prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — I årets budgetproposition konstaterade jag all del ärviktigt all AMS vid fördelningen till länsarbetsnämnderna av medlen för sysselsättningsskapandeåtgärder håller kvar vissa reserver för atl kunna möta hastigt uppkomnaproblem lokalt och regionall under hela budgetåret. Sådana problem bör normaltmötas inom ramen för ordinarie medel. Sammantaget ger den uppsättning avåtgärder som AMS har lill sitt förfogande utrymme för insatser över etl brettspektrum. Jag anser atl ell flexibelt utnyttjande av de enskilda åtgärderna börkunna skapa möjligheter för regionala insatser med betydande tyngd och varieratinnehåll. Jag vill i della sammanhang också erinra om all de särskilda medelför insatser mol långlidsarbelslös-het som jag förordade i åretsbudgetproposition kan utnyttjas med betydande frihet. AMS har i sin skrivelse begärt atl ylleriigare medel skallföras över frän beredskapsarbeten lill strukturstöd för byggarbelsmarknaden. Ibudgetpropositionen beräknade jag 40 milj. kr. för della under budgelärel1988/89 med möjlighet lill överföring av ytteriigare 10 milj. kr. I mina överväganden rörande AMS förslag harjag beaktat den brislpå arbetskraft som råder inom byggnadssektorn pä flera håll. Strukturstödetssyfte är alt främja rehabiliteringen av arbetshandikappade och svar-placeradeinom branschen. Dessa behov varierar inte med konjunkturen. Anlalet berördapersoner är ca 350. För alt bereda ekonomiskt utrymme för dennavolym saml för alt ge möjlighet lill en vidareutveckling under näsla budgetår,bör ges ytterligare möjlighet lill överföring av medel frän beredskapsarbetenmed 30 milj. kr., dvs. totalt en överföring om 40 milj. kr. I årets budgetproposition redovisade jag alt AMS eftersamråd med föreslagit all ell antal skogsarbetare som mer ellermindre årel runt sysselsätts i beredskapsarbete hos skogsvårdsstyrelsernaskulle anställas direkt hos dessa och medel härför anvisas över anslaget C 6. Slalsbidraglill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Det är självfallet inle bra atlett antal personer, även om del är ell begränsat antal, närmast permanent ärhänvisade till och får sin försörjning via beredskapsarbeten. Avsiklen medberedskapsarbeten är all dessa skall vara tidsbegränsade och atl deskall sättas in endasl för all överbrygga tidsperioden innan elt fastarbete kan erhållas eller en annan åtgärd kan tillgripas. Jag är emeller- Prop.1987/88: 150 tid inte beredd alt lägga fram förslag tillåtgärder av det slag Bilaga 5 AMS har förordat. 4 Flyktingar och invandrare Flyktingars och andra invandrares problem påarbetsmarknaden skall enligt gällande invandrarpolitiska riktlinjer främsllösas genom den allmänna arbetsmarknadspolitiken. Detta innebär att befintligaarbetsmarknadsåtgärder skall utnyttjas i den service som ges. Därutöver är delnödvändigt att initiera aktiva vägledningsinsatser och att prioriteraflyktingar i förmedlingsarbetet. I dagens situation är det nödvändigt altdessutom tillgripa, för flyktingar och övriga invandrare speciella insatser.Syftet skall vara att underlätta flyktingars och invandrares inträde päarbetsmarknaden sä all de ulan onödig tidsspillan kan bli självförsörjande. Etl av de viktigaste instrumenten i delta sammanhang ärutbildningen. Särskild uppmärksamhet måste således ägnas flyktingarnas behov avoch förutsättningar atl della i arbetsmarknadsutbildning. som grund-sfipågår mäste vägledning och planering inledas genom samverkan mellanarbetsmarknadsverket och de sfi-ansvariga i kommunen. Det är viktigt attuppläggningen och innehållet i yrkesutbildningarna inom arbetsmarknadsutbildningentar hänsyn lill flyktingars och övriga invandrares möjligheter att pä eltmeningsfullt sätl tillgodogöra sig utbildningen. Del är väsenlligl att sädanaflexibla lösningar tillämpas som stärker motivationen och motverkarstudieavbrott. I sin skrivelse inför komplelleringspropositionen föreslårAMS, i syfte att bryta den bestående höga arbetslösheten bland utomnordiskamedborgare, atl elt utvidgat rekryteringsstöd inrättas för flyktingar.Bidraget bör enligt AMS ligga inom intervallet av lönekostnaden på grundav målgruppens mer omfattande behov av introduktion på arbetsplatsen ochbehovet av möjlighet för den enskilde att delta i svenskundervisning på betaldarbetstid. LO har i en skrivelse redovisat liknandeförslag. Organisationen hävdar alt ökade insatser bör göras för atl motverkaden fördomsfullhet och diskriminering som resulterar i alt kvalificerad utländskarbetskraft ofta ställs utanför arbetsmarknaden trots all dessa arbetssökandeborde betraktas som attraktiva. LO förklarar sig också villig atl medverka vidutformningen av insatser för flyktingarna. Min utgångspunkt är atl målet arbete åt alla står fastoavsett ursprung och medborgarskap. Invandrarnas kunskaper och arbetskapacitetskall tillvaratas för ulvecklingen av vår ekonomi och värt samhälle. Mol bakgrundav den stora efterfrågan på arbetskraft som råder tordeförutsättningarna att inlemma invandrare i det svenska arbetslivet varagynnsammare än . Företrädare för industrin har dessutom undervåren påtalat behov av arbetskraftsinvandring. Jag förulsälter all näringsliveti konsekvens med detta är berett att nu göra stora ansträngningar för attintroducera och rekrytera de flyktingar som finns här eller som kommer tillSverige. Enanställning och därmed en etablering på arbetsmarknaden innebär Prop.1987/88: 150 inle i sig atl alla svårigheter behöver vara lösta. Bristandekunskaper i Bilaga 5 svenska språket, skilda referensramar och ovanan vidoch kraven från den helt nya arbetsmiljön är problematiskt för enskildaindivider. En eventuell känsla av alt ens utbildning och erfarenhet inte tillfullo kan tillgodoräknas och utnyttjas kan i sig innebära en ansträngning. Gruppen flyktingar och invandrare är en heterogen gruppmänniskor med olika behov och förutsättningar beroende på bl. a.kulturbakgrund, ålder, kön och utbildning. För denna grupp sökande, som harsvårigheter att få fäste på den reguljära arbetsmarknaden, krävs ell brett ochflexibelt system av arbetsmarknadspoliliska åtgärder. Arbetsmarknaden kännetecknas av en stark efterfrågan påarbetskraft och brist inom olika sektorer. De arbelsmarknadspolitiskaåtgärderna måste inriktas på att undanröja produktionshämmande faktorer,som del goda arbetsmarknadsläget bör utnyttjas för all så långt möjliglge arbete åt dem med svagast ställning på arbetsmarknaden. Flyktingarna är en grupp som har elt lågt arbetskraftsdeltagande. Etl slort antal flyktingar och invandrare saknar arbetetrots all de under läng vistelse i landet tillägnat sig kunskaper i svenska ochom det svenska samhället. ullalar, som jag påpekat, allt flerförelag, främsl inom industrin, önskemål om arbetskraftsinvandring lillSverige. Jag flnner det därför angelägel alt pä etl bättre sätl la tillvarainvandrarnas produktiva arbetsinsats och föreslär sålunda atl 16 milj. kr.anvisas för bidrag lill arbetsgivare som tillhandahåller utbildning ålnyanställda flyktingar och invandrare. Förordningen (1987:514) om bidrag tillutbildning i förelag skall gälla i tillämpliga delar men någol krav påmotprestation bör inte ställas. AMS anför i sin skrivelse alt är del största hindret förflyktingar och invandrare att komma ut på svensk arbetsmarknad är att detsaknas en enhetlig, smidig och administrativt enkel finansieringsform förarbetslivs-kontakter. erfarenheter har visat all värvning avutbildning och arbeisprakiik är en bra metod alt få sädana kontakter.Arbetsmarknadsverket redovisade för invandrarminisler G. enanalys av fyra genomförda arbetsmarknadsprojekt förinvandrare. Erfarenheterna från projekten i , och ,där målgruppen var främsl långlidsarbetslösa utomnordiska invandrare, visaratt del gär all bryta ell passiviserande socialbidragsberoende. Projektet iÖrebro hade som målgrupp iranska flyktingar som rekryterades direkt frånförläggning. I alla fyra projekten har metoden att varva utbildning och arbetslivskontakleranvänts med gott resultat. För näslabudgetär föreslår jag atl 22 milj. kr. avsätts för en försöksverk samhel som skall underiätta för flyktingar och invandrare atl erhålla etl arbete och stärka deras ställning på arbetsmarknaden. En åtgärd som bör ingå i försöksverksamheten är ell förhöjt rekryteringsstöd som får använ das när en arbetsgivare anställer en flykting eller invandrare och som låter personen i fråga varva sfi-undervis- ning med arbete. Statsbidraget bör få utgå med högst . Medlen bör vidare bl. a. kunna användas för en fortsalt försöksverksamhel i de fyra 10 ovannämnda kommunerna samli . Inom försöksverksam- Prop. 1987/88: 150 ram börmedlen även fä användas för vidareutveckling av samver- Bilaga 5 kan mellankommuner, myndigheter och parterna. Samråd med de fackliga organisationernaskall ske i samband med anställningarna. Det bör ankomma på regeringen atlutforma de närmare föreskrifterna härför. Ansvaretför verksamheten skall åligga arbetsmarknadsverket i kontinuerlig samverkanmed de kommunala myndigheterna och facket. Detta gäller särskilt uppföljningenoch utvärderingen av projektet liksom planeringen för den enskilde flyktingensfortsatta sysselsättning efter projekttidens utgång. Av de föreslagna medlenbör . få användas för en utvärdering av försöksverksamheten som börsyfta lill atl ge förslag till metodutveckling i förmedlingsarbetel med flyktingaroch invandrare. Medlenför dessa insatser för flyktingar och invandrare bör anvisas dels över anslagetB 3. Arbetsmarknadsutbildning (16 milj. ), dels över anslaget B 5. Sysselsättningsskapandeåtgärder (22 milj. 5Anslagsfrågor m. m. Iavsnittet om flyktingar har jag redovisat förslag angående utbildning åtnyanställda flyktingar och invandrare enligl reglerna för bidrag till utbildningi företag. Med hänvisning lill vad jag anförde härom hemställer jag atlregeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har anfört om ändrade regler förbidrag lill utbildning i företag, 2. till Arhelsmarknadsulbildning för budgetåret1988/89 utöver i prop. 1987/88: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ellreservationsanslag av . Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag Iavsnittet om arbetsmarknadsutbildning har jag redovisat förslag i fråga omantalet deltagare med utbildningsbidrag i det reguljära utbildningsväsendet.Med hänvisning lill vad jag anförde härom hemställer jag all regeringenföreslår atttill Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för /89 ulöveri prop. 1987/88: 114 upptagna medel anvisa etl förslagsanslag av . Iavsnittet om flyktingar harjag redovisat förslag om vidgad försöksverksamhelmed bl. a. värvning av svenskundervisning och arbete i syfte atl underlällaplaceringar av flyktingar på arbetsmarknaden. Med hänvisning till vad jaganförde härom hemställer jag atl regeringen föreslår atl till Sysselsättningsskapandeåtgärder för /89 utöver i prop. 1987/88: 100 bil. 12 upptagnamedel anvisa ett reservationsanslag av . 1987/88: 150 Bilaga 5 har anlalet till arbetsdomstolen (AD) inkomnamål Arbetsläget i domstolen har härigenom blivitalltmera ansträngt. föranledde regeringen alt tillkallaen särskild utredare (1987:03) - AD-uiredningen - för atl se över reglernaför rättegången i arbetstvister i syfte atl bl. a. underiätta och förenkla AD: sarbete. Utredaren beräknar alt till regeringen överlämnaförslag lill ändring av reglerna för rättegången i arbetstvister. I den mänförslagen leder lill lagändring, beräknas de ändrade reglerna kunna träda ikraft den . Under det pågående utredningsarbetet har AD: sarbetssituation ytteriigare försämrats. En kraftig måltillströmning har påkort lid lett lill en situation med en mycket stor ökning av målbalanserna.Tidigare år har antalet mål i balans varil omkring 120 men vidutgången av hade balansen ökal lill 167 mål. Motsvarande siffra för år1986 var 176. Vid utgången av hade AD 219 mål i balans. I en skrivelse lill regeringen har AD-utredningenanfört all den under utredningsarbetets gång har iakttagit att AD: s arbetslägeär så ytterst ansträngt atl man inle kan avvakta med all vidta åtgärder lilldess utredningsarbetet avslutats. Efter samråd med AD: s tre ordförande harutredningen därför föreslagit en provisorisk förstärkning av domstolen.Förslaget, som utarbetats i särskild promemoria, gär ul på alt antalet viceordförande i utökas från tre till fyra och atl en heltidstjänst som viceordförande inrättas för en begränsad tid av omkring ell år. Promemorian har remitterats till AD, . , ,i , ochCentralorganisationen /SR. Samtliga remissinstanser har tillstyrktutredningens förslag all provisoriskt förslärka domstolen. Enligl min mening är del av slörsla belydelse förförhållandena på arbetsmarknaden alt arbetsdomstolen ges rimligaförutsättningar att klara sina uppgifter att leda rättsutvecklingen päarbetsrättens område och atl lösa uppkommande arbetstvister. De skäl som AD-utredningenanfört för sill förslag all nu genomföra en provisorisk förstärkning avarbetsdomstolen finner jag hell övertygande. Det är som utredningen anfört inlemöjligl all avvakta med åtgärder till dess utredningen avslutat sill arbete.Domstolens arbetsläge är i själva verket så ansträngt all inle ens AD-ulredningensprovisoriska lösning kunnal avvaktas. i är är en viceordförande engagerad på heltid i domstolen. Denna åtgärd har gjorts möjliggenom all en av domstolens ordinarie vice ordförande tillfälligt ställt sinplats lill förfogande. Verksamhel i enlighet med denna lösning kan emellertid inlefortgå annal än under en mycket kort lid. AD-ulredningens förslag atl utöka antalet vice ordförandemed en finner jag därför, i likhet med remissinstanserna, väl avvägt. Förslaget medför ell mycket litet ingrepp i domstolens nuvarande organisation och föregriper inle del pågående utredningsarbetet. Jag föreslår alltså all AD förstärks genom all antalet vice ordförande fr. o. m. utökas till högst ]2 fyra, varav en tillfälligt skall vara heltidsarbetande.Förslaget föranleder Prop. 1987/88: 150 ändring i 3 kap. I § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Lagfor- Bilaga 5 slaget bör fogas lillprotokollet i detta ärende som underbilaga 6:1. Del utökade antalet vice ordförande innebär inle någonförändring av relationerna mellan antalet ledamöter som vid domstolenssammanträde i plenum deltar från arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Åtgärdenmedför därför inte behov av någon ändring i den bestämmelse i lagen somreglerar domstolens sammansättning vid sådant sammanträde. Den av vice ordförandena som tjänstgör pä heltid idomstolen skall enligt AD-ulredningens förslag självständigt kunna handläggamål och, om förutsällningarna för all pröva målet i AD: s mindresammansättning föreligger, kunna framför övriga vice ordförande upprätthållaordförandeskapet i sådan sammansättning. Mål skall efter den administrativechefens bestämmande kunna tilldelas den hellidsljänslgörande vice ordförandenpä i huvudsak samma säll som ordförandena i domstolen. Jag instämmer i della.En sädan ordning förutsätter atl vissa ändringar vidlas i förordningen(1974:589) med instruktion för arbetsdomstolen. Jag avser all, om lagförslagetanlas av , senare föreslå regeringen sädana ändringar. Ordningen förulsälterocksä all domstolen ändrar sin arbetsordning sä att möjlighet öppnas atl frångåden turordning som gäller mellan domstolens ordinarie ledamöter. Jag delar även utredningens uppfattning all en hellidsljänslgörandevice ordförande som blivit tilldelad mäl bör della i målets avgörande som viceordförande för den händelse målet skall prövas i AD: s större sammansättning.I sådant fall bör vice ordföranden vara referent i målet och ha huvudansvaretför domens utformning. En heltidstjänstgörande vice ordförande bör också, istörre utsträckning än vad som följer av lurordningen mellan domstolensordinarie ledamöter, vid behov kunna användas som vice ordförande även i andramål som prövas i domstolens större sammansättning. Vad avser ordförandeskapeti domstolens större sammansättning har i förarbetena lill arbetstvisllagenförutsatts att en vice ordförande endasl i undanlagsfall inträder somordförande och all så sker när förfall föreligger för alla de ordinarieordförandena. Den nu föreslagna provisoriska förstärkningen förutsätter inlenågon ändring i den praxis och den lurordning för vice ordförande som gälleri della avseende utom så tillvida all, när den hellidsljänslgörande viceordföranden som skött handläggningen av målet, han bör ha företräde framförövriga vice ordförande all i sådant fall upprätthålla ordförandeskapet. Den provisoriska förstärkning som föreslås innebär eltså litet in grepp som möjligl i AD:s nuvarande organisation och sammansättning alt det pågående utredningsarbetet inle föregrips. En utökning av anlalet vice ordförande i och etl inrättande av en hellidstjänsl som vice ordförande ställer givetvis krav pä ökade ekonomiska resurser för domstolen. Sålunda behöver medel tillföras för lönekostnaden för den tillkommande ledamo ten. Medelsbehovet härför beräknar jag till . I övrigt torde den föreslagna reformen inle medföra någol behov av ytterligare resurser. Nägol behov av all utöka antalet ersättare för vice ordförande torde inle föreligga vid denna provisoriska förstärkning. De nuvarande lagbesläm- 13 melsernagerutrymme för all ha elt lägre antal ersättare för vardera av vice Prop.1987/88: 150 ordförandena än vad som tillämpas. Den föreslagna lagändringen är av enkel beskaffenhet. Jaganser därför all lagrådels yttrande inle behöver inhämtas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår all 1. anla förslaget lilllag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 2. tillArbetsdomstolen för /89 ulöver i prop. 1987/88: 100 bil. 12upptagna medel anvisa ell förslagsanslag av . Invandring m. m. 1987/88: 158 har regeringen bl. a. redovisatprinciperna för en ny organisation vid statens invandrarverk. Vid minföredragning pekade jag på vikten av all förändringsarbelel kan bedrivassuccessivt och så snabbi all en ny organisation skall kunna verka från den 1juli 1989. Förberedelserna för och genomförande av reformerna kommeratt ställa stora krav på invandrarverket. För all lidsplanen skall kunna hållasbehövs medelsförslärkningar under bäde innevarande och nästa budgetår. har i särskild framställning undervåren 1988 angett ell sammanlagt medelsbehov om 13,7 milj. kr. för vissaövergångsvisa kostnader. Dessa medel avser i huvudsak lönekostnader m.m. till etlbelopp av 5,7 milj. kr. och vissa projektkostnader om sarnmanlagl 8,0 milj. kr. Såvitt gäller innevarande budgetår beslöt regeringen den 7april 1988 atl invandrarverket skulle få överskrida förvaltningskoslnadsanslagetmed 1.5 milj. kr., huvudsakligen för alt kunna påbörja ell projekt avseendeförbättrad planering och ledning m. m. Jag föreslår all regeringen gerriksdagen della tillkänna. Under /89 bör slatens invandrarverk förnyss angivna ändamål tillföras ell engångsbelopp om 12,2 milj. kr. såsom tillfällig för stärkning, ulöver vad som föreslagils i årets budgetproposition. Av engångsbeloppet harjag beräknal att 5,2 milj. kr. - under förutsättning av beslut med anledning av prop. 1987/88: 158 - skall användas för vissa chefslöner och andra personalkostnader samt 2 milj. kr. för en forlsätlning av det nämnda projektet. För utbildningsinsatser, i första hand riktade lill den personal som skall verka vid ulredningsslussar, regionkon- tor och föriäggningar, harjag beräknat 3 milj. kr. Del är av synnerlig vikt atl verkels ADB-system fungerar. I min medelsberäkning ingår dätför 2 milj. kr. som skall användas lill all se över och utveckla ADB-syslemen. . . 1987/88: 150 Bilaga 5 Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen all lill för /89utöver i prop. 1987/88: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa elt engångsvis!förslagsanslag om . Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m. m. Från anslaget finansieras ersättningar enligt förordningen(1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar. I årets budgelproposition har regeringen föreslagit altanvisa etl förslagsanslag av totalt . Enligl ovannämnda förordning ulgår statlig ersättning lillkommunerna för de faktiska kostnaderna för bostad och uppehälle tillasylsökande och flyktingar . Vidare får kommunerna förvarje flykting man lar emot en schablonberäknad summa som skall läcka vissaandra kostnader. Dessutom får sjukvårdshuvudmännen ersättning för akut sjukvårdsom lämnas för asylsökande och för vissa särskilda vårdkostnader förflyktingar. Utöver de nu nämnda, lämnas ersättningar enligtförordningen för yllerligare tvä typer av kostnader. kan gesärskilda bidrag till kommuner för extraordinära insatser, allt enligl deriktlinjer som antagit för flyktingmoltagandet (prop. 1983/84: 124, SfU27, rskr. Slutligen utgår statlig ersättning till kommunerna för bl. a.hyreskostnader för genomgångsbosläder för utlänningar som sökeruppehållstillstånd. För de båda sislnämnda ändamålen har regeringen ibudgetpropositionen beräknat etl medelsbehov av 13 milj. kr. resp. 135 milj.kr. Som nämnts i budgetpropositionen har antalet asylsökandeökat kraftigt . Kommunernas mottagning har däremot inle ökal isamma utsträckning. Delta har medfört atl alllför mänga asylsökande ochflyktingar blir kvar under alltför lång lid på invandrarverkels förläggningar.För närvarande finns del ungefär ca 2 500 flyktingar med uppehållstillstånd på föriäggningarna.De långa föriäggningsvistelserna försenar och försvårar flyktingarnasintegration i samhället och åsamkar statsbudgeten merkostnader, som kanundvikas om antalet kommunala mollagningsplatser kan ökas. RRV har, som nämnts tidigare, inom ramen för sinförvaltningsrevision granskat del kommunala flyktingmoltagandet. Av verketsrevisionsrapport framgår all kommunerna anför en rad olika typer av hinder molatt ta emot fler flyktingar. De vanligaste motiven är brisl på bosläder,otillräckliga resurser för svenskundervisning och brisl på arbetstillfällen. Man kan härav sluta sig till all det behövs störreflexibilitet och olika typer av insatser eller kombinationer av insatser, föratt förmå kommunerna till ökal flyktingmottagande. kan - i enlighet med riksdagensnämnda beslut - ge särskilda bidrag till kommunerna frånanslagsposten D 6:3 för skilda extraordinära behov. Del kan l.ex.gälla åtgärderför atl bygga uppkompelens i moltagningskommuner som inte tagit emot Prop. flyktingareller som saknar aktuell erfarenhet av flyktingarbete liksom Bilaga 5 särskilda insatser vid mottagande av en ny flyktinggrupp.Bidrag kan ocksä ges tillkommuner vars kostnader för flyktingmoltagandet har ökat särskilt påtagligt till följd av stor s. k. sekundäromflyllningfrån andra kommuner. Särskilda bidrag fär vid behov också lämnas för särskildaåtgärder för atl fä framlämpliga bosläder för flyktingar. Enligt min mening bör del särskilda bidraget - i än högregrad än -kunna ges olika inriktning beroende på vilka behov som finns vidett givet tillfälle. Vilka typer av extraordinära insatser som behövs för atlöka flyktingmoltagandet kan variera från period till period och från kommuntill kommun. Mol bakgrund härav föreslår jag alt invandrarverket gesvidgade möjligheter atl, från anslagsposten D 6: 3 Bidrag enl. bestämmelsernai 13 § förordningen (1984:683), ge kommunerna särskilda bidrag för insatser avprojektkaraktär. Huvudsakligen bör bidragen ges för insatser som leder till allkommunerna ökar sitt flyktingmottagande ulöver gällande avlal medinvandrarverket och som bidrar till att flyktingar snabbare kan få en egenförsörjning. Exempel pä sädana insatser kan vara att stödja ochstimulera samverkan mellan kommun och arbetsförmedling, i syfte atl stärkainsatserna för all få ul flyktingar i arbete. Det kan också gälla särskildainsatser för all bland flyktingar med uppehållstillstånd finna dem som kanförmedlas rill arbete och bosättning i kommuner med arbetskraftsunderskott. Etlannal länkbart ändamål kunde vara atl stödja kommunens undervisning i svenskaför nyanlända flyktingar. Del kan gälla t. ex. undervisning i sädan "leknisksvenska" som kan behövas för all klara etl visst industriarbete.