prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag har tidigare under B. Polisväsendet redovisaten om- och tillbyggnad för bl.a. . I gällandeinvesteringsplan för domstolsväsendet har kostnadsramar om drygt 32 milj. kr. förts upp för pågående projekt. Medelsförbrukningen för innevarande och kommande budgetär beräknasuppgå lill drygt 71 milj. kr. har i sinanslagsframställning föreslagit en ombyggnad av . Jagåterkommer till projektet underanslaget D 2. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört under avsnittet 4 om lokalförsörjningen fördomstolsväsendet och rättshjälpsnämnderna. 1986/87 Utgift 45 680 776 1987/88 Anslag 44 161 0001988/89 Förslag 49 024 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, arrende- och hyresnämnderna,försäkringsdomstolarna (fr.o.m. ), rättshjälpsnämnderna och deallmänna advokatbyråerna. har också till uppgift att på detallmännas vägnar föra talan mot beslul i rättshjälpsfrågor. leds av en styrelse. Chef fördomstolsverket är en generaldirektör. Inom verket finns enorganisationsenhet, en ekonomienhet, enpersonalenhet och en juridisk enhet. Dessutom finns ett sekretariat ochen disciplinnämnd. Från anslagetbetalas också kostnaderna för verksamheten vid notari enämnden, och besvärs . 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 Prop: 1987/88:100 Bil.4 Summa 178(1) (1) Ändringen i förhållande till motsvarande uppgifter i1987 års budgetproposition beror på dels en ökad genomförandetakt av fastighetsdatareformen,dels ett ändrat redovisningssätt. Redovisningen, som har avsettantalet tjänster, avser nu i huvudsak antaletanställda (inkl. deltidsanställda). Anslag Förvaltningskostnader 37 771 000 + 4 492 000 (därav lönekostnader) (23 014 000) (+ 2 002 000) Blanketter m. m. inom verksamhetsområde 6 390 000 + 371 000 Summa 44 161.000 +4863 000 I. Huvudförslag /89 . Utgiftsminskningenföljer det treåriga huvudförslag som lades fast inför / 87 och uppgår för /. Ett fullständigt genomförande avhuvudförslaget skulle minska den administrativa service som verket germyndigheterna inom sitt verksamhetsområde och det utvecklings- ochrationaliseringsarbeie som verket bedriver. De senaste årens besparingar påanslaget har till största delen finansierats genom att den löpande verksamhetenhar rationaliserats, men besparingar har måst ske även på den del av anslagetsom har beräknats för utvecklingsarbetet inom verksamhetsområdet. Flera viktigaprojekt har måst senareläggas. Möjligheternaatt genomföra ytterligare besparingar på anslaget är starkt begränsade.Domstolsverket föreslår därför oförändrat anslag. Domstolsverketyrkar att anslaget räknas upp med . för ökad efterutbildning. Jag föreslår att anslaget för näslabudgetår beräknas med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. Domstolsverketshuvuduppgift är att i administrativt hänseende leda och samordna domstolarnasverksamhet och ge dem en kvalificerad administrativservice. Vid sidan härav skall verket bedriva utvecklings- och rationaliseringsarbeteför att effektivera och underlätta domstolarnas arbete. Verket har, som enda myndighet inom verksamhetsområdet, särskilda resurseravsatta för detta ändamål. De kan beräknas motsvara avförvaltningskostnaderna. En slor del avutvecklingsresurserna har salsats på olika ADB-projekt enligt en av verket inovember 1987 fastställd ADB-plan som spänner 6 1987/88. Euomfattande arbete bedrivs tillsammans med Prop. 1987/88:100 tingsräu i det s.k.kanslidatorprojektet. Systemet syftar till aU Bil. 4 utveckla datorstöd i arbetet vid tingsrätternasavdelningskanslier och omfattar förutom mälregislrering, blankettframställning,dagbokföring m.m. även ord- och textbehandling. Ett försök inleddes under år1986 vid två av tingsrättens ivistemålsavdelningar. En utvärdering har nyligenredovisats i (DV Rapport 1987:4) Utvärdering av försökmed datorstöd vid avdelningskansli i tingsrätt. Verkets bedömning är altsystemet efter viss vidareutveckling kan utgöra grunden för ett generelltanvändbart datorstöd för målkanslier i tingsrätt. Närmast skall försöketutvidgas till en av tingsrättens brottmålsavdelningar. Parallellt med dettaarbete har ADB-system för målregistrering införts vid tingsrätterna i Göteborgoch . Sedan längeanvänder de tre största länsrätterna det s.k. IMDOC-systemet förmålregistrering, statistikframställning m.m. Mot bakgrund av bl.a. de snabbtstigande kostnaderna har övervägt alternativa lösningar. 1rapporten (DV Rapport 1987:3) ADB-stöd i länsrättföreslår verket att det nuvarande datorstödet överges och ersätts med lokalasystem. Förutom en bättre ekonomi förutses vidgade möjligheter till datorstöddakanslirutiner som i stort motsvarar dem som införs vid tingsrätt. Systemet skall helt ersätta 1MDOC-syslemet.Verket avser att inleda e« försök vid länsrätten iGöteborgs och län. Förhovrätternas del har ADB-slöd för mälregislrering införts vidSvea hovräU och hovräuen för . I snabb takt försesavdelningskanslierna i samtliga hovrätter med utrustning för avancerad ord- ochtextbehandling. Delegering av arbetsuppgifter i mål och ärenden ärett annat sätt all rationalisera och utveckla domslolsarbetet.Domstolsverket har lämnat fiera förslag som leU till aU beslutanderätt i olika mål- ochärendetyper har delegerats från juristpersonal till bilrädespersonal. Det senaste exemplet avser mål ombetalningsföreläggande och ärenden om förmynderskap (se SFS 1987:955). har antagit en ändring ilagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden (prop. 1987/88:8, JuU 9,rskr. 31; SFS 1987:1109) som ytterligare vidgar området fördelegering.Det gäller här enklare ärenden om bl.a. avträdande av egendom till boutredningsman, förordnande och entledigandeav boutredningsman samt dödande av förkomna handlingar. En försöksverksamhetinleds vid ett tjugotal tingsräUer. Även denna reform har initieratsav genom förslag i rapporten(DV Rapport 1986:3) Beslutsdelegation i mål och ärenden vid tingsrätt. Denrationaliseringsverksamhet som jag nu exemplifierat utgör ett värdefullt inslagi ansträngningarna för att bemästra domstolarnas ökade arbetsbörda. Det ärdärför enligt min mening nödvändigt att resurser för dettaändamål behålls oförändrade. ADB-utvecklingen vid domstolarnaavser inte bara de nu beskrivna typerna av datorstöd. En viktig delgäller teknikstödet i den dömande Prop. 1987/88:100 verifl/M/ze/ew. Vad jag syftar på är bl.a. möjligheten att ge domarpersona-Bil. 4 len tillgång tillinformation och annat beslutsstöd genom rättsdatasystemet. Jag ser det somnaturligt att ambitionerna inriktas på att, i den takt som resurserna medger,utrusta i princip alla domstolar medterminaler som medger sökning i bl.a. rättsdatabaser. Härigenom främjas ettsnabbt och säkert beslutsfattande och en enhetlig lagtillämpning. Men det ärockså av rekryteringsskäl nödvändigt att modern teknik och moderna arbetsformerinförs i domstolsarbetet även när det gäller den dömande verksamheten. Enarbetsmiljö som ter sig orationell och föråldrad kommer inte att utöva denlockelse på unga jurister som är avgörande för om vi även skallkunna rekrytera goda domare och bibehålla den höga kvalitén i domslolsarbetet. När det gäller ADB-utvecklingen vill jagbetona att arbetet bör bedrivas i nära samarbete med domstolarna ochatt man i möjligaste mån bör stanna för lösningar som tillgodoser den enskildadomstolens behov. Jag vill ocksåunderstryka vikten av att de arbetsmiljöfrågor söm kan vara förknippademed den nya tekniken får den uppmärksamhet som de förtjänar. En annan viktig sak är efterutbildning förpersonalen. Utbildningen är ett naturligt led i strävandena atlvidmakthålla och vidareutveckla personalenskompetens och är ett bland fiera sätt att möta de krav som ställs på ökadeffektivitet och service. Särskilt angeläget är noggrant planerade ochgenomförda utbildningsinsatser i samband med ADB-utvecklingen. Jag beräknarunder anslaget ytterligare . Även underanslagen D 2. och D 3. beräknar jag ytterligare medel för efterutbildning. Regeringen har den 1 oktober 1987utfärdat särskilda direktiv för anslagsframställning förbudgetåren 1989/90- 1991/92. Direktivenomfattar anslagen D I. - D 4. Direktiven går ut på en treårsbud-getering,som innebär att statsmakternas och myndigheternas budgetbehandling görsgrundligare för att i gengäld kunna göras enklare under demellanliggande åren. Härigenom skapas förutsättningar för en rationellarebudgethantering. Myndigheterna kan ges anslagsramar och riktlinjer som spänneröver än vilket främjar myndigheternasplanering och ledning av verksamheten. skall i en särskildrapport lämna en preliminär redovisning av sittbudgetarbete för atl därefter pä sedvanligtsätt ge in en anslagsframställning . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att tillDomstolsverket för /89 anvisa ett förslagsanslag om . Allmänna domstolarna Prop. 1986/87 Utgift 1 104 834 220 " ''- 1987/88 Anslag 1 068 354 000 1988/89 Förslag 1 140 324 000 Allmännadomstolar är tingsrätterna, hovrätterna öch högsta domstolen. Tingsrätterna är allmännaunderrätter. Det finns 97 tingsrätter. Hovrätterna äröverrätter i de mål som överklagas från tingsrätterna. Det finns 6 hovrätter, (15 avdelningar, varav 13 förallmänna mål och 2 för vatten- och fastighetsmål), (4avdelningar), hovrätten över och (5 avdelningar),hovrätten för (6 avdelningar), hovrätten för Nedre (2avdelningar) och hovrätten för (2 avdelningar). Högstadomstolen är överrätt i de mål som överklagas från hovrätterna. Domstolen ärindelad i tre avdelningar. I domstolen finns 25 justitieråd. Fyra av dessatjänstgör i lagrådet. För högsta domstolen finns ett särskiltkansli till vilket revisionssekreterare är knutna. Från anslagetbetalas också kostnaderna för de kansligöromål för statens ansvarsnämnd somfullgörs av . 1987/88 Beräknad ändring 1988/89 (1) Ändringeni förhållande till motsvarande uppgifter i 1987 årsbudgetproposition beror på ett ändrat redovisningssätt.Redovisningen, som har avsett antalet tjänster,avser nu i huvudsak antalet anställda (inkl. deltidsanställda). Anslag Förvaltningskostnader 845273 000 + 69 498 000 (därav lönekostnader) (787 361 000) () Reseersättningar 9 414 000 + 471 000Lokalkostnader 183 615 000 - 2 879 000 Ersättning till nämndemän 30 052 000 + 4 880 000 Summa 1 068 354 000 + 71 970000 /89 1 . 4 av utgifterna fördelas med fördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Ett genomförande av huvudförslagetskulle medföra en väsentlig ökning av antalet oavgjorda mål och ärenden idomstolarna. Med hänsyn till detansträngda arbetsläget vid de allmänna domstolarna yrkar althuvudförslaget inte tillämpas och föreslårför /89 au anslaget räknas upp med 5 milj. kr., varav 200 000kn beräknats för utökad efterutbildning. Arbetsläget är fortfarande ansträngt ide allmänna domstolarna. Antalet inkomnamål hos högsta domstolen och i hovrätterna har visserligen för första gångenpå länge sjunkit något. I tingsrätterna har däremot antalet inkomna tvistemåloch brottmål ökat . Även antalet mål om lagsökning har stigitnågot medan antalet mål om betalningsföreläggande har sjunkitnågot. Antalet inskrivningsärenden ökadedrastiskt () . En återgång till mer normal nivå kan väntas . Mot bakgrund avdel rådande arbetsläget kan endast en begränsad tillämpning av huvudförslaget (2 milj. komma i fråga för nästa budgetår. I fjolåretsbudgetproposition beräknades medel för de ekonomiska konsekvenserna av detförslag om nya regler om anhållande och häktning som då förbereddes inomregeringskansliel. En proposition i ämnet föreladesriksdagen (prop. 1986/87:112). har fattat beslut på grundval av propositionen(JuU 1987/88:7, rskr. Regeringen kommer att besluta omtidpunkten för reformens ikraftträdande. Reformen är i resurshänseende i höggrad en ekvation med flera obekanta. Någon säker ekonomisk beräkning avkonsekvenserna av reformen kan därför inte göras på förhand. Jag delardomstolsverkets bedömning att ytterligare . bör avsättas för utökadefterutbildning. Fastighetsdatareformenhar nu genomförts vid 40 av landels 93 inskrivningsmyndigheter.Reformtakten har i enlighet med beslul höjls under denfemårsetapp som inleddes /88. Jag hartidigare redovisat att regeringen i juni1987 tillkallat en särskild utredare för att utreda frågor om meritvärderingen vid tillsättning avdomartjänster och domarbanansutforrnning {! Ju 1987:03). Jag ser det somutomordentligt viktigt för vårt samhälle att vi kan bibehålla den goda kvalitén i våra domstolars avgöranden och den goda servicen till dem som kommer i kontakt med domstolarna. Detta förut sätter bl.a. att vi kan rekrytera skickliga och lämpliga jurister tilldomar banan. Enligt min mening är det åtskilligt vid sidan av löne- och karriär- 05 förhållandena - vilkas betydelsesjälvfallet inle skall undanskymmas - Prop. 1987/88:100 som är viktigt i sammanhanget. Arbetstillfredsställelse, möjlighet till per- Bil. 4 sonlig utveckling, enstimulerande arbetsmiljö med moderna kontorshjälpmedel och tillgång tillutbildning är några sådana faktorer. Delegering av arbetsuppgifter som intekräver särskild juridisk sakkunskap från juristerlill biträdespersonal bidrar också till attförbättra för alla berörda kategorier.Det är nödvändigt alt domstolscheferna engagerar sig i utvecklingsfrågor avdenna typ för att domstolarna i framliden skall kunna hävda sig somkvalificerade och moderna arbetsplatser. Den Ijuli19S4 åndrades domförhetsreglerna för hovrätt (prop. 1983/ 84:78, JuU 15, rskr. 152, SFS 1984:131).Ändringen innebar aU en hovrättsavdelning normalt är domför med trelagfarna domare i stället för, som tidigare, med fyra domare i mål som avgörsutan nämndemän. I lagstiftningsärendet förutsattes att reformen skulle medföravissa rationaliseringsvinster. har i en skrivelse ibörjan av efterfrågat hovrätternas bedömning äv effekterna av deändrade reglerna. De fiestahovrätterna räknar med att reformen har medfört vissa resursmässiga fördelaroch ökad effektivitet genom att en ledamot har frigjorts i många mål. Efterreformen har av de mål som avgjorts utan nämndemän kunnat avgörasmed tre ledamöter. Som exempel på godaeffekter har nämnts att avdelningarna har blivit mer fiexibla,väntetiderna till huvudförhandling har kortats av, förstärkningsinsatser har disponerats bättre ochledamöterna har fått mera tid för attförbereda och avsluta andra mål. Hovrätterna har genomgående framhållit alt de frigjorda resurserna haranvänts till alt bemästra den på grund av den ökademåltillströmningen allt tyngre arbetsbördan. Såvittjag förstår har domförhetsreformen fyllt sitt syfte, nämligen alt i ettansträngt arbetsläge på ett effektivt sätt hushålla med den kvalificeraderesurs som våra hovrättsdomare utgör. Någon liknande reform kan inte påräknas,i vart fall inle med verkan redan under det kommande budgetåret. Det gällerdärför för hovrätterna att, var och en utifrån sina lokala förutsättningar,överväga vilka organisatoriska och andra förbättringar som kan göras. Delta är angeläget inte minst därför att denstegrade arbetsbördan i stor utsträckning har drabbat fiskalerna ochaspiran-terna, vilket har betydelse bl.a.från rekryteringssynpunkt. En utväg som kan ställa sig naturlig är attgenom den ökad ADB-användning skapa utrymme för överflyttning avarbetsuppgifter frän jurister till biträdespersonal. Utan tvivel finns det endel inslag i hovrätternas arbetsformer som skulle kunna moderniseras. Det ärdärför av stort intresse att av eget initiativ låter enarbetsgrupp inom hovrätten utreda frågor om organisation, arbetsledning,fördelning av arbetsuppgifter och arbetsrutiner. har bl.a. irapporterna (DV Rapport 1985:5 och 1986:1) ADB-stöd i hovrätt behandlat frågorav denna typ. 1förra årets budgetproposition (prop. 1986/87:100, bil. 4, s. 67-69) redogjordesför en undersökning som gjort av frågor som rör bl.a. nämndemän i tingsrätt (DVRapport 1986:4). Undersökningen visar Prop. 1987/88:100 att nämndemannakårensrepresentativitet har försämrats jämfört med år Bil. Min företrädareuttalade sin oro över detta. Han förklarade att han avsåg att uppdra årdomstolsverket att i samråd med landstingsförbundet och kommunförbundet arbetafram ett material som beskriver nämndemannakårens sammansättning samt alt igod tid före kommande nämn-demannavalinformera de nominerande organen om det angelägna i atl en mer allsidigrekrytering kommer till stånd. Domstolsverkethar nu utarbetat en broschyr om de aktuella frågorna. Verket har under arbetetsgång haft kontakter också med de politiska partierna och . Broschyren kommer att distribueras inför det föreståendenomineringsarbetel. Lekmannamedverkanär ett hävdvunnet och viktigt inslag i rättskipningen. Det är därför angelägetatt stor omsorg läggs ned på att finna lämpliga personer tillnämndemannauppdragen. Nämndemännakåren böri största möjliga utsträckning spegla befolkningens sammansättning i stort-. Det krävs då alt rekryteringen av bl.a.yngre, yrkesverksamma personerökar. En väsentlig förutsättning för att detta skall ske är givetvis att tjänstgöringsförhållandenoch ekonomiska villkor är tillfredsställande. infördes ett nyttersättningssystem för nämndemännen. Det innebär att ett enhetligtgrundarvode betalas lill samtliga.Arvodel höjdes från 220 kr.till . Därjämte betalas ett individuellt bestämt tilläggsbelopp till de nämndemän som vidtjänstgöring i domstol drabbas av löneavdrag eller annan inkomstförlustsom överstiger grundarvodet. Den högsta sammanlagda ersättningen (grundarvode-I- tilläggsbelopp) är . Jag anser atttilläggsbeloppet nu bör höjas. Höjningen bör vara så stor att den sammanlagda ersättningen till ennämndeman kan uppgå till 600 kr.om dagen. Härigenom bör det skapas avsevärt förbättrade förutsättningar för en rekrytering som leder till enmer allsidigt sammansatt nämndemannakår vid våra domstolar. När det gällerfrågan om när ersättning för förberedelsearbete skall betalas har jag intefunnit anledning att föreslå någon ändring av gällande regler. Den höjning aversättningen som jag förordar bör träda i kraft vid det nya budgetårets början, dvs. Jag avser att senareförelägga regeringen förslag till den författningsändring som krävs. Vid deöverläggningar som har haft med organisationer och politiska partier i samband med arbetetpå broschyren om rekryteringen av nämndemän har det ifrågasatts om inteen avkortning av mandatperiodens längd från sex till skulle kunna bidra till att förbättra rekryteringen.En promemoria med förslag om detta har remitterats. I promemorianföreslås också att den nuvarande 70-årsgränsen för nämndemannauppdragen skalltas bort. Det är min förhoppning att de lagändringar som kan komma alt bliaktuella skall kunna föreläggas riksdagenför beslut före nästa nämndemannaval. 1987/88:100' har som jag nyssanfört i sin anslagsframställning Bil. 4 föreslagit en ombyggnad avStockholms rådhus för . Styrelsen har beräknat kostnaden till 88,5 milj. kr., varav 28,2 milj. kr.avser underhällsåtgärder som skall finansieras inom byggiiadsstyrelsensdriflsslat. Ombyggnadsliden beräknas till2 år. Lokalerna irådhuset, som inrymmer tingsrättens brottmålsavdelningar, är i flera avseendenbristfälliga och svarar inte mot de krav som ställs på en godarbetsmiljö. Även från säkerhetssynpunkt är bristerna påtagliga. Jag delardärför uppfattning att rådhusetnu bör byggas om. Medel för byggnadsarbetena beräknas under sjundehuvudtiteln, anslaget Investeringar m.m. Jag villi detta sammanhang erinra om att tingsrättens övriga verksamhet ibörjan av flyttade in i närbelägna lokaler i en nyuppförd byggnad ikvarteret . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna domstolarna för /89 anvisa ett förslagsanslagomI 140 324 000kr. 1986/87 Utgift 357504 920 1987/88 Anslag 343 293 000 1988/89 , Förslag 370686 000 Allmännaförvaltningsdomstolar är länsrätterna, mellankommunala skatterätten,kammarrätterna och regeringsrätten. Länsrätterna ochmellankommunala skatterätten är allmänna förvaltningsdomstolar närmast underkammarrätterna. Det finns 24 länsrätter. Mellankommunalaskatterätten upphör den . De mål som skatterätten nuhandlägger övertas av länsrättsorganisationen. Kammarrätternaär överrälter i de mål som överklagas från bl.a. länsrätterna. Det finns fyrakammarrätter, kammarrätten i (sju avdelningar), kammarrätten iGöteborg (sju avdelningar), kammarrätten i (fyra avdelningar) ochkammarrätten i (tre avdelningar). Regeringsrättenär högsta allmänna förvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som överklagas från kammarrätterna och högstainstans i patentmål. Domstolen är delad på tre avdelningar. 1 domstolen finns22 regeringsråd. Tre av dessa tjänstgör i lagrådet. För regeringsrätten finns ett kansli till vilket regeringsrältssekretera-re ärknutna. 1987/88 Beräknad ändring1988/89 1987/88:100 Bil.4. (1) Ändringen i förhållande till motsvarande uppgifter i1987 års budgetpropositionberor på ett ändrat redovisningssätt. Redovisningen, som har avsett antalet tjänster, avser nu i huvudsak antalet anställda (inkl. deltidsanställda). + 25 186 000 (därav lönekostnader) (257 706 000) (+ 23 812 000) + 1 465 000 + 27 393 000 I. Huvudförslag /89 . Minskningen av utgifterna fördelas medfördelningen 1,2 och för första, andra resp. tredje budgetåret.Domstolsverket bedömer det mot bakgrund av arbets- och balansläget i deallmänna förvaltningsdomstolarna - uteslutet att tillämpa huvudförslaget. För att inom rimlig tid nå en önskvärd balanssiluation vid domstolarnaföreslår att anslaget räknas upp med 2,7 milj. kr. för utökad efterutbildning. Arbetsläget vid de allmännaförvaltningsdomstolarna är fortfarande ansträngt. Trots att antalet inkomna skatiemål i länsrätterna fortsätter an sjunka har det inte varit möjligt att korta av den genomsnittliga omlopps tiden för skattemålen. Omloppstiden har i stället blivit längre jämfört med är 1985 och var i det närmaste eU är . Som anförts i tidigare budgetpropositioner och understrukits av kan delta inte accepteras. Det är långt,kvar till den tid som . budgetproposition angavs som godtagbar, nämligen 12 månader. Antalet körkortsmål och övrigamål har ökat i länsrätterna. Sedan den gäller nya regler om kommuniceringen av mål i Bil. 4 förvaltningsdomstolarna (prop.1986/87:113, JuU 29, rskr. 243; SFS 1987:332). Det är angeläget att domstolarnautnyttjar de möjligheter till kortare handläggningstid som lagändringen medger. årstaxering skall överklaganden av taxeringsnämndernas beslut ges in till delokala skattemyndigheterna. Detta har fördelar i två hänseenden. Delsunderlättas länsrätternas arbete genom att de inte längre behöver rekvireradeklarationerna från de lokala skattemyndigheterna utan får en komplett aktfrän dem. Dels får de lokala skattemyndigheterna bättre möjligheter attompröva taxeringsnämndens beslut. Det är min förhoppning att den nya ordningenleder lill att tiden frånöverklagandet till länsrättens avgörande minskar. Antalet inkomna mål i kammarrätterna har minskat tillföljd av den sjunkande målavverkningen i länsrätterna. Målbalanserna harsjunkit något men ligger alltjämt på en hög nivå. 1 regeringsrättenhar balansen minskat något. Som jag redogjort för har regeringen till överlämnat en proposition om ochrätten till domstolsprövning i (prop. 1987/88:69). Regeringsrättens arbetssituation kan komma att påverkas avde föreslagna ändringarna. Med hänsyn tillvad jag nu har anfört om arbetsläget bör anslaget behållas oförändrat för nästabudgetår. Jag delardomstolsverkets bedömning att ytterligare . bör avsättas för ökadefterutbildning. Mellankommunala skatterätten (MKSR)prövar bl.a. besvär i taxeringsmål när den skattskyldige har en förvärvskällasom i fråga om beskattningsort är atthänföra till skilda län. Rätten prövarockså besvär som rör frågan i vilket län en taxering skall ske. Under år1986 avgjorde MKSR närmare 1 400 mål. Enligt en ändring i taxeringslagen (1953:623)skall års., taxering vanliga forumbestämmelser tillämpasbeträffande den mellan-kommunla målgruppen (prop. 1986/87:47, SkU II, rskr.95, SFS 1986:1284). Delta innebär atttaxeringsnämndens beslut skall överklagas till länsrätten i del län därnämnden är verksam.