prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Förperioden /88 1991/92 bör planeringsramarna för det militära försvaretjusteras med försvarsprisindex 1987 (prop. 1986/87:95, bil. 1, FöU 11, rskr. Försvarsprisindexomfattar fem delindex som mäter prisutvecklingeninom olika utgiftsandelar. Deprocentandelar av totalutgifterna som beräknats för de femutgiftsandelarna mot bakgrund av planeringen för försvarsbeslutsperiodenframgår av följande tabell. Andelarna avses ligga fast underförsvarsbeslulsperioden 1992. Kostnads- Löner Inhemsk Importerad Olje- Övrigt slag Andel 29,0 34,0 9,0 2,5 25,5 Planeringsramenför det militära försvaret har för /89 angetts lill 24 774 milj.kr. i pris-, löne- och växelkursläget . Planeringsramenskall höjas varje budgetår t. o. m. /92 med 200 milj. kr. 1986/87:95, bil. I, FöU 11, rskr. I enlighet medgällande metod för ramberäkning har jag beräknat utgiftsramen för det militära försvaret för /89 enligt vad som i det följande framgår till 26 . i pris-, löne- och växel kurslägel . ----------- ~~------------------------ Prop. Planeringsram (prislage . - Ökade kostnader till följd hävs för vissamyndigheter + . - Ökade kostnader för bygg- - Omföring av kostnader för - Överföring av vissa kostnader för försvarets personalnämnd från anslaget A 1.Försvarsdepar tementet till anslaget . . " Vissa nämnder m. m. inom det militära försvaret + . - Överföring av medel för militära tjänster vid försvarsdepartementet - 100 000-kr. Utgiftsram för /89 (prislägefebruari 1987) . medelprisläget 1988/89 + 1 . I anslutning till ramberäkningen för /89 vill jag anföra följande. Som en följd av den nya ordning om utbyte avmeteorologisk, hydrologisk ochoceanografisk information mellan den civila och militära vädertjänstensom civilministern närmare berör under bil.2 Gemensamma frågor och som jag också behandlar under avsnittetFlygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet bör i regleringsbrevet /89 den militäraplaneringsramen jiisteras med hänsyn lill de omfördelade kostnaderna. Detta kommerinte att leda till en ökad belastningför statsbudgeten. Utgiftsramen för /89 utgör tillikaplaneringsram uttryckt i pris-, löne- och växelkurslägetfebruari 1987. Planeringsramen för de fyra budgetåren 1988/89, 1989/90,1990/91och 1991/ 92 i prisläget framgår av följande tabell. Budgetär 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92Milj. 26 147 26 356 26 565 26 774 Jag förordardessutom att regeringen i likhet med föregående år begär bemyndiganden avriksdagen atl - justera utgiftsramen med hänsyn tillprisutvecklingen enligt försvarsprisindex 1987, - justerade beställningsbemyndiganden som har lämnats med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex efter , 30 - justerautgiftsramen för det militära försvaret för /89 Prop.1987/88:100 på grund av över- eller underutnyttjande av ramen för budgetåret 1987/88 samt medgeöverskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden om beredskapsbudgeten för totalförsvaret sätts i kraft, dvs. vidkrigsfara eller krig. Bemyndigan det omfattar också beredskapsåtgärder i andra situationer än direkt krigsfara eller krig. Här avses sådanaåtgärder som alt värnpliktiga av beredskapsskäl kallas in tillkrigsförbandsövhing eller beredskapsöv ning eller att andra särskilda åtgärder måste vidtas av samma skäl. Jag hemställer atl regeringenföreslär att 1. fastställa planeringsramen, tillikautgiftsramen, fördel militära försvaretför /89 till 26 . i prisläget februari1987, 2. fastställa planeringsramen för det militära försvaret för perioden1989/90 - 1991/92 i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för /89 med hänsyn tillprisutvecklingen r efter enligt försvarsprisindex 1987, 4. bemyndiga regeringen attjustera lämnade beställningsbemyndiganden enligt nettoprisindex, 5. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramen för det militäraförsvaret för /89 på grund av över- eller underutnyttjande avutgiftsramen för /88, 6. bemyndiga regeringen att under /89 medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs av bered skapsskäl, 7.3.4 Inriktningen av huvudprogrammen försvarsbeslut innefattarnödvändigheten äv en långsiktig för ändring av arméns krigsorganisation, utbildning och fredsorganisation. Jag förutsätter alt underiag för beslut härom kommer att föreligga när överbefälhavaren har redovisat sina förslag. De av över befälhavaren nu föreslagna åtgärderna kommer att ytterligare begränsa den operativa effekten hos infanteribrigaderna av typ IB 66 M och av en stor del av lokalförsvaret. Enligt min mening är dock detta i rådande läge nödvändigt eftersom arméns grundutbildning och materielanskaffning behöver ges något ökade resurser. Dessutom har överbefälhavarens för slag ett klart samband med det förväntade resultatet från pågående ut redningar om en ändrad organisation. Nedgången i den operativa för- 31 mågan under de närmaste årenkommer dock fortfarande vara möjlig att Prop. 1987/88:100 återta, om detsenare skulle visa sig att vissa brigader av typ IB 66 M bör behållas. Nuföreslagna åtgärder innebär sålunda inle i sig att infanteribrigader typ 66 Mutgår ur krigsorganisationen. Däremot kommer denna förbandstyps förmåga altlösa krigsuppgifter alt minska ytterligare. 1 avvaktan på ett beslut om den framlida inriktningenanser jag att arméstridskrafterna i huvudsak skall utvecklas i enlighet med vadsom angavs försvarsbeslut. Sålunda bör främst nivån pä grundutbildningenhöjas under början av försvarsbeslulsperioden, medan de större systemmässigaförbättringarna inom utbildningsområdet för armén inte kan börja alt genomförasförrän mot slutet av perioden. Under den därpå följande femårsperiodenprioriteras materielförnyelsen i en moderniserad struktur och organisationsamtidigt som utbildningen i ett nytt system får fullt genomslag. För att de prioriterade brigaderna skall få erforderligkvalitet får ambitionerna minskas för andra brigader ochvid lo-kalförsvarsförbanden. Repelitionsutbildningen för de viktigaste förbandenskall säkerställas. Till dess alt armén har fått en ny balanseradkrigsorganisation får förutsättas atl den kompletterande utbildningen eftermobilisering behöver ökas vid ett antal krigsförband. Arméförbandens materiel får förnyas i en långsammaretakt än vad som förutsattes försvarsbeslut. För alt skapa utrymmeför utvecklingsobjekt inför arméns förnyelse har anskaffningenav luftvärn med medellång räckvidd uppskjutits. Robotsystem 70 i mörkerversionbeställs i reducerat antal. Enligt min uppfattning innebär den föreslagnainriktningen för armén i första hand ökad satsningpå de prioriterade förbanden och grundutbildningen samt åtgärder för alltillgodose behoven av personal. Ienlighet med försvarsbeslut tillförsmarinslridskrafterna rela tivt betydande resurser . I förhällande till försvarsbeslutet förordar emellertid överbefälhavaren i sinprogramplan för perioden /89 1991/92 viss omplanering. Härvid ges materielanskaffning en mindre resurser än vad som tidigare planerats lill förmån för ledning och förbandsverksamhel. Detta på grund av att del inom marinen har varit nödvändigt all förstärka förbandsbudgetarna. Trots detta förutsät ter planen en låg ambition för repetitionsutbildning och underhåll av, materiel. Det har emellertid enligt överbefälhavaren inte varit möjligt att omfördela ytterligare resurser från materielanskaffningen. Möjligheter na lill differentiering av vissa syslem m. m. vad avser materiell tillgänglighet och utbildningsnivå skall prövas. Kvalitetsförbättringen av ubålsskyddet har prioriterats i tiden. Del är bl. a. som en följd härav inte möjligt att tidigarelägga anskaffningen av Ubåt 90. Materielförnyel sen i marinen kan inte lill alla delar genomföras i den takt som försvars- 32 kommittén förutsatt. För egen del har jagför närvarande inte anledning att ifrågasätta föreslagen planering i dessa delar. Mot bakgrund av den rapport somöverbefälhavaren har lämnat avse- Prop. 1987/88:100 ende incidenter underandra och tredje kvartalen 1987 har dock regeringen uppdragit åtöverbefälhavaren alt redovisa underlag bl. a. som grund för inriktningen av denfortsatta uppbyggnaden av ubåtsskyddet. Enligt programplanen finns inom marinen på lång sikt ettomfattande behov av att ersätta utgående enheter. Enligt chefen för marinenär det inle möjligt att i ett längre perspektiv omsätta alla nuvarande förband, om deekonomiska ramarna för huvudprogrammet ges en i huvudsak rak förlängning.Överbefälhavaren konstaterar att slora förändringar skett inom marinensplanering sedan förra årets programplan. Orsakerna härtill liksom långsiktigaekonomiska m. fi. konsekvenser härav har ej till fullo klarlagts. Överbefälhavaren avser därför underkommande budgetår fördjupa granskningen av planeringen inom marinen i syfteatt närmare klarlägga i vilkentakt försvarsbeslut kan genomföras. Liksom inom armén kommerdärvid en reduktion av marinens organisation alt prövas. För egen del anser jag att de begränsningar iverksamheten som tidigare genomförts och som också genomförs innevarandebudgetår kan medföra negativa återverkningar för krigsförbanden. Jagbedömer att marinens planering är osäker och delar överbefälhavarensuppfattning alt organisationen bör prövas i nästa års planering. Jag utgårdärvid från atl inriktningen försvarsbeslut ligger fast. Överbefälhavaren anmäler i sinprogramplan för perioden /89 1991/92 att det även inom fiygvapnel finnsobalanser. En sådan är personalsituationen.Vakanslägel lill följd av de senasteårens stora avgångar har bl. a. medfört besvärande luckor ikrigsorganisationen och att övningar och repelilionsulbildning inte kunnatinplaneras i erforderlig omfattning. Jag utgår från atl den utökaderekryteringen samt de särskilda löneavtal som slutits för fiygande personal och tekniker kommer alt ge ett godtagbart personalläge ikrigsorganisationen och förutsättningar för erforderliga övningar ochrepetitionsutbildning. Bas-systemet börockså med nu inplanerade åtgärder få en acceptabel kvantitativ ochkvalitativ nivå under första delen av 1990-lalel. Överbefälhavaren pekar också på osäkerheter förvissa materielobjekt. Fördyringar för den tvåsitsiga versionen av fiygplan JAS39 (JAS 39 B) samt av de framtida stridslednings- och radiosystemen (StrilC90 resp. RAS 90) har inte kunnat accepteras i planeringen. Andra lösningarövervägs därför när det gäller denframtida fiygutbildningen liksom krav och teknisk ambitionsnivå för StrilC 90 och RAS 90. Utbyggnaden av det nya stridsledningssystemethar senarelagls något. Härtill kommer osäkerheter om kostnaderna för attutveckla den nya radarjaktroboten 71 A. Jag konstaterarall de relativt sett betydande förstärkningar av fiyg- stridskraflerna som förutsätts i 1987 årsförsvarsbeslut i allt väsentligt har inplanerats. Sålunda finns program samt medel avdelade för en förbätt rad jaktrobotbeväpning och motmedelskapacitet för såväl system JA 37 33 som JAS 39. Pä motsvarande sätt förstärks systemet AJ 37 med en mo- 3 1987/88. dern sjömålsrobot och enförbättrad attackrobot. Detta leder, tillsam- Prop. 1987/88:100 mans med deålgärder som kommer alt vidtas för att utveckla stril- och bassystemen, till ensuccessivt ökad kapacitet för luftförsvars- och at-lackfunkiionerna. Jag kan tills vidare acceptera denna planering och avser att ge anvisningarom särskild uppföljning av det nya radarjaktrobotprojektet. Jag återkommer idet följande med en särskild redogörelse om . Överbefälhavarenhar, i enlighet med försvarsutskottets belänkande (FöU 1986/87:11), prövatmöjligheterna att modifiera fier fiygplan J 35 än vad som tidigare beslutalsoch föreslår au samtliga byggs om till den s. k. J-versionen. Detta innebär enutökning med tolv fiygplan i förhållande till förutvarande inriktning. Enligtöverbefälhavaren skapar en sådan åtgärd handlingsfrihet att på 1990-talelorganisera ytterligare en jaktdivision. Enligt minmening kan den av överbefälhavaren inom den givna ramen föreslagnaomfördelningen för modifiering av ytterligare tolv fiygplan J 35 godtas med hänsyn till den möjlighet tillhandlingsfrihet som delta ger. Jag utgår emellertid från atl en sådanmodifiering grundas på en helhetssyn på organisation, materiel, behov avutbildning och anläggningar samt därav föranledda resursanspråk. Jagförutsätter vidare att erforderligt underlag för beslul om krigsorganisationensutveckling föreligger års försvarsbeslut. Vidare måste då ocksåfinnas underlag för ställningstaganden om den framtida jaktrobotbeväpningen, iförsta hand för JAS 39. Detoperativa ledningssystemet skall successivt utvecklas i enlighet med vadjag anmälde i propositionen 1986/87:95. Detta beslutades också av (FöU:l 1, rskr. Överbefälhavarenhar i linje härmed i sin programplan för perioden1988/89 1991/92 inplaneral medel bl.a. för att effektiviseraunderrättelsetjänsten och för alt förbättra försvarets telenät. Härutöverfortsätter utbyggnaden av vissa nya ledningsplatser. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om inriktningen av huvudprogrammen. Jagkan tills vidare i huvudsak godta deav överbefälhavaren i programplanen för /89 framfördaplaneringsförutsättningarna för krigsorganisationen. Krigsorganisationenbör enligt min mening utvecklas kvantitativt en ligt följande tabell. Beträffande utvecklingen av främst arméns krigsor ganisation avser jag återkomma under /89. Hål 1991/92 Inriktning 1996/97 Ubåtsflottiljer (motsv.) -Handlingsfrihet finnsatt öka till 4 resp. 3. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle (7//ta del av vad jag har anfört omkrigsorganisationens långsiktiga utveckling. I enlighet medriksdagens beslul (prop.1981/82:102bil. 2, FöU 18, rskr. 374) om riktlinjer för utveckling ochanskaffning av JAS-systemel skall regeringen ärligen orientera omläget inom . Grunden för JAS-projektels värdering ärriksdagsbeslutet (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr. 271) om riktlinjer för fram . 1propositionen (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) om totalförsvaretsfortsatta utveckling redovisades läget inom . Överbefälhavarenhar därefter med underlag från chefen för fiygvapnel och försvaretsmaterielverk lämnat rapport till regeringen om lägel inom förliden fram fill . 7.3.6.1Teknisk värdering av projektet 1överbefälhavarens rapport ingår lekniska värdering avprojektet. Av denna framgår att fiygplanets specificerade fiyg- lekniska prestanda i alltväsentligt bedöms kunna uppnås i seriefiygpla- Prop. 1987/88:100 nen. Dentidigare anmälda förseningen av projektet har inle kunnat alertasutan har ökat ytterligare. Flygulprovningen bedöms kunna inledas först imitten av är 1988. Den fiygutprovning som måste genomföras före leverans avdet första seriefiygplanet bedöms nu inle kunna slutföras före kontrakleradtidpunkt för första serieleverans. Av försvarels materielverks tekniskavärdering framgår alt en senareläggning av första serieleveransen på minst sexmånader bedöms som mycket sannolik. Det är ovisst om deltakommer atl påverka omskolningsplanen. En senareläggning av omskolningeninnebär att den operativa effekten av JAS-syslemet kan komma alt försenas. Flygplanets konfiguration har i allt väsentligt nu fastlagts och markut-provning har påbörjats meddet första provfiygplanel. Detta provfiyg-plan visades för allmänheten förförsta gången . Förseningen av den första fiygningen berorfrämst på återstående arbete med styrsystemet där större delen av ettomfattande verifieringsprogram återstår innanfiygutprovningen kan börja. Även andra delsystem har försenats men i mindregrad än styrsystemet. Arbetet med motorn (RM 12) fortlöper men vissa problemkvarstår att lösa. Motorn bedöms kunna godkännas för fiygning.Arbetet med atl omkonstruera efterbrännkammaren för alt ge specificerade prestandapågår i . Nio motorer provkörs i och . Jag konstaterar att i tekniska avseendenutvecklas mot den avsedda nivån. Det har inte framkommit någonting under utvecklingensom visaratt specificerade prestanda i stort inlekommer att kunna uppnås. De sedan föregående år ökade resurserna för atl återtaförseningarna har inte gett förväntat resultat. Jag konstaterar att industrininom väsentliga områden har underskattat arbetsvolymen för projektet vilket medfört ökade kostnader (IG JAS). Ettmycket pressat utprovningsprogram skall nu genomföras fram lill dessserieleveranserna enligt kontraktet skall börja. Tidpunkten för leverans avoperativt användbara fiygplan kan komma atl förskjutas och då i så fall försenatidpunkten för krigsorganisationen av JAS-divisioner. Jag vill bestämtunderstryka alt induslrin i samverkan med myndigheterna måste pröva varjemöjlig åtgärd för att förhindra ytterligare förseningar och så långt möjligtåterta förlorad tid. För fiygplanets vapenprogram har redovisats olika alternativ. Jag räknar med attbeslut om den fortsatta inriktningen för vissa av fiygplanets vapenprogram kanfattas . 7.3.6.2De ekonomiska förutsättningarna för projektet I enlighet med beslut (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr. 271) är planeringsramen för projektet fram lill i prisläget . följer sam ma regler för priskompensalion som övrig materiel inom försvarsmak ten. beslul (prop. 1983/84:112,FöU 20, rskr. 348) under vå ren 1984 om det militära försvarets fortsatta utveckling m. m. förbäUringar för JAS-projektetfrämst avseende ett nytt priskompensa- Prop. tionssystem som tar hänsyn tillförsvarskostnadernas ullandsberoende. Försvarsbeslutet harytterligare förbättrat priskompensalionssy- slemet och tillförde JAS-projektetdärutöver ytlerligare 1,8 miljarder kronor 1997för komplettering av molmedelssysle- met samt för en eventuell utökningav antalet fiygplan efter 1992 års JAS-projektelsplaneringsram för budgetåren 1982/83 1999/00 var riksdagsbeslut i prislägel 25,7 miljarderkronor. riksdagsbeslut innebar för altplaneringsramen skulle minskas med 800 milj.kr. De i överbefälhavarens rapportredovisade kostnaderna utgår fortfarande från den högre planeringsramen från1982 års försvarsbeslut. Av överbefälhavarens rapport i oktober 1987framgår vidare atl resterande planeringsram för JAS-projektet exkl.prisreserver enligt gällande beräkningsmetoder uppgår till i prisläget februari 1987.Kostnaderna för , reducerade med 800 milj. kr. från 1983 årsriksdagsbeslut, beräknas under motsvarande liduppgå till i prisläget . Överbefälhavarenhar tidigare anmält att en reducering till 1983års nivå inte bör göras nu utan bör anstå till dess ökad säkerhet erhålls i projektet. Detta har accepterats avriksdagen. Överbefälhavarenkonstaterar atl medelsförbrukningen i projektet i stort följer uppgjorda planer. Förseningarna och osäkerheter beträffan de motorkosinaderna medför dock enligt överbefälhavaren att priset för delserie tvä (flygplan 31 140) är osäkert. Som en följd av detta anser ' överbefälhavaren att ökade reserverkan behöva skapas. Vidare konstateraröverbefälhavaren att den tvåsitsiga versionen av JAS (JAS 39B) tills vidare har utgått ur planeringen av kostnadsskäl.Tidskrilisk verksamhet för JAS 39B genomförs dock pä låg nivå för atlmöjliggöra alt även 398 kan värderas i ettkommande val av utbildningssystem. Slutligt val kommer att ske före . Jag konstateraratt följer de kostnadsramar som förutsattes i grundbeslutet förtyparbetet och för de första 30 flygplanen. För delserie två och vissa vapensystem kan ännu intepriset säkert fastställas. Eventuella prisökningar i framtidabeställningar kommer att täckas inom projektets ram. Jagkonstaterar även atl återstående planeringsram och beräknade kostnader förprojektet nu i det närmaste stämmer överens. är har de olikaindexuppräkningarna redovisat slora skillnader mellan ram och kostnader. En överensstämmelse mellan ram ochkostnader är viktig pä längsikt och bör eftersträvas. Förändringar av planeringsramen och kostnadernaredovisas till regeringen av försvarets myndigheter i samband med de ärligaredovisningarna av . Därmed kan en jämförelse ske med deursprungliga JAS-kostnaderna. Jag villunderstryka att J kostnader fortsätter alt minska i jämförelse med föregående år främst genom attnedgången pä den ameri- kanska dollarn sänker projektels totalkostnad. Samtidigtanmäler över- Prop. 1987/88:100 befälhavaren att osäkerheten ökar om detslutliga priset på delserie två. Det krävs enligt min uppfattning en noggrannuppföljning av projektets ekonomi så aUbalansen inom projektet bibehålls mellan olika delsystem. 7.3.6.3 Vissa industripolitiskaaspekter på projektet I samband med att JAS-kontraktet slöts (IG JAS) vissa utfästelser beträffandesysselsäuningsskapande åtgärder och teknologiöverföring som skulle genomförasunder en femårsperiod, samt industriellt samarbete mellan deras utländskaunderleverantörer och svensk industri i vissa fall ända fram . Jag har av chefenför industridepartementet erfarit att han från IG JAS har erhållit en rapport om hittillsuppnådda resultat. Fram tillmiUen av utlovade IG JAS drygt 800 nya arbetstillfällen, varav minst 100 i . När perioden vartillända har närmare I 200 nya arbetstillfällen skapats. Av dessa är drygt 140hänföriiga lill . Härutöver tillkommer drygt 50arbetstillfällen vid en ny vindrutefabrik i . Alla fyra IGJAS-företagen har uppfyllt sina individuella utfästelser. Utfästelsernainnebar också att IG JAS i samverkan med styrelsen för teknisk utveckling ochIngenjörsvetenskapsakademien utifrån JAS-programmelskulle utarbeta och genomföra ett kunskapsprogramför teknologiöverföring till svensk industri och utbildningsväsende.Programmet har bestått av s. k. temadagar kring specificerade teknikområden, till vilkaen bred krets av representanter för svensk industri har inbjudits. Totalt har tio sådana temadagargenomförts, vilket är två mer än som ursprungligen utlovats. Vidare hari samarbete med utländska underleverantörer anordnats utställningar, seminarieroch forskningsbesök. En utvärdering som inom ramenför samarbetet har genomfört av temadagarna har visat ett tillfredsställanderesultat. För fortsattuppföljning av IG JAS induslripolitiska utfästelser inrättades vidindustridepartementet en särskild arbetsgrupp vilken konstaterar aU IG JAS på alla punkter har infriat sina åtaganden beträffandebåde sysselsättning och teknologiöverföring. Hitfills hardrygt 20 utländska underleverantörer åtagit sig industriell samverkan med svensk industri t. o. m. år 1990för ca 2 600 milj. kr. och totaltfram om drygt 5 150milj. Av dessa har enligt IG JAS till mitten av 1 750 milj. kr. uppfyllts genom beställningar eller motsvarandeUll svensk industri. Den särskildaarbetsgruppen konstaterar aU de hittillsvarande resultaten av industriellsamverkan mellan IG JAS utländska leverantörer och svensk industri kan ansesmotsvara förväntningarna. Vid en jämförelse mellan de enskilda utländskaleverantörerna framgår det dock att resultaten är ojämnt fördelade. Hemställan Prop.1987/88:100 Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört omJAS-projektet. Iförsvarsbeslutspropositionen redovisade jag relalivt utförligt vissa frågorrörande den anställda personalen. Jag framhöll bl. a. att del är nödvändigt alti högre grad än tidigare uppmärksamma personalfrågorna när det gäller attutforma det framtida försvaret men också att personalfrågorna kommit iförgrunden på ett annat sätt . Vad jag dåanförde gäller fortfarande. Jag kommer därför här endast att belysa den nuaktuella planeringens konsekvenser för de anställda, redovisa det långsikligabehovet av anställda, något beröra styrmetoderna beträffande personalvolymensaml slutligen ta upp vissa åtgärder för all täcka personalbehoven. Den planeradeverksamheten kommer att medföra en fortsatt hög belastning pä personalen. För vissa kan den komma all öka. Beredskapsnivåninom såväl operativ ledning som försvarsgrenarna kräver en långsiktigareplanering av arbetstiden och atl ledighet läggs ut inte bara utan sprids under en större del av året.Detta är för övrigt inte unikt förförsvaret utan tillämpas inom alla sektorer där man har krav på ständigbemanning.