prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — En viktiguppgift för statskontoret anser jag vara atl aktivt stödja myndigheter istrategi- och planarbetet. Jagvill dessutom framhålla alt regeringen har behov av ett kompelens-stöd dels ifrågor som spänner över hela förvaltningen t. ex. omprövnings- arbetet, dels vidbedömningar av enskilda myndigheters ADB-investering- Prop. 1987/88:95 ar.Jag anser all statskontoret till regeringen bör yttra sig över ADB-inve- Bilaga 1 sleringar innan myndigheternas verksamheter behandlas i budgetprocesseninom regeringen samt i övrigt i informeUa former stödja med sakkun- . Dessutombör statskontoret till regeringen redovisa en sammanfattad bedömningav teknikutveckling och ADB-användningen i statsförvaltningen. Delta bör sessom en vidareutveckUng av den årliga rapporten om användningen av ADB istatsförvaltningen som publiceras i anslutning alt budgetproposiUonenlämnas till . Statskontoret bör därigenom tidigt särskiltuppmärksamma regeringen på strategiskt vikliga investeringar som bör följassärskilt noga. 6 Standardisering och normering av utrustning och program Standardiseringbedrivs i internationella och nationella i (SIS) är ett sådant organ. Standardiseringsarbetetutmynnar i beslut om en standard dvs. en dokumenterad enhetlig utformning aven produkt, metod eller liknande. Genom atl branschorganisationer, företag,myndigheter m. fl. beslutar om atl standarder skall ingå i deras regler ellernormer för verksamheten kommer standarder till användning. Medspeciell inriktning på statsförvaltningen bedriver statskontoret nor-meringsarbetepå ADB-området som utgår från arbetet i olika standärdise-ringsorgan. Verketfastställer och meddelar tekniska normer för statsförvaltningens ADB-användning.Dessa är enbart rådgivande. Dessutom ger statskontoret ut en skriftserie. Statskontorethar i en promemoria (dnr 661/87-5) redovisat sina insatser för atlöka den lekniska normeringen i statsförvaltningen och lämnat förslag denfortsatta inriktningen av verkets standardiseringsarbete. Synpunkter pårapporten har inhämtats från standardiseringsrådet och metodrådet som är knutnatill statskontoret och som består av representanter för statliga myndigheter,kommuner och landsting. Statskontoretbedriver också teknikupphandling av programvara. I anslagsframställningen förreservationsanslaget har statskontoret redovisat hur tidigare anvisade medelför teknikupphandling av gemensamma programvaror använts. 4 1987/88. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 Min bedömning:Teknisk normering inom ADB-området i statsförvaltningen bör ges ökad vikt.Arbetet bör utgå från det internationella och europeiskastandardiseringsarbetet. Skälenför min bedömning: Teknisk normering innebär i detta sammanhang alt ADB-verksamhetenanpassas standards där sådana föreligger. Delfinns två huvudsakliga skäl för teknisk normering på ADB-området. Del enaskälet är strävanden alt öka effektiviteten, det andra är EFTA:s och EG:sarbete med att avlägsna handelshinder. Normering på strategiska områden gerfördelar både . Kostnaderna för datautrustning ochdalaprogram kan pressas genom ett samlat agerande för gemensamma krav gentemot datorieverantörer.Detta gör del också möjligt atl påverka produktutvecklingen av sådanprogramvara som är anpassad till särskilda behov. Normermedger också ett bättre utnyttjande av de investeringar som successivt görs.Program som utvecklas kan användas av flera även om maskinutrustningen behöverbytas ut. Likaså underlättas information från ett ADB-system ett annat. Normeringenbidrar till att styra den ADB-tekniska utvecklingen mot en ökad generellanvändbarhet för utrustning och program. Därmed åstadkoms minskadeutbildningskostnader samt en bättre hushåUning med de resurser som finns förutveckling av ADB-verksamheten och den ADB-kompetens som byggts upp. HänvisningUll standard har fått en ökad tyngd genom EG:s arbete med all avlägsna tekniskahandelshinder. Man har försökt begränsa omfattningen av de regler som anges ilagstiftningen till vissa väsentliga säkerhetskrav medan de tekniskaspecifikationerna för produkterna skall anges i standarder som utarbetas av deeuropeiska slandardiseringsorganen. är medlem i dessa genom SIS. EFTAhar i likhet med EG slutit ramavtal med de europeiska standardiseringsorganensom anger bl. a. legala och ekonomiska grunder för särskildastandardiseringsuppdrag. I kommer europeiska, istället förnationella standarder, att gälla vid all statlig upphandling. Dessa europeiskastandarder är i regel baserade på internaUonella standarder. Även Sverigekommer att beröras eftersom EFTA har antagit liknande rekommendationer som EG. EFTAhar antagit all internationella och europeiska standarder på dala- ochtelekommunikationsområdet skall tillämpas vid statlig upphandling. En rimligbedömning är därför atl europeiska datorleverantörer i allt större utsträckningkommer att ulveckla sina produkter i enlighet med de nya europeiska standardersom successivt fastställs. Avgörandesteg mot en ökad normering har tagils inom statsförvaltningen och istatsförvaltningens relation till andra delar av samhället genom atl göra detlokala datorstödet och kommunikationen mellan olika utrustningar meraenhetligt. Vad jag därvid framförallt avser är de ställningstaganden som gjortsom atl statsförvaltningen skall ansluta sig till principen om s. k. öppnasystem, dvs alt ADB-syslem även inom statsförvaltningen skall Prop.1987/88:95 vara uppbyggda på ett sådant sätt att man kan fritt välja utrustningoch Bilaga 1 program från olika tillverkare men ändå överföra data mellanolika datorer (Open Syslems Interconneclion, OSI). Förutomdatakommunikalionsområdel, som jag återkommer till, är den småskaliga ADB-miljönett område jag särskilt vill framhålla när del gäller normeringsarbelet. Persondatorerär redan tillfredsställande standardiserade. För de lite störte datorernaavsedda för flera användare har olika leverantörer vanligtvis erbjudit ochlevererat skilda tekniska lösningar till statsförvaltningen. finnsemellertid goda förutsättningar för standardisering mellan dessa. Tolvstörre europeiska och amerikanska datorieverantörer (, Digital Equipmenl,, , , , Nixdorf, , , , SUNoch ) har tillsammans bundit sig för att stödja en slandardiseringsinriklningsom går under beteckningen X/OPEN. Denna standardisering ger även fristående programulvecklingsförelagförutsättningar alt utveckla program för en bred marknad. De program somutvecklas skall kunna användas på samtliga leverantörers utmstning. Utan attbehöva byta programvara skall kunden kunna välja mellan tolv leverantörersmaskinutrustning. Enligtmin mening är detta ett myckel intressant perspektiv. Efter vad jag erfaritsatsar engelsk statsförvaltning på denna inriktning liksom EG:s administration.Åven den amerikanska federala förvaltningen driver delar av detta hårt.Statskontoret liksom del svenska försvaret uppmärksammade tidigt dennautveckling. Jaganser mot bakgrund av det ovannämnda atl det är angeläget alt normeringsarbeletpå delta sätt ges ökad vikt. Huvudinriktningen bör vara att arbetet skallansluta till europeiskt och internationellt standardiserings-arbete. Detta skernormalt genom att använda svenska standarder eftersom praktiskt laget allaeuropeiska och internationella standarder fastställs som svenska standarder. Ansvaretför normeringsarbelet bör ligga på statskontoret. Statskontoret bör verka föratt normer i form av officiella standarder i så stor utsträckning som möjligtanvänds vid upphandling, underhåll, vidareutveckling och drift. Del är viktigt atlförståelsen för normer stärks genom ett nära och aktivt samarbete mellanstatskontoret och användarmyndighetema. Motbakgrund av vad jag nu har sagt om normeringsarbelet avser jag att återkommaUll regeringen med ett förslag att uppdra åt statskontoret atl i samråd med RRVoch kommerskollejgium utreda behovet av normer på ADB-området förstatsförvaltningen. I uppdraget bör ingå att utifrån bedömningen omkonsekvenser för statsförvaltningen och för intressenter utanförstatsförvaltningen lämna förslag till regeringen om form för och innehåll i normeringsverksamheten.Några särskilda medel för detta har inte beräknats. 6.3Utveckling av gemensam programvara Prop.1987/88:95 Bilaga 1 Minbedömning: Teknikupphandling av programvaror för statsförvaltningen bör kunnagenomföras när dessa inte slutgiltigt kan erhållas på marknaden. Statskontoretbör ges ett fortsatt ansvar för denna kompletterande upphandling. Därfackansvarig myndighel finns bör behovsidentifieringen och upphandlingen ske isamråd med denna. Medel för dettabör tills vidare anvisas på det centrala reservationsanslaget för anskaffningav ADB-utmslning. Skälenför min bedömning: I statsförvaltningen använder myndigheter tillämpningsprogrami huvudsak två typer. Den ena typen stödjer, för en myndighel, specifikarutiner t. ex. kontroll av deklaraUoner inom ellerutbetalningar av studiemedel vid centrala . Den andra typenstödjer för flera myndigheter gemensam eller likartad verksamhet t. ex. diarieföringoch biblioteksadministration. När jag nu fortsättningsvis behandlar utvecklingav gemensam programvara är det den senare typen jag avser. Utbudetav för statsförvaltningen ändamålsenliga programvaror för småskalig ADB-teknikoch då särskilt s. k. basdatorer har varit begränsat. Denna tendens kommer atl ytterligare förstärkas och ge ett likabrett utbud som det som gäller inom persondatorom-rådet. En faktor sombegränsar tillgången är att programvamtUlverkningen i mycket stor utsträckningsker utomlands och därför inte i alla avseenden motsvarar svenska krav och änmindre de specifikt statliga. bedrivs verksamhet som måste beakta speciella krav och ärspecifik till sin natur. Jag tänker då dels på offenUighel och sekretess, delspå handläggningsrutiner, remissförfaranden m. m. Utgångspunkten vidteknikupphandlingen av programvara har varit just att stimulera företag tillalt tillgodose statsförvaltningens krav på produkter. Erfarenheterna är överlaggoda. Enligtmin bedömning är det angeläget att gmndprincipen bör vara att omfattandeprogramvaruutveckling så långt möjligt skall ske på den privata marknaden.Endast när detta visar sig inte fungera inom ett enskUl område bör man inomstatsförvaltningen fortsätta arbetet med programvaruutveckling genomteknikupphandling. Inriktningen i dessa begränsade fall bör vara all ta framprogramvaror för specifikt staUiga behov, som förbättrar internadministrationeninom myndigheter dvs. styrning och uppföljning, ärendehandläggning, ekonomi-och personaladministration m. m. Teknikupphandling bör användas endast när programvamleverantörerinle Ullgodoser statsförvaltningens behov på ett kostnadseffeklivt sätt. Pro-gramvamutvecklingenbör omfatta hela den småskaliga ADB-tekniken dvs. även persondatorlösningar somalternativ eller komplement. Statskontoret bör även fortsättningsvis svara fördenna begränsade teknikupphandling. Behovsidentifiering och upphandling börbedrivas i samråd med berörd fackmyndighet där sådan finns. bör ske i samverkan medriksrevisionsverket och statens löne- och pensionsverk. Medel för delta böranvisas på det centrala reservationsanslaget B2. Anskaffning av ADB-utmstning,under trettonde huvudtiteln, enligt samma principer som . Jag återkommer imedelsfrågan när jag redovisar anslagsbehovet. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 6.4 Standardisering av datakommunikation Min bedömning: KostnadseffekUvalösningar för förvaltningsmyndighetens datakommunikaUon bör eftersträvas.Statskontoret bör ges i uppdrag alt utreda vilka fömtsättningar som finns förhur de statliga myndigheternas datakommunikaUon skaU tillgodoses i framtidenpå ett tekniskt och ekonomiskt fördelaktigt sätt. Statskontoretsförslag: En fördjupad studie av dalakommunikationslösningar förstatsförvaltningen bör göras. Remissinstanserna:Merparten av de myndigheter och organisationer som lämnat synpunkter har tiUstyrkten fördjupad studie. Skälenför min bedömning: En rad olika system för datakommunikaUon har byggts upp inomstatsförvaltningen. Atl de har utformats på oHka sätt har sin grund imyndigheternas krav samt i de olika fömtsättningar och möjligheter som den vidbeslutstidpunkten Ullgängliga tekniken erbjudit. Till följd härav användermyndigheterna sig av oHka och leverantörsknutna principer för sin datakommunikation.De olika lösningarna har dock det gemensamt att de bygger på hyrda förbindelsertillhandahållna av eller på att allmänna tjänster fördatakommunikation utnyttjas. Behoven av telekommunikation ökar i takt med denallt störte spridningen och decentraliseringen av datoranvändningen. Dettaställer krav på en samordnad syn på den framtida utbyggnaden av datakommunikaUonsåväl inom statsförvaltningen som mellan statsförvaltningen och andrasamhällssektorer. I1987 års budgetproposition (prop. 1986/87:100, bilaga 15, FiU 15, rskr. 196)framhölls att en samordnad syn på utbyggnaden av kommunikation inom och mellanmyndigheter är av strategisk betydelse. Den offentliga förvaltningen bör stödjadet standardiseringsarbele som strävar mol s. k. öppna syslem (OSI). Statskontoret har mol bakgmndav det ovannämnda genomfört en förstudie om förutsättningarna för ettgemensamt dalakommunikationsnät för statsförvaltningen. Enligt statskontoretkan en gemensam kommunikationslösning för statsförvaltningen som bygger påstandardiserade principer ge möjlighet avsevärda kostnadsbesparingar. Enannan effekt är alt mindre myndigheter inte kommer alt behöva egenspecialistkompetens i datakommunikalionsfrågor. Den största vinslenbedömer statskontoret vara en effektiv kommunikation mellan myndigheter samlmellan förvaltningen och dess omgivning. Statskontoret bör därförgöra en fördjupad studie av statsförvaltningens nuvarande och förväntade behovav datakommunikationstjänsler samt en bedömning av vilkakommunikationslösningar som bäst tillgodoser behoven. En möjlighet är allutnyttja aUmänna datakommunikationsnät, en annan möjlighet är attutnyttja ett eller flera "privata" nät. Det är angelägel all nogavärdera för- och nackdelar med olika alternativ. Det är också önskvärt att idetta sammanhang få en bedömning av vilken roll dala- och videotjänster viasatellit kan komma att ha i ett långsiktigare perspekUv. Enligt vad jag erfaritär sådana möjligheter realiserbara genom den av och finansierade TeleX-salelliten. Jagavser all återkomma till regeringen med ett förslag om uppdrag statskontoret.Några särskilda medel för delta har inte beräknats. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 7 Samverkan mellan stat, kommun och landsting kringanvändningen av informationsteknologi 7.1 Former för samverkan Min bedömning:Samverkan inom offentlig sektor på den administrativa utvecklingens ochinformationsteknologins område kan leda till ökad effektivitet. Statskontoretbör ges i uppdrag att utreda fömlsätlningarna för en ökad samverkan. Skälenför min bedömning: Statliga organ slår i flera avseenden inför samma utvecklingsom primärkommuner och landsting på informationsteknologins område. Alla delarav den offenUiga sektorn genomför också ett likartat förnyelsearbete vad gällerledningen av verksamheten och formerna för dennas bedrivande. Jag tänker då bl.a. på strävandena all decentralisera och delegera ansvar samt förbättraservicen och öka effektiviteten. I stor utsträckning gäller dessutom sammaeller likartade regler och villkor i övrigt för statliga och kommunala organ.Det borde därför ligga väsentliga fördelar i att etablera ett närmare samarbetei frågor rörande informationsteknologin och de delar av den administrativautvecklingen som har starka samband med denna teknologi. Ett sådant samarbetemellan stat, primärkommun och landsting har redan inletts inom ramen förstatskontorets verksamhet. I det melodråd, som inrättats för statskontoretsarbete med alt ge råd och stöd till myndigheterna i ADB- och andraadministrativa utvecklingsfrågor, ingår bl. a. representanter förprimärkommunerna och landstingen samt de fackliga organisaUonerna. Metodrådetskall medverka till att fånga upp och värdera behov av insatser av normgivandeoch stödjande natur samt medverka till att planera och organiserastatskontorets arbete i dessa delar. Statskontoret svarar för berednings- ochsekretariatsfunktionerna ål metodrådet. Jag kommer senare att lämna förslagangående metodrådet. Påsamma sätt ingår representanter för primärkommunema och landstingen i delsäkerhetsråd som statskontoret inrättade när verket fickett samordningsansvar för säkerhels- och sårbarhetsfrågor på ADB-området inomden civila statsförvaltningen. I säkerhetsrådet finns även överstyrelsen för civilberedskap företrädd. Ytterligaresamarbete på ADB-säkerhetsområdet mellan staten, kommunerna, landstingen ochnäringslivet sker inom ramen för samrådsgmppen för samhäUels säkerhet inomdataområdet som är knuten till . Det finns enligt min meningdärför goda förutsättningar för bättre samordning på ADB-säkerhetsområdetmellan den statliga sektom och övriga sektorer. Jaghar vidare erfarit atl samarbete pågår mellan statskontoret. Svenska kommunförbundetoch i syfte alt ta fram gemensamma avtal och praktiskvägledning för upphandling av ADB-syslem, ADB-utrustning, ADB-ljänster m. m.Också i andra ADB- och administrativa utvecklingsfrågor pågår liknandediskussioner om erfarenhetsutbyte och samverkan. Enligtmin mening bör samverkan av här berört slag sUmuleras och vidgas. Fördelarnamed samverkan är flera. Insatser av stödjande och kompetenshöjande natur kommertill störte nytta. Möjligheterna att dra lärdom av gjorda erfarenheter ökar.Samverkan i frågor avseende upphandling av syslem, utrustning och tjänster på ADB-områdetbör kunna leda UU kostnadsminskningar. Likaså bör samverkan i form av gemensammakrav på standarder och normer för ADB-utrustning och i andra avseenden på siktge ekonomiska vinster. Ytterligareett område där fördelar kan stå att vinna är utbildning. Användning av ADB-syslemoch de förändringar som sådan användning för med sig skapar stora behov avsåväl grundläggande som mer specialiserad utbildning. Möjligheter till samverkanpå detta område bör därför övervägas. Jagavser därför all återkomma till regeringen med ett uppdrag UU statskontoret atti samverkan med och utredaförutsättningarna för en ökad samverkan meUan primärkommuner, landsting ochstat på informationsteknologins och den administrativa utvecklingens område.Utredningsarbetet skall i första hand inriktas på all belysa inom vilka områdendet finns behov av och fördelar med en ökad samverkan. Åven möjligheterna tillsamverkan med verksamheter utanför den offentliga sektorn bör belysas. Del böräven övervägas i vilka former en ökad samverkan kan ske. En utgångspunkt bördärvid självfallet vara all de närmare formerna för samverkan måste grundas på enöverenskommelse mellan de berörda parterna. Jag räknar med all ett sådantarbete kan leda besparingar. Några särskilda medel för delta har inteberäknats. 1987/88:95 Bilaga 1 7.2Försök i vissa regioner Min bedömning: Regionalaförsök med samverkan mellan offentliga organ kring serviceutvecklingen ochanvändningen av informationsteknologi bör uppmärksammas. Skälenför min bedömning: Erfarenheterna i näringslivet och förvaltning- Prop.1987/88:95 en visar allmänt att försöksanvändning i tidiga skeden,demonstrationsan- Bilaga 1 läggningar och provverksamhet är av storbetydelse för alt nya användare skall kunna bedöma och ta till sig nya ADB-lösningar.Sådana försök och demonstraUoner bör ses som komplement till utredningar ochmer formella investeringsunderlag. Utvecklingenoch införandet av ADB-system kommer att kräva betydande resurser. ADB-systemenkommer att spridas till en allt störte gmpp med användare, som deblir mer komplicerade. De gmndläggande administrativa rutinerna är redanutvecklade. Här finns erfarenheter. De administrativa system som står på turför de kommande 5-7 åren avser UU övervägande del handläggarstöd, beslutsstöd,intern- och externkom-munikalion, uppföljning,, service till medborgare m. m.På dessa områden behövs fler erfarenheter. Jaghar erfarit alt i olika regioner i landet har initiativ tagils till värdefull UtveckHng,ofta med okonventionella och lovande ansatser. I det följandeskall jag lämna en redogörelse för ett par sådana projekt. Sedan1985 har försöksverksamhet inom landskapsinformationsområdet bedrivits i Nortbottenslän. Länels kommuner, , . öch lantmäterietbildade då en gemensam land-skapsinformaUonscentral. Där bedrivs bl. a. utveckUngsarbeteför alt bygga upp en regional informalionsmodell för beslul i demarkanvändningsfrågor som handläggs inom enheter,och kommuner. Program- och metodutveckling församutnyttjande av olika myndigheters dalabaser sker också. Sedanår 1986 har ett projekt som gäller informationsförsöijning bedrivits i Västernortlandslän. Syftet med projektverksamheten är att förslärka samverkan mellanlänsorganen samt försörja kommuner och medborgare med samhällsinformation. Vidlänsstyrelsen har databaser byggts upp bl. a. för miljödata och näringslivsinformation.Vidare har ett servicekontor i kommun.Syftet är atl ge information om samlade verksam- .het till kommunen och aUmänhelen. Detta innebär atl uppbyggnaden av ett regionaltinformationsnät har påbörjats. Härnösandskommun och har ingått bland de offentliga organsom gjort speciella servicesatsningar. och försäkringskassani har arbetat med servicefrågorna inom ramen för de satsningar somgjorts inom arbetsmarknads-och riksförsäkringsverken, vUka också ingår bland demyndighetei- som valls ut som intensivmyndigheter. Ettsamarbete kring gemensamma utvecklingsfrågor har också inletts mellan deoffentliga organen i Härnösandsområdet. Som ett led i detta samarbete planerasett gemensamt projekt inom offentlig sektor ().Projektet syftar till att pröva hur användning av informationsteknologi kanbidra till bättre tillgänglighet och kvalitet på den offentliga sektornsservice till medborgarna. EnHglvad jag erfarit har fömtom kommunen och samtliga störte regionala statliga myndigheter i länet förklarat sig beredda atl stödja 56 ochmedverka i de satsningar på serviceförbättringar genom användning av Prop.1987/88:95 informationsteknologi som planeras i MISO-projektel i Västernortlands Bilaga 1 län. Stöd ges också av och liksomav statskontoret och . Jagfinner det angeläget atl uppmärksamma delta förnyelsearbete eftersom del utgårfrån en helhetssyn på medborgarnas behov av service och sker i samverkan mellande olika organen inom offentlig sektor. Projektet bör enligt min bedömningkunna ge erfarenheter av allmänt intresse för del fortsalla förnyelsearbetetinom den offentliga sektorn. i bör därför fåsärskilda medel för viss utredningsverksamhet, samt för utvärdering och dokumentaUonav erfarenheter. Medlen bör fördelas mellan insatser i de projekt jag nu nämnt.Medel från anslaget C 8. Bidrag till vissa utvecklingsåtgärder, under trettondehuvudtiteln, bör tas i anspråk för detta. Jagvill i delta sammanhang erinra om atl på regeringens uppdraghar utrett fömtsättningarna för att bygga upp ett regionaU leknikstödcentmm iSundsvall. och har därefter etablerat sig iSundsvall för atl kunna ge regionen utvecklings- och driftstöd. Enligt minbedömning bör verksamheten i kunna utvecklas vidare, inte minst medhänsyn till alt det finns stora och ADB-intensiva myndigheter i regionen. a. gälla utveckling av informationssystem för myndigheter iSundsvallsområdet, men även för regionala organ i övriga delar av landet. Detkan också gälla utveckling av programvara för bmk i bl. a. småskalig miljö. Ettannat led i all stödja utvecklingen i Sundsvallsområdet är regeringens förslagi budgetpropositionen (1987/88:100, bilaga 10) atl lokalisera en systemvetenskapliglinje till högskolan i /. Utbildningen inleds frän och medhösten 1988. Därmed har regionen erhållit ett kvalitativt stöd till denomfattande dalaverksamheten i och i länet i övrigt. diskuteras utvecklingsarbete av en delvis annan karaktär än det iVästernortlands län. Exempelvis har och i tagitiniUativ till atl förbereda en kommunikationslösning i länet som genom insatserfrån bl. a. skulle knyta samman , kommuner, statligamyndigheter och småföretag i ett digitaliserat kommunikationsnät.