prop · GB03114 · 1987-12-31 00:00:00 — Vid upplösningen av de överskjutande fondmedlen skall kassorna itillämpliga delar följa de föreskrifter som enligt 45 § andra stycket 13 finnsi kassans stadgar om hur det vid kassans upplösning skall förfaras med kassansbehållna tillgångar. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd' dels att13 § skall upphöra att gälla, dels aU 4, 11, 14-16, 18 och 27 §§ skall ha följandelydelse, dels att rubriken närmast före 13 § skall lyda "Ersättningsfidenslängd". Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Kontantarbetsmarknadsstöd vid arbetslöshet tillkommer den som 1. har fyllt , 2. är arbetsför och i övrigtoförhindrad att åtaga sig arbete för arbetsgivares räkning minst tre timmarvarje arbetsdag och i genomsnitt minst , 3. är beredd att antaga erbjudetlämpligt arbete under fid för vilken han icke anmält hinder som kan godtagas, 4. är anmäld som arbetssökande hos denoffentliga arbetsförmedlingen i den ordning som arbetsmarknadsstyrelsenföreskriver, 5. icke kan erhålla lämpligt arbete. Ersättning enligt denna lag lämnas inte till den somdeltar i utbildning om det inte finns särskilda skäl. Närmare föreskrifter omtill- lämpningen av denna bestämmelse meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Företagare anses arbetslös, när hans personliga verksamheti rörelsen har upphört annat än tillfälligt, om icke avsärskilda skäl föreskriver annat. 11 § Kontant arbetsmarknadsstöd ut- Kontantarbetsmarknadsstöd ut går i form av ett för dag beräknat gåri form av ett för dag beräknat belopp. Under en kalendervecka belopp.Under en kalendervecka får summan av antalet ersatta och fårsumman av antalet ersatta och arbetade dagar samt karens- och arbetadedagar samt avslängnings- avstängningsdagar uppgå till högst dagaruppgå till högst fem. 14 §3 Kontantarbetsmarknadsstöd ul- Kontant arbetsmarknadsstöd ut- går under längst /å« det går under längst 150dagar (ersätt-karensvillkoret uppfyllts (ersätt- ningsperiod), om inte annatföljer ningsperiod), om ej annat följer av av 15 § sista stycket. ' Lagen omtryckt 1982:433. Senaste lydelse 1985:503. 'Senaste lydelse 1984:514. ren uppnått innan ersättningsperioden gått till ända, är perioden i stället . Sedan stödtagaren uppnått , är ersättningsperioden . 15 § sista stycket. Har stödtagaren uppnått ålderinnan ersättningsperioden gått till ända, är perioden i stället 300 dagar.Sedan stödtagaren uppnått , är ersättningsperioden . Rätten till kontant arbetsmarknadsstöd upphör vid utgångenav månaden före den under vilken den arbetslöse fyller eller när handessförinnan börjar uppbära hel ålderspension, hel förtidspension eller heltsjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om arbetslöshet upphör innan ersättningsperioden gått till ända, har stödtagaren, om inte annat följer av 16 §, rätt fill kontant arbetsmarknadsstöd under återstående antal dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om han då inte uppfyller arbetsvillkoret. Har ersättningsperioden gått till ända men har stödtagaren inom av uppfyllt arbetsvillkoret, utgår kontant arbetsmarknadsstöd under ytterligare en ersättningsperiod. Den nya ersättningsperioden räknas från inträdel av den arbetslöshet, då stödtagaren senast uppfyllde arbetsvillkoret. Om arbetslöshet upphör innan ersättningsperioden gått tillända, har stödtagaren, om annat ej följer av 16 §, rätt till kontant arbetsmarknadsstödunder återstående antal dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om han dåej uppfyller arbetsvillkoret och karensvillkoret. Har ersättningsperioden gått till ända men har stödtagareninom av uppfyllt arbetsvillkoret, utgår kontantarbetsmarknadsstöd under ytterligare ersättningsperiod. Därvid skall dockkarensvillkoret ånyo uppfyllas. Den nya ersältningsperioden räknas fråninträdet av den arbetslöshet, då stödtagaren senast uppfyllde arbetsvillkoret. För den som regelbundet utför deltidsarbete under tid dåhan i övrigt är arbetslös får, om det finns särskilda skäl, regeringen eller,efter regeringens bestämmande, föreskrivabegränsningar i er-sätlningsrätten. Har ensammanhängande fid av , vari icke inräknas tid som avses i 8 §,förflutit från det stödtagaren senast uppbar kontant arbetsmarknadsstöd,föreligger rätt fill sådant stöd vid därefter inträffad arbetslöshet endast omstödtagaren då uppfyller arbetsvillkoret och karensvillkoret. Har ensammanhängande tid av , / vilken inte inräknas tid som avses i 8 §,förflutit från det stödtagaren senast uppbar kontant arbetsmarknadsstöd,föreligger rätt fill sådant stöd vid därefter inträffad arbetslöshet endast omstödtagaren då uppfyller arbetsvillkoret. "Senaste lydelse 1984:514. Kontant arbetsmarknadsstöd lämnas med per dag. Kontant arbetsmarknadsstöd lämnas med det belopp som regeringenför fastställer om inte annat följer av denna lag. Beloppet utgör 158kronor multiplicerat med det jämförelsetal som fastställs enligt 17 § förstastycket lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Beloppet avrundas tillnärmaste hela krontal. Till den som söker deltidsarbete eller i annat fall ärarbetslös under del av vecka utgår arbetsmarknadsstöd med det antalersättningsdagar s"om följer av en av regeringen fastställd omräkningstabell. Arbete somhar utförts enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare skall jämställas med arbete på heltid. Är det sannolikt att arbete som avses i 26 § skulle ha varat eller mer än fem men eller , utgör avstängningsfiden fem, fio respektive . I avstängningsfiden inräknas endast dagar för vilka karenstid skulle ha tillgodoräknats eller kontant arbetsmarknadsstöd skulle ha utgått, om avslängningen inte hade skett, eller dagar under vilka stödtagaren har utfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får dock inte överstiga 14, 28 respekfive . Är det sannolikt att arbete som avses i 26 § skulle havarat eller mer än fem men eller ,utgör avstängningstiden fem, tio respekfive . / fall somavses i26§ 1 2 utgör dock avstängningstiden tio, 15 respektive 25ersättningsdagar. I avstängningstiden inräknas endast dagar för vilka kontantarbetsmarknadsstöd skulle ha utgått, om avslängningen inte hade skett, ellerdagar under vilka stödtagaren har utfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstidenfår inte överstiga 14, 28 respektive . I fall som avses i 26 §12 gäller i stället att inte får överstiga 28, 42 respektive 70kalenderdagar. Inträffar förhållande som avses i26 §, beräknas ny avstängningstid i enlighet med bestämmelserna i förstastycket, om inte den nya avstängningstiden ryms inom den löpande avstängningstiden. Är detuppenbart att stödtagaren ej vill antaga lämpligt arbete, såsom då stödtagarenvid upprepade tillfällen antingen har avvisat erbjudet sådant arbete ellerlämnat sitt arbete frivilligt ulan gilfig anledning, skall stödtagaren varaavstängd till dess han eller hon utfört förvärvsarbete . Avstängningstiden räknas från den dag då det förhållandesom anges i 26 § inträffat. ' Lydelseenligt lagförslag 2. * Senaste lydelse 1984:514. 2 1987/88. Dennalag träder i kraft . Bestämmelsemai 18 § första stycket tillämpas första gången när det stödbelopp som skallgälla fr.o.m. bestäms. För perioden - den 31december 1989 skall kontant arbetsmarknadsstöd lämnas med per dag. Vidavstängning i fall som avses i 26 § 12 som gmndar sig på en händelse som harinträffat före gäller 27 § i sin äldre lydelse. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 18 febmari 1988 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , S. , , ,, , R. , , , , ,, G. , , Lagrådsremiss med förslag till ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring, m. m. Iårets budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 12) anmälde jag att jag avsågatt senare föreslå regeringen att i särskild propositionförelägga förslag om arbetslöshetsförsäkringens framtida utformning m.m. Jag återkommer till denna fråga. Densvenska arbetsmarknadspolitiken är inriktad på alt stödja och prioriteraaktiva åtgärder som främjar såväl de fördelningspolitiska som de fillväxtpolitiskamålen. Den fulla sysselsättningen är elt av de viktigaste inslagen i regeringensfördelningspolitik. Arbetslöshet är etl ekonomiskt slöseri som befästerorättvisor och som skapar ekonomiska, sociala och mänskliga problem. Ett avarbetsmarknadspolitikens främsta mål är därför att hävda den s. k.arbetslinjen. Denna innebär att arbete eller utbildning skall prioriterasframför passiva åtgärder. Den primära uppgiften för arbetsförmedlingen ärsåledes att så snabbt som möjligt finna sådana lösningar att en sökande kankomma i arbete eller utbildning. Genom alt hävda arbetslinjen stöds ocksånäringslivets expansion och tillväxten i ekonomin. Härigenom öppnas möjligheterför bl. a. gmpper som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden att finnalämplig sysselsättning. Nären person blir arbetslös har hon eller han oftast rätt fill någon form avarbetslöshetsersättning. Målet är atl göra den fid då ersättning betalas ut såkort som möjligt. Arbetsförmedlingen försöker därför att finna bättre alternativsom snabbare kan leda till stabila sysselsältningsförhållanden. Vidvalet av åtgärder för den enskilde skall arbetsförmedlingen i första hand tillgripa platsförmedling. Om det ändå visar sig att detta inte är tillräckligt skall utbildning prioriteras framför sysselsättningsskapande åt gärder. Om inte heller sådana åtgärder, t.ex. beredskapsarbeten och re kryteringsstöd, bedöms lämpliga kvarstår självfallet kontantstödet som in komstkälla i avvaktan på att arbetssökandet skall ge resultat. Detta får emellertid inte resultera i ett endast passivt utgivande av arbetslöshetser sättning utan skall kombineras med ett aktivt arbete för atl så snabbt som möjligt bryta arbetslösheten och förhindra en passiviserande långtidsar- 19 I detta arbete skall intebara arbetsförmedlingen delta utan även den Prop. 1987/88:114 sökande skallgöra intensiva ansträngningar för att lösa sin situation. Även arbetslöshetskassornahar här ett ansvar för att deras arbetslösa medlemmar tar tillvara allamöjligheter atl snabbt återgå i arbete. Kontantstöden får aldrig ses som ett alternafivfill arbetslinjen. De är och får aldrig bli annat än ett tillfälligt stöd somtillgrips när fördjupade ansträngningar måste göras för att finna en akfivlösning. De satsningar som under en följd av år har gjorts inomarbetsmarknadspolitikens ram är ett uttryck för hävdandet av arbetslinjen. förhållande tiU vår omvärld rekordlåga arbetslösheten i visar attdetta är en verksam politik som bör utvecklas ytterligare och fullföljas. Ävenom kontantstödet utgör del lägst prioriterade medlet i denna kedja av åtgärderär det ändå nödvändigt att vi har ett väl fungerande system för arbetslöshetsersättningsom kan utnyttjas då den arbetslöse med hjälp avarbetsförmedlingen söker ett nytt arbete. Det är också viktigt att en rättvisoch rimlig ersättning kan lämnas till den som måste förlila sig på ersättningenför sin försörjning. Densenaste stora reformeringen av kontantstödet skedde vid årsskiftet 1973-74.Arbetslöshetsförsäkringen fick sin nuvarande utformning och det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS) infördes. Därefter har smärre förändringar gjortsinom både arbetslöshetsförsäkringen och KAS. har krav på mergenomgripande förändringar ställts från skilda håll. Utvecklingen påarbetsmarknaden och förändringar inom andra ersättnings- och försäkringssystemhar också visat på etl behov av att se över kontantstödet i olika avseenden. Inovember 1985 fillkallade dåvarande chefen för ,efter bemyndigande av regeringen, en särskild utredare (1985:04) med uppdragatt se över vissa frågor rörande arbetslöshetsersättning (dir. 1985:49 och tilläggsdir.1986:12). Utredaren' antog namnet a-kassekommittén. Utredarens uppdrag harhuvudsakligen varit atl se över frågor rörande dagpenning, finansiering,statsbidrag och medlemsavgifter i arbetslöshetsförsäkringen. Utredaren skullevidare bl. a. beräkna kostnaderna för atl avskaffa karensdagarna och föreslåvilka pensioner som bör påverka rätten till arbetslöshetsersättning. A-kassekommitténhar slutfört sitt arbete och avgivit delbetänkandet (DsA 1987:4)Arbetslöshetsförsäkring - högsta dagpenning och finansiering samt slulbetänkandet(SOU 1987:56) Ekonomiskt stöd lill arbetslösa - översyn av vissa villkor. Yttranden har avgivits av (),(), statskontoret, (),(), . ,(), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO), () och Arbetslöshetskassornassamorganisafion (SO). () och har yttrat sig över vissa punkter i slutbetänkandet. Den I januari 1985infördes elt syslem med statsbidrag till permitterings- Prop. 1987/88:114löneersättning. RRV har på uppdrag av regeringen utvärderat systemet. RRV harredovisat uppdraget i rapporten . Utvärdering av riksrevisionsverketangående permitleringslönesystemel (RRV Dnr 1986:1298). Rapporten har remissbehandlats.Yttranden har avgivils av RFV, AMS, SAF, , ,, Kooperafionens förhandlingsorganisation(KFO), , , Svenska Metallindustriarbetareförbundetoch Svenska Träindustriarbetareförbundel. Sammanfattningarna av a-kassekommilténs betänkanden och RRV:s rapportbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilagorna 13. Sammanställningarav remissyttrandena över a-kassekommilléns betänkanden och RRV:s rapport harupprättats och fmns att tillgå i (dnr A 2995,A4001 och A4878/87). Jagkommer i det följande först att redovisa mina förslag och överväganden i frågaom arbetslöshetsersättningen. Därefter kommer jag att behandla permitteringslöneersättningen. Arbetslöshetsersättningenhar kommit att spela en allt större roll för allt fler människor. Antaletpersoner som får arbetslöshetsersättning har i det närmastefördubblats , från 217000 till 1986.Under samma tid har den utbetalade ersättningen ökat från 1 195,4 milj. kr. fill7 100,7 milj. kr. Statens andel av dessa kostnader var 1085,9 milj. kr. resp.6766,4 milj. kr. Allt fler människor får ersättning från främstarbetslöshetsförsäkringen framför allt på gmnd av att antalet försäkrade harökat och all möjligheterna att få ersättning har förbättrats. Detökade utnyttjandet av arbetslöshetsersättningen och de kraftigt ökadekostnaderna motiverar en översyn av hela finansieringssystemet för främstarbetslöshetsförsäkringen men också av vissa ersättningsvillkor. En fråga somofta har varit föremål för diskussion är nivån på dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen. I motsats fill vad som gäller i många andra socialförsäkringarsker ingen automatisk uppräkning av dagpenningnivån efter något index ellerbasbeloppet. Varje höjning har prövats särskilt. Denna ordning bör ersättas medett system som ger en bättre följsamhet gentemot löneutvecklingen. Jagkommer i det följande att redovisa förslag, fill stor del gmndade pä a-kassekommitténs betänkanden, till ändringar av främst arbetslöshetsför säkringen men också av KAS. Mina förslag omfattar bl. a. ett system för anpassning av den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen till löneutvecklingen. Vidare ett helt nytt finansieringssystem för försäkringen med direktutbetalningar av statsbidrag och enhetligare medlemsavgifter. Systemet har bl. a. den fördelen att kassorna inte längre kommer att behöva bygga upp och hålla fonder. Dessa bör därför utgå ur kassornas 21 ekonomiska system ochlösas upp. Härigenom kan också behovet av Prop. 1987/88:114 höjningar avmedlemsavgifterna begränsas. Minaförslag till ändringar i ersättningsreglerna omfattar bl. a. ett avskaffandeav karensdagarna inom både arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Härigenom uppnåsen bättre överensstämmelse med den allmänna sjukförsäkringen. Dessutomtillgodoses ett krav som har ställts av bl. Flertaletav de förslag som jag kommer att redovisa gmndar sig, som jag har nämnt,pä a-kassekommitténs betänkanden. Mina förslag i dessa delar överensstämmer emellertidinte alltid helt med kommitténs förslag. Under beredningen av kommitténsförslag har diskussioner förts mellan representanter inom ochföreträdare för och fackliga organisationer om främst frågor rörandefinansiering, statsbidrag, medlemsavgifter och arbetslöshetskassornas fonder.Vid dessa diskussioner har man varit överens om att vissa avvikelser ochjusteringar bör göras i förhållande fill kommitténs förslag för att uppnå demål som har legat till grund för kommitténs arbete. A-kassekommitténhar haft elt stort antal frågor alt överväga. I fråga om vissa av dem harkommittén inte funnit skäl att föreslå några ändringar. Det gäller bl. a.ersättningsregler vid säsong- och dellidsarbetslöshet samt åtgärder för attförhindra felaktiga utbetalningar. För egen del är jag inte heller beredd allföreslå några ändringar på dessa punkter. Jag vill erinra om att regeringenunder beslutade om vissa begränsningar av ersällningsrätten isamband med deltidsarbete. Enligtdirektiven skulle kommittén göra en redaktionell översyn av deföreningsrättsliga bestämmelserna i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Ettförslag till lagtext skulle utformas som självständigt reglerar dessa frågor utanhänvisning till annan lagstiftning. Kommittén har emellertid funnit att ensådan lagtext skulle bli sa omfattande att fördelarna med en självständigreglering inte uppväger nackdelarna med en så tyngande lagtext. Kommittén hardärför avstått från att redovisa ett lagförslag. I stället föreslår kommitténatt översynen av lagtexten skall bedrivas i en särskild utredning, som odelatkan ägna erforderlig tid åt uppgiften. LO föreslår i sitt yttrande över slulbetänkandetatt en mer fullständig översyn av lagsfiftningen bör göras. En särskildutredning bör enligt LO därför tillsättas. AMS anser atl det är angeläget atten översyn av de föreningsrättsliga bestämmelserna görs. SO framhåller detsammaoch föreslår att en sådan översyn görs i en mindre arbetsgrupp. Jag har fullförståelse för alt lagen om arbetslöshetsförsäkring i vissa delar kan upplevassom otidsenlig, inte minst de hänvisningar som görs till lag omekonomiska föreningar och som fortfarande gäller på gmnd av särskildaövergångsregler. Jag är emellertid inte beredd att i detta sammanhang taställning lill om en särskild utredning behöver tillsättas för att göra enöversyn av lagen enbart av detta skäl. AMShar i sill yttrande över slutbetänkandet berört frågan om vissa företagares möjligheter att få arbetslöshetsersättning vid fillfälliga avbrotti verksamheten. I två arbetslöshetskassor är detta möjligt, nämligen i ges fiskares erkända arbetslöshetskassa och, för kollektivt anslutna åkare 22 ochschaktare, i Småföretagarnas erkända arbetslöshetskassa. I bägge Prop.1987/88:114 fallen rör det sig enligt AMS om försäkring mot avbrott och ersältningsreg-lemaskiljer sig väsentligr från de normala ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen.Enligt AMS bör berörda gruppers försäkring mot avbrott ses över i syfte attpröva om det är möjligt att finna andra fill berörda branscher bättre anpassadeförsäkringsformer utanför arbetslöshetsförsäkringens ram. Det är enligt minmening angeläget att det inom arbetslöshetsförsäkringen inte utvecklasstödformer som ger ersättning i andra situationer än vid ren arbetslöshet.Denna fråga bör emellertid övervägas ytterligare och jag är därför inte bereddatl nu lägga något förslag i frågan. har i sitt yttrande över a-kassekommitténs slutbetänkandehemställt att regeringen i proposition tar upp rennä-ringskommilténs förslagangående arbetslöshetsersättning för arbetslösa renskötare. Rennäringskommitténhar i betänkandet (SOU 1983:67) Rennäringens ekonomi föreslagit bl. a. att AMSskall medge växelarbetande renägare generell dispens från kravet att heltavveckla rörelsen som villkor för att erhålla kontant arbetslöshetsersättningoch arbetsmarknadsstöd. Kommittén har vidare föreslagit alt växelarbetanderenägare skall anslutas till en av.de befintligaarbetslöshetskassorna för att underlätta en enhetlig policy iersättningsfrågor. För egen del vill jag anföra följande i denna fråga. Renskötandesamer är oftast renägare och de betraktas då iarbetslöshetsförsäkringen och KAS som egna företagare. Som sådana kan de intefå arbetslöshetsersättning vid tillfälliga ofta säsongbetingade uppehåll irenskötseln. förslag att delta skall vara möjligt för växelarbetanderenägare innebär ett avsteg från de i princip generellt gällande föreskrifternaatt ersättningsrätt inte föreligger vid fillfälliga avbrott i den egnaverksamheten. Jag har redovisat min syn på utvecklingen av stödformer inomarbetslöshetsförsäkringen som ger ersättning i andra situationer än vid renarbetslöshet. Att tillmötesgå rennä-ringskommitlén på denna punkt vore attinföra ett näringsstöd med utnyttjande av en försäkringsform som är avsedd förandra ändamål. Jag är därför inte beredd att föreslå några ändringar avreglerna för arbetslöshetsersättning i denna riktning. A-kassekommitténhar övervägt frågan om att ansluta renägare till en befinfiigarbetslöshetskassa men också möjligheterna för renägare att bilda en egenkassa. Kommittén har funnit att rennäringens förhållanden är så speciella attde knappast skulle gagnas av möjligheter för renägarna att bilda eller tillhöraarbetslöshetskassa. Mer framkomliga vägar inom arbetsmarknadspolitikenerbjuder enligt kommittén de sysselsättningsskapande åtgärderna i glesbygd, bl.a. kombinationssysselsättningar. För egen del har jag inte någon annanuppfattning. har i en skrivelse med anledning av a-kassekommitténsslutbetänkande hemställt att elt antal förslag skall övervägas som av förbundettidigare har framförts fill kommittén. Förslagen avser främst hur dagpenningenskall beräknas för den som tillhör en arbetslöshetskassa för företagare. Jagär inte beredd all tillstyrka förslagen. Handelstjänslemannaförbundethar i skrivelse (dnr A 4493/86) hemställt att regeringen skall förelägga elt för- 23 slag om en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som kommer att framgå av mina förslag idet följande tillstyrker jag inte framställningen. har i skrivelse (dnrA 3667/87) hemställtall regeringen skall låta utreda hur olika arbetsmarknadspolitiskaersättningar skall utformas för alt undvika vissa överkompensationseffektertill följd av avlalsenlig ersättning. Jag är inte beredd att tillstyrkaframställningen. 2,2 Dagpenning- och kompensationsnivån Mittförslag: Den högsta dagpenningnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs till 425kr. Vidsamma tidpunkter höjs stödbeloppet i det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS)till . Detre nivåerna på utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering höjs till 425, 255 och . resp.450, 270 och . Fr.o.m.år 1990 anpassas den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen,stödbeloppet i KAS och nivåerna på utbildningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering tilllöneutvecklingen för vuxna arbetare inom egenfiig industri. Samma högsta ochlägsta dagpenning skall gälla inom samfiiga arbetslöshetskassor. Som lägstadagpenning skall gälla stödbeloppet i KAS. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag såvitt avser att den högstadagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen skall anpassas fill löneutvecklingenoch att samma högsta dagpenning skall gälla i samtliga arbetslöshetskassor.Frågan om nivåerna på KAS och utbildningsbidragen har inte behandlats avkommittén. Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker förslaget om en årlig anpassning av den högstadagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. Endast SAF avstyrker. AMS och LOanser atl lagen bör utformas så att den möjliggör en förändrad bas föranpassningen av den högsta dagpenningen om ett mer generellt mått förlöneutvecklingen tillskapas eller sådana förändringar sker av lönestatistikenför arbetare inom industrin att gmnden för den föreslagna metoden ändras.SACO/SR anser att gränsen för högsta dagpenning skall höjas till högstasjukpenningklass. Organisationen anser också att det skall finnas möjlighet altkomplettera arbetslöshetsförsäkringen för inkomsttagare som ligger översjukpenningklass.