prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Uteståendemedel- och långfristig upplåning (milj. dollar) 74 923 1 401 7 135 183 1987/88: 100 Bil. (procent) 1,19 1,39 0,55 (procent) 1,16 1,39 0,55 Tillskillnad från bankerna finansieras fondernas verksamhet inle genom upplåning på kapitalmarknaden utan genom bidragfrån i första hand i-ländernasregeringar. Sedan mitten av 1970-lalet har också vissa OPEC-län-der och andra rikare tillkommit sombidragsgivare. Bidragens storiek fastställs i samband med s. k.päfyllnadsförhandlingar. En påfyllnad sker genom en internationellöverenskommelse, där bidragsgivarna gör enutfästelse för tre eller . tillförs dessutom en del av vinst. AfDB lämnar bidrag lill AfDF isamband med resurspå-fyllnader. Utlåningen frän fonderna sker på mycket förmånligavillkor. har lämnat ulvecklingskrediler med en löplid på 50år. I och med att den åttondepåfyllnaden av (8) har blivit operaliv kommer löpfiderna att differentieras så atl de för de fattigasteu-länderna (här definierat som deminst utvecklade länderna (MUL) plus de länder som enbart erhåller krediterfrån och ej lån från ) sänks till och för övriga länder sänks lill 35 är. IDA:s krediter kommer liksom tidigare atl vara räntefria med en adminislrationsavgift på0,. AfDF lämnar räntefriautvecklingskrediter med en löplid med en administrationsavgift på . AsDF:s likaså räntefria utvecklingskrediterhar löpt för alla låntagarländer med en avgift på , men i ochmed att en översyn av kreditvillkorenföretogs i ljuset av överenskoinmelsen gäller fortsalt för deländer som får låna både från AsDB och AsDF. är amorteringsfria vid lån från samtliga fonder. Tabell 4:Inbetalda bidrag till utvecklingsfonderna per (milj. dollar) bidragsandel (procent) röstandel (procent) 1987/88: 100 Ril 5 Storleken av det tecknade kapitalet i respekfiveutvecklingsbank och av bidragenlill respektive utvecklingsfond avspeglar deras utlåningskapacitet. Tabell5: Utvecklingsbankernas och -fondernas utlånings volym 0. m. (milj. dollar) (milj. dollar) 14 188(1) 3 140(1) 17 674(11 (1)/87. Fördelningav utlåningen på länder Utvecklingsbankernaoch -fonderna riktar sig tillmottagarländer som har olika utvecklingsnivå och varierande kreditvärdighel.Del finns dock en allmän strävan alt bistå de fattigare länderna, dvs. de meden lägre bruttonationalinkomst per capita. Denna inriktning utmärker särskiltutvecklingsfonderna. Sålunda går av IDA:s utlåning till länder med en BNI per capita under 400dollar (växelkurser och penningvärde). Även utlåning till dennagrupp har blivit relativt sett större under del senaste årtiondet och ökat frånca fill av bankens årliga totala utlåning. Ökningen under desenaste åren beror främst på ökad utlåning till . För att förslärka resursbasen för världsbanksgruppensutlåning till de fattigaste länderna i söder om under perioden1985-87 har Väridsbankens särskilda Afrikafacilitet upprättats. Till dennafond, som administreras av , har ett antal givariänder lämnatbidrag på totalt (motsvarande . ).Sverige har utfäst ett bidrag pä 440 milj. kr. Tillgänglig statistik för AfDB/AfDF resp. AsDB/AsDF ej möjligt alt i detalj granska respektive banks och fonds utlåning påsamma sätt som kan göras för och . Det allmänna omdöme som ovan redovisatsom bankernas och fondernas tendens atl inrikta sin verksamhet på de fattigaste länderna gäller dock i stort ävenför regionalbankerna/fonderna i och . De femstörsta lånlagarländernas andel av bankernas och fondernas totala ufiåning t. o. m. 1986 (som framgår i tabell 5) redovisas i tabelie: 185 Tabell6: Utvecklingsbankernas och -fondernas fem största låntagarländer per 31december 1986 (milj. dollar) Dessa ländersprocentuella andel av totala utlåningen 1987/88: 100 Bil. (1) Siffrorna avserper . Fördelning avutlåningen på sektorer Utvecklingsbankernasoch -fondernas totala utlåning fördelad på olika sektorer framgår av tabell 7.Även här kan konstateras att utvecklingsfonderna har en klarare fattigdomsinriktadprofil på sin utlåning. De har strävatefter att utlåningen i första hand skall gå till sådana samhällssektorer därresurserna mera direkt kommer de fattigaste befolkningsgrupperna till godo. Detta har skett genom satsning påjordbruks- och landsbygdsutveckling samt socialt inriktade projekt inomutbildning, hälsovård, befolkning, stadsutveckling ochvaltenförsöijning. Satsningen på jordbruks- och landsbygdsutvecklingoch på socialt inriktade projektgrundas på insikten om dessa sektorers betydelse för utvecklingen och att det inte föreligger en motsättningmellan satsningen på basbehov, som ihög grad tillfredställs genom sociala projekt, och ekonomisk tillväxt. För en allsidigutveckling krävs emellertid även en satsning på ekono- Prop. 1987/88: 100misk och samhällelig infrastruktur såsom energi, transport, kommunika- Bil.5 fion och industri. Utvecklingsbankernas utlåning har koncentrerats till dessasektorer. Tradifionellt har den helt övervägande delen avIBRD:s/IDA:s utlåning inriktats påenskilda projekt. För att bistå vid genomförandet av nödvändiga ekonomisk-politiska reformprogram harsåväl som under de senasteåren starkt ökat långivningen till s. k. stmktur- och sektoranpassning.Sektoranpassningslånen svarade under /86 för av /IDA:s totalalångivning, jämfört med I % fem årtidigare. Motsvarande andel för strukturanpassningslånen var 1985/86 . Stmktur- och sektoranpassningslån ärsåledes ej knutna till specifikaprojekt utan utformas så att de kan stödja lånlagarlandels ekono-misk-polifiskaåtgärder inom ramen för ett avtalat ekonomiskt program som syftar fill att åstadkomma ekonomisk återhämtning och tillväxt. Väridsbanken har spelat en central roll för att, isamråd med enskilda , upprätta gmpper för biståndssamverkan,s.k. konsortier och konsultafiva gmpper. Detfinns ell tjugotal sådana grupper under ordförandeskap avrepresentanter för . är medlem i de grupper som berörländer som mottar svenskt bilateralt bistånd.Världsbanken leder också den konsultativa gruppen för interna-fionelljordbruksforskning (CGIAR). Tabell 7: Den procentuella fördelningen av utvecklingsbankernas och -fondernas utlåning på sektorer per 31december 1986 Sektor (l) (l) Jordbruks- och 21 37 Sociala sektorn (2) Delsumma: Ekonomisk infrastruktur (inkl. turism och tekniskt bistånd) Industri och nationella utvecklingsbolag (1) siffrornaavser per (2) Avser härutbildning, hälsovård, befolkning, stadsutveckling och vattenförsörjning , .. , 198": Bil; 5 offentliga nyttigheter (inkl vattenförsörjning, energi och telekommunikationer) Delsumma: Totalt: Internationellafinansieringsbplaget (IFC) Internationellafinansieringsbolaget, som upprättades , är vid sidan av ' och den tredje delen avvärldsbanksgmppen. IFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling iu-länder genom att med privat kapital medverkatill upprättande av privata företag och främjandet av produktiva investeringari . För medlemskap i krävs att man är medlem iVärldsbanken (). IFC har 132medlemsländer. Guvernörs- och direktörsstyrelserria är organiserade på sammasätt för IFC som för och . chef fungerar som ordförande också iIFC:s direktörsstyrelse. Verksamheten leds av en verkställande vice-president,engelsmannen . Antalet anställda uppgår till nästan 500. Rösträtten är liksom iVärldsbanken vägd i förhållande till andelen tecknat kapital. Efter beslut idecember 1985 om en fördubbling av IFC:s kapital till uppgår det av medlemsländerna per 30 juni 1987tecknade kapitalet till . Tidsfristen för tecknande av kapital utlöper först . kapitalandel uppgår fill eller . Förutom avkapitalet finansieras IFC:s verksamhet genom ackumulerade vinster ochlån från . IFC:s investeringar sker i allmänhet i form av enkombination av aktieteckning och långfristiga lån. Investeringsobjekt skallenligt stadgan vara privata företag. Statligt delägande utesluts intemen företaget skall ha "privat karaktär" och inte vararegeringskontrollerat. Varje investering måsteuppfylla de två grundläggande kraven att bidra till utvecklingen av ekonomin i mottagarlandet samt att med högsannolikhet vai-a vinstgivande. IFC:sinvesteringar under /87 uppgick till 920 milj. dollar (motsvarande ). Detta belopp utgjorde Prop.1987/88: 100 av de totala kostnaderna för de investeringar,i vilka IFC Bil. Resterandemedel kom från andra finansieringskällor, i första hand privata banker. IFC:s totala investeringar t. o. /87 uppgår lill (motsvarande drygt 59miljarder kr.). De fem största lånlagarländerna i IFC var under /87 , en, , och . Någon motsvarighet till IFC finns inte i Afrikanska resp. AsDB har emellertid 1983 beslutat atl i begränsad ' omfattning görainvesteringar av riskvilligt kapital inom ramen för den ordinarie utlåningen. Medel härför erhålles genomårliga avsättningar om 5 milj. dollar frän bankens vinst. Riktlinjernaföljer i stort sett vad som gäller för lFC:sverksamhet. Till skillnad från IFC kan AsDB också erbjuda riskvilligt kapital indirekt via existerandenationella finansieringsinstitutioner. INTERNATIONALFUND FOR AGRICULTURAL DEVELOPMENT Deninternationella jordbruksutvecklingsfonden () är ett FN-organ och upprättades efter en rekommendationantagen av väridslivsme-delskonferensen1974. uppgift är att stödja projekt och utvecklingsprogram för livsmedelsproduktion ochlivsmedelshantering i . Isynnerhet uppmärksammas de fattigaste med livsmedelsbrist och med goda förutsättningar attöka livsmedelsproduktionen.Särskild vikt skall läggas vid näringsstandard och livsvillkor för de fattigastebefolkningsgrupperna. Underåren 197886 beviljade 198 lån till 89 länder på sammanlagt omkring I 917 milj. SDR (Special Drawing Rights). av lånen gavs på synnerligen mjuka villkor till de fatfigaste . Räntan på dessa lån är och amorteringstiden ,varav de första fio åren är amorterings fria. Av de lån som har givits på demest gynnsamma villkoren har huvud delen gått till länder med en percapita-inkomst pä eller mindre priser. avIFAD:s resurser gick till kategorin minst - utvecklade länder. Av de totala resurserna har gått lill asiatiska , till afrikanska, lill latinamerikanska länder och lill länder i Mellanösternoch . Utöver lån förekom mer även ett visst tekniskt bistånd som uppgått till ca 93,4 milj. SDR. Av projekt har 57 %utarbetats av fonden, medan övriga utarbetats i samarbete medandra internationella utvecklingsorgan främst Internationella utvecklingsfonden . Organisation /88: 100 Ril 5 142 - är indelade i tre kategorier:OECD-länder, OPEC-länder och mottagarländer. Samtliga länder ingår i en styrande församling. Varje kategori har 600röster. Inom de bidragsgivande kategorierna fördelas rösträtten i huvudsak irelation till bidragsandel. består av 18 medlemmar, sex frånvarje kategori. är fr.o.m. 1987ordinarie styrelsemedlem för de nordiskaländerna. Sekretariatet, som har knappt 200 anställda, leds av IdrissJazairy, . Fonden hade för sin förstaverksamhetsperiod (1977-1981) I 061 milj. dollartill sitt förfogande, varav kom från och från OPEC-länderna. bidrag under periodenuppgick till sammanlagt 115 milj. kr. Delta utgjorde av dentotala summan. Den första påfyllnaden om 1 100 milj. dollaromfattade treårsperioden . bidrag under påfyllnaden var620 milj. dollar, OPEC-ländernas 450 milj. dollar medan övriga u-ländersvarade för 30 milj. dollar. bidrogunder perioden med 148,3 milj. kr. vilkel är av det totalapåfyllnadsbeloppet. Inbetalningen till denna första påfyllnad gicklångsammare än väntal och hardärför tvingats att skära ned utlåningen alltsedan 1981. nåddes en överenskommelse om denandra påfyllnaden för perioden1985-87. Den uppgår till 460 milj. dollar varav svarar för 276 milj. dollar och OPEC-länderna för184 milj. dollar. Därmed har bördefördelningen mellan de båda bidragsgivandekategorierna ändrats från till . andel av påfyllnaden är densamma som vidden första påfyllnaden. Den motsvarar därmed 117,3 milj. kr. Helabidraget har utbetalts. Som en följd avAfrikas svåra situation har utarbetat ett särskilt program för länder i söder om , vilkadrabbats av torka och ökenutbredning. Programmet syftar till attförbättra jordbruksproduktionen genom attfrämja traditionella grödor, förbättra småskaliga bevattningsanläggningar och vidta miljövårdande åtgärder.Målet är att uppnå en finansiering om 300 milj. dollar för perioden198688. har utfäst 131,7 milj. kr. för helaperioden, varav 104,7 milj. kr. Internationelltlivsmedelsbistånd Prop- 1987/88: lOO FN:s/FAO:svärldslivsmedelsprogram (WFP) Underårtiondena efter andra väridskriget använde vissa länder, främst , sinastora spannmålsöverskott för bilateral livsmedelshjälp, i vida störreomfattning än . Efterhand växte krav fram på ett internationelltkomplement fill den bilaterala hjälpen. inrättades WFP som enmultilateral kanal för livsmedelshjälp, underställd FN och FAO. WFPlämnar bistånd i form av livsmedel främst till jordbruksutvecklingsprojekt,där matransoner delas ut till de anställdavid anläggningsarbeten, s. k. Food-for-Work. WFP ger också hjälp till frånnäringssynpunkt särskilt behövande grupper, t. ex. kvinnor, spädbarn, skolbarnoch flyktingar. Vidare används ca en fjärdedel av WFP:s totala resurser förkatastrofbistånd. Verksamheten är inriktad på de fattigaste ,som mottar av WFP:s utvecklingshjälp. WFP:sstyrande organ () består av 30medlemsländer, varav hälften . Kommittén sammanträder två gånger.per åri , där WFP har sitt högkvarter. är medlem av kommittén åren1987-1989. CFA skall, utöver sin styrelsefunktion för WFP, vara ett forum fördebatt och ge rekommendationer om biståndsmetoder och biståndspolitik på livsmedelsområdet.I 85 mottagarländer finns omkring 250 WFP-handläggare och drygt 700 lokaltanställda. Vid huvudkontoret i arbetar sammanlagt omkring 260 personer.Chef för programmet är . , . WFPfinansieras med frivilliga bidrag, dels i form av livsmedel, dels i form avkontantbidrag avsedda att täcka kostnader för administration, frakter ochförsäkringar. Bidragen till WFP har ökat från några tiotal miljonerdollar fill 770 milj. dollar för tvåårsperioden1981-82. Bidragsmålet för WFP:s reguljära resurser är I 400 milj. dollar förperioden och lika mycket för 1989-90. Därtillkommer bidragen, vilka redovisas närmare nedan, till det interna- 191 beredskapslagret avlivsmedel för katastrofinsatser International Prop. 1987/88: 100 EmergencyFood Reserve (lEFR). Slutligen kanaliseras en mindre del av Bil. 5 despannmålsgåvor som omfattas av livsmedelshjälpskonventionen Food Aid Convenlion(FAC) genom WFP. WFP förmedlar också alltmer livsmedelshjälp frånbilaterala givare. Inle minstutnyttjas WFP i s. k. triangelaffärer, där ett givarland begär WFP:s hjälpatt köpa upp livsmedel i ett u-land för gåva tillett annat, ofta närbeläget, mottagarland.1986 förmedlade WFP bilateral livsmedelshjälp till ettvärde av 121 milj. dollar. WFP har levererat ca livsmedel, dvs. avden globala livsmedelshjälpen. Av WFP:s-totalalivsmedelsleveranser är 1986 gällde WFP:s reguljära program, lEFR och livsmedelssändningar förbilaterala givare. uppgick kontantbidragen till 197milj. dollar, varav 150 milj. dollar avsågbidrag till WFP:s reguljära program.Huvuddelen äv dessa medel förbrukades för transportkostnader. Under budgetåren 1986/87 och 1987/88 har Sverigelämnat ett årligt reguljärt bidrag på78 milj. kr. resp. 93 milj. kr. Den svenska andelen av de reguljära WFP-medlen uppgår till . De största bidragsgivarna är och . Del svenska bidraget har lill tvåtredjedelar givits för upphandling i . Bland erbjudna svenskalivsmedel har WFP pä senare år nästanuteslutande valt leveranser av vegetabilisk olja. (1986/87 levererades drygt 9 000 lon). Därutöver harSverige ställt medel till WFP:s förfogande(22 milj. kr. /88)för atl täcka vissa andra kostnader i samband med WFP-projekl. Dessa bidrag hartill största delen använts förupphandling av transportmedel i . Internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) FN:sgeneralförsamlings sjunde extra möte är 1975 antog en resolution, vari medlemsländerna uppmanas alt ställafinansiella medel eller livsmedel till WFP:sförfogande för atl användas lillkatastrofinsatser i . Måletsattes vid en reserv på spannmål. Det internationella beredskapslagret (lEFR) upprättades 1976.Sedan 1978 har beredskapslagrel enmera permanent karaktär med årliga påfyllnader. Utfästelserna till lEFR ärfrivilliga. Enskilda länder ålar sig att hålla en viss kvantitet livsmedel i lager som medkort varsel kan användas i kata strofinsatser. uppgick bidragenfrån 17 länder till 592 000 lon livsme- 192 del,vilket motsvarade ett beräknat värde av 124 milj. dollar. av dessa, Prop. 1987/88: 100 bidrag kanaliserades genom WFP. var en av initiativtagarna till lEFR och har stött lagret sedan desstillkomst. Det svenska bidraget utgjordes /87 av 40 000 tonsvenskt vete eller vetemjöl, 3 500 lon matolja, varav matolja somexlrabidrag, samt medel för att täcka fraktkostnader. bidrag ställstill WFP:s förfogande. livsmedelshjälpskonvention (FAC) LivsmedelshjälpskonvenlionenFood Aid Convenlion (FAC) är en del av del gällande internationellaveteavtalet. Konventionen tillkom för alt komplettera detta avtal med ettbidrag till ;livsmedelstrygghel genom en särskild biståndskonventiön med åtaganden omlivsmedelshjälp. Den tidigare överenskommelsen föriängdes iflera omgångar, men har ersatts av konvention som löper . Syftet med konvention är liksom tidigare allbidra till att nå det mål på spannmålsbistånd , somuppställdes av världslivsmedelskonferens. De II medlemmarna,varav EG är en, har åtagit sig alt års konvention levererasammanlagt . De största andelarna faller på ,, , och vilka tillsammans svarar för nära treflärdedelar av de totala åtagandena. har utfäst ell åriigl bidragmotsvarande . Bidragen utgår i form av livsmedelsleveranser, främstspannmål, eller kontantbidrag, omräknade enligt världsmarknadspris.Leveranserna sker som gåva eller med förmånliga lånevillkor, bilateralt ellermultilateralt enligt givarens bestämmande. Det svenska bidraget kanaliseras i sin helhet genomWFP, som även får ett fraklbidrag. DetInternationella veterådets sekretariat och en under konventionen uppr rättadkommitté för livsmedelshjälp är ansvariga för konventionenstillämpning. Alla elva medlemmar/givare ingår i kommittén. 1987/88: loo FN:sflyktingkommissarie inledde sin verksamhet 1951. UNHCR:s uppgift är att gerättsligt skydd och bistånd ål flyktingar och åt människor som befinner sig ien likartad situation. En viktig del av UNHCR:s arbete är inriktat på att genominternationella avtal och nalionell lagstiftning främja flyktingarsrättigheter, samt att övervaka att dessa tillämpas av de enskilda staterna.Enligt FN:s uppgifter finns ca 14-15 miljoner flyktingar varav 2 miljonerunder FN:s hjälporganisations för palestinaflyktingar (UNRWA) mandal. Som en följd av kraftigt ökade flyktingströmmar världenrunt , i synnerhet mellan , har UNHCR:sverksamhet haft en mycket snabb tillväxt och kommit att domineras av storabiståndsprogram. I en akut massflykfingsilualion söker UNHCR i förstahand tillhandahålla hjälp för överlevnad i form av livsmedel, tält och filtar.Hjälpen kan vid behov utvidgas till atl omfatta i första hand bosläder,vattenförsörjning, hälsovård, utbildning samt utrustning för visssjälvförsörjning. Redan på ett tidigt stadium söker UNHCR finna varaktigalösningar för flyktingarna. Frivillig repalriering lill hemlandet är givelvisden bästa lösningen. Alternativt kan lokal integration i regionen ochomplacering i tredje land komma ifråga. Under 1980-talel harflyktingsituationer på många håll kommit att permanentas och därmed tagit ianspråk en stor del av UNHCR:s resurser för bistånd. Förutom sitt reguljäraprogram bislår UNHCR, på generalförsamlingens uppdrag, flyktingar efteråterkomsten lill hemlandet eller hjälper människor som av skilda orsaker ärhemlösa i sitt eget land. UNHCR fortsätter atl bistå ett stort antal hemlösa itorkdrabbade länder bl.a. på och i . UNHCR:sverksamhet granskas av en rådgivande kommitté, den s. k. exekutivkommittén.Kommittén har 41 medlemmar. FN:sflyktingkommissarie är schweizaren . Kommittén sammanträder engång i där flyktingkommissarien har sitt säte. Därutöver ägerinformella möten med den rådgivande kommittén rum . Flyklingkommissariensverksamhet finansieras nästan helt genom frivilliga bidrag. Endast av budgeten finansieras över FN:s reguljära budget. UNHCR:sverksamhet växte explosionsartat under senare delen av Prop. 1987/88: 100 1970-lalet. uppgick totala budgeten försåväl reguljära som särskilda Bil. 5 program till 69 milj. dollar och 1980 lill 497 milj. dollar.1987 års utgifier beräknas till totalt 440 milj. dollar. Den reguljära budgetenför 1988 har av exekutivkommitténfastställts till 377 milj. dollar.Till detta kommer utgifter för de särskilda programmen, för bl. De störstabidragsgivarna 1987, räknat i absoluta tal, är , , , , , och . Räknat per capita är den fjärdestörste bidragsgivaren. Sverigesreguljära bidrag under /87 () uppgick lill 90 milj. kr. Därutöver gavs extrabidrag frän bl.a. anslagsposten Kalastrofer m.m.och anslagsposten Humanitärt bistånd i . reguljära bidrag för /88() uppgår till 110 milj. kr. för palestinafiyktingar (UNRWA) förpalestinaflyktingar började sin verksamhet 1950.UNRWA bistår de flyktingar som lämnade vid staten tillkomst samt de som blev flykfingarefter junikriget . är ca2,1 miljoner palestinier registrerade som flyktingar hos UNRWA. Ungefär en tredjedel av dessa befinner sig i läger iJordanien, , samt i och på . Programmetför palestinaflyktingar omfattar utbildning, hälsovård och livsmedelshjälp.Genom utbildningsprogrammet, vilket omfattar två tredjedelar av budgeten, utbildas drygt 350 000palesfinska barn i 635 skolor. Omkring 10 000 lärare, nästan samtligapalestinska flyktingar, arbetar inom utbildningsprogrammet. UNRWA:schef, med titel generalkommissarie, rapporterar till generalförsamlingen omorganisationens verksamhet. tillträdde italienaren som ny generalkommissarie efter svensken . En rådgivande kommitté bestående avtio medlemmar finns för planering av organisationens verksamhet. 1987års budget uppgick till . införde UNRWA ett nytt budgetsystem med rullandetreårsplanering som innebär att det belopp 195 sombudgeteras är ett absolut minimum för genomförande av planerade Prop.1987/88: 100 insatser. Nedskärningar i denna budget skulle leda till allvarliga konse- Bil. 5kvenserförUNRWA:s program och flyktingarnas undervisning, hälsovård m. m. För1988 förutses en budget pä 216 milj. dollar. De största bidragsgivarna till UNRWA är , EG, Japanoch . Det svenska bidraget för /88 ()uppgick lill 75 milj. kr. Därutöver gavs extra bidrag på totalt 11,5 milj.kr.. FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel () FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel () bildades 1971.Bakgrunden var den kraftiga ökningen av narkotikamissbruk i väriden i slutet av60-talel. Målet för fondens verksamhet är atl angripanarkotikaproblemet genom all minska tillgång och efterfrågan på illegalnarkotika och bekämpa den illegala handeln. De viktigaste arbetsområdena är:kontrollinsatser, bistånd till jordbrukare som frivilligt övergår till attodla annat än narkotikagrödor, behandling, rehabilitering och socialåteranpassning av missbrukare, utbildning och information om de skadligaverkningarna av narkotikamissbruk, utbildning i tillämpning av narkotikalagar,laboratorieutbildning för narkotikaanalyser samt forskning. Fram fill arbetade fonden med s. k.pilotprojekt, som syftade till att tjäna som katalysatorer för framtida projekti större skala. har ambitionsnivån stigit och fonden utarbetar merövergripande landplaner, s. k. masterplans i ett antal länder. Fondens projekt genomförs av UNDP, FN:snarkolikadivision, fackorgan som FAO, WHO, och , av enskildaorganisationer samt av mottagarländerna själva. UNFDAChar ingen styrelse. De största givarländerna, dit hör, samlas årligentillsammans med ledningen för fonden till informella möten för diskussionerkring verksamheten, nya projekt etc. Fonden leds avexekulivdireklören Guiseppedi . Den övergripande kontrollen över ochadministrationen av fonden vilar hos FN:s generalsekreterare. finansieras genom frivilliga bidrag.