prop · GB03113 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessa regler bör ha en motsvarandetillämpning beträffande särvux, vilket innebär att läromedel skall fillhandahållasfritt även i särvux upp t. o. m. en nivå motsvarande särskolans årskurs 6 ochatt deltagare därefter kan få betala förläromedel om huvudmannen beslutar det. En regel av denna innebörd bör las in ivuxenutbildningslagen. 3.6 Information, rekrytering, intagning m. m. Mittförslag: Psykiskt utvecklingsstörda skall ha rätt alt i mån av plats las in i särvuxenligt gällande behörighets- och urvalsregler, oavsett i vilkenlandstingskommun utbildningen anordnas. Sökande som mycket väl skulle kunnadelta i samma slags utbildning i hemlandstingskommunen skall dock inte kunnakräva atl få gå i en annan landstingskommuns särvux. Nären elev har tagits in i särvux i en annan landstingskommun skallhemlandstingskommunen betala s. k. interkommunal ersättning till den andralandstingskommunen. Om en landstingskommun har överlåtit till en kommun attanordna särvux, skall interkommunal ersättning i stället betalas till denkommunen. Motsvarandeskall gälla beträffande kommuner som inte hör till någon landstingskommun. Den lokalastyrelsen för särvux skall besluta om intagning i särvux. Skälen för mitt förslag:Enligt vuxenutbildningslagen är kommunerna och landstingskommunerna skyldiga atlfrämja vuxnas deltagande i utbildning. När detta förslag lades fram av minföreträdare (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr. 11) betonade hon attskyldigheten avser även en skyldighet alt informera om de olikautbildningsmöjligheter som samhället erbjuder de vuxna. Genom det s. k.schablontillägget lämnas statsbidrag till bl. a. information om vuxenutbildningoch uppsökande verksamhet. Atl en kompetensinriktad vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda nu tillkommer bör underlätta för dessa vuxna atlgenom kommunernas information och rekrytering hitta vägen till enutbildningsform som motsvarar deras behov och intressen, oavsett om delta är kompetensinriktadutbildning eller folkbildning. Vid intagning till särvuxbör i princip samma regler gälla som för komvux. Där finris inga elevområdenoch interkommunal ersättning skall utbetalas. Det normala blir attlandstingskommuner är huvudmän. Jag vill särskiltpoängtera huvudregeln att det är den studerande själv som skall bestämma, varstudierna skall bedrivas, och alt valet får gmndas på praktiska avgörandensåsom lämpliga kommunikationer och lämplig veckodag eller tidpunkt. Av vikt kanockså vara t. ex. att en studerande vill studera tillsammans med någonarbetskamrat där kamraten är bosatt. Endast sökande som saknar beaktansvärdaskäl att vilja studera på annat håll än där de är kyrkobokförda, skall kunnaförvägras intagning av den anledningen. Denna fråga kommenteras också i specialmötiveringen. När det gäller grundvux ärdet skolstyrelsen som avgör frågor om antagning. För komvux finns en särskildintagningsnämnd. funnitskäl att föreslå någon särskild utan förordar attansvaret för intagningen till särvux läggs på den lokala styrelsen. Ilikhet med vad som gäller beträffande intagning till komvux bör regeringen fåutfärda föreskrifter om behörighet och urval. Jag ämnar återkomma tillregeringen med förslag i denna del. För information vill jag docknämna följande. Intagningtill grundvux och komvux får ske sedan skolplikten har upphört samt, förstudier på gymnasial nivå, . .Densärskilda skolplikten, som gäller för bl. a. elever i särskolan, upphör vidutgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller 17 är. Därefter finnsen ovillkorlig rätl för dessa elever till utbildning i yrkessärskolan intill utgångenav vårterminen det kalenderår då vederbörande fyller samt rätt attfortsätta påbörjad utbildning lill utgången av vårterminen det kalenderår dåeleven fyller . Medhänsyn härtill och till alt yrkessärskolan numera är frivillig bör enligt minmening gränsen för intagning till särvux sällas till höstterminen del år då densökande fyller . Ilikhet med vad som gäller beträffande komvux, bör intagningsmyndigheten harätt alt medge undantag från ålderskravet, om särskilda skäl föreligger. Bestämmelserom rätt att tas in i särvux, om interkommunal ersättning och om beslutandeorgan bör las in i vuxenutbildningslagen. 3.7 Studietidens längd m. m. Mittförslag: Regeringen får utfärda föreskrifter om studietidens längd i särvux. Undervisningen fören elev i särvux skall avslutas, om eleven inte på elt tillfredsställande sätttillgodogör sig ytterligare utbildning. Den lokala styrelsen skall besluta idenna fråga. Skälen för mitt förslag: Hittillshar tiden med timersättning varit begränsad i grundvux. I åretsbudgetproposition (prop. 1987/88:100, bil. 10, C 1, s. 179) föreslås atlstudietiden skall begränsas i stället. På samma sätt bör studietiden begränsasäven för särvux, bl. a. för att markera atl deltagande i särvux aldrig får blien sysselsättningsterapi. För dem som t. ex. övergår från studier i särvux tillstudier i grundvux bör begränsningen av studietiden avse den sammanlagda tideni särvux och grundvux. Om en elev i grundvux integör tillfredsställande framsteg skall undervisningen enligt föreskrift i 3kap. 6 § vuxenulbildningslagen avslutas. Även på denna punkt bör regelsystemetför särvux överensstämma med vad som redan gäller för grundvux. Bestämmelseri dessa frågor bör alltså las in i vuxenutbildningslagen. Mittförslag: Särvux får anordnas för den som är psykiskt utvecklingsstörd ochsaknar sådana grundläggande färdigheter i läsning, skrivning eller räkning somnormall uppnås på grundsärskolans mellanstadium. Utöver dessa grundläggandeämnen bör undervisningen kunna omfatta samhällsorienterande och naturorienterandemoment upp till en nivå som motsvarar vad som normall uppnås i årskurs 6 igrundsärskolan. För utvecklingsstörda som är kommuni-kationshandikappade t.ex.på grund av flerhandikapp får särvux också omfatta undervisning som syftar lillatl de skall tillägna sig ett fungerande kommunikationssätt. Vidarefår särvux omfatta frislående kurser som syftar lill kompetens motsvarandegrundsärskolans högstadium. Undervisningpå hemspråk får förekomma. Den skall kombineras med undervisning i svenska som andraspråk. Regeringenfår besluta i vilka ämnen undervisning får anordnas inom särvux. Den lokalastyrelsen får besluta vilken utbildning som skall anordnas i särvux. SÖ:s förslag: Särvux skallomfatta såväl frislående kurser i enstaka ämnen som fullständig grundutbildningmotsvarande den obligatoriska skolan, både träningsskolan och grundsärskolan,samt kompletterande eller fullständig yrkesutbildning. Beträffande hemspråk ochsvenska som andraspråk överensstämmer SÖ:s förslag med mitt förslag. Remissinstanserna: De somyttrat sig tillstyrker i princip förslaget. Några konstaterar medtillfredsställelse all undervisningen kan syfta till all hålla kvar redanuppnådda färdigheter. () anser att utbildningen bör syfta högre än särskolans kursplaner eftersomen eftermognad ofta sker. Landstingsförbundetanser atl särvux bör omfatta motsvarigheten till A-, B- och C-nivå inomträningsskola och yrkessärskola. Skäl och kommentarer tillförslaget: Mot bakgrund av innebörden i begreppet kompetensinriktad utbildningär det enligt min mening självklart alt göra vissa begränsningar i förhållande lillvad som kan ha förekommit inom försöksverksamheten. Etl av särdragen i annan kompetensinriktadutbildning är atl varje individ i princip inte får delta i samma utbildning merän en gång. Att "gä om" är möjligt, under förutsättning att man kandelta i en undervisningsgrupp som ändå är i verksamhet utan atl man utestänger någonannan. Detta leder för särvux del till alt utbildning som siktar till atl bibehållaredan uppnådda kunskaper och färdigheter inte kan ingå i särvux. Atl särvux skall leda kompelens för fortsalt utbildning innebär alt målgruppen utgörs av personersom bedöms kunna tillgodogöra sig utbildning med detta syfte. Del är intealltid möjligt att i förväg avgöra i vilken utsträckning enutvecklingsstörd person kan tillägna sig ny a kunskaper och Prop. 1987/88:113färdigheter. En diagnostisering bör äga rum under den inskolningsperiod somenligt Lvux 82 alllid bör inleda studier i vuxenutbildningen. Särvuxskall vara en parallell till grundvux och komvux. Innehållet i grundvux och komvuxär begränsat i förhållande till innehållet i undervisningen i gmndskolan. Särvuxbör begränsas på samma sätt i förhållande till särskolan. Isärvux bör få anordnas undervisning som svarar mot vad som erbjuds i grundvux,dvs. läsning, skrivning och räkning saml samhällsorienterande och naturorienterandemoment upp t. o. m. nivån för årskurs 6 i grundsärskolan. Utvecklingsstörda ärofta dubbelhandikappade och kan därigenom ha nedsatt förmåga eller saknaförmåga alt kommunicera trots atl deras begåvningshandikapp i sig inte gördelta omöjligt. Särvux bör därför också få omfatta undervisning i kommunikation(språk- och begreppsutveckling). Vuxnautvecklingsstörda som inte är svenskspråkiga bör till en början kunna fåundervisning på sitt modersmål (hemspråk). Sådan undervisning skall liksom i grundvuxkombineras med undervisning i svenska som andraspråk. En kommuns skyldighet altanordna svenskundervisning för ' invandrare (grund-sfi) bör i normalfallet inteavse personer som har deltagit i särvux, eftersom de fömtsatts ha fått sittbehov av undervisning i svenska som andraspråk tillgodosett där. Dettaställningstagande föranleder en ändring i lagen (1986:159) om gmndläggandesvenskundervisning för invandrare. Jag återkommer strax med förslag härom. Utöveren nivå som svarar mot grundvux bör särvux få omfatta undervisning som svararmot vad som erbjuds på grundskolenivån i komvux. Fristående kurser, som är envuxenanpassning av högstadienivån i grundsärskolan, bör få anordnas i ämnensom även kan förekomma inom komvux. Jag ämnar återkomma till regeringen medförslag i denna fråga. För information vill jag nämna atl kurser börfå anordnas i ämnena svenska, svenska som andraspråk, matematik,religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi, naturkunskap, engelskaoch maskinskrivning. Inomvuxenutbildningen tillhör alla estetiska ämnen och liknande folkbildningensansvarsområde. Denna princip bör tillämpas även beträffande särvux. Dessaställningstaganden innebär inte att utvecklingsstörda vuxna, som inte kantillgodogöra sig utbildning motsvarande grundsärskolan eller som inte vill haeller behöver en kompetensinriktad utbildning av del slag som särvux skallerbjuda, kommer att stå utan vuxenutbildning. Särvux uppgift är enbart attkomplettera den vuxenutbildning som redan finns och som kan anordnas av andra.Folkbildningen, både folkhögskolan och inte minst studieförbunden, görvärdefulla insatser med utbildning speciellt riktad till utvecklingsstörda.Delvis utgår särskilda tilläggsstatsbidrag för detta. Särvux skall, i likhetmed gmndvux och komvux, inte gå in på folkbildningens område. Jagvill också något kommentera SÖ:s förslag vad gäller yrkesutbildning för vuxna psykiskt utvecklingsstörda. SÖ förordar ett myckel nära sam band med yrkessärskolan. Många remissinstanser delar denna uppfattning. Enligt min mening måstedenna fråga analyseras ytterligare. Jag avser, Prop. 1987/88:113 efter samrådmed statsrådet , alt föreslå regeringen alt uppdra åt SÖ att bedöma ivilken utsträckning vuxna har behov av en utbildning, som motsvararyrkessärskolan, samt överväga former, finansiering och statsbidragskonstruktionför en eventuell motsvarighet för vuxna till yrkessärskolan. Isammanhanget vill jag framhålla alt yrkesutbildning inom ramen för komvuxgivetvis står öppen för dem som bedöms kunna tillgodogöra sig en sådanutbildning. Det bör vara möjligt all inom nu gällande regelsystem anordnayrkeskurser i komvux som i viss mån är anpassade efter psykisktUtvecklingsstörda vuxnas behov. Kurser kan efter beslut av den lokala styrelsenanpassas genom att man utnyttjar den s. k. särskilda delramen för att utöka timplanenmed och genom att man anordnar kurser med lägre deltagarantal ännormall, dock lägst fem. Närdet gäller den rättsliga regleringen anser jag det tillräckligt all i självalagen ange vilka grupper särvux får anordnas för. Däremot anser jag det intebehövligt atl i lagen avgränsa vilka ämnen som skall få förekomma i särvux. Delbör få ankomma på regeringen alt utfärda föreskrifter härom. 3.9 Kursplaner och timplaner SÖhar förslagit alt utbildningen efter diagnostisering under en inskolningsperiodskall planeras för den enskilda deltagaren med utgångspunkt i särskolanskursplaner. Särskilda riksgiltiga kursplaner utarbetas inte enligt SÖ på grundav deltagarnas varierande behov. Förmin del anser jag att följande principer bör gälla beträffande kursplaner ochtimplaner för särvux: - Undervisningenupp till en nivå motsvarande grundsärskolans årskurs 6 skall inte utgöra separata ämnen ulan ses som en helhet. - För de fristående ämneskursernapå högsladienivå skall särskilda kursplaner fastställas för varje ämne av SÖgenom atl en vuxenanpassning görs av grundsärskolans kursplaner. - Timplaner skall ocksåfastställas av SÖ för ämneskurserna. Det skall ske efter riktlinjer frånregeringen. BådeSÖ och remissyttrandena betonar eftertryckligt all särvux måste ha en vuxenulbildningsprofil.Från studieförbundshåll uttrycks en oro för att särvux inte kommer att skiljasig tydligt från folkbildning. Mot denna bakgrund anser jag att likheten mellansärvux och övrig utbildning för vuxna bör framgå även genom allkursplaner och timplaner finns för särvux på motsvarande sätt som för grundvuxoch komvux. I grundvux ses undervisningen upp t.o.m. en nivå motsvarandeårskurs 6 som en helhet utan ämnesindelning. I komvux finns vuxenanpassadekursplaner för de fristående ämneskurserna. Jagdelar SÖ:s uppfattning atl utbildningen skall planeras för varje deltagare särskilt. Detta slår inte i något motsatsförhållande till en ordning med centrala kursplaner. Jag utgår liksom SÖ från att deltagarna i särvux har mycket olikartade behov av utbildning. Kursplanerna för ämneskur- serna bör vara den ram inom vilken undervisningen får bedrivas. 3 1987/88. Enligt regeringensriktlinjer skall timplanerna för komvux ulgöra av motsvarande undervisningi och gymnasieskolan. Med hänsyn till alt målgruppen för särvuxhar större behov av lärarhandledning än vad normalbegåvade vuxna har, måste procentsatsensältas högre beträffande särvux. SÖ bör få i uppdrag alt komma in med förslag lillvilka riktlinjer som skall gälla. Det ankommer på regeringenatl utfärda föreskrifter beträffande fastställandet av kursplaner ochlimplaner. Mittförslag: För utbildning i särvux upp lill en nivå motsvarande grundsärskolansårskurs 6 skall intyg utfärdas till den som önskar det. Efteravslutad ämneskurs skall betyg sältas enligt den tvågradiga betygsskalanGodkänd eller Icke godkänd. Det bör vara möjligt för rektor alt besluta attbetyg skall bytas ut mot intyg även efter ämneskurser, om det finns särskildaskäl. Skälenför mitt förslag: I annan kompetensinriktad utbildning sätts i princip alllidbetyg efter avslutad utbildning. Grundvux är elt undantag från huvudregeln. Därges i stället intyg till den som så önskar. Efter grundskolekurser i komvuxsätts betyg enligt en tvågradig betygsskala, Godkänd och Icke godkänd. Motsvarandesystem bör tillämpas inom särvux. Dock bör det vara möjligt för rektor att,precis som kan ske i grundsärskolan, besluta alt intyg skall utfärdas i ställetför betyg om någon deltagare föredrar det, om betyg inte kan sättas eller omkursen inte kan betraktas som slutförd. Inomkomvux skall slutbetyg, som ger grundskolekompelens, utfärdas när en studerandehar slutfört utbildning i alla ämnen som är obligatoriska för slutbetyg. Någotmotsvarande bör inte införas beträffande särvux. Det bör vara tillräckligt attutfärda ett samlat belygsdokument av samma slag som kan förekomma i komvux. Ettsådant belygsdokument bör omfatta betyg och intyg på den utbildning i särvuxsom den studerande själv vill ha dokumenterad på delta sätt. Mitt förslag: Särvuxskall i princip bedrivas som deltidsstudier. SÖ:s förslagöverensstämmer i stort sett med mitt förslag. Behovet av flexibilitet betonas. Remissinstanserna:Stockholms läns landstingskommun konstaterar att resurserna har varit så småoch efterfrågan så stor attantalet timmar per elev blivit för lågt och antalet undervisningstillfällen förfå. ABF menar attstudieförbunden likaväl som särvux skulle kunna anordna enskild undervisningmen hindras genom bidragsbeslämmelsernas utformning. Sker inte detta är del näst bästa alternativet att särvux anordnar denenskilda undervisningen. Skälen för mitt förslag:Huvudmannen bör ha stor frihet att organisera undervisningen med hänsyn lillindividuella behov. Föratt betona behovet av kontinuitet i undervisningen börtvå undervisningstillfällen föreskrivas som undre gräns. En övregräns bör också sältas. Den bör vara densamma som gäller för studier i grundvux,dvs. Jag vill i sammanhanget erinra om att regeringen harföreslagit en ändring av definitionen av dellid i grundvux till atl avse högst20 timmar fr. o. m. den (prop. 1987/88:100 bil. 10, C I, s.179). För informationvill jag nämna alt all särvux enligt min uppfattning bör varagruppundervisning, men i likhet med vad som gäller beträffande grundvux bör detvara möjligt atl anordna enskild undervisning, om det finns särskilda skäl tilldel. En strävan bör dock vara alt den enskilda undervisningen så småningomskall övergå i gruppundervisning. Detbör ankomma på regeringen att utfärda föreskrifter i dessa frågor. 3.12 Timersättning m. m. Mitt förslag: Densom tar ledigt från etl arbete för alt studera i särvux och därigenom fårlöneavdrag skall ha rätl till timersättning enligt i princip samma regler somgäller för den högre timersättningen vid grundvuxstudier. Ersättningen börfrån beskattnings- och socialförsäkringssynpunkt likställas med ersättning förstudier vid grundvux. SÖ:sförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: tillstyrker SÖ:s förslag. Kostnaderna bör betalas medskattemedel. påpekar alt den sjukpenninggrundandeinkomsten inte skall sänkas för en försäkrad som genomgår gmndvux och uppbärtimersättning för studierna. Bestämmelsen bör utvidgas att gälla ävenstuderande i särvux. Skälen för mitt förslag:Av utvecklingsstörda vuxna har enligt SÖ inkomst av arbete. När detgäller timersättning bör studier i särvux vara helt jämställda med studier i grundvuxför deltagare som lar ledigt från elt arbete och får löneavdrag. I övrigt böringen ersättning utgå. I skattehänseende börsamma regler tillämpas som beträffande timersättning vid grundvuxstudier.Dessa innebär att ersättningen är skattepliktig, att den som betalar utersättningen är skyldig att göra skatteavdrag för betalning av mottagarenspreliminära A-skatt och att vuxenutbildnings-nämnden är skyldig att lämnakontrolluppgift på utbetalda belopp. Vidare bör ersättning för studier i särvuxfrån socialförsäkringssynpunkl likställas medersättning för studier i grundvux. Mina förslag beträffande dessa frågorföranleder mindre ändringar i bl. a. kommunalskaltelagen (1928:370),taxeringslagen (1956:623) och lagen (1962:381) om allmän försäkring. Jagåterkommer strax med förslag härom. I detta sammanhang villjag också föreslå en justering i kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag försjukpenning m. m. Enligt beslut av (prop. 1986/87:100 bil. 10, E 5, SfU-11,rskr. 176) har timstudiestöd och dagstudiestöd i form av inkomstbidrag ersattsav korttidsstudieslöd. Detta föranleder en följdändring av formell natur i I §i kungörelsen. Mittförslag: Del skall vara möjligt att inrätta särskilda tjänster som lärare iskolväsendet i kommunen för undervisning inom särvux. SÖ:sförslag: Kompetenskraven för lärare i särvux bör utgå frän behörighetsvillkorför särskolan. Lärare som uppfyller dessa krav samt har erfarenhet avvuxenutbildning bör beredas företräde till tjänst inom särvux. Remissinstanserna:De som yttrat sig tillstyrker SÖ:s förslag. Skälenför mitt förslag: De studerandes utbildningsbehov skall vara avgörande vidvalet av lärare. Jagräknar inte med alt del kommer att bli möjligt alt i någon större utsträckninganställa speciella lärare för tjänstgöring inom särvux. I flertalet fallkommer undervisningen sannolikt att handhas av lärare som också tjänstgör isärskolan, eventuellt i som speciallärare. Trots detta anser jagatt man bör öppna möjligheten att inrätta särskilda lärartjänster för särvux.I likhet med vad som gäller för grundvux och komvux bör dessa tjänster inrättasenligt föreskrifter i förordningen (1975:337) om tjänster som lärare iskolväsendet i kommun. För behörighet lill tjänsterna bör utbildning ispecialpedagogik och erfarenhet av vuxenutbildning vara ett krav. Detbör ankomma på regeringen att utfärda de närmare föreskrifter som behövs för atlmitt förslag skall kunna genomföras. Mitt förslag: Skolpoängoch skolledningsresurser skall beräknas för särvux enligt samma principer somför grundvux och komvux. Skolledningsresurserna får utnyttjas för skolledareoch lärare med specialfunktioner på i princip samma sätt som i grundvux och komvux.Del skall finnas en studierektor med ansvar för särvux närmast under rektor iden skolenhet där särvux ingår. Särvux skall ingå i denordning för fördelning av undervisningstimmar mellan kommunerna som sedan denI tillämpas för grundvux och komvux. SÖ:sförslag berör dessa frågor helt kortfattat eftersom enbart principbeslutföreslås. SÖ:s beräkningar ansluter lill vad som gäller beträffande grundvux,nämligen alt skolledningsresursen skall beräknas som för grundvux och attstatsbidrag skall lämnas för antalet utnyttjade timmar inom en av länsskolnämndenfastställd ram. förordar att varje länsskol-nämnd får en pott med slalsbidragstimmaroch särskilda resursbidrag alt fördela till huvudmän som anordnar särvux. Skälenför mitt förslag: Särvux bör även pä dessa punkter inordnas i de system somgäller för övrig utbildning för vuxna. De förslag jag har lagtfram innebär flera genomgripande olikheter jämfört med försöksverksamhetenmed särvux. Därmed råder osäkerhet t. ex. om hur många som kommer attefterfråga särvux i dess nya form som kompetensinriktad utbildning. Mot denbakgrunden anser jag atl undervis-ningstimmarna för särvux bör specialdestinerasför sitt ändamål genom atl omfördelningar mellan särvux och grundvux eller komvuxinte tillåls. Mittförslag: Statsbidrag för särvux skall inordnas i det nya schabloniseradestatsbidragssystem som förbereds av regeringen och avses trädai kraft för grundvux och komvux den . Ilikhet med vad som gäller för grundvux och komvux skall statsbidrag - utöverför undervisningsresurser och skolledningsresurser - utgå med ettschablontillägg. Användningsområdet skall överensstämma med vad som gäller för grundvux. Bidraglill lokal skolutveckling skall också utgå enligt samma principer som för grundvuxoch komvux. Bidragtill stödåtgärder för hörselskadade, synskadade eller rörelsehindradestuderande i särvux skall tills vidare utgå efter beslut av SÖ på samma sättsom för grundvux och komvux. Statsbidragen till särvuxskall utgå . SÖ:s förslag: SÖ räknarmed ett schablontillägg på . Syo måste knytas till utbildningen. SÖ betonarvikten av information till dem som överväger att söka sig till särvux. Syoinsalsertillsammans med kompetensinriktad utbildning kan vara elt verksamt medel allbryta den dominerande tendensen alt allt fler utvecklingsstörda får sinsysselsättning vid dagcentra. De berördas förutsättningar alt komma ul iarbetslivet kan påtagligt förbättras. Fortbildning ivuxenpedagogik med särskild inriktning pä psykiskt utvecklingsstörda vuxna ärnödvändig. Den bör kunna tillgodoses inom ramen för den reguljärapersonalutvecklingen. Medelför stödåtgärder föreslås utgå enligt likartade principer som för komvux/grundvux. Remissinstanserna: och framhävervikten av syoinsalser. TCO tillstyrker förslaget om syo. /SR anser all ettschablontillägg på är otillräckligt för denna målgrupp. En landstingskommun framhåller atl omsorgspersonalen börmedverka i fortbildningsinsatser för all personal som skall ansvara förundervisningen. RFPB uttalar atl enskilda studiedagar inte kan ansestillfyllest.