prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — 1986/87:139, SkU 48, rskr, 311), Regeringen har föreslagitriksdagen att skatten pä bensin skall höjas med (prop, 1987/88:50), Förnärvarande är skatten pä etanol och metanol per liter. Vid inblandningav dessa alkoholer i bensin tillkommer en skatt pä per liter. Nuvarandeskattesatser ger etanol en viss fördel beroende på att energiinnehållet ärhögre än metanol. MAK:s förslag att skatten pä etanol och metanol bör höjastill hälften av skatten pä bensin samt att skatten bör höjas i sambandmed kommande bensinskattehöjningar har inte närmare motiverats. Fråganom skatterna på bl, a, energiområdet utreds av utredningen (Fi 1987:06) om indirekta skatter. Man bör därför inte nu 348 föregripaförslag av utredningen genom att ta ställning till MAK:s betan- Prop.1987/88:85 kände i denna del. MAK konstaterar att för kilometerskattepliktiga fordontillämpas olika kilometerskatt för olika typer av fordon. För bussar ärkilometerskattesatserna låga, vilket innebär att beskattningen för kördvägsträcka kan bli lägre för en dieseldriven kilometerskattepUktig buss än fören etanolbuss. Enligt MAK:s uppfattning är denna omständighetotillfredsställande och rimmar dåligt med gällande riktlinjer förenergipolitiken, MAK föreslär därför att den angivna effekten av skattebestämmelsernaundanröjs. Detta bör ske genom att regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer i varje särskilt fall medger skatterestitution, helt eller delvis,vid drift av tunga fordon med motoralkoholer, RSV erinrar om att fordonsskatten är lägre för bussar somdrivs med enbart etanol, och således inte är kilometerskattepliktiga, än fördieseldrivna bussar. Sammantaget är vägtrafikskatten för den etanoldrivnabussen i MAK:s exempel lägre än för motsvarande dieseldrivna buss. Enligt RSVmåste vid en kostnadsjämförelse hänsyn tas till skillnaden i fordonsskattvarför det inte finns något behov av att införa något restitutionsförfarande.Statskontoret föreslär att kilometerskatten slopas och ersätts av en motsvarandehöjning av brännoljeskatten. Om omfattande försök genomförs med etanolbränsleeller ett bränsle bestående av både etanol och metanol i tunga dieselfordonkommer enligt SSEU nuvarande skattesystem att leda till en besvärandebyråkratisk rutin med dispenser och omräkningar. SSEU föreslär attbeskattningen för alkoholer som används som permanent bränsle i motorer somarbetar enligt dieselcykeln förändras. De höjningar av kilometerskatten som föreslagits i dentrafikpolitiska propositionen och skälen för dessa har betydelse i detta sammanhang.Det ankommer på regeringen eller den myndighet som regeringen beslutar attfatta dessa beslut från fall till fall. MAK föreslog att statens energiverk bör leda genomförandetav planen för introduktion av alternativa drivmedel. Det är väsentligt attarbetet drivs med kraft och utan störte förseningar, MAK föreslog attregeringen uppdrar åt statens energiverk och STU att redogöra förvilka insatser som har gjorts inom ramen för planen. Särskilt bör anges pä vilketsätt miljö- och beredskapsfrågorna beaktats. Senast är 1989 bör enligt MAK eningående utvärdering ske av arbetet, Inga remissinstanser har närmarekommenterat denna fräga. Regeringens uppdrag till berörda myndigheter attbedriva energirelaterad FoU inom transportsektorn är i detta sammanhangbetydelsefullt. Det ankommer på regeringen att meddela föreskrifter i dennafråga bl, a. med underlag från berörda myndigheter. 2.2 Ensamlad strategi för inlroduktion av alternativa Prop. Redovisningen i det föregående kan sammanfattas i följandestrategi för oljeersättning och miljöförbättringar inom transportsektorn. 1, En samladbedömning bör göras vid överväganden om introduktion av alternativa drivmedel,nya motorer m,m. Miljöfrågorna bör ha en central roll vid sidan avenergifrågorna som industri-, beredskaps- och livsmedelspolitiskabedömningar vägs in, 2, Huvudinriktningenbör även i fortsättningen vara att skapa tekniska och ekonomiskaförutsättningar att introducera motoralkoholer som alternativ tilloljebaserade drivmedel. En tyngdpunktsförskjutning föresläs ske mot tyngredieselfordon, men med viss fortsatt utveckling för personbilar, 3, Ettintensifierat samarbete på FoU-området bör bedrivas mellan statliga organ(främst STU) och berörd industri för att utveckla nya motorer och drivsystem, 4, Av miljö- ochenergiskäl är det angeläget att en successiv introduktion av alternativadrivmedel kan ske i begränsade fordonsflottor, i första hand bussar i tätorter.Med hänsyn till miljömålen bör en samtidig utveckling och anpassning av motorerske, 5, FoU-insatsernaförutsätts finansieras genom energiforskningsprogrammet. TFB har fått resurserav bl. a, för försöksverksamhet med miljövänlig teknik inom kollekfivtrafiken.Industrin och andra intressenter som kommuner och kollektivtrafikbolagförutsätts ocksä medverka vid finansieringen, 6, Detinternationella samarbetet bör intensifieras, 7, Huvudinriktningenav FoU-arbetet är produktion av etanol ur cellulosa och förgasning av torv m.m. för metanolproduktion. Verksamheten förutsätts bli finansierad inom ramenför energiforskningsprogrammet, 8, bör ha huvudansvaret för introduktionsplanen. Inom ramen för dennaplan ankommer det på STU att stödja FoU om motorer m.m., och pä TFB att stödjafullskaleförsök samt energirelaterad transportsystemforskning. Redovisning avarbetet till regeringen bör ske med jämna mellanrum. Regeringens uppdrag tillberörda myndigheter ligger härvid fast. Innehållsförteckning Prop, 1987/88:85 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ I Förslagtill lag om ändring i miljöskyddslagen (1969: 387) 5 Förslagtill lag om ändring i ........................ 17 Förslagtill lag om ändring i hälsoskyddslagen (1982:1080) 18 Förslag till lag om ändring i lagen (1976: 1054) omsvavelhaltigt bräns le ...................................................................................... 20 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 21 1, Inledning ................................................................... 21 2, Miljöpolitikens inriktning ............................................ 27 2.1 Utgångspunkter.................................................... 27 2.2 Tillståndet imiljön ............................................... 32 2.3 Miljöarbetet ......................................................... 35 2.4 Organisationsfrågorm, m...................................... 38 2.5 Detinternationella miljösamarbetet...................... 39 2.6 Ett ökatmiljömedvetande ................................... 41 2.7 Kostnader ocheffekter av redovisade åtgärder m, m 42 3, Naturresurser och naturvård ..................................... 45 3.1 Inledning............................................................... 46 3.1.1 Utgångspunkter ......................................... 46 3.1.2 Inriktningen avnaturvärdspolitiken ........... 48 3.2 De areellanäringarna och deras påverkan på naturmiljön ., 52 3.3 Naturvärd ............................................................. 57 3.3.1 Skydd och värdav naturtyper ..................... 57 3.3.2 Skydd och vårdav hotade arter.................... 64 3.3.3 Friluftsliv ....................................................... 68 3.4 Utvidgning av vissa nationalparker, m, m............. ... 70 3.4.1 NationalparkernaÄngsjö, och 71 3.4.2 Sånfjälletsnationalpark................................ 73 3.4.3 StoraSjöfallets nationalpark ...................... ... 75 3.5 Översyn av naturvärdsförvaltningen ................... 76 3.5.1 Inledning .................................................... ... 76 3.5.2 Den centralaoch regionala administrationen 77 3.5.3 Ekonomiskplanering m, m............................ ... 79 3.5.4 Kommunernasansvar ................................. 79 3.5.5 Skötselplanefrågor....................................... ... 80 3.5.6 Översyn avnaturvårdsobjekt m, m............... 81 3.5.7 Nyafinansieringskällor ................................. ... 82 3.5.8 Beredskapsarbetenoch övriga frågor .......... 83 3.6 Lagstiftning och organisation ............................. 84 4, Luftföroreningar och försurning ................................ ... 88 4.1 Mina utgångspunkter ...................... ............... ... 89 4.2 Utsläpp ochnedfall av luftföroreningar ............... ... 89 4.3 Hälso- ochmiljöeffekter ...................................... ... 98 4.4 Strategi förrenare luft ....................................... 103 4.5 för miljöskyddsområde ...... 112 4.6 Skärptaavgaskrav för fordon .............................. 114 4.7 Kväveoxiderfrän förbränningsanläggningar ...... 126 4.8 Ytterligareåtgärder mot svavelutsläppen ............ . 130 4.9 Åtgärder motkolväteutsläppen ........ .............. . 132 4.10 Kalkning avsjöar och vattendrag......................... . 134 4.11 Forskning,utveckling och information .................. 136 4.12 Uppföljning ......................................................... 141 351 Havsföroreningar........................................................ . 143 Prop. 5.1 Föroreningssituationen ...................................... . 143 5.2 Internationelltarbete ......................................... . 145 5.3 Huvudpunkternai aktionsplanen mot havsföroreningar .,, 148 5.4 Stabilaorganiska ämnen .................................... . 149 5.4.1 Bakgrund ..................................................... 149 5.4.2 Åtgärder föratt minska utsläppen av stabila organiska ämnen 151 5.5 Närsalter............................................................... . 156 5.5.1 Bakgrund....................................................... . 156 5.5.2 Åtgärder föratt minska utsläppen av närsalter från jordbruket 159 5.5.3 Åtgärder föratt minska utsläppen av närsalter från kommunala reningsverk och industrier ...................................................................... 161 ' 5.6 Metaller................................................................. . 164 5.6.1 Bakgrund ..................................................... . 164 5.6.2 Åtgärder föratt minska utsläppen av metaller 165 5.7 Olja .................................................................... . 166 5.8 Forskning ochutvecklingsarbete samt övervakning och utvärdering 168 5.9 Uppföljningav åtgärdsprogrammet ..................... . 171 Skydd för ozonskiktet ............................................... . 173 6.1 Miljöproblemet .................................................... . 173 6.2 Allmänbeskrivning av användningsområden och utsläpp ,, 175 6.2.1 Berörda ämnen ........................................... . 175 6.2.2 Produktion ochanvändning m, m.................. . 176 6.2.3 Alternativasubstanser.................................. . 177 6.3 Detinternationella arbetet och Montrealprotokollet 178 6.3.1 Montrealprotokolletshuvudsakliga innehåll m,m, .,, 179 6.3.2 Godkännande avMontrealprotokollet ........ . 181 6.4 Styrmedeloch regleringar .................................... . 182 6.4.1 Allmännautgångspunkter vid val av styrmedel 182 6.4.2 Förslagen frånstatens naturvärdsverk och näringslivet 183 6.4.3 Genomförandetav etl samlat åtgärdsprogram 184 6.5.1 Avvecklingsplaneni stort ............................. 188 6.5.2 Sterilisering ............................................ ,,,, 190 6.5.3 Sprayförpackningar ..................................... . 190 6.5.4 Förpackningsmaterial ................................. 191 6.5.5 Rengöring m, m,inom verkstadsindustrin ... 191 6.5.6 Kemtvättar ................................................. 191 6.5.7 Mjukskumplast .......................................... 192 6.5.8 Härd skumplast,extruderad polystyren (XPS) 192 6.5.9 Härd skumplast,polyuretan ......................... 193 6.5.10 Arbetsmedier ikylanläggningar, värmepumpar m, m, 194 6.5.11 Haloner ..................................................... 194 6.6 Kostnaderoch resursbehov ............................... . 195 Miljöskador, m, m......................................................... . 197 7.1 Utgångspunkter.................................................... . 197 7.2 Ersättning tillskadelidande .................................. . 200 7.3 Finansiering aversättning för miljöskada ............. . 208 7.4 Återställningm.m........................................... ,,,. . 212 7,4,1 Bakgrund ................................................... . 212 7.4.2 Vissa frågor angående ansvaret föråterställningsåt- Prop. 1987/88:85 gärder ,, 214 7.4.3 Återställning när ansvar inte kan utkrävas enligtML 218 8, Vissaövriga miljöfrågor .................................. 221 8.1 Kemikalier ............................................... 221 8.2 Avfall...................................................... 225 8.3 Radon i bostäder ...................................... 227 8.4 Regionala miljöfrågor .................................. 231 8.5 Ändrade regler för installation och användning avvärmepumpar 237 9, Internationelltmiljösamarbete ........................... 240 9.1 Det internationella miljösamarbetets omfattning ochutveckling 240 9.2 Uppföljning av 242 9.3 Europeiskt miljösamarbete ......................... 245 9.4 Nordiskt miljösamarbete ............................ . 246 9.5 Bilateralt miljösamarbete............................. . 247 9.6 Ett internafionellt miljöteknikinstitut ............ . 248 10,................................................................... Miljöskyddetsregelsystem och organisation 250 10.1 Utvecklat miljöskydd .................................. . 251 10.2 Företagens egenkontroll m. m....................... 255 10.3 Fördelningen av myndigheternas uppgifter ... . 258 10.4 Instansordningen i miljöskyddsärenden m, m.... 263 10.5 Villkoren i tillståndsbeslut m. m..................... . 268 10.6 Påföljden för miljöbrottslighet m.m................. 272 10.7 Miljömedvetande och miljöhänsyn ............... 276 10.8 Kunskapsförsörjning ................................. . 278 10.9 Särskilda frågor ........................................ . 282 10.10 Resurser ................................................ . 284 10.11 Avgifter för fillståndsprövning och fillsyn enligtML 286 10.12 Genomförande .......................................... 288 11,................................................................... Ekonomiskastyrmedel 289 12, Upprättade lagförslag....................................... 301 13, Specialmotivering ,,......................................... 302 14, Hemställan..................................................... 314 15, Anslagsfrågor för /89 ............... . 315 16, Beslut ......................................................... 323 Bilaga1 De remitterade lagförslagen .................. 324 Bilaga2 Lagrådets yttrande över lagrädsremissen . Bilaga4,10Lägesredovisning beträffande introduktionsplanen för al ternativa drivmedel ................................ 342 (Övrigabilagor finns i särskild bilagedel) Tryckeri, 1988 353 3.1 Sammanfattning av betänkandet Våranaturvärdsobjekt. Förvaltning, skötsel, ekonomi (Ds Jo 1986:4) ............................................ 4 3.2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sigöver naturvårdsförvaltningskommitténs betänkande Våra naturvårdsobjekt. Förvaltning,skötsel, ekonomi (Ds Jo 1986:4) 9 4.1 Sammanfattningav statens naturvårdsverks rapport 3283 Last bilar, bussar och renare luft Kapitel8 Sammanfattning, slutsatser och förslag 10 4.2 Förteckning över remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över statens naturvärdsverks rapport 3283Lastbilar, bussar och renare luft 35 4.3 Statens naturvårdsverks och statens energiverksrapport 3312 resp. 1987:3 Mindre kväveoxider från förbränning Kapitel11 Slutsatser och förslag till handlingsprogram 39 4.4 Förteckning över remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över statens naturvärdsverks och statensenergiverks rapport 3312 resp. 1987:3 Mindre kväveoxider från förbränning ............................ 50 4.5 Statens naturvärdsverks rapport 3379 Aktionsplan 87mot luftföroreningar och försurning Kapitel19 Sammanfattande bedömning av effekter och kostna der till följd av förslagen.................................. 59 4.6 Förteckning av remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över statens naturvårdsverks rapport 3379Aktionsplan 87 mot luftföroreningar och försurning 62 4.7 Statens naturvårdsverks och statens energiverksskrivelse med förslag till nya svavelkrav vid förbränningKapitel 9 Sammanfattande slutsatser och förslag 72 4.8 Förteckning över remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över skrivelse frånstatens energiverk och med förslag till nya svavelkravvid förbränning ........... 79 4.9 Remissynpunkter på motoralkoholkommitténsbetänkande (SOU 1986:51) Alkoholer som motorbränsle m. m.......................................... 81 5.1 Sammanfattning av statens naturvärdsverks rapportAktionsplan mot havsföroreningar.................................................................. 107 5.2 Förteckning över remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över statens naturvårdsverks rapportAktionsplan mot havsföroreningar 125 Skydd för ozonskiktet Prop. 6.1 Sammanfattning av statens naturvårdsverks rapport3353 /Freon-Förslag till åtgärder till skydd för ozonskiktet .... 146 6.2 Förteckning över remissinstanserna ochsammanställning av remissyttranden över statens naturvårdsverks rapport 3353CEC/Freon-Förslag till åtgärder till skydd för ozonskiktet .... 153 6.3 Industrins program för begränsning av CFC-utsläpp... 229 6.4 Remissammanställning - industrins program för begränsningav CFC-utsläpp 232 6.5 Promemoria Industriförbundetsavvecklingsprogram för CFC-användning och yttrande av Dow ChemicalAB om möjligheter och planer för avveckling och användning avozonskiktsnedbrytande CFC vid tillverkning av XPS 238 6.6 Protocol on Substances that Deplete theOzone Layer-Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet 246 7.1 Sammanfaftning av betänkandet (SOU 1987:15)Miljöskadefond . 7.2 Lagförslag i betänkandet (SOU 1987:15) Miljöskadefond 266 7.3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet(SOU 1987:15) Miljöskadefond 271 7.4 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:20) Bättremiljöskydd II angående återställning och sanering................................. 318 7.5 Lagförslag angående återstiiUningsåtgärder i betänkandet(SOU 1983:20) Bättre miljöskydd II.................................................. 319 7.6 Sammanställning av remissyttranden övermiljöskyddsutredningens slutbetänkande (SOU 1983:20) Bättre miljöskydd II vadgäller frågan om återställning 320 9,1Förteckning över viktigare styrelser, förhandlings-, arbets- och expertgrupper i vilka deltar inom det internationella miljösamarbetet.............................................. 336 10.1 Sammanfaftning av betänkandet (SOU 1987:32) För en bättre miljö 340 10.2 Lagförslag i betänkandet (SOU 1987:32) För en bättre miljö ,,.. 355 10.3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet av utredningen ommiljövårdens organisation (SOU 1987:32) För en bättre miljö .... 376 10.4 Lagförslag i jordbruksdepartem.entets promemoria (Ds Jo 1985:3) Ändradinstansordning i miljöskyddsärenden........................................ 487 10.5Sammanställning av remissyttranden över jordbruksdepartemen- Prop.1987/88:85 tets promemoria (Ds Jo 1985:3) Ändrad instansordning i miljö skyddsärenden .............................................. 489 1987/88:85 Bilaga 3.1 Sammanfattning av betänkandet Våra naturvårdsobjekt.Förvaltning, skötsel, ekonomi (Ds Jo 1986:4) Naturvårdsförvaltningskommitténhar haft fill uppgift att lämna förslag till administration ochansvarsfördelning beträffande förvaltningen av landets naturvärdsobjekt, dvs.nafionalparker, naturteservat, naturvårdsområden, naturminnen ochdjurskyddsområden., Kommitténhar vidare bl. a, haft i uppdrag att diskutera olika prioriteringar ochredovisa förutsättningarna för att engagera kommuner och ideella organisafioneri naturvärdsförvaltningen. Underutredningsarbetet har kommittén också uppmärksammat problemen kring bevarandetav odlingslandskapet. Vissa principförslag läggs fram i denna fräga. ISverige finns 20 nationalparker, drygt 1200 naturteservat, ett 50-talnaturvårdsomräden, drygt 600 djurskyddsområden och 1300 naturminnen, dvs. merän 3000 naturvärdsobjeki med en sammanlagd areal av ca 2,3 milj. ha. Isamband med att sådana naturvårdsobjekt avsätts meddelas också föreskrifter omvård och förvaltning av objekten. Naturvårdsverkethar det centrala ansvaret för naturvårdsförvaltningen medan länsstyrelsenansvarar för naturvårdsförvaltningen inom länet. För varje naturvärdsobjektskall dessutom utses en lokal naturvårdsförvaUare. För naturvärdsobjekt som ägsav kommun eller stiftelse skall kommunen eller stiftelsen normalt utses. Förövriga objekt bör i första hand skogsvärdsstyrelsen eller domänverket uisessom naturvärdsförvaltare. Arealenoch antalet naturvårdsobjekt har ökat kraftigt , Däremot harvårdanslaget inte ökat i den takt som behövts för värden av objekten.Disponibla medel för värd av objekten per areal eller per objet har minskatkontinueriigt. Klyftan mellan vårdbehov och vårdanslag har blivit större ochstörre. Hittillshar klyftan till en del kunnat fyllas upp med beredskapsmedel. Pä senare är hardock skett en kraftig minskning av medlen till beredskapsarbeten förnaturvärd, vilket kommer att fä stora negativa följder för skötseln avobjekten. Trotsatt arbetet med att avsätta naturvårdsobjekt pågått har hittillsendast av landets riksobjekt för vetenskaplig naturvård och friluftslivblivit säkerställda pä ett tillfredsställande sätt. såledesstora områden som behöver säkerställas. Detta kommer att ställa Prop.1987/88:85 ytteriigare krav på vårdanslaget. Översynenbör enligt direktiven ha som utgångspunkt att tillgängliga resurser skallanvändas på effektivaste sätt. Kommittén har frän denna utgångspunkt gåttigenom möjligheterna till besparingar och rationellare metoder inaturvårdsförvaltningen. De förslag som läggs fram syftar sålunda till eneffektivare värd med oförändrade resurser. Om naturvärdsobjektens naturvärdenskall bibehållas bör dock vårdanslaget förstärkas avsevärt. Föratt kunna sköta naturvårdsobjekten tillfredsställande borde värdanslaget enligtnaturvårdsverkets beräkningar behöva vara minst 60 milj. kr per är. Med hänsyntill direktiven föreslår kommittén emellertid ingen ökning av anslaget. Principiellautgångspunkter för att åstadkomam en effektivisering av naturvårdsförvaltningenhar i kommitténs arbete varit ett vidgat engagemang i vårdarbete, ett decentraliserat ansvar - ekonomiskt ochorganisatoriskt, att skapa förutsättningar för viss konkurtens iskötselarbetet, säkerställande och värdbehov bedöms , att finna nya finansieringskällor. Länsstyrelsenfår ett utvidgat och mer preciserat ansvar för naturvårds förvaltningen. skall utse den som med hänsyn till kompe tens och från naturvårdssynpunkt samt av ekonomiska skäl bedöms mest lämplig som naturvårdsförvaltare. kan ocksä välja att själv ta hela ansvaret för förvaltningen av ett objekt, men bör då inte bygga upp en egen organisafion för det praktiska arbetet. Detta bör i stället utföras av entreprenör. Densärställning som skogsvärdsstyrelserna och domänverket haft tas bort. Förslagetger möjlighet för andra myndigheter, företag och organisationer att konkurteraom att förvalta och ansvara för den praktiska skötseln av objekt, 0Kommunerna och landstingen bör få ett vidgat ansvar för förvaltningen avnaturvårdsobjekt, särskilt sådana som är av lokat och regionalt intre-se liksomobjekt som i första hand är av intresse för friluftslivet. Kommunerna börocksä ta ett ökat ansvar för renhållningen inom naturvårdsobjekten.Ansvarsfördelnignen mellan stat och kommun bör regleras inaturvårdsförordningen. Ytterligarekommunala och landstingskommunala stiftelser bör bildas för naturvård och friluftsliv. Stiftelserna bör också svara för vård och förvaltning av de naturvårdsobjekt stiftelserna äger. Stiftelserna bör också kunna förvalta annan naturvårdsmark än den egna.