prop · GB0348 · 1987-12-31 00:00:00 — Möjligen skulle myndighetskostaader likställas med räntor ochmoms och således ligga utanför schablonen. En-" bart inteckningskostaadenuppgår till av produktionskostaaden, viUcet motsvarar ca /m. En kostaadspostsom ofta kommer i kläm är arvode tiU konsulter. Eftersomsyftet med att införa en schablon är att uppnå en återhållande effekt på kostaadenbör schablonen avse kostaader som byggherren kan påverka." Fastighetsägareförbundetbefarar att en schablonisering av byggherrekost-nadema kan leda uU slarvigprojektering C)ch brister i byggnadema. Förbundet tror att förslaget kan kommaatt missgynna mindre fastighetsägare som normalt är tvungna att utföra en meromfattande projektering. Riksbyggenfmner det likgUtigt om tUlägget för byggherrekostaader separeras eUer ingår i schablonema.Det vore emeUertid enklare om det ingick i respektive schabloner. noleraratt byggherrekos toadema varierar beroende på vilken kategori låntagarentillhör. Särskilt i de fall pantbrev måsle tas ut är det föreslagnaschablonbeloppet otUlräckligt a. följande: "Beloppen motsvarar cirka 6,5 respektive 5,5 prcx:entav produktionskostnaden. Maximibeloppen är för lågt satta. Dessutom är detinte acceptabelt att byggherrar som kan erhålla borgen t ex de allmännytligabolagen får en generösare behandling än övriga. Med borgen slipperbyggherren pantbrevskostaader, som uppgår till av produkfionskostaaden.Ett rimligare förslag är att lagfarts- och pantbrevskostaader får medräknas somfaktiska kostaader pä samma sätt som räntekostaader. Med bibehållnahögstschabloner skapas dä också ett ökat utrymme för bygg-herrekostaadema.Takel för byggherrekostaaden skulle dessutom behöva kompletteras medytterligare ett steg för de små projekten. De fasta kostnadema slår hårdast påsmå projekt Byggherrekostaadensstorlek är också en funktion av hur överenskommelsen mellan byggherre ochentreprenör ser ut. Olika upphandlingsförfarande ger olika fördelning av kostaadmellan partema. 1 fotalenlre-prenadcn svarar entreprenören för huvuddelen avprojektering varför byggherren har motsvarande lägre kostaader. Elt begränsatsubventionerings-underlag för byggherrens administrationskostaader kan därförinnebära ofördelaktig styrning vid val av upphandlingsform. Effekten av ensådan styrning kan i sig bli högre produktionskostaader, vilket inte heller är acceptabelt." SABOifi-ågasätter konstruktionen av schablonbeloppet för byggherre kostaader upp tUl 5 000 kvm. Kostaadema för administration, konsult- kostaader och avgifter är ofta lika stora för små som större objekt, dvs. större per kvm för små objekt, vilket borde återspeglas i någon form av fall ande skala. Stiftelsen iÖrebro är tveksam tUl förslaget och menar att Prop. 1987/88:48 man bör hamöjlighet att ta hänsyn tiU olika objekts särart belräffande storlek, upphandlingsformm. ByggnadsAB anser att schablonen för byggherrekostaader behöver ytterligare någrasteg, eftersom mindre projekt är dyrare per kvm. hävdar att samlings-lokalbyggama aldrig kommer att kunna nåner tUl schablonbeloppen för byggherrekostaader. 5 Räntebidrag för kosmader utöver det schablonmässigt beräknaderäntebidragsunderlaget Sammanfattning:Flertalet av de remissinstanser som uttalar sig är positiva till förslaget, somde tror kommer att möjUggöra kvalitetshöjningar. Flera instanser befararemellertid att fillämpningssvårigheter kan uppstå. En del instanser förespråkaratt tillägget bestäms efter skälighetsprövning, andra efterlyser schabloner.Från byggherrehåll framförs all lånesökanden bör få ett avgörande inflytandeöver bedömningen. RRVfinner det betänkUgt att man från början utgår från att det förenkladeschablonsystemet inte kommer att spegla de verkliga kostaadema och därförinför subventioner utöver det schabloniserade underlaget. RRV efterlyser ettklargörande av vad dessa subventioner skaU avse. Länsbostadsnämndernai , , , och och länär positiva tiU möjUgheten att höja det schablonmässiga räntebidragsunderlaget.Nämnderna understryker att endast kostaader för påvisbara kvaliteter utövei-utgångsstandarden bör beaktas. i lån betonaratt det inte får bli så att officieUa eller inofficiella schabloner fastställsför påslagen. Nämnden menar att det är lånehandläggarens uppgift att med sinerfarenhet bedöma byggherrens kostoadsredovisning. Länsstyrelseni anser att förslaget motverkar förenklingar av följande skäl. "Antingenlämnas tillägget i samtliga ärenden och då är fillägget meningslöst och kaninräknas i övriga schabloner, eller också görs en prövning i varje ärende viUceti många fall medför överläggningar med sökanden och en osäkerhet om vilketbidragsunderlag som kommer att godkännas. I praktiken måstelänsbostadsnämnderna/länsstyrelserna skaffa sig egna schabloner för att bedöma tilläggskostoadema.Altemativt kan naturligtvis ta fram sådana schabloner. Underalla förhållanden torde i så fall skillnaden mot nuvarande metod bli liten. /länsstyrelse skapar sina egna schabloner kommer vidare belåningsfömlsättningamaatt variera mellan länen med åtföljande problem för rikstäckande organisationeroch företag." Kommunförbundetfinner syftet med fiUägget vällovUgt, men menar att bedömningssvärigheter kan uppstä.Risk finns att påslaget blir ett generellt tillägg i alla ärenden. SB/Wbefarar att tiUägget kommer att ge upphov tiU tidsödande diskussioner ochsvårlösta problem meUan lånesökande och lånemyndigheter. anför alt kvaUtetspåslaget bör ge en väsenfiig sfi- t , mulanstill nytänkande och utveckling. Föreningen framför som sin åsUct att byggherren bör gestolkningsföreträde framför myndigheten när man be- Prop. 1987/88:48 dömer skäUghelenav vidtagna åtgärder och deras värde. STRtillstyrker att låneutrymmet ökas för höjd kvalitet, men menar att handläggningenkommer att bli mer komplicerad. föreslår därför "att en lista medtilläggsbelopp för olUca standardhöj ande åtgärder fastställs, så attbyggherren kan överblicka fmansieringen redan under projekteringen. Givetvisskall det vara möjligt att efter kostoadsredovisning få tillägg även för åtgärdersom inte finns med i listan. Byggherren mäste dämtöver ha rätt att vidtaytterligare kvalitetshöjande åtgärder utan att få läneansökan avslagen på grundav höga överkostnader". Industrigruppenför Lätt Byggeri framhåller att möjligheten att öka räntebidragsunderlaget iförsta hand bör användas för åtgärder som bidrar till att sänka äiskostoadema. Fastighetsägareförbundetpoängterar att om kravet på en enkel kostaadsredovisning skall tiUgodoses, börbeställarens skäl för behovet av åtgärderna ha företräde framför myndighetenssynpunkter. Riksbyggenanför "alt det bör finnas ett utrymme för kostoader för angelägenstandard, som inte kan schabloniseras och för ny teknik så att utveckling intehämmas. Detta anser vi hör hemma inom del "icke schablonstyrdainvesteringsutrymmet". Att dämtöver i stället för schabloner ge tilläggefter kostoadsprövning anser vi enbart vara en illusion av förenkling". HSBhävdar att om tUlägget skall fungera tiUfi-edsställande måste byggherren läbestämma vilka material och tekniska lösningar som skaU användas. Länemyndighetemasgranskning bör begränsas fill kontroll av att inte åtgärden omfattas avutgångsstandarden, atl kostoaden inle bedöms oskälig och att maximigränsen inleöverskrids. SABOförordar förslaget av följande skäl. "AUt som iimebär att byggherren gesfler frihetsgrader (inom givna ramar) gör det lällare att göra avvägningarmellan olika kvalitetskrav. Flexibiliteten ökar samfidigt som byggherren gesmöjlighet att differenfiera kvalitet och standard. Goda bostäder med låga boendekostoaderfär inte enbart förbehållas dem som gör egna privatekonomiska insatser ibostaden och kan tillgodogöra sig skattesubvenfioner genom ränteavdrag. Om ränlebidragsunderlagetsttikt låses till schabloner och uigångsstandard kan beställaren (vid dåliganpassning) tvingas välja lösningar som har för låg kvalitet. Det gäller både iförhållande till vad som efterfrågas av hyresgästema i form av goda ochtrivsamma bostäder och i förhållande till framlida byggnads-, drift-och underhåUskostaader. Vikan tänka oss att detta utrymme kunde göras något större. är vi medvetaaom svårigheterna att definiera god kvalitet och standard, priset härför ochgränsdragningar mot normal utgångsstandard." StiftelsenHyresbostäder i anser all tUlägget möjliggör lösningar som passar lokalacx;h objeklspecifika fömlsällningar. Byggherren ges därmed förtroende altvälja ell ulförande som är tekniskt och ekonomiskt rim-Ugt SPAifrågasätter om förslaget kan fungera i praktiken och anför! "Risken med en sådan utformning är alltid att det utförande som täcks inav schablonema betraktas som normalt, och dyrbarare utförande ifrågasätts, så 32 att man kanske i praktikeninte fär igenom utgifter som lyms inom dessa Prop. 1987/88:48 . Så kanmycket väl bli fallet även om det klart utsägs att någon skälighetsprövninginte skall ske. Vi tror alltså att förslaget är en sådan mellanform som börundvikas av pedagogiska skäl. Fråganär också hur byggherren skall kunna särredovisa sådana delkostoa-der. Skall lånemyndighelengöra en skälighetsbedömning av kostoadema? I sä fall är risken slor altbeloppen pmtas ner fill en nivå långl under den verkliga. Ramen är ocksåför liten för att täcka in rimliga variationer i standard." a. följande: "Förslaget att vissa investeringar utöver detschablonmässigt beräknade räntebidragsunderlaget skall få fullt räntebidrag (av räntebidragsunderlaget) kan betraktas som en riktig utveckling. D(x;k bördet erUigt vår mening kompletteras med krav på alt bidraget skall utoyttjastill investeringar som sänker ärskostoaden, allt i Unje med PBL." (SNIRl) föreslår utifrån fönsterindu-strins erfarenheter "centralt genom fastställer vad som är att anse som"kvalitet ulöver normal standard". Den decentralisering lilllänsbostadsnämnderna av rätten fill att ta ställning i detta avseende ger avsevärtsämre möjligheter för industrin att utforma sina produkter enhetligt för köpareöver hela landet". KarinLidmar varnar för att tUlägget kan komma all missbrukas för trendigaskåpsnickerier, ytiiga dekorationer i trapphus eUer på fasader m. m. om det inledefinieras bättre. Samma/fattning:Remissinstansema är övervägande positiva tUl att behåUa någon form av ortskoefficientsystem.I de flesta fall förordas ett system baserat på A-regioner. Några instanseranser däremot att ortskoefficienlema bör slopas. Boshar följande åsikter beträffande ortskoefficienter. "Eftersombostadsstyrelsen förordar bibehåUandet av ett system med en enhefiigberäkningsmetod som hjälp vid kostoadsprövning och låneunderlags-beräkninganser styrelsen också att ortskoefficienter bör finnas för regional kostoadsanpassning.För att koefficienterna skall kunna fastställas cx;h löpande hållas aktuellamåste basen (nivån 1,0) anges. Av förenklingsskäl bör ruvån 1,0 avse de genomsnitfiigakostoadema i , och relateras till skillnaden i total byggnadskostoadmellan olika regioner. Därmed kommer ortskoefficienlema för en stor del avriket att vara 1,0." Lånsstyrelseni hävdar bestämt att ortskoefficientsyste-met bör behåUas ochanför vidare. "Möjlighetenatt fastställa högre koefficienter i vissa inlandskommuner i bör ocksåbehållas. Vidare bör koefficienterna omprövas regelbundet, förslagsvisvartannat år. Gmndema för fastställande av ortskoefficienter bör dock reviderassä att en ändring av koefficientema för en viss region inte automatiskt ledertill ändring för resten av landet." () förordar att ortskoefficienlema slopas avföljande skäl. "Detkan konstateras att kostaadsbilden över landet för både ny- och om- Prop.1987/88:48 byggnadsverksamheten är splittrad. Det är därför tekniskt svårt attspegla kostoadsskillnader med ett ortskoefficientsystem. bör man ha imirmet att ett sådant system visserligen utjämnar kostoadssskillnader mellankommuner (x;h regioner, men att det kan leda till konserverade löne- (x;h andrakostoadsskiUnader." STRfi-amför följande uppfattning om ortskoefficienlema. "Dagens stora skiUnadermellan ortskoefficienter i närliggande områden har medfört stora problem, dådet blir mer lönsamt för byggarbetskraften att pendla fill de överhettadeområdena. fillstyrker därför förslaget om buffertzoner. Vi tillstyrkerockså att den detaljerade geografiska indehiingen jämnas ut. Vi är docktveksamma fill att intervallen fixeras fill , då det i kronorräknat kan medföra avsevärda skillnader i lån mellan närliggande orter medlikartade fömtsättningar." 7 Räntebidragsunderlagets anpassning tiU kostnadsutvecklingen Sammanfattning:Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig fi-amhåUer att rationaliseringsfaktomi fidskoefficienten bör minska mer än vad som föreslås. Länsbostadsnämndeni ilråg åsätter om man överhuvudtaget skall behöva beakta rationaliseringsfaktomvid bedömningen av tids-koefficienten, med hänsyn till att dagens byggande görsi små enheter i svåra områden. SIBär den enda av remissinstansema som motsätter sig en minskning av rationaUseringsfaktom.Motiveringen härför är att förslaget skulle minska pressen på förelagen attföreta rationaliseringar. Entreprenörföreningenframhåller att den föreslagna sänkningen av rationaliseringsfaktorn är aUtförliten och anser vidare att "rationaliseringsfaktom endast bör beräknasför den del av kostoadema som lånesökanden och entreprenören kan påverka. Ommyndighetsberoende kosmader stiger, såsom t ex kostoader för inteckningar,förväntas entreprenören genom ökad rationalisering, tom under byggnadstidensgång, uppväga sådana kostaadsök-ningar. Det är inte rirrUigt" STRframför följande uppfattning om tidskoefficientema. "Rationaliseringsfaktor är ett förskönande namn på statens kontinuerliga nedskärningav stödet fill nybyggda bostäder. Sedan den nya serien tidskoefficienler ochden höjda rafionaliseringsfaklom infördes har låneunderlagen urholkatsmed i förhållande till den fakfiska kostnadsutvecklingenmed hjälp av denna faktor. Naturligtvis ökar då differensen mellan låneunderlagoch prcxiukfionskostoad. Genom att denna differens benämns överkostoad gessken av att byggnadsindustrin ensam ansvarar för kostoadsökningen och höga överkostaaderhar åberopats som grund för avslag på aUlför många låneansökningar. Byggandetrationaliseras förvisso fortlöpande för all företagen skall kunna stärka sin konkurrenskraft och lönsamhet har dock den min skade volymen, minskade projektstorleken, ökade komplUcationsgraden m fl väUcända faktorer motverkat de positiva effektema avrationalisering." föreslår att rationaliseringsfaktomsänks tUl 0,1 procent- Prop. 1987/88:48 enheter f)er månad. HSBoch anser att gnmdema för tidskoefficienlen bör ses över bl. a. för attuppnå följsamhet mellan låne- och kostaadsutveckling . SBefterlyser en bättre kostaadsanpassning av räntebidragsimderlagen underbyggtiden av följande skäl. "Ingaentreprenörer accepterar enligt vår erfarenhet prisuppräkning med lUc underbyggtiden. Alternativet är ell högre pris i det preliminära skedet. Entreprenadenräknas upp med E84 och låneunderlaget med tik, vilket innebär att överkostaadersom måste frifmansieras automatiskt uppkommer ." StiftelsenHyresbostäder i hai följande uppfattning om tidskoefficienten. "Vianser det viktigt att fidskoefficienten fortsättningsvis får en bättre kopplingtill den verkliga byggkostaadsutvecklingen. Det är mycket svårt att fäentreprenörer att godta fidskoefficienten som indexreglering. I de fall enentreprenör godtar tidskoefficienten har han redan i anbudet gjort ett tilläggför den del av kosmadsutvecklingen han inte räknar att bli kompenserad för iuppräkningen av fidskoefficienten." SPAmenar att den starka eftersläpningen av fidskoefficienten troligen beror pä inte beaktar den kostaadsökning, som hänför sig tiU löneglidningen. NordiskaTrähus i hävdar att rationaUseringsfaktom bör slopas helt. Sammanfattning: Flertalet av de remissinstanser som diskuterar förslaget är positiva till detTre instanser avstyrker emellertid ett slopande av överkost-nadsprövningen med mofiveringenatt ett jämförelseinstrument behövs vid bedömningen av kostaadema. Boshävdar att "för att kunna bedöma om kostaadema för ett visst objekt ärhöga eUer låga måste man ha tUlgång tUl ett tiUförlifiigt jämförelseinstrument.Styrelsen förespråkar absolut inte en kostaadsprövning som innebär att avslaglämnas t ex vid fixa överkostaadsnivåer, men anser det väsentligt attskälighetsbedömning cx;h fastställande av lånens slorlek och säkerhetslägegörs på så objektiva grunder som möjligt". Länsbostadsnämndenuii , och lån tiUstyrker förslaget om kostaadsprövning. Lånsstyrelseni lån har ingen erinran mot att den formeUa knylningen av kostaadsprövningenlUl överkostaadema slopas. hävdar emellertid att den som skallutföra en kostaadsprövning måste ha en metod alt jämföra olika projekt, om detinte skall bli ell allmänt tyckande. Plv,SPK, och tUlstyrker förslaget SBABframhåller att en friare kostaadsprövning kan leda lUl avsevärt försämradsäkerhet för långivningen. Entreprenörföreningendelar arbetsgmppens uppfattning alt kostaadskon- o- troUensformeUa anknytning till överkostaaden bör upphävas. ment härför anförs attsambandet meUan produktionskostnad och överkost- Prop. 1987/88:48 nad ärsvagt ser förslaget som en förenkling. Fastighetsägareförbundetanser att ett slopande av öveikostoadsprövning-en skulle medföra betydandebesparingar för byggherrar och samhälle i form av kortare'handläggningstider. Riksbyggenmenar att det krävs ett värderingsinstrument som bas för en kostaadsprövning.Riksbyggen för vidare följande resonemang. "Vad arbetsgmppen nu föreslår ifråga om kostaadsprövning måste betraktas som mindre väl genomtänkt Hur kan kostaademasskälighet i absoluta tal bU avgörande? Är mer skäligt än ? Arbetsgmppensäger också, att frågan om projektets upphandling skall få central betydelsevid bedömningen av kostaademas skälighet. Vad detta skall innebära ställer vioss frågande inför. Skall produkfionskostaadema för olika upphandlingsformer ställasmot varandra och mätas i kr per kvm blir kostaadsprövningen än mer"mekanisk" än ." HSB,, SB och Stiftelsen i tillstyrker förslaget 9 Räntebidragstmderlag vid ombyggnad Sammanfattning: Remissinstanserna är delade i sina uppfattningar om förslagen i fråga omombyggnad. De statUga myndighetema är övervägande positiva till förslaget. Rertaletorganisationer och företag avstyrker däremot ändringama. En del instanser anseratt förslaget bör analyseras ytterUgare. a. följande synpunkter på förslaget "Problemet med förslaget äratt subventionsgraden även för angelägna ombyggnader försämras, utom i de fallsubventionerna till överkostaadema uppväger bortfallet av ingångsvärdebeläningen.Mot denna bakgrund är förslaget att utvidga möjlighetema till tilläggslån bra. Arbetsgmppenvill dock begränsa möjligheterna fill miljonprogramsområden. föreslår att möjligheten till tilläggslån utvidgastill att gälla även andra väsentiiga åtgärder som inte kan förräntas. För att övergångseffektemaav ett slopande av ingångsvärdebeläningen skall mildras kan det vara nödvändigtmed en övergångsperiod och eventuell avtrappning under förslagsvis ." Länsbostadsnämndernai , , och och tUlstyrkerförslaget att slopa ingångsvärdebelåningen, fömtsatt att rmljonprogramsområdenakompenseras med tiUäggslån. Länsbostadsnämndeni lån befarar att ombyggnadsverksamheten kommer att minskakraftigt om ingångsvärdebelåningen slopas. En lösning vore att ge alla låntagarkategorieroavsett upphandlingsform "pk-belåning" inom räntetrappans gränser. Länsstyrelseni lån anser inte att förslaget har nägra allvarUgtnegativa effekter för . SIBfmner förslaget om slopande av ingångsvärdebelåningen befogat ur rättvise- ochneutralitetssynpunkt, men saknar en motivering och en analys av de föreslagna förändringama. Plv avstyrker förslaget om räntebidragsunderlag vid ombyggnad, Prop. 1987/88:48 eftersomredovisningen är alltför summarisk för att man skaU kunna bedöma konsekvensemaav förslaget. /öreningenser förslagen som både förenklade och harmoniserande. SBABanser att förslaget kan innebära alt säkerheten för bostadslänen försämras. Entreprenörföreningenpoängterar att en ändring av ingångsvärdebelåningen måste föregås av enväsentligt grundligare analys av konsekvensema och att ett eventuelltgenomförande måste ske samt att omsorgsfuUtutformade övergångsregler måsle utarbetas. anmäiker att slopandet av ingångsvärden kan bidra tUl att hyromaför centralt belägna lägenheter kan bli så höga att van-Uga inkomsttagare intehar råd att bo där. Fastighetsägareförbundetanför att man inte kan "acceptera att ingångsvärdebelåningen slopas.Genomförda utredningar visar att ombyggnader numera föregås av ägarskifte.Byggherren måsle då kunna fmansiera förvärvet av saneringsfasligheten på ellacceptabelt säll. Mänga fastighetsägare har också köpt fasfigheler förombyggnad. De skulle kunna drabbas av direkta ekonomiska förluster omingångsvärdebelåningen slopas. En sådan åtgärd får därför - om den genomförestrots vad här påtalats - imder inga omständigheter ges retroaktivverkan." Förbundet anser vidare,att om ytterligare en möjlighet tilltilläggslån införs, bör den avse alla ombyggnader som inte kan förräntas på normalavUlkor. Riksbyggenoch HSB avstyrker förslaget om slopande av ingångsvärde-belåningen, som deanser förbättrar villkoren för dyra ombyggnader och försämrar villkoren förmindre ombyggnader. SABOavstyrker förslaget om slopad ingångsvärdebelåning. SBtUlstyrker ändringama i ombyggnadsbelåningen. och Stiftelsen i är negativa tUl avskaffandetav ingångsvärdebeläningen, eftersom detla skuUe försvåra ombyggnader. ByggnadsAB fillstyrker ombyggnadsförslaget fömtsatt att "pk-belåning"införs vid ombyggnad och då även för egen regi. 10 Låneunderlag vid nybyggnad och onyggnad Sammanfattning:Fiertalel av de remissinstanser som behandlar förslaget om bestämmande avlåneunderlag är positiva till della. ser emellertid negativt påförslaget, bl.a. med motiveringen att säkerheten för långivningen kanförsämras. Bottenlangivarna är däremot uttalat positiva. Länsbostadsnämndeni Östergötlcmds län befarar att de kreditgivare som lämnar bottenlån kan kommaatt reagera mot förslaget. "maximeras läneunderlagetåtminstone vid 125 %-ruvån. Enligt förslaget skulle man teoretiskt kunna hamnai viUcel säkerhelsläge som helstmed det statliga lånet. Länsbostadsnämndenanser att räntebidragsunderlaget skall beräknas och få utgöra låneunderlag.Man bör dämlöver göra panlvärdeslillägg för lokaler och dylikt för att därmedbestämma ett pantvärde som reglerar gränsema för de säkerheter som skallställas för det stafiiga lånetoch därmed också få betydelse för bottenkrediigivama." Länsbostadsnämndeni lån har ingen erinran mot förslaget. F*rop. Länsstyrelseni lån konstaterar bl.a. följande. "Förslagetinnebär vidare alt låneunderlag och pantvärde inte kommer att vara lUca i aUaärenden. när bostadslånen fmansierades över statsbudgeten fanns det mofivför en sådan uppdebiing. 1 och med att finansieringen av bostadslånen lyftes utfrån statsbudgeten har mofiven för en uppdelning blivit svagare. Enligtlänsstyrelsens uppfattning bör därför reglema utformas sä att läneunderlag ochpantvärde överensstämmer i flertalet ärenden. Bl a bör höga markvärden normaltbeaktas i läneunderlaget." Plvstöder arbetsgmppens förslag all basera låneunderlaget på produktionskostaaden. StadshypolektUlstyrker förslaget om låneunderlag. SPINTABär positiv fill förslaget, eftersom detta ger möjlighet att höja underlaget förlån. Höjningen krävs med hänsyn tiU den förväntade kostaads-ökningen inyproduktionen. Bankförerungenhar inga invändningar mot att de föreslagna åtgärderna avseende låneunderlagvid nybyggnad och ombyggnad genomförs. SBABmotsätter sig bestämt arbetsgmppens uppfattning att det inte behövs nägonschablonmetod som utgångspunkt för att bestämma låneunderlaget och dessmaximala storlek i varje enskilt fall. Förslaget skulle enligt få tvåbetydande effekter. "Denena effekten är att låneunderlagsnivån skulle höjas för en stor del av det statsbelånadebostadsbyggandet.