prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Datainspektionen har hemställt att inspektionensutgiftsram exklusive ' pris-och löneomräkning beslutas bli . Enrad åtgärder har vidtagits för att förverkliga de mål som har satts upp iverksamhetsplanen och man har kommit en god bit på väg. Det är bra. En heldel arbete återstår emellertid. Jag förutsätter att inspektionen med all kraftarbetar för att de uppsatta målen kan fullföljas enligt den beslutade planen. Inte /87 nådde inspektionen full kostnadstäck-' ning. Den under sammabudgetår genomförda informationskampanjen om licensskyldigheten gav emellertidett stort tillskott av licenser. En under /87 planerad höjningav datainspektionens avgifter kunde på grund av det allmänna prisstoppet integenomföras. Jag avser emellertid att föreslå regeringen en höjning avlicensavgiften, som har varit oförändrad sedan den infördes den 1 juli 1982.Jag räknar med att inspektionen skall ges möjlighet att nedsätta avgiften när särskilda skäl föreligger, t.ex. när det rör sigom en ideell förening med ringa ekonomisk omslutning. Jag föreslår attdatainspektionen /89 undantas frän en tillämpning av detfastlagda huvudförslaget. Genom avgiftshöjningen, ytterligare effektiviseringav verksamheten och en fortlöpande information om licensskyldighet är det minförhoppning att inspektionens inkomster och utgifter helt skall balanseravarandra /89. Med deändringar och förstärkningar av redovisningsrutinerna som inspektionen planeraranser jag att inspektionens programindelning under /89 kan slopas. Jag avser att senare begära enredogö- ; relse för de erfarenheter som vunnits av den nya ordningen. Datainspektionenhar begärt att tjänsterna som chef för inspektionens två sakenheter skall vara avdelningschefer. Jag anser mig inte kunna biträda detta förslag. Jag har därvid beaktat att de två byråchefstjänster na redan omfattas av chefslöneavtalet och därigenom redan har den särställning inspektionen önskar. Jag har tagit hänsyn till ökade kostnader för inspektionen till följd av avvecklingenav tjänstebrevsrätten fr.o.m. . För driftkostnader förett utökat ADB-stöd har jag för /89 beräknat avseende avgifter .till statskontoret. Den totala investeringskostnadenunder samma budgetår för ADB-utrustningen är 2 milj. kr. Investeringskostnadenbelastar anslag under . Medhänvisning till vad jag har anförtoch till sammanställningen hem- Bil. 4 ställerjag alt regeringen föreslår att tillDatainspektionen för /89 anvisa ett förslagsanslag om . 1986/87 Utgift 7 921 029 1987/88 Anslag 7 775 0001988/89 Förslag 7 528 000 () har tilluppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olika områden avsamhällsverksamheten samt att verka för en samordning av samhällets ochenskildas insatser mot brott. BRÅ leds av en styrelse. Hos rådet finns ettkansli, som förestås av en kanslichef. Inom kansliet finns enutredningsenhet och en forskningsenhet. Till rådet är knutna en vetenskapliggrupp samt ett varierande antal arbetsgrupper. 1987/88 Beräknadändring 1988/89 (därav lönekostnader) (5 087 000) 1- 404 000) Pris- och löneomräkning m.m. . En tjänst som handläggare yrkas för informationsverksamheten(-. Forsknings- och utvärderingsprojektet om ekonomisk brottslighetberäknas bli slutfört under innevarande budgetår. Anslaget har därförreducerats med . Regeringen uppdrog i oktober 1986åt en särskild utredare att se över BRÅ:s verksamhet. Utredaren överlämnade iapril 1987 delbetänkandet (Ds Ju 1987:6) BRÅ:s uppgifter och ledning. 1 dettalämnas förslag beträffande BRÅ:s uppgifter och ställning, styrelsenssammansättning samt styrelsens och kanslichefens uppgifter. Utredaren kommersenare att lämna ytterligare förslag som Prop. 1987/88:100 berör BRÅ:sfunktion och arbetssätt saml frågor om budgetprocessen Bil. Översynen beräknas vara avslutad . Regeringen har på grundval avutredningsförslaget och i enlighet med riktlinjerna iverksledningspropositionen (prop. 1986/87:99), beslutat att antalet ledamöter i skall minskas fråntidigare minst sexton till högst tio. En planenlig real minskning av utgifterna med 1,bör genomföras enligt det treåriga huvudförslag som fastlades /87. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader för /89anvisa ett förslagsanslag om . G 4.Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader 1986/87 Utgift 3 706 430 ' Reservation 37955 1987/88 Anslag 3 841 000 1988/89 Förslag 3 980 000 Från anslagetbetalas kostnader för utrednings- och utvecklingsarbete samt för information. För nästa budgetär bör anslaget förasupp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för /89anvisa ett reservationsanslag om . 1986/87 Utgift 1 696 770 1987/88 Anslag 2 756 0001988/89 Förslag 2 857 000 Bokföringsnämndenhar till uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagensbokföring och offentliga redovisning. Nämnden består av en ordförandeoch nio andra ledamöter. För varje 1 H annan ledamot än ordförandenfinns en ersättare. finns ett Prop. 1987/88:100 kansli med en chef . 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) (1 315 000) (+ 85 000) anslag harunder ökats för att möjliggöra nämndens ändradearbetsinriklning och en utveckling av nya arbetsformer. Innan denna förnyelseav nämndens hela verksamhet kunnat slutföras och utvärderas har nämnden inteansett det realistiskt och meningsfullt attredovisa något huvudförslag och inte heller effekterna av ett sådantförslag. Nämndensordförande avled /87. Den vakans som uppstod innan en nyordförande förordnades har verkat hämmande på nämndens verksamhet . har nämnden avgivit 25 uttalanden om godredovisningssed. Flera av uttalandena har gjorts efter begäran av domstolareller andra myndigheter. Nämnden har besvarat ett antal remisser och diskuteratfiera långsiktiga projekt av vilka några bedöms kunna avslutas . Bokföringsnämndenhar i en bok sammanställt sina hittillspublicerade och ännu gällande rekommendationer och uttalanden. Nämnden planerar att genomföra en satsning på informationtill sådana som startar ' nya rörelser. Denna satsningkan senare komma att kräva en förstärkning av nämndens resurser. tilldelades /88, delvis genom omprioriteringar inom justitiedepartementetsverksamhetsområde; ca 1 milj. kr. Den förnyelse avnämndens verksamhet som dessa resurser var avsedda att säkerställa har kommitigång. Att i detta läge tillämpa huvudförslaget på bokföringsnämnden bedömerjag som olämpligt. Nämnden bör därför undantas från huvudförslaget. Medhänvisning lill sammanställningenhemställer jag all regeringen föreslår att tillÄo4/o'w;5«äw/7slagsanslag om . : Förvaltningskostnader Prop. 1986/87Utgift 2 726 375 '': ' 1987/88Anslag 2 818 000 1988/89 Förslag 3 107 000 Brottsskadenämndenhar till uppgift att pröva ärenden enligt brottsskadelagen (1978:413) omersättning för skador på grund av brott. Nämnden består av en ordförande, tvåvice ordförande och tre andra ledamöter. Nämnden biträds av ett kansli. 1987/88 Beräknad ändring1988/89 (därav lönekostnader) (1 796 000) (+ 126 000) Anslag /89 . Nämnden anser sig inte ifortsättningen kunna bedriva sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt omhuvudförslaget tillämpas. Pris- och löneomräkning m.m. . Regeringen har uppdragit åt ensärskild utredare att se över brottsskadelagen (1978:413) i syfte attförbättra möjligheterna för brottsoffer att få brottsskadeersättning. Utredarenöverlämnade betänkandet (DsJu 1987:1)Översyn av brottsskadelagen. Betänkandet har remissbehandlats.Förslag på grundval av betänkandet utarbetas inom . Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsskadenämnden: Förvaltningskostnader för /89 anvisaett förslagsanslag om . G 7.Brottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott Från anslagetbetalas ersättning ay statsmedel enligt brottsskadelagen Prop. 1987/88:100 (1978:413) för skador på grund av brott. yrkar enhöjning av anslaget med . I enlighet med vad jag har anförtunder avsnittet Åtgärder mot brott beträffande jourverksamhet till förmån.förbrottsoffer m.m. har jag under anslagetberäknat medel för stöd lill sådan och liknande verksamhet. Med hänsyn tillutgiftsnivån under /87 anser jag atl , anslagsbeloppet för nästabudgetår bör vara oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott för /89 anvisa ettförslagsanslag om . Från anslagetbetalas kostnaderna för bl.a. tryckning av Svensk för-' faitningssamling. Med hänsyn till den beräknadeanslagsbelastningen under /88 bör anslaget uppgå till 7 260 000kr. under näsla budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSvensk författningssamling för /89 anvisa ettförslagsanslag om . Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område 1986/87 Utgift 197 446 Reservation 144 270 1987/88 Anslag 50 000 1988/89 Förslag 50000 Från anslaget betalasbidrag till avförvaltningsrättsliga publikationer. Nämnden skall enligt sin instruktion(1946:412) främja tillkomsten av vägledande litteratur på förvaltningsrättensområde. Statens inkomster av verk, som har utarbetats eller ul-getts med bidragfrån detta anslag, avräknas från anslaget. Nämnden förutgivande av förvaltningsrättsliga publikationer beräknar medelsbehovet till70 . Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av nämndens verksamhet bör anslagsbeloppet under nästa budgetårvara oförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område /89 anvisa ett reservationsanslag om . Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. 1986/87 Utgift 1 940 936 1987/88 Anslag 2 400 000 1988/89 Förslag 2400 000 Från anslaget utgår bidrag till för den intellektu ella äganderätten, till internationella institutet i för unifieringav privaträtten och till permanenta byrån för för interna tionell privaträtt. Från anslaget betalas även kostnader med 123 anledning av FN:s konvention omavskaffande av rasdiskriminering. Frånanslaget utgår vidare medel till bidrag till kostnaderna Bil. 4 förNordiska samarbetsrådet för kriminologi samt medel till ett svenskt bidrag till det i . Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår varaoförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. för budgetåret1988/89 anvisa ett förslagsanslag om . Stöd till politiska partier 1986/87 Utgift 95 472 850 1987/88 Anslag 110 500 000(1) 1988/89 Förslag 110 500 000 (l)Kompletteringsprop. 10 000 000kr. Medelstilldelning sker enligt lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiskapartier. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStöd till politiska partier för /89 anvisa ett förslagsanslagom . Från anslagetbetalas statsverkets del av kostnaderna för valsedlar, valkuvert och andravaltillbehör samt betalas ersättning till vissa myndigheter och verk förbiträde i samband med allmänna val. ,som är central valmyndighet, föreslår att anslaget för /89 tas upp med . Beloppet avser kostnaderför j allmänna val. Jag biträder riksskatteverketsförslag. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna val för /89 anvisa ett förslagsanslag om 108 904 000kr. Statistiskauppgifter jämte kommentarer om brottsutvecklingen samt om verksamheten inompolisen, åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna och kriminalvården m.m. Detantal brott mot som har kommit till polisens kännedom har ökat . År 1977uppgick antalet brott mot till drygt 716 000 medan antalet uppgick till drygt 960 OOO, d.v.s. en ökning med 34 procentunder tioårsperioden. Antalet anmälda brott mot annan lagstiftning harockså ökat under större delen av . Av brotten mot annan lagstiftningsvarar trafik- och narkotikabrotten för cirka fyra femtedelar . 1987(1) (1) Värdena för 1987har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Brott motbrottsbalken har ökat med i genomsnitt 3,5procent per är medan brott mot annan lagstiftning ökat med omkring 2,5 procentper år. För antalet registrerade brott mot lagstiftning utanför brottsbalkenkan myckel starka variationer iakttas mellan olika år. Dengenomsnittliga årliga förändringen i antalet anmälda brott mot brottsbalkenunder perioden - 1986 resp 1982 - 1986 är därav inbrott i vind, 1987/88:100 Bil.4 Forskningsenheteninom brottsförebyggande rådet (BRÅ) har utarbetat en rapport överbrottsutvecklingen (BRÅ forskning 1987:5). I denna rapport ges bl.a, en översikt över utvecklingen i frågaom olika brott som har kommit lill polisens kännedom. Rapporten innehållerdäremot inte några prognoser över antalet brott som kan väntas komma tillpolisens kännedom . Hänsyn har tagits till dennarapport i den följande redogörelsen. Planerings- ochbudgetsekretariatet inom följer utvecklingstendensernavad gäller brottmälsprocessen i vid mening. Härvid studeras uppgifter ibroltsanmälan, åtalsbeslut, dom och beslut om intagning i anstalt ikriminalvården. Resultaten av dessa studier har beaktats i framställningen. I del följandekommenteras utvecklingen för olika grupper av brott, bl.a. brottsbalksbrott ochnarkotikabrott. I tabeller redovisas uppgifter om brott anmälda och . Siffrorna för perioden - 1986är tagna direkt ur (SCB:s) definitivaårsstatistik. De siffror som anges för är preliminära beräkningar sombygger på statistik för tiden . 1987(1) (1) Värdena för 1987har beräknats på grundval av utvecklingen 126 Begreppet våldsbrott används häri en vid bemärkelse. Till våldsbrott Prop. 1987/88:100 räknas som i denofficiella statistiken brott mot livoch hälsa saml andra Bil. 4 gärningar som innebär direkt fara förindividen. I dessa brott inräknas, förutom fullbordade gärningar, även försökoch förberedelser. Våldsbrottenhar uppvisat en relativt jämn ökningstakt . År 1986utgjorde dessa nära en tiondel av de registrerade brottsbalksbrotlen. Antalet rån utgör knappt en halvprocent av samtliga anmälda brottsbalksbrott.Hitintills har antalet legat kring 3 500. Drygt 85 procentav rånen är riktade mot privatpersoner. Galurån är den dominerande formen avrån. Andelen rån med skjutvapen har legal på under desenaste tio åren. Bank- och postrånen är få i förhållande tillövriga rån. var dessa 172, inbegripet försök och förberedelse. De förorsakar ofta mycket stora förluster och är allvarligaeftersom de ofta begås med hjälp av skjutvapen. ' Antalet misshandelsbrott har ökatunder . uppgår den genomsnittliga ökningen till . finns det skäl att tro att ökningen av de registrerade misshandelsbrotteninte motsvaras av reella ökningar. En del av ökningenanser BRÅ bero på att kravet på angivelse för att åklagare skall kunnaåtala misshandel på enskilt område slopades den . Antalet fall avmisshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annat sättkänt den som utförde misshandeln har också ökat kraftigt . registrerades cirka 10 000misshandels-' brott av detta slag. Det är en ökning med 313 ()jämfört med året innan. 537 av de cirka 10 000misshandelsbrotten avser grov misshandel. Detta är en ökning med 50 () jämfört med föregående år. Antalet fallav misshandel utomhus där gärningsmannen är okänd för offret är högst istorstadsregionerna , och . 1987(1) 1987/88:100 Bil.4 (1) Värdena för 1987har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Tillgreppsbrotlenutgör av samtliga polisanmälda brottsbalksbrott. Förutom de itabellen redovisade brottsgrupperna ingår enmängd olika former av stöldbrott sominte rubriceras som inbrott, t.ex. snatteri. Inbrottenuppgår till ungefär en sjättedel avsamtliga registrerade brottsbalksbrott. Förutom villa- och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källareingår i här redovisade siffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolorm.m. Antaletinbrotlsstölder uppvisar stora svängningar men har legat på en nivårunt 140 000. var antaletanmälda inbrottsstölder drygt 150 000. Förär 1987 pekar de preliminärasiffrorna på att antalet inbrottstölder åter kommer att ligga på en nivå runt140 000. Enligt enrapport av kriminologen och docenten , framtagen och publiceradav försäkringsbolaget , som ett led i bolagets skadeförebyggandeverksamhet, svarar av landets män för avbostadsinbrotten. I rapporten framhålls vidare att av landets mänsvarar för av alla bostadsinbrott och två tiondels promille avlandets män svarar för av alla bostadsinbrott. I rapporten angesvidare att en liten mycket aktiv grupp på500 personer står för ungefär 10 O00avde23 000 anmälda inbrotten ibostäder 1986. Särskiltom motorfordonstillgrepp - Prop.1987/88:100 Flertalet motorfordonstillgreppavser fullföljt tillgrepp av personbilar Bil. 4 eller försök härtill. Under år 1986anmäldes cirka 67 000 motorfordonstillgrepp, vilket visar på en kraftig ökning() jämfört med . Antaletmotorfordonstillgrepp har tidigare legat på en nivå strax under 50 000. Antalet tillgreppräknat per 10 000 registrerade motorfordon sjönk något under de förstaåren av 1980-talel, men ökade . . Enligt den nyssnämnda rapporten av svarar en mycket liten grupp personerför de fiesta bilstölderna liksom för de fiesta stölderna ur bilar. 1987(1)102 044 18 191 ' ' (1) Värdena för1987 har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m. Avbedrägeribrotten svarar checkbedrägerierna jdag för . Särskiltintresse tilldrar sig bedrägerier som begås med hjälp av konto och kreditkort.Från och med år 1979 särredovisas dessa i statistiken. Dessa bedrägeribrotttredubblades och utgör numera den största enskilda gruppen bland bedrägeribrotten (). Antaletkredit- och kontokortsbedrägerier är 22 051. Det är en liten minskningjämfört med föregående är. 9 1987/88. 1987(1) 1987/88:100 Bil. (1) Värdena för1987 har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m. Till övrigabrottsbalksbrott räknas förutom skadegörelsebrott ett stort antal olika grupper av brottsliga beteenden sominte faller inom någon av de tidigare berörda kategorierna. Antaletskadegörelsebrott har hitintills uppvisat en tilltagandeökningstakt. En mycket stor andel av dem som döms för skadegörelsebrott ärtonåringar. avskadegörelsebrotten avser skadegörelse pä motorfordon. Drygt 15procent av de registrerade skadegörelsebrotten drabbar stat, landsting ochkommuner. Denna form av skadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. 1987(1] (1) Värdet har beräknats på gi Tabellen avser brott mot narkotikastraffiagen(1968:64), narkotikaför- Prop. 1987/88:100 ordningen (1962:704) ochnarkotikabrott enligt varusmugglingslagen Bil. 4 (1960:418). Antaletanmälda narkotikabrott har legat på en relativt stabil nivå under hela1970-talet. ökade antalet anmälda brott kraftigt. Enligt BRÅ tycksriksåklagarens nya anvisningar för användning av åtals-underlåtelser vidnarkotikabrott samt den ökade serieuppklaringen (antal brott per misstänkt)vara de faktorer som spelat en avgörande roll för denna ökning. En annanförklaring till ökningen är troligenpolisens insatser mot den s.k. gatulangningen . Under 1986har antalet registrerade narkotikabrott åter ökat efter att ha minskat underåren 1983 - 1985. I BRÅ:s rapport menar man att den faktiskanarkotikabrottsligheten inte har undergått några större förändringar under1980-talet. Den nedgång iantalet registrerade narkotikabrott som har skett () motsvaras inte av en lika kraftig minskning avantalet för narkotikabrott dömda personer (). Vidare har dengenomsnittliga fängelsetiden räknat i månader för varje dömd person ökat. Närdet gäller den ekonomiska brottsligheten föreligger inte någon statistik.För närvarande pågår utvärdering av de åtgärder som föranletts aveko-kommissionens arbete. Regeringen har bl.a. givit ett uppdrag till BRÅ att utvärdera effekterna av vissa åtgärdermot ekonomisk brottslighet. En första delrapport återfinns i rapportenKampen mot eko-brotten, del I Polisen (BRÅ forskning 1986:3). 2Verksamheten inom polisen, åklagarna, de allmänna domstolarna ochkriminalvården I det följande redovisas vissasiffror avseende verksamhet och arbetsbelastning inom rättsväsendet.Uppgifterna härrör i huvudsak från de analyser som regelbundet görs ijustitiedepartementet. Siffrorna tas därvid i storutsträckning från rättsväsendets informationssystem (RI). Vissa siffrorär tagna direkt ur myndigheternas anslagsframställningar. Arbetet inom de olika myndigheterna inomrättsväsendet hänger mycket intimt samman. I huvudsak går kedjan frånpolis, via åklagare och domstolar till kriminalvård. Antalet brott som anmäls till polisen är drygt 1 milj. . Den siffran omfattarinte brott för vilka polisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Antaletsådana förelägganden utgjorde drygt 180 1986. Endast en del av de brott som anmäls tillpolisen upp. I av fallen kan en misstänkt person knytas tillbrottet. Andelen uppklarade brott varierar med olika brottstyper. Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet. För misshandel och andra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall tilldrygt , medan av inbrottsstölderna upp. Ungefär vart fjärde rån och tre 131 av fyra bedrägeribrott bliruppklarade. I deltasammanhang bör framhållas aU antalet uppklarade brotts- Prop. 1987/88:100 balksbrolt har ökat från drygt 160 1974.tillöver 240 000 är 1986. 4 Antalet uppklarade brott motsåväl som specialstraffrättslig lagstiftning har ökat från runt250 000 lill nära 360 000. Det äralltså en ökning med . Åklagarna fattar beslul om åtalmot ungefär 80 000 personer . Till detta kommer knappt 85 000personer för vilka åklagare meddelar strafförelägganden. Åklagarna beslutar omåtalsunderlåtelser i cirka 22 000 fall perår. Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 52 000 . Allmän domstol dömer cirka 16 000personer till frihetsberövande påföljd, varav knappttvå tredjedelar omfattar högst . Antaletpersoner som döms till böter ärknappt 30 000. Andelen frihetsstraff varierar starkt mellan olikabrottstyper. Vid rattfylleri ådöms fängelse i närmare tre fall av fyra. Förrån och grovt rån samt misshandel ådömsfängelse i två fall av tre. För grovt narkotikabrott döms till frihetsberövande påföljd i närmare 95procent av fallen. 1986 var dengenomsnittliga längden av ådömda frihetsstraff i första . instans omkring femmånader. Variationerna är dock avsevärda mellan olika slag av brott. För grovtnarkotikabrott ligger t.ex. genomsnittet på drygt tre är och för narkotikabrotti övrigt på omkring . För rån och grovt rån är motsvarande siffranästan , för grov misshan del , samt förrattfylleri drygt en månad. Brottsutredningoch lagföring tar vanligen . I följande tabell visasandelen dömda personer som efter brott dömts inom ett visst tidsintervall.Uppgifterna avser . Indelningen i brottsgrupper är densamma som harredovisats i tidigare tabeller. Genomsnittstidenfrån det att ett brott har begåtts till dess att dom har avkunnats har inte märkbartförändrats för någon av de redovisadebrottsgrupperna utom för narkotikabrott. Andelen personer som döms förnarkotikabrott från det att brottetbegicks, har ökat från 19.86. Andelenpersoner som dömts först efter narkotikabrottet har rnins-kat från 11procent 1982 1986. Inom de trestorstadsområdena har andelen personer som dömts för narkotikabrott inom 100dagar förändrats mellan åren 1982.till 1986 enligt följande. I var andelen 32procent 132 1986, i varandelen 1986 och i var andelen 48procent 1986. För landet i övrigt varmotsvarande procentsiffror för åren 1982 och 1986,43 respektive 49. Somframgåravnämndasiffror visar Malmö-och Göteborgsområdena en mycket gynnsamutveckling. Prop.1987/88:100 Bil. Statistiken över antaletingripanden och utryckningar inom polisväsendetbygger på de s.k. ingripandemeddelandena (IM). Statistiken utgör ett komplementtill siffrorna för antalet anmälda brott när det gäller att bedömaarbetsbelastningen inom polisväsendet, och då främst inomövervakningsverksamheten. IM utfärdas så snart ett polisingripande sker. Hurantalet ingripanden har utvecklats framgår av nedanståendesammanställning. Antal ingripandemeddelanden Antal gripna 226 050 224 857 231 563 216 289195 606 179 877 193 765 Arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna och deallmänna domstolarna påverkas av antalet anmälda brott och andelen därav somklaras upp.