlandels totalproduktion. Detta skedde pä bekostnad av invesleringarna ochnetloexporlen. Resultatet blev minskad kapitalbildning. Åren 1983 och 1984ökade däremot kapitalbildningen starkt, del förslå årel genom en snabb ökningav nettoexporten och del andra året genom en betydande uppgång i investeringarna.Investeringsuppgången fortsatte även , medan netloexporlen fölligen. över hela har såvälbruttonalionalprodukt som konsumtion och kapitalbildning ökat med i genomsnitt1,. Den oförmånliga utvecklingen med svag kapitalbildning fram till1982 har därmed brutits. Detta är emellertid inle tillräckligt eftersombidraget lill kapitalslocken av en visserligen snabb ökning avkapitalbildningen under endast inte förmår kompensera den mycketsvaga utvecklingen under en längre tidigare period. Hög aktivitet med tendens till överhettning Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Aktiviteten i svensk ekonomi var myckel hög . Bådesysselsättning och produktion steg detta är snabbare än i den balanseradeutvecklingsbana som LU 87 tecknade. Uppgången faller helt pä det privatanäringslivet, där ulvecklingen i främsl byggnadsverksamheten kraftigt överstegden prognoslicerade. 1 tabell 2.4 visas produktionens, produktivitetens ochsysselsättningens utveckling i industrin. Den snabba produktionsuppgången 1987åstadkoms genom en motsvarande produktivitetsökning. I byggnadsverksamhetendäremot ökade även sysselsällningen (i limmar) 1987 med 2,, vilket var 2procentenheter mer än enligt LU:s prognoser. I den privata tjänstesektorn beräknas produktionsökningen1987 fill . Produktiviteten beräknas ha stigit med ca I % ochsysselsättningen med . I den offentliga ijänsleproduklionen beräknasproduktionsökningen 1987 till ca 1/. Sysselsällningen har ökat i samma takl.Några produktivitetsförändringar förutsätts - enligl nationalräkenskapernasberäkningsmetod - inle ske i offentlig tjänsteproduktion. Den totala produktionen beräknas ha ökat med 2,1987. ILU 87 angavs denna ökning lill 2,. Sysselsättningsvolymen i limmar ökade med1,mol enligl LU 87. förutses en nägol långsammare total produktions-och sysselsättningsökning, 2,2 resp. 1,. Båda dessa tal ligger någol högreän vad som bedömdes i LU 87. Detta har lett fill tilltagande svårigheter attrekrytera arbetskraft. och byggnadsföretag som ikonjunklurinstituteis barometrar angett brist på arbetskraft ökade markantunder 1987. Situationen med en inom vissa sektorer olillfredsställdar-belskraftseflerfrägan bedöms prägla utvecklingen även . Sysselsättningsutvecklingensedan 1985 redovisas i tabell 2.5. Räknat i antal personer steg sysselsättningen1986-1987 med ca 36000 eller . Delta kan jämföras med en ökning avarbetskraftsulbudet pä ca 22 000 personer. Syssdsätiningslillväxlen underloppet av ärel var ännu kraftigare, nära 60000 personer. fortsattemedelarbetstiden per sysselsatt atl stiga. Denna ökning förutses dock upphöraunder 1988. Tabell 2.4 Produktion, produktivitet och sysselsättninginom industrin 1985-1988. Enligt LU 87 1987 1988 -0,8 -0,1 -1,1 " Prognos enligt . Källa: LU 87 oc Tabell 2.5 Arbetskraftsutbud, sysselsättning och arbetslöshet1985-1988. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 (antal personer) (antal personer) (antal limmar) (antal timmar) Arbetslöshet, % av 2,1" 2,0" " Prognos enligt RNB 1988. '' Siffrorna har reviderats med hänsyn till omläggningenav mätmetod i . 87 angavs arbetslösheten lill 2,och för 1988lill . Källa: LU 87 och finansdepartemenlet. Ulvecklingen har resulterat i en nedgång av arbelslöshetenfrån ay arbetskraften lill 1,1987 och de beräknade 1,1988.Samlidigl har antalet sysselsatta i arbetsmarknadspoliliska ätgärder kunnatdras ner från 54 000 lill 40 000 . beräknasmotsvarande siffra lill 30 000. Löner - priser - arbetslöshet De nominella timlönerna för samtliga löntagare ökade 1987med ca 6 1/. Då de nominella lönerna steg snabbare än den inhemska prisnivånblev 1987 del andra årel i rad med starkt stigande reallöner i genomsnitt förlöntagarna. I RNB 1988 baseras bedömningarna på en lönestegringstakl på . För atl få en bild av hur arbetsgivarnas lönekoslnaderökar bör lill limlöneslegringen 1987 läggas ytteriigare 1/tillföljd av höjningar av de lagstadgade och avtalsreglerade sociala avgifterna.Nägol motsvarande påslag förekommer inle 1988 eftersom de tidigare beslutadehöjningarna av arbetsgivar- och egenavgifter samt ATP-avgiften neutraliserasgenom en sänkning av den allmänna löneavgiften. Från inlernaliondl konkurrenssynpunkt är industrins lönekoslnadsulvecklingav särskill intresse. beräknas limlönerna för industriarbetare hastigil med i OECD-området och en lika stor stegring förutses för 1988.1Sverige steg limlönerna 1987 med ca 6 1/och timlönekoslna-den med ca 7%.Ökningen i den svenska industrins limlönekoslnader 1987 blev därmed Iprocentenhet högre än enligl kalkylerna i LU:s balansallernaliv. Ar 1988kommer löneökningslaklen att bli väsentligt högre än vad LU 87 bedömde varaönskvärt (tabell 2.6). 2 1987/88. Tabdl 2.6 Pris- och löneutvecklingen . 1987/88: 150 Procentuell föländring Bilaga 1.2 Timlön'' Konsumentpris* " Prognos enligt RNB 1988. ' Implicit deflator för privat konsumtion. Källa: LU 87 och . Man kan normalt inte räkna med atl denna uppgång i vårarelativa lönekostnader motverkas av en förmånligare produkliviieisutveckling iSverige jämfört med våra konkurrentländer. Exempelvis steg enligl produkfiviteten i näringslivet i exakt sammatakl i som i genomsnill för OECD-området. I LU 87 konstaterades att sambandet mellan inflation ocharbetslöshet har förändrats under 1970- och 1980-lalen i flera länder. Denarbetslöshet som är förenlig med en viss inflationstakt har stigit under1980-lalel; den s.k. Phillipskurvan har förskjutits utåt. Även i angavsen viss motsvarande förskjutning ha ägt rum. De senasle årens ulveckling iSverige har emellertid gått i motsatt riktning; en inflationslakt på mellan 4och 5 1/åren 19861988 har varil förenlig med en successiv minskning avarbelslösheten. I denna mening har , jämfört med omvärlden, för-bätlralsin förmåga all åsladkomma låg inflalion och låg arbetslöshet samlidigl. Diagram 2.5 visar hur sambandet mellan inflalion ocharbetslöshet har utvecklats i i förhällande lill i övrigaindustriländer. Arbelslösheten har under hela den i diagrammet redovisadeperioden varil lägre i än i i genomsnitt. Förskjutningenöver liden mol vänster i diagrammet beror på alt arbetslösheten har ökat starkti . medan den i varierat endast i mindre utsträckning ochunder de senasle åren sjunkil. Ulvecklingen är av särskilt intresse. Under deförsta åren pä 1980-lalel var prisslegringslakten i något snabbare än iOECD-länderna i genomsnill. Som väntat steg den relativa inflationen i Sverigeefter devalveringen 1982. har della gap emellertid minskat ulannågon negaliv förändring i relativ arbetslöshet. Tvärtom har den relativaarbelslöshelssitualionen förbällrats. 1 en omvärld med hög arbetslöshet och relalivilåg inflalion har således lyckats med all både öka sysselsättningen ochpressa ner landels relativa prisläge. Diagram 2.5 Inflation och arbetslöshet i relativtOECD-länderna 1970-1988. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Anm: På den vertikala axeln anges differenser mellaninflationstakterna ikonsu-mentprisernas procentuella förändring från föregåendeår) i och i som genomsnitt. Pä den horisontella axelnanges motsvarande differenser avseende arbetslöshet (antal arbetslösa i procentav arbetskraften). Källa: Economic Outlook, . ochfinansdepartementet. Som en effekt av devalveringarna 1981 och 1982förbättrades bytesbalans kraftigt från det rekordhöga underskotlel1982 på ca . Ulvecklingen med ständiga underskoll sedan 1974kunde härigenom brytas och både 1984 och 1986 visade bytesbalansen åler ettöverskott. Kalkylerna i LU 87 utgick ifrån att denna förbättring avulrikesbalansen borde bli beslående. Med den i utredningen förutsattalönekostnadsulvecklingen bedömdes de svenska företagen gradvis kunna förbättrasin konkurrenskraft på såväl export- som hemmamarknaden sä att ett överskollskulle uppnås även under den följande kalkylperioden. Som en följd av denförutsatta dämpningen av den inlernaliondla konjunkturen och de alllför högalönekoslnadsökningarna under föregående år beräknades dock bytesbalansen saldoförsämras nägol fram lill 1988 (tabell 2.7). Tabdl2.7 Bytesbalans 1985-1988. 1987/88: 150 Miljarderkr., löpande priser Bilaga 1.2 Handelsbalans Tjänste- och transfereringsbalans Bytesbalans -25,7 -11,2 -27.5 - 5.2 -32,5 -10,8 "Prognos enligt RNB 1988. Källa:LU 87 och . Somframgår av tabellen blev bytesbalansens saldo negativt och beräknasförsämras yllerligare . Utfallet 1987 blev ca . sämreän vad som angavs i LU 87. Ungefär hälften berodde på ett lägre överskoll påhandelsbalansen och hälften på elt större underskott på tjänste- ochtransfereringsbalansen. Enmotsvarande jämförelse mellan LU och bytesbalansens beräknade ulfall 1988 visaren försämring pä ca , varav . avser tjänste- ochtransfereringsbalansen. Detbör dock noteras atl del råder en viss osäkerhet kring bytesbalans-siffrornaför 1987 och 1988. a. samman med alt del har uppstått endiskrepans mellan och nationalräkenskapernas redovisning avtjänsle- och transfereringsbalansen. Orsaken är alt fr. o. m. 1987använder elt annat stafistikunderlag. Uppgifterna i treårskalkylerna - liksomi RNB 1988 - bygger pä redovisning. Itabell 2.8 visas exporlen av bearbetade varor som svarar för av deltotala varuexportvärdel - tillsammans med den för denna export bestämmandemarknads- och prisutvecklingen. Som framgår har världsmarknaden under 1987vuxit något snabbare än vad som förutsattes i LU. Motsvarande förhällandeberäknas gälla även 1988. Världsmarknadspriserna steg någollångsammare och de svenska exportpriserna endast obetydligt snabbare än enliglLU. Atl våra relativpriser, säsom de mäts i tabell 2.8, inte ökade mer under1987 - trots en betydligt snabbare ökning av lönekostnaderna i . ivåra konkurrentländer - sammanhänger bl. a. med att den svenska kronan genomvalutakorgens konstruktion deprecierats gentemot en korg av valutor vägd medhänsyn lill de 14 ledande konkurrentländernas betydelse för svensk export. Uppgångeni relativpriser gentemot konkurrentländerna beräknas i sintur ha lett lill endast en obetydlig minskning av marknadsandelarna. Detta kanvara etl tecken på alt de omfattande invesleringarna medförl en moderniseringav näringslivel som förbättrat den svenska industrins ställning pävåridsmarknaden. Tabell 2.8 Export av bearbetade varor" 1985-1988. 1987/88: 150 Procentuell förändring Bilaga 1.2 Anm: Exportmarknadstillväxt avser importökningen avbearbetade varor till olika länder sammanvägt med ländernas andelar som mottagareav svensk export av bearbetade varor. importpriser vägs sammanpå motsvarande sätt. " Avser 14 . " Prognos enligt RNB1988. Källa: LU 87 och finansdepartemenlet. Förklaringen lill försämringen av handelsbalansen mellan1986 och 1987 ligger alltså på importsidan. Varuimporten exkl. oljeprodukterberäknades i LU öka med 6,1987. Den faktiska ökningen blev närmare 11%.Orsaken är alt den inhemska efterfrågan ökade starkare än vad som förutsattesi LU. Del höga kapacileisulnytljandel bidrog dessutom till tämligen storamarknadsandelsförlusler pä hemmamarknaden. Denna utveckling motverkadesemellertid lill viss del av en neddragning av oljelagren. Den låga oljeimportenunder 1987 återspeglar således inle en eflerfrägeminsk-ning på oljeprodukter. Den förväntade lägre ökningstakten 1988 för privatkonsumtion samt för maskininvesleringar, vilka båda har slort imporlinnehåll,beräknas leda lill all ökningen av varuimporten stannar vid . Eftersom dentotala varuexporten beräknas öka med , leder detta till en vissytterligare försämring av handelsbalansen i fasta priser. Räknat i löpandepriser förutses däremot handelsbalansen visa ell i stort sett oförändratöverskott 1988 jämfört med . beror på all de svenska exportpriserna- speciellt råvarupriserna - förutses stiga något snabbare än importpriserna. Försämringen av bytesbalansen berorsåledes pä ell större underskott i tjänsle- och transfereringsbalansen (setabell 2.7). Försämringen jämfört med uppgår till ca . ochjämfört med LU:s beräkning lill . Såväl högre räntorsom en ökad utlandsskuld bidrar till stigande räntebetalningar 1988. Övrigatransfereringar förutses öka lill följd av eftersläpningar i utbetalningarnaav u-landsbislåndel. Alltförlågt finansiellt sparande Prop. 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Bytesbalansens saldo är definitionsmässigt lika med summan av de inhemskasektorernas finansiella sparande. Den positiva ulveckling av bytesbalansen somLU 87 räknade med innebar således ett motsvarande krav på utvecklingen avlandels totala finansiella sparande. förutsattes en omfördelningmellan sektorerna äga rum. För att uppväga underskotten i de icke finansiellaföretagens finansiella sparande, vilka var en följd av en förutsatt höginvesteringsnivå (vilken i sin tur krävs för atl få lill sländ framtidatillväxt) ansågs del i LU 87 nödvändigt alt i första hand den offentligasektorns finansiella sparande förstärktes i betydande omfattning, men också althushållen ökade sitt sparande. Som visas i tabell 2.9 förstärktes den offentliga sektornssparande , och detta i avsevärt större utsträckning än vad somangavs i LU. Det snabba omslaget i statens finansiella sparande, ca 40miljarder kr. , var en följd av en kraftig ökning avstatsinkomsterna, med en samlidigl återhållen utgiftsutveckling (i löpandepriser ökade statsinkomsterna med 16,och utgifterna med ).Orsakerna lill denna uppgång i statsinkomsterna var i huvudsak dels den snabbainkomstulvecklingen i ekonomin, dels engångsskatten på livförsäkringsbolagensförmögeheter. engångsskatten hade statens finansiella sparande visatendast elt litet överskoll 1987. Den totala skallekvolen (skaller och avgifter i procent avBNP) steg frän 51,1985 lill 54,1987 (exkl. engångsskatten pålivförsäkringsbolagens förmögenheter). I LU 87 beräknades skallekvolen 1987lill 52,och förutsattes sjunka därefter. Av den faktiska ökningen pä 3,3procentenheter kan endast ungefär en halv procentenhethänföras lill statsmakternas beslul om höjda indirekta skaller ocharbetsgivaravgifter. Resten var en effekt av den snabba inkomstulvecklingen iekonomin. beräknas skaltekvoten stiga fill 55,. beräknas statsinkomsterna öka med 1,9 %.Hushållens skattebetalningar ökar långsammare till följd dels av altlönesumman beräknas öka mindre, dels genom de ändringar i inkomslskallesyslemelsom genomförs 1988. Även de indirekta skatterna beräknas öka långsammare än1987, lill följd av en mera återhållen ulveckling av den privata konsumtionen.Eftersom slalsulgifterna väntas stiga med 4,, beräknas överskottet i statensfinansiella sparande 1988 sjunka med . Det ärdock fortfarande . högre än i LU:s kalkyl. Alltsedan ATP-systemet infördes harsocialförsäkringssektorn haft slora sparandeöverskott. Detta uppgår f. n. tilldrygt . och hänför sig huvudsakligen till AP-fonderna.Fondförändringarna för sjukförsäkringen och arbetslöshetskassorna är, ienlighet med de regler som gäller för dessa system, obetydliga. Tabell 2.9 Finansiellt sparande i olika sektorer 1985 Miljarder kr., löpande priser 1987/88: 150 Bilaga 1.2 Icke finansiella förelag ) "Prognos enligt RNB 1988. Källa:LU 87 och . Deslora - och växande - sparandeöverskotlen i socialförsäkringssystemet harunder del senasle decenniet delvis balanserat underskotlen i slatensfinansiella sparande. Uppgången i socialförsäkringssektorns finansiellasparande bedöms emellertid upphöra . I förhållande tillkalkylerna i LU 87 har dock socialförsäkringssektorns finansiella sparandeutvecklats något förmånligare 1987 och beräknas göra så även 1988. Företagssektornvisar en motsatt ulveckling i och med all det tidigare positiva finansiellasparandet vändes fill ell underskott pä . Ocksåför 1988 förutses etl slort underskott. Denna utveckling avviker kraftigt fränkalkylerna i LU 87, men är i huvudsak önskvärd i den meningen att den sammanhängermed en omfattande investeringsverksamhet. Vidare har företagensskattebetalningar ökat kraftigt. Försämringen sker huvudsakligen hos de ickefinansiella företagen vars underskott i finansiellt sparande beräknas stigafrån . Den avsevärdaförbättringen i den offentliga sektorns finansiella sparande var emellertidfillräckligt stor för att motverka den negativa sparande-utvecklingen iföretagssektorn . Bytesbalansen hade således även 1987 visat eltöverskott om inle samlidigl hushållens finansiella sparande hade vänts i etlunderskott pä . Eftersom beräkningarna förhushällssektorns inkomster och utgifter lyder på elt sparandeunderskott avstorleksordningen . ocksä , utgör del negativasparandet i hushållssektorn ell allvariigt problem. Stigande realinkomsler i hushållssektorn Förulvecklingen av hushållens inkomster är lönerna av avgörande betydelse. Vidarepåverkas de disponibla inkomsterna av sysselsättningens förändringar samt avskatte- och transfereringssystemet. Effekterna på de reala disponiblainkomsterna illusleras i diagram 2.6. Diagram 2.6 Reallöner och realinkomster 19751988. 1987/88: 150 Bilaga1.2 -'Real löne- Efterdel starka fallet - sammanlagt 1979-1983 - stabiliserades de realatimlönerna , för att sedan stiga både under 1986 och 1987.Genom alt också antalet arbetade limmar ökade relativt snabbt, kunde dentidigare nedgången i hushållens reala lönesumma återhämtas. Skalle-och iransfereringssystemet tenderade ochbörjan av all dämpa effekterna av reallönefallet pä den realadisponibla inkomsten. Under de därpå följande åren fram lill 1987 med ensnabb ökning av den reala lönesumman - verkade skatter och transfereringar imotsatt riktning. Under dessa år steg den reala disponibla inkomsten någollångsammare än lönesumman före skall. Debedömningar som gjorts för löne- och prisutvecklingen innebär enviss fortsatt ökning i de reala limlönerna. Medan den reala lönesumman beräknasstiga med före skall och med ca I % efter skatt, förutsesinkomstöverföringarna frän offentlig sektor till hushåll öka med realtsett. Totalt innebär denna ulveckling all hushållens reala disponibla inkomsterberäknas öka med 2,. Sammantaget har dennaulveckling inneburit atl de svenska hushällen efter minskningar under1980-lalels första är erhållit kontinuerliga förbättringar i sina realadisponibla inkomster. Förbätlringarna har emellertid kommit till stånd vidhögre nominella löneökningar än vad som enligl LU 87 angetts varaföi"enligt med en fortsatt god ulveckling för den svenska ekonomin. 3Utgångspunkter och huvudfrågor Prop.1987/88:150 Iföregående kapitel belystes den ekonomiska utvecklingen under de senasle åren.Bl. a. redovisades skillnaderna mellan den ulveckling mot ekonomisk balans sombeskrevs i långtidsutredningen och den faktiska ulvecklingen. Mol dennabakgrund diskuteras i detta kapitel de grundläggande problemen för svenskekonomi. Diskussionen ger därmed en utgångspunkt för den följande analysen avden ekonomiska utvecklingen lill 1991. Avkapitel 2 framgår atl tillståndet i den svenska ekonomin i de fiesta avseendenär gott. finns del drag i utvecklingen som inger oro. Elt sådant dragär brislen på inhemskt sparande, som tar sig uttryck i alt vi åter harunderskott i bytesbalansen. annat drag - som sammanhänger med del första -är all priser och löner fortfarande stiger snabbare i än i utlandet. Problemet med bytesbalansen har ändrat karaktär Bytesbalansenär delsamma som elt lands totala finansiella sparande, d.v.s. skillnaden mdlanlandels brultosparande och bruttoinvesteringar. Sparande och investeringarvarierar normalt med den ekonomiska konjunkturen. Det innebär alt man inte börförvänta sig atl bytesbalansen alllid är i jämvikt. Underskott i bytesbalansenkan i vissa situationer vara etl resultat av atl etl land har myckel godainvesteringsmöjligheter. Det kan emellertid lika väl vara en indikator päallvarliga problem i en ekonomi. Undersenare delen av och pä 1980-lalel växte underskotteni bytesbalansen. Detta hängde samman med ell allt för högt inhemsktkostnadsläge, vilket ledde till alt efterfrågan på i producerade varorsjönk. Den låga efterfrågan som riktades mol svenskt näringsliv gav upphovlill en ökande arbetslöshet och lill all den konkurrensutsatta sektorn iekonomin krympte. Arbelslöshelsproblemen mildrades tillfälligt av atl kronandevalverades fiera gånger och av all den inhemska efterfrågan, via storabudgetunderskott, hölls uppe. Staten blev en stor låntagare påden inhemska kredilmarknaden. Kostnaderna för de allt större offentligaunderskotten dröjer sig kvar än i form av stora räntebetalningar pästatsskulden, som måste finansieras med skaller. Parallellt med dennautveckling föll invesleringskvolen bl. a. lill följd av den försämradelönsamheten. Mol denna bakgrund var byiesbalansunder-skolten ell allvarligt problem. Diagram3.1 Sparande, investeringar och bytesbalans 19651987. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.2 \ ~~-''' '-./,'''\ . -1----- T------ T------ 1----- 1----- T 'I' 1975 -1 I--- 1--- r- Anm.Vänster skala: sparande och investeringar. Höger skala: bytesbalans. Källa: ochfinansdepartementet. De senasle årens bytesbalansunderskoll förefaller vara aven annan karaklär. Efterfrågan på svensk export har varil god. Det har skettett brott i invesleringsutvecklingen. Under de senasle åren har invesleringarnaökat kraftigt. En slor del av industrin uppger bristande kapacitet som främstahinder för en ökad produkfion. Dagens bytesbalansunderskoll förefaller alltsådelvis vara orsakade av omfattande invesleringar i näringslivel. Uppgångeni investeringarna under senare är är positiv, särskill som del i hög grad ärinom industrin investeringarna har ökat.