prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Somjag nämnt i det föregående har länsstyrelsernas naturvårdsenheter en radviktiga arbetsuppgifter,' Mot bakgrund av bl, a, plan- och naturresurslagstiftningenoch de förslag till effektivitetshöjande åtgärder som lämnats avnaturvärdsförvaltningskommittén (DS Jo 1984:4) bör den aviserade översynenbehandla naturvärdsverkets framtida roll och fördelningen av arbetsuppgiftermellan sorn central naturvårdsmyndighet och länsstyrelsernasom regionala myndigheter. Mina ställningstaganden och förslag i korthet: Luftföroreningarna utgör ett allvarligt hot motmänniskors hälsa och livsmiljö. Inom Mellaineuropas sammanhängande indu strialiserade regioner ger luftföroreningar upphov till hälsoeffek ter och omfattande skador på träd och skogsmark, I har luftföroreningarna lett till försurning av vatten och mark samt skogsskador, Strategin för handlingsprogrammet mot luftföroreningaroch för surning bör vara att genomförai utsläppsbegränsningar i och arbeta för internationella åtaganden om sådana be gränsningar. Den innebär att luftföroreningsutsläppen bör reduce ras i den utsträckning som fordras för att skydda människors hälsa och minska nedfallet till den nivå miljön tål. Mot denna bakgrund bör fortsatta åtgärder mot luftföroreningar övervägas. Hänsyn bör härvid tas till bl, a, resultatet av det pågående internationella arbetet, De svenska svavelutsläppen bedöms minska tillår 1995 jämfört med nivå. Ytterligare åtgärder behövs för att uppnå en minskning av kväveoxidutsläppen under sam ma tidsperiod, Innan ställning tas till ytteriigare skärpta nationellamålsättningar bör kostnader och andra effekter av nödvändiga åtgärder stude ras. Vilka tekniska åtgärder som skulle fordras för att minska svavelutsläppen samt halvera kväveoxidutsläppen jämfört med ärs nivå bör utredas. En svensk åtgärdsstrategi för kolväteutsläppen bör ocksä tas fram. Ekono miska och andra konsekvenser lör industrin, staten, kommunerna och samhälleti övrigt bör analyseras, Högsta tillåtna svavelhalt i tjock eldningsolja börminskas till 0,, En miljöavgift för att stimulera till ytterligare sänkning av svavelhalten bör även övervägas. Svavelutsläppen bör därefter begränsas ytterligare genom skärpta utsläppskrav med början i de mest försurade områdena. De skärpta kraven motsvarar ett utsläpp från olja med ca 0,svavel för mindre anläggningar och ca 0,svavel för större, Lagen om svavelhaltigt bränsle ändras sä att den omfattar samtliga bränslen. « Kväveoxidutsläppen bör minskas genom skärpta riktlinjerför prövningen av förbränningsanläggningar enligt miljöskyddslagen.Kväveoxidutsläppen bör dessutom minskas genom skärpta avgaskrav fr, o,m, 1992års modeller för lätta lastbilar och bussar och fr, o, m, 1994 ärs modeller förtunga fordon. Under tvä år före ikraftträdandet bör ett stimulansbidrag betalasut vid köp av fordon som uppfyller kraven. Bidragen beräknas kosta totalt 450milj, kr. bör en ytterligare skärpning av utsläppskraven övervägasbl, a, för tätortsfordon samt traktorer och arbetsmaskiner. Ivissa områden, där miljön är särskilt känslig eller i större tätor ter, där ett stort antal människor utsätts för luftföroreningar, kan det vara särskilt viktigt att snabbt förbättra luftkvaliteten, ML bör därför ändras så att regeringen får förklara ett visst område som miljöskyddsområde. För ett sådant område skall regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, fä meddela särskil da föreskrifter beträffande bl, a, luftföroreningar, Forskningsinsatsernakring hälsorisker, skogsskador, mark- och grundvattenförsurning, kalkning av sjöar och vattendrag och ef fekter på fauna och flora bör fördjupas. Det internationella samar betet inom forskning och övervakning av miljöeffekter bör ökas. Den tekniska forskningen och utvecklingen beträffande bl, a, bätt re miljöteknik för fordon, förbränningsanläggningar m, m, bör för stärkas. Prop, 1987/88:85 Utgångspunktenför mina ställningstaganden är det beslut som fattade omett program mot luftföroreningar och försurning (prop, 1984/85:127, JoU 28,rskr, 275), För att genomföra programmet har på regeringens förslagbeslutat om skärpta avgasreningskrav för personbilar, m,m, (prop, 1985/86:61,JoU 11, rskr, 101) och om en bilavgaslag (prop, 1986/87:56, JoU 7, rskr, 106,SFS 1986; 1386), Regeringen har också beslutat om förordningar om bilavgaseroch motorbensin, SFS 1987:586 resp, 1985:838, Vidare har beslutat omdifferentiering av bensinskatten (senast ändrad prop, 1986/87:139, SkU 48,rskr, 311, SFS 1987:509) och av försäljningsskatten för personbilar (prop,1985/86:145, SkU 41, rskr, 237, SFS 1986:260) för aU underiätta införandet avbiyfri bensin samt försäljning av personbilar med katalytisk avgasrening. Blyfribensin finns nu i hela landet och försäljningen av bilar med katalytiskavgasrening har nätt en betydande omfattning. Regeringenhar även, genom ett antal uppdrag, låtit utreda och ta fram förslag tillfortsatta åtgärder mot luftföroreningar och försurning. Även dessa utredningarligger till grund för mina ställningstaganden och förslag till fortsattaåtgärder som jag nu kommer att redovisa. Jag redovisar förstdet aktuella läget beträffande bl, a, utsläpp och nedfall av luftföroreningaroch deras hälso- och miljöeffekter. Jag utgår i min framställning frånnaturvårdsverkets rapport '87 mot luftföroreningar och försurning. 4.2Utsläpp och nedfall av luftföroreningar Flertaletluftföroreningar sprids med luftströmmarna över stora områden och påverkarmiljön, inte bara i utsläppens närhet, utan också i omkringliggande länder.Mänga av de miljöeffekter som har observerats i orsakas därför till stordel av utsläpp i övriga , Likaså medverkar Prop, 1987/88:85 svenskautsläpp till miljöstörningar i våra grannländer. Vissaluftföroreningar är långlivade i atmosfären och kan orsaka miljöstörningar medeffekter över hela jorden. Bland dessa kan nämnas vissa stabila kolväten, såsommetan och klorfiuorkarboner, samt koldioxid. Jag återkommer senare i dennaredovisning till kolväteutsläppen och i ett särskilt avsnitt till utsläppen ayklorfiuorkarboner. Förbränningav fossila bränslen leder till att halten av koldioxid i atmosfären successivtkommer att öka. Koldioxidens värmeabsorberande egenskaper gör att de ökandeutsläppen kan befaras, leda till att jordens klimat blir allt varmare. Trotsatt de genomsnittliga temperaturhöjningarna kan verka obetydliga, kan demedföra ödesdigra konsekvenser. Bl, a, kan havsvattnets volymökning medförahöjningar av havsytan med betydande konsekvenser för låglänta kustområden.Förutsättningarna för livsmedelsproduktion i olika områden kan komma attförändras med åtföljande politiska spänningar. Det är viktigt att genominternationellt forsningssam-arbete minska osäkerheterna om koldioxidensklimateffekter. Det är också av största vikt att genom effektivareenergianvändning och ökad användning av förnyelsebara energiresurser hållatillbaka koldioxidutsläppen. Påsenare år har kunskapen ökat både i och utomlands om hurluftföroreningar transporteras över långa avstånd och därigenom får effekter iäven andra länder än dem där utsläppen äger rum. Att åtgärder motluftföroreningar måste genomföras i ett internationellt samarbete, är i Europaaccepterat av i stort sett alla länder. Försurningenorsakas främst av utsläpp av sura svavel- och kväveföreningar som främsthärrör från eldning med fossila bränslen, från trafiken och fränindustriprocesser. Naturliga biologiska processer och olika åtgärder inomjordbruket och skogsbruket spelar också en roll. Jag återkommer strax tilldetta. Vidflera tillfällen har höga halter av luftföroreningar visat sig medverka tillakuta överkänslighetsreaktioner, ökad sjukdomsfrekvens och överdödlighet, 1 Östeuropassvårt förorenade, högindustrialiserade områden har ökad frekvens av stördfosterutveckling med sänkt födselvikt konstaterats. Indirekt kanluftföroreningarna medföra en ökad exponering för giftiga organiska ämnen ochmetaller genom födan och dricksvattnet. Under1980-talet har skogarna i Eluropa skadats allvarligt i stora områ den. Också i har skogen skadats. Både försurningen av skogsmar ken och de direkta effekterna av luftföroreningar pä trädens kronor med verkar sannolikt till skogsskadorna. Flera luftföroreningar utöver svavel- och kväveföreningarna, bl, a, fotokemiska oxidanter, främst ozon, anses vara av betydelse. Fotokemiska oxidanter bildas i luften genom komplice rade reaktioner, där bl. a. kväveoxider och kolväten medverkar, Oxidan- terna kan transporteras långa sträckor i atmosfären. kan luft med starkt förhöjda halter av bl, a, ozon föras in över från kontinenten. Skogsskadorna och försurningen i beror således pä utsläppen av svavel, kväveoxider och kolväten i både och övriga , Jag redovisar därför i det följande utsläppen av olika luftföroreningar i och , 90 Dekväveföreningar som släpps ut i luften har inte bara stor betydelse för Prop.1987/88:85 problemen med försurning och skogsskador, utan de påverkar ävenhaven. Ungefär en tredjedel av det kväve som tillförs och Västerhavethar transporterats med luftmassorna. Därtill kommer att en del av det kväve somtill slut förs ut i haven via vattendragen eller läcker ut frän marken ocksåursprungligen utgörs av kväveföreningar frän luften. Svaveldioxidutsläppenökade starkt i , Frän början av 1970-talethar utsläppen minskat genom både energisparande och utsläppsbegränsandeåtgärder, så att de nu är lägre än . Bl, a, industrins utsläpp harminskat kraftigt , Utsläppsminskningen beror främst påmiljöskyddsåtgärder till följd av beslut enligt ML. Ocksä nedläggningar aväldre fabriker har bidragit till minskningen. Energisnålare och effektivareprocesser har dessutom ofta inneburit en mindre miljöbelastning. Ett exempel päinsatsernas effekt är nedgången av svaveldioxidutsläppen frän industriprocesserfrån över'till ca , Måletär att dessa utsläpp inte skall överstiga är 1995, Som jag straxåterkommer till i avsnitt 11 beslutade regeringen om frisläpp avinvesteringsfonder för bl, a, miljöförbättrande åtgärder som exempelvisminskade luftföroreningsutsläpp. Utsläppenav svaveldioxid har utvecklats på liknade sätt i övriga , Det dröjdedock längre innan utsläppen började minska där. Utsläppsminskningen under1980-talet -räknad i procent- har dessutom varit betydligt mindre i somhelhet än i , Naturvärdsverkethar i sin rapport '87 mot luftföroreningar och försurning redovisatatt svaveldioxidutsläppen väntas minska ytterligare i till början av2000-talet med de miljökrav som gäller , se tabell 4,1, Verket har härvidförutsatt att energianvändningen utvecklas i enlighet med den prognos somstatens energiverk har presenterat i delrapporten ochelanvändningen 1985-1997-2010, har härvid antagit att kärnkraftentill viss del ersätts med koleldade kondenskraftverk med bästa kändareningsteknik. Även oljeba-serad kraft antas bli använd. Vattenkraft ochvindkraft tillsammans antas ge 70TWh elkraft per är , Prognosenförutsätter vidare att en naturgasledning dras fram utefter tillGöteborg, Jag har föredragit utgångspunkterna förenergipolitiken och vill starkt betona möjligheterna att minska utsläppenytteriigare genom en mera miljövänlig utveckling av energisystemet än vad somantagits i nämnda prognos. Tabell 4.1 Svaveldioxidutsläpp i . Hittillsvarandeutsläpp samt förvarnade Pron 1987/88'85 utsläpp vid oförändrade miljökrav med de antaganden som görs i LU 87(långtidsutred- ' " ningen) samt av statens energiverk (1 000lon ). Förbränning av olja och gas Förbränning av övriga fasta Reduktion relativt 980 i % Källa: .aktionsplan '87, Somframgår av tabell 4,1 väntas utsläppen av svaveldioxid minska med mellanår 1980 och , Bedömningen av svaveldioxidutsläppens utveckling därefterberor på vilka utsläppsbegränsande åtgärder som vidtas, vilka energislagkärnkraften ersätts med och fiera andra faktorer. Inriktningen är attmiljöeffekterna ska minimeras genom medvetna val mellan olika energislag ochskärpta utsläppskrav, 1Europa har 21 länder förbundit sig att minska svaveldioxidutsläppenmed ' eller mer fill 1993, räknat från 1980ärs nivå. Det är framför alltländer i som har formulerat, krav pä långtgående minskningar avutsläppen frän större förbränningsanläggningar. Fram till är 1995 väntasutsläppen av svaveldioxid i hela minska med ungefär en fjärdedel jämförtmed , se tabell 4,2, I väntas utsläppen nästan halverasunder . Tabell 4.2 Hittillsvarande utsläpp samt förväntadutveckling av svaveldioxidutsläppen i enligt nuvarande planer (1 000 tonper år) 1980 1985 1995 2010 Summa 53300 46300 44200 39100 Källa: Aktionsplan '87, Svavelnedfalleti är störst i den södra delen och avtar mot norr. Det totala nedfalletberäknas ha minskat med mellan och är 1985, Mellan ochår 1995 väntas det totala nedfallet minska med . Desvenska utsläppen ger fortfarande det största enskilda bidraget tillsvavelnedfallet i , men i takt med att våra utsläpp minskar får andraländers utsläpp relativt sett större betydelse. väntast, ex. och vardera bidra med ungefär likamycket som vi själva till nedfallet inom vårt land, I de mest utsatta delarnaav är biidraget frän utlandet , Somframgår av tabell 4,3 faller bara någon procent av utsläppen från och ned i , Anledningen till 92 att dessaländers utsläpp beräknas komma att fä lika stor betydelse för försurningen iSverige som våra egna utsläpp är att endast begränsade åtgärder vidtas för attminska utsläppen i dessa länder, som utsläppen ligger på en myckethög nivå. Detta medför stora inhemska hälso- och miljöproblem, vilket bordevara tillräckligt motiv att vidta kraftfulla begränsningsåtgärder. Dessutommåste vi ställa krav på att de minskar sina utsläpp med hänsyn till den svenskamiljön. Av desvenska utsläppen hamnar omkring en tredjedel inom landets gränser. Det innebäratt för att minska svavelnedfallet i är åtgärder mot våra egna utsläppfortfarande av stor betydelse, inte minst i närheten av större utsläppskällor.Arbetet med att minska våra utsläpp bör enligt min mening drivas parallellt medde internationella förhandlingarna och utformas på ett sådant sätt att våraegna åtgärder i största möjliga utsträckning kan utnyttjas även i detinternationella förhandlingsarbetet. Tabell 4.3 Svavelutsläpp och nedfall i från deländer som påverkar landet mest (svavel ) ' data är i flera fall bedömda värden, ' Utgår frän utsläpp, "" Inom . Källa: EMEP, Det norske meteorologiske institutt. har utsläppen av kväveoxidernästan trefaldi-gats i , Det beror framför allt på att biltrafiken harökat. har utsläppen förändrats relativt litet. Utvecklingen iEuropa torde ha följt i huvudsak samma mönster som i , I har avgasreningskraven för personbilar skärpts,vilket kommer att medföra att de ökande kväveoxidutsläppen kommer attvändas till en minskande trend. Om inga ytteriigare åtgärder vidtas, väntas detotala kväveoxidutsläppen i minska med ungefär 20%-. räknat från år1980 , och senaste prognoser visaratt utsläppen av kväveoxider kommer att börja öka igen en bit in pä ,om inga ytterligare åtgärder vidtas. Tabell 4.4 Hittillsvarande utsläpp och förväntadutveckling av kväveoxidutsläppen i Pron /88'85 om inga ytterligare utsläppsbegränrande åtgärder vidtas och med deantaganden ' som görs i LU87 (långtidsutredningen) samt av statensenergiverk (lOOOton mätt som kvävedioxid) Flyg (endast start och [ 16'' Traktorer, arbetsredskap. ' Innefattar inte flygets utsläpp. Källa: Aktionsplan '87, Beräkningarnaför flygtrafikens utsläppsutveckling är osäkra och bygger bl, a, pä atttrafikökningen sker med samma typ av plan som är i trafik. Enbartflygtrafikens utsläpp vid start och landning har räknats in i de i tabell 4,4angivna värdena. Större delen av flygets utsläpp av kväveoxider antas dock skepå hög höjd, och det är oklart hur dessa utsläpp påverkar miljöförhållandena påmarknivå. Underlaget för att bedöma kväveoxidutsläppen frän traktorer,arbetsredskap och fartyg är också osäkert. Medmina förslag till utsläppsbegränsande åtgärder väntas kväveoxidutsläppen frånenergiproduktionen minska fram , Kväveoxidutsläppens utvecklingdärefter är starkt beroende av utsläppskraven, trafikutvecklingen ochutvecklingen av energisystemet, IEuropa vidtas på flera håll åtgärder för att minska kväveoxidutsläppen frånvägtrafiken och från större förbränningsanläggningar. Förutom är detframför allt , , , ochDanmark som har infört eller kommer att införa långtgående krav. Inom EG harbeslutats om mindre långtgående krav för att minska utsläppen avluftföroreningar frän personbilar. Undersenare år har även utsläppskrav pä tunga fordon diskuterats inom EG, De krav somväntas bli införda pä kort sikt bedöms fä en relativt liten betydelse förkväveoxidutsläppen i de länder som inför dem, EG-kommissionenföreslog att svavel- och kväveoxidutsläppen fränförbränningsanläggningar med en termisk effekt över 50 MW skulle begränsas imedlemsländerna. De gränsvärden som kommissionen har föreslagit för nyaanläggningar ligger nära de som gäller i ,Parallellt med dessa förslag, som gäller nya anläggningar, har kommissionenföreslagit att svaveldioxidutsläppen från befintliga förbränningsanläggningarskall minskas med 60%- och kväveoxidutsläppen , EG-kommissionensförslag till minskade utsläpp från förbränningsanläggningar har behandlatsinom . Något beslut har emellertid ännuinte fattats. Medde förutsättningar som angivits kan man förvänta sig att de totala kväveoxidutsläppen i minskar obetydligt , se 94 tabell4,5,I väntas utsläppen minska med . 1987/88:85parten av denna minskning hänför sig till . Tabell 4.5 Förväntad utveckling av kväveoxidutsläppen iEuropa enligt nuvarande planer (, mätt som kvävedioxid) 1980 1985 1995 2010 8900 8400 8 100 7000 ' ' 3 300 3 600 3 800 4000 6800 7 100 7 100 7200 Summa 19000 19100 19000 18200 Källa: Aktionsplan "87, Kväveoxider omvandlas i luften till salpetersyra, som kantorrdeponeras eller tvättas ur med nederbörden. Depositionen av kväve fränkväveoxider är störst i och avtar mot norr. Någon totalkvävebalans för finns ännu inte. Det svenska bidraget till nedfallet avoxiderade kväveföreningar i torde - som ett genomsnitt för landet -ligga inom intervallet , Ammoniak består huvudsakligen av kväve och släpps ut tillluften framför allt från stallgödsel. I är utsläppen ungefärhälften sä stora som kväveoxidutsläppen om man räknar i ton kväve. Man räknarmed att av det totala kväveinnehållet i gödseln avgår tjllluften. Ammoniak kan ocksä bildas när handelsgödsel sprids, I detta fall ärdock ammoniakförlusterna betydligt mindre, av det kväve som tillförs.Vissa industrier släpper ocksä ut ammoniak, främst i samband med att ammoniakoch handelsgödsel tillverkas. De totala utsläppen av ammoniak i anges itabell 4,6. Tabell 4.6 Ammoniakutsläppen i (1000 tonper år) Industriprocesserm, m, 2 Källa: Aktionsplan '87, anger att de totala utsläppen av ammoniaki uppgår till ca 6,5 milj, ton . Flera länder planerar att minskautsläppen, bl, a, , och , För att kunna jämföra utsläppen av kväveoxider ochammoniak med hänsyn till deras betydelse för kvävedepositionen måste man räknadem i ton kväve. Räknade i ton kväve är ammoniakutsläppen i ungefärlika stora 95 Vardera typen av utsläppinnehåller ca Prop. 1987/88:85 6milj, ton kväve. Gasformig ammoniak fastnar lätt som torrt nedfall pä t,ex, växtytor. Genom enkla spridningsberäkningar har man visat att ungefärhälften av utsläppen torrdeponeras inom ett avstånd av . Erfarenheterfrän jordbruksområden med en intensiv kreatursuppfödning visar ocksä att t, ex,skogsfronter intill ammoniakkällor påverkas kraftigt. En del av am-moniakentransporteras emellertid längre sträckor. Våtdepositionen av ammoniak avtar från söder mot norr påsamma sätt som depositionen av svavel och kväveföreningar. Man kan grovt räknamed att av det ammoniakkväve som deponeras i härrör fränsvenska källor. Man kan också anta att en relativt stor andel av nedfallet isödra härrör från danska källor. Jag har erfarit att chefen förjordbruksdepartementet senare kommer att föreslå regeringen att i propositiontill föreslå åtgärder för att minska ammoniakav-gängen fränjordbruket. Utöver de tidigare behandlade utsliippen till luft kanfrämst utsläppen av klorväte verka försurande, Klorväte bildas framför allt närman bränner hushållsavfall, Klorväteutsläppen svarar bara för någon procent avde totala försurande utsläppen i luften. Utsläppen av klorväte spelar därtöringen större roll för försurningen, totalt sett. Invid större punktkällor kandock bidraget till försurningen vara betydande. Genom de riktlinjer för skärptautsläppskrav för avfallsförbränningsanläggningar som redovisades för riksdagenförta våren (skr, 1986/87:157. JoU 1987/88:2, rskr, 12) skall alla sådanaförbränningsanläggningar i ha försetts med en effektivreningsutrustning års utgång, inför härigenom världenshårdaste miljökrav på avfallsförbränningsanläggningar. Genom dessa krav kommerklorväteutsläppen att minska med . Nedfallet av klorvätekommer minska i motsvarande utsträckning. Kolväten utgör en mångformig ämnesgrupp med en mängd olikasubstanser, vars egenskaper i miljön kan variera i hög grad och vars effekterpä hälsa och miljö i vissa delar är ofullständigt kända. Vissa långlivade kolväten kan påverka jordens klimat.Klorerade och fluorerade kolväten (bl, a, CFC) och metan m,fl, bidrartillsammans med koldioxid till den s, k, drivhuseffekten. Dessa kolväten kanäven påverka ozonskiktet i högre luftlager. Metan kan öka ozonhallerna i dehögre luftlagren, medan de klorerade kolvätena minskar ozonhalterna där. Omozonskiktet tunnas ut, ökar den ultravioletta strålningen på jordytan, varvidbl, a, frekvensen av hudcancer ökar. Jag återkommer senare till mina förslagtill åtgärder till skydd för ozonskiktet, Kolvätenas reaktionsbenägenhet kan variera högst avsevärt.De mest reaktiva ämnenas upphållstid i atmosfären kan variera från någon timme 96 Andra kolväten kan uppehålla sig i atmosfären frän något Prop.1987/88:85 dygn till . Vissa ämnen påverkas obetydligt i atmosfärensnedersta skikt, troposfären, och kan därför nå atmosfärens nästa skikt,stratosfären. Exempel på sådana ämnen är de s, k, klorfluorkarbonerna. Flera olika processer bidrar till att föra bort organiskaämnen från atmosfären. Den mest betydelsefulla processen innebär att deoxideras till koldioxid och vattenånga, men de ger även upphov till s, k,fotokemiska oxidanter som t, ex, ozon. Fotokemiska oxidanter bildas genom att kolvätentillsammans med kväveoxider reagerar i atmosfären under inverkan av solljus.Oxidanterna kan skada grödor och skog och innebär även hälsorisker, om halternablir för höga. Kolväten kan ha många ursprung. Det finns naturliga källortill bl, a, metan och terpener, men de kan även härröra från utsläpp somorsakas av mänsklig verksamhet, antropogena utsläpp. De totala antropogenautsläppen av kolväten, exklusive metan, i har uppskattats tillca lOmilj, ton , Trafiken och användningen av lösningsmedel är dedominerande mänskliga källorna i , se tabell 4,7, Trafiken svarar förungefär av utsläppen. Den återstående delen härrör från industrinsprocesser, distributionen av naturgas och förbränningen i kraftverk, värmeverkoch mindre pannor. Kolväteutsläppen frän energiproduktionen härrör framförallt från de små pannorna. av de organiska ämnen som bildas vidförbränning i små pannor utgörs emellertid av tyngre kolväten, somförhållandevis snabbt faller till marken och inte medverkar tilloxidantbildningen, I tabell 4,7 har dessa tyngre kolväten räknats bort.Utsläppen av metan är också uteslutna, eftersom metan inte bedöms bidra till detidvis höga halter av ozon som registrerats nära jordytan. Kolväteutsläppen väntas minska successivt till är 2010.Den prognos som har gjort baserar sig pä de beslut omreningsåtgärder som fattats . Det är främst till följd av skärpta kravpå kolväteutsläppen från personbilar som utsläppen väntas minska. Oljebolagenhar även påbörjat ett införande av kolväteåtervinningssystem vid depåerna. Naturvärdsverketavser att skicka ut ett förslag till allmänna råd beträffandehantering och distribution av bensin pä remiss.