prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagvill understryka vikten av alt myndigheterna ser kompetensutveckling i ADB-frågorsom en lika viktig och nödvändig investering som investeringarna i utmstningoch programvara samt atl utbildningsbehoven behandlas som en del i den samladeinvesteringen i ett nytt eller utökat datorstöd. I myndighetens beslut om en ADB-investeringbör fömtom Utrustning och programvara ingå utbildningsinsatser och andrakompelens-höjande åtgärder som är nödvändiga för alt kunna ulveckla, driflsäliaoch använda syslem. 2.1.2 Ökad kunskap hosstatsförvaltningens chefer i strategiska ADB-frågor 1987/88:95 Bilaga 1 Minbedömning: Strategiska frågor om användning av informationsteknologi bör varaett viktigt inslag i statsförvaltningens chefsutbildning. SIPU bör ges iuppdrag alt i samverkan med statskontoret genomföra seminarier ominformationsteknologi för verksledningar och ledningsgrupper i den statligaförvaltningen. Skälenför min bedömning: Jag bedömer det som särskilt viktigt att öka. kunskaperna omanvändningen av informationsteknologi hos verksledningar och annanledningspersonal. Endast därigenom kan man säkra att verksamhetens krav blirstyrande för ADB-stödels utformning. Ettökat engagemang och ansvar från myndigheternas ledning är en fömtsättning fören effektiv ADB-användning. Verksledningarna behöver en ökad ADB- kompetens föratt rätt kunna bedöma och använda datorstödet som en resurs för utveckling ocheffektivisering av verksamheten. I en ADB-utbildning för verksledningar börstor vikt läggas vid möjligheterna att utnyttja informationsteknologi för attutveckla verksamheten, öka målstyrningen och för resultatuppföljning liksom föratt underlätta kontakterna och förbättra servicen gentemot allmänheten.Viktiga inslag i utbildningen bör också vara kraven på offentlighet,sekretess, integritet och säkerhet i samband med ADB-användningen. Jag bedömerdet som särskilt vikUgt med ett aktivt engagemang från statens institut förpersonalutveckling (SIPU) och statskontoret i denna utbildnings- ochutvecklingsinsats för verksledningarna. 2.1.3Ökade kunskaper hos anställda i att utveckla och använda datorstöd Minbedömning: De anställda bör erbjudas erforderlig utbildning för att kunnamedverka i verksamhetsutveckling med hjälp av ADB saml för all kunna hanteradatorstöd. Slöd i form av ulbildningspaketoch andra hjälpmedel bör utvecklas och erbjudas myndigheterna. SIPU bör ges iuppdrag atl i samråd med statskontoret utveckla ett sådant stöd. Skälen för min bedömning:Allt fler av de anställda inom statsförvaltningen kommer att på olika sättanvända datorstöd i sitt arbete. Dessa nya grupper är inte och skall inlebehöva vara ADB-specialister för att kunna utnyttja datorstödet på ett enkeltoch ändamålsenligt sätt. De utbildningsinsatser jaghär föreslår bör även ses i relation till andra åtgärder som jag kommer allbehandla . Användningen av datorstöd kommer att bli enklare ochenhetligare genom krav på att utrustning och program utformas så alt användarenkan kommunicera med datorn på ett naturligt och begripligt sätt. Därigenomminskar givetvis behoven av särskilda ADB-kunskaper för att kunna användadatorn som ett hjälpmedel i del dagliga arbetet. Deåtgärder jag föreslår för att öka standardiseringen och tillgången pågemensamma programvaror ger också bättre förutsäll-ningar att lösautbildningsbehoven och innebär all man bättre tar tillvara de investeringar somgörs i utbildning för stora grupper av anställda. Jag bedömer all enutbildning med hög kvalitet riktad vissa målgrupper och insatta i ettsammanhang där kunskaperna kommer tiU direkt användning ger det bästa utbytetav de begränsade resurser som slår förfogande. De anställda skall erbjudaserforderlig utbildning för all kunna medverka i verksamhetsutveckling med hjäljjav ADB och för atl kunna hanlera datorstöd på arbetsplatsen. Erfarenheternavisar att sådan utbildning i första hand bör ske inom myndigheterna och varaanpassad direkt till den aktuella arbetssituationen. Därvid bör även hänsynkunna tas till individuella behov av baskunskaper. Som ett slöd i sinutbildningsverksamhet bör myndigheterna få tillgång till lämpliga ulbildningspaketoch andra hjälpmedel. Det är också viktigt atl ulbildningsansvariga på myndigheternages en handledarulbildning. Möjligheterna atl i ökad utsträckning användadatorstöd i utbildningen bör också övervägas. SIPU bör ges i uppdrag all isamråd med statskontoret utveckla detta slöd. Prop.1987/88:95 Bilaga 1 Min bedömning: Envägledning bör utarbetas för myndigheternas arbete med all inom ADB-områdetskapa utvecklingsmöjligheter samt nya yrkesroller och kartiärvägar för dem somnu arbetar i biträdes- och assistenlbefattningar, vilka främst är kvinnor. SIPUbör ges detta uppdrag. Skälen för min bedömning:I den statliga ADB-verksamheten arbetar främst kvinnor med mindre kvalificeradeADB-uppgifter. Männen dominerar i mera kvalificerade ADB-befattningar. Denökande datoranvändningen kommer i hög grad atl påverka assistent- och bilrädesperso-nalensom till helt övervägande del består av kvinnor. Datorisering och ny teknikpåverkar således i hög grad de yrkesområden som domineras av kvinnor. Andelenkvinnor är stor bland de kortUdsutbildade. visar staUstik över denstatliga personalutbildningen att kvinnor får mindre utbildning än män. Jämslälldhelsfrågornabehöver därför ägnas ökad uppmärksamhet i statsförvaltningens ADB-verksamhet. Genom datoriseringenkommer behovet av biträdes- och assistentpersonal på sikl alt minska. Arbetsuppgifternaför denna personalgrupp kommer också att genomgå väsentliga förändringar. Detär viktigt atl i god Ud förbereda för dessa omställningar. Utbildning av ADB-användareinom statsförvaltningen är ett viktigt led i en sådan omställning. Många kvinnor inombiträdes- och assislentkartiären har genom praktiskt arbete godagrundkunskaper inom bl.ä. Det finns därför förutsättningar fördessa kvinnor atl ta ett större ansvar för mera kvalificerade uppgifter inommyndigheternas ADB-verksamhet liksom på Särskilda satsningar bör därför göras för att skapa nya kartiärvägarför assistent- och bilrädespersonal. Mera kvalificerade uppgifter kommerexempelvis atl uppstå i samband med förvaltning och drift av lokalt datorstödliksom vid systemutveckling för lokalt datorstöd. Goda erfarenheter finns redanav assislentpersonal som driflansvariga för datorstödet inom lokalaarbetsenheter. Assistentpersonal har i många fall getts ett betydande ansvarför utbildning och slöd ål sina arbetskamrater i samband med att datorstödinförts. Enligt min mening bördärför en vägledning utarbetas för myndigheternas arbete med att inom ADB-områdetskapa utvecklingsmöjligheter, nya yrkesroller och kartiärvägar för dem som nuarbetar i biträdes- och assistenlbefattningar, dvs. främst kvinnor.Vägledningen skall särskilt inriktas på att beskriva hur man kan skapa merakvalificerade befattningar på ADB-området för dessa personalkategorier. SIPUbör ges detta uppdrag. Detär angeläget atl en sådan vägledning är praktiskt inriktad. Vägledningen bördärför utformas med utgångspunkt i konkreta erfarenheter från myndigheter därkvinnor akUvt medverkar i arbetet med systemutveckling och driftorganisalion. 1987/88:95 Bilaga 1 Min bedömning:Statskontoret bör med utgångspunkt från effekUvitet i syslemutvecklingsarbetetsamt aktivt användarinflytande och användarmedverkan utforma en vägledning förmyndigheters sys-temulvecklingsarbete med anvisning av metoder och tekniker.Särskild vikt skall läggas vid olika intressenters medverkan i arbete och beslul. Skälenför min bedömning: Systemutvecklingen har i stor utsträckningbedrivits av specialister utan direkt anknytning till den verksamhet som ADB-systemetskall användas i. De utvecklingsmodeller och metoder som utnyttjats har varitanpassade därefter. De direkta användarna som bäst känner verksamhetens kravhar inte alltid medverkat eller kunnat utöva del inflytande som varit önskvärt.- Vid systemutvecklingen ärbl. a. formerna för användarinflytande en viktig fråga. Verksamhetens krav på effekUvasystem och användarnas behov av bra hjälpmedel släUer krav på en systemutveckUngsmodellsom är väl anpassad organisaUoners behov. En systemutveckUngsmodell angerhur en systemutveckling bör bedrivas för alt nå de gemensamma målen. I modellenbeskrivs bl. a. hur beslutsgången och ansvarsfördelningen skall vara, hursäkerhetsfrågor skall behandlas samt hur användarinfly-tandet skalltillgodoses. Itakt med atl en småskaligare teknik införs har dessutom ADB-användningenändrat karaktär. Den småskaliga tekniken innebär bl. a. atl användarnautvecklar egna system och program. Användarna lar också ansvaret förförvaltningen av systemen. Systemutveckling bedrivs då oftast med speciellasystemutvecklingsverktyg. Mångaav de modeller och metoder som hitUlls använts är komplicerade och förutsätterstor erfarenhet av systemutveckling. Inom den civila statsförvaltningen hardel inle funnits någon rekommenderad modell försmåskalig systemutveckling. Jag avser mot den bakgmndenalt senare föreslå regeringen att uppdra åt statskontoret att utforma envägledning för myndigheternas systemutvecklingsarbete med anvisning av metoderoch tekniker. Utgångspunkterna skall därvid vara verksamhetsanpassning och effekUviteti syslemulveck-lingsarbetet samt aktivt användarinflytande och användarmedverkan.Särskild vikt skall läggas vid olika intressenters medverkan i beslul. Standardiseringoch andra krav som statsförvaltningen ställer för att kunna utnyttjainformation som en gemensam resurs bör beaktas tidigt i en syslemut-vecklingsprocess.Enligt vad jag erfarit har tagit fram en systemulvecklingsmodellmed denna inriktning som prövas inom försvaret. Några särskilda medel fördetta har inte beräknats. Enanvändarorienterad systemutvecklingsprocess är en fömtsättning för attåstadkomma mer användarvänliga ADB-syslem. Ett användarvänligt ADB-syslemkarakteriseras av alt det stödjer användarens sätt atl tänka och följer den föranvändaren naturliga arbetsgången vid utförandet av en viss arbetsuppgift. Ettdåligt utformat syslem medför att användaren måste koncentrera sig mer på att"förstå" systemet än på det som är den egentliga arbetsuppgiften. Storvikt bör läggas vid att ADB-systemen i statsförvaltningen uppvisar en hög gradav användarvänlighet och ger medborgarna möjligheter till kontroll och insyn imyndigheternas verksamhet. Dessutom bör man tidigt i utvecklingsarbetetuppmärksamma t. ex. arkivfrågor. Även särskilda teknikupphandlingar ellerforskningsinsatser bör övervägas om det visar sig alt marknaden inte svarar motde krav som ställs inorri statsförvaltningen. 1987/88:95 Bilaga 1 2.3.1Bildskärmar, ergonomi och hälsa Minbedömning: Stor vikt bör läggas vid atl den ADB-utmstning som används inomstatsförvaltningen har god ergonomi och bidrar tiU en god arbetsmiljö. Målet förmyndigheter, som i sin verksamhet använder ADB-system, skall vara atl senastår 1991 erbjuda de anställda, som frekvent arbetar vid bildskärm,dataarbetsplatser där det elektrostatiska fältet i huvudsak är elimineral ochde lågfrekventa magnetiska fälten har låga värden med bibehållen synergonomi. Skälen för min bedömning:Det är ett berättigat krav att hälsorisker på arbetsplatser skall elimineras sålångt möjligt. har hälsorisker följd av de elektrostatiskafälten och de lågfrekventa mag- netfältenmnt bildskärmar särskilt uppmärksammats och diskuterats. 1987/88:95 kussionenhar i detta sammanhang främt gällt risker för hudbesvär och Bilaga 1 hudskadorsamt risker för reprodukUonsstörningar t. ex. fosterskador och missfall.Kunskaperna är emellertid fortfarande otillräckliga om vilka biologiskaeffekter dessa fält kan ha. Även om man inte har medicinskt kunnat belägga allde har negativa hälsoeffekter finns en stark oro bland många som arbetar vidbildskärmar. Jag menar all denna oro måste tas på allvar. Därför bör åtgärdervidtas för att minska oron så långt del över huvud taget är möjligt. Förbildskärmsarbetande gravida kvinnor som känner oro för reproduktionsstörningarfinns olika alternativ. De lågfrekventa magnetfälten kan minskas genomombyggnad eller utbyte av bildskärmar. På det staUiga området finns enöverenskommelse mellan parterna som möjliggör för bildskärmsarbetande kvinnoratt begära omplacering i samband med graviditet. Enligt statens arbelsmiljönämnds() föreskrift om graviditet och bildskärmsarbete (SAVFS 1985:6) skall en myndighelsom avslår en sådan begäran motivera detta och anmäla del UU . Föreskriftengäller t. o.m. Delfinns tekniska möjligheter alt i huvudsak eliminera det elektrostatiskafältet och väsentligt reducera de lågfrekventa magnetfälten. Statskontoretserfarenheter från upphandling av bildskärmar visar detta. Åven om det intefinns vetenskapliga belägg för biologiska effekter lUI följd av dessa fältfinns inga skäl som talar för att arbetsmiljön skaU belastas med faktorer somkan elimineras. Detarbete som pågår för att minska fälten mnt befintlig och ny bild-skärmsulrustningbör därför intensifieras. Målet för myndigheter, som använder ADB-system i sinverksamhet, skall vara all.senast år 1991 erbjuda de anställda, som frekventanvänder bildskärm, datorarbetsplatser där det elektrostatiska fältet ihuvudsak är eliminerat och de lågfrekventa magnetfälten har låga värden medbibehållen god synergonomi. Statskontoret skall särskilt beakta att dessa kravtillgodoses vid nya upphandlingar eller ombyggnad av utrustning. Någranya medel kommer inte att anvisas ulan åtgärder skaU vidtas inom befintliga myndighelsramar. fortsatta arbetet på arbetsmiljöområdel är del enligt min mening väsentligt att ägna ökad uppmärksamhet även åt andra arbetsmiljöpro blem. Jag tänker då framförallt på problemen i samband med särskUt intensivt bildskärmsarbete, t.ex. konUnuerlig datainmalning eller kortek- turläsning mot bildskärm. Sådana arbeten är ofta ensidiga och mtinprägla- de samt innebär en stark styrning eller bundenhet i arbetssituationen. Ett antal undersökningar bl. a. en giord av stiftelsen , visar att sådant bildskärmsarbete kan leda till belastningsbesvär av olika slag t. ex. muskel-, led- och ögonbesvär. Del är angeläget att på oHka sätt komma till rätta med sådana arbelsmiljöproblem. Det kan ske genom förändringar i arbetsorganisationen, t. ex. genom kortare arbetspass, arbetsrotaUon eller arbetsutvidning, eller genom all ny teknik utvecklas som underlättar inre- gistreringsarbetel. Sådan teknik utvecklas successivt och bör ytterligare stödjas genom forsknings- och utvecklingsinsatser. Jag har erfarit allpartema på den staUiga sektorn genom avser att formulera en gemensam policyför arbete vid bildskärm. I delta sammanhang kommer parterna att övervägafrågor om omplacering vid graviditet med hänsyn till den snabba utvecklingen påbildskärmsområdel. Det är mycket angelägel all man beaktar såväl hälsoriskersom ergonomiska och arbelsorganisatoriska aspekter på bildskärmsarbete i dettasammanhang. 1987/88:95 Bilaga1 2.3.2Datorstödda arbetsplatser för handikappade Min bedömning:Handikappades möjligheter atl arbeta vid datorslödda arbetsplatser istatsförvaltningen bör öka. Statskontoret bör ges i uppdrag att formulera kravpå handikappanpassade datorstödda arbetsplatser i statsförvaltningen samt atlteckna avropsavlal som ger möjlighet att anskaffa handikappanpassad utmstningpå rimliga villkor. Statskontoret bör samverka i sådana upphandUngs-frågor medkommuner, landsUng och näringsliv. Skälen för min bedömning:För människor med funktionsnedsättningar kan den nya informationsteknologininnebära möjligheter till ett akUvare och rikare liv. Anpassad teknik kansåledes ge handikappade möjligheter till ökad delaktighet och jämlikhet i detsvenska samhället. Om hänsyn inte tas handikappade användare när ADB-systemenutformas kan många handikappade drabbas. Måletför svensk arbetsmarknadspolitik är att bereda alla människor som önskar delarbete. Trots stödåtgärder har detta visat sig svårt atl förverkliga förmänniskor med funktionsnedsättningar. Mot denna bakgmnd är delangelägel all öka Ullgången till arbetsplatser för handikappade. Flera åtgärderbehövs för att uppnå detta. En åtgärd är att ansluta särskih anpassadutrustning till företagens och myndigheternas ADB-syslem. Det möjliggör för t.ex. synskadade all utföra samma arbetsuppgifter som andra anställda viddatorstödda arbetsplatser. Inomarbetsmarknadsstyrelsen bedrivs på uppdrag av regeringen ett projekt omteknikupphandling för funktionshindrade i arbetslivet. Arbetet görs i samarbetemed handikapprörelsen, HandikappinsUlulet, statskontoret, styrelsen förteknisk utveckling (STU) och . Syftet är att inventera behovav ny dalorbaserad utmstning för funktionshindrade i arbetslivet, omforma dessabehov kravspecifikationer för utrustning och programvara samt upphandla, ulvecklaoch utprova sådan utmstning. Under projektets gång har också skolans behov pådetta område kommit atl beaktas. Avtal om tio provarbelsplalseroch åtta skolplatser slöts mellan STU och . Denfortsalla utvecklingen och utprovning-en skall resultera i en revideradkravspecifikation och produkter som skall anskaffas iserieutförande. iarbetslivet väntas bli av' stor betydelse för att ge kunskaper om hur handikappanpassadedatorstödda arbetsplatser bör vara utformade. Jag bedömer atl del finnsgoda fömtsättningar att öka tillgängligheten datorstödda arbetsplatser förhandikappade. Statskontoret bör därför få i uppdrag att ange vilka krav som börställas på handikappanpassade arbetsplatser vid statliga datorupphandlingar.Några särskilda medel för detta har inle beräknats. Statskontoret bör ävensluta avropsavlal om handikappanpassad utmstning liU de ordinarie systemen,varigenom myndigheterna kan beställa sådan utrustning i samband medanställning av handikappade, som behöver dessa funktioner. Föralt få fram handikappanpassad utrustning av god kvalitet och för att minskakostnaderna för att utveckla och anskaffa sådan utrustning är del angelägel attstora beställares krav på utmstning sammanfaller. Statskon-, toret bör ha enaktiv dialog i dessa frågor med företrädare för stora statliga upphandlare,kommuner, landsUng, och näringslivels organisaUoner. 1987/88:95 Bilaga 1 3 Säkerhet och sekretess 3.1 Inledning Säkerhetsfrågornainom dalaområdet är av mångskiftande karaktär. Utan inbördes skarpa gränser kanman urskilja följande huvudområden: - dengrundläggande säkerhet i fred som omfattar systemkvalitet, reserv funktioner, intrångsskydd, fysiska hot som sabotage och tertorism etc. - denytterligare säkerhet som avser särskild utformning av vissa system för all kunna stödja funktioner som skall verka under kris och krig. Ettantal myndigheter har ansvar för olika delar av säkerhetsarbetet. Del finns ettbehov av att precisera deras uppgifter och att skapa en organisatorisk gmndför samordning, kraftsamling och överblick över beredskapsplaneringen ochsäkerheten i ADB-systemen. Min bedömning: Allamyndigheter som har ansvar för ADB-system, vilka den egna eller andrasverksamhet är beroende av, bör ha en klar uppfattning om säkerheten i ADB-verksamheten.Dessa myndigheter skall därför senast /90 ha genomfört säkerhetsanalyserför dessa syslem samt vid behov ha utarbetat en plan för erforderliga säkerhetshöjandeåtgärder. Statskontoret bör ges i uppdrag alt sammanställa resultaten av dessasäkerhetsanalyser saml till regeringen i samråd med ÖCB redovisa en bedömningav analyserna saml planerade eller vidtagna åtgärder vid myndigheterna medanledning av analyserna. bör i sin revisionsverksamhetfortlöpande följa upp hur säkerheten i dalasystemen utvecklas. RRV:soch SAMS förslag: Överensstämmer i huvudsak med min bedöm- Prop. 1987/88:95 ning. Remissinstanserna:I huvudsak ställer sig remissinstanserna positiva till förslaget. Skälenför min bedömning: De gjorda undersökningarna av säkerheten hos destatliga ADB-systemen visar bl. a. att många myndigheter inte gjort någonanalys av sin säkerhet eller av de konsekvenser som kan uppkomma följd aveventuella störningar. Detta innebär att det inte finns en samlad bild översäkerheten i ADB-verksamheten eller över konsekvenserna av eventuellastörningar. Jag föredrar liksom samrådsgruppen för samhällets säkerhet inomdataområdet (SAMS) att i detta sammanhang använda begreppet säkerhet framfördel tidigare ofta använda begreppet sårbarhet. Begreppet säkerhet ger enbättre och mer etablerad beskrivning av problemens karaktär. Enanalys av säkerheten hos informationssystemen är nödvändig för alt kunnaidentifiera de hot som finns mot systemen samt var eventuella brister finns.Sårbarhetsberedningen (SÅRB) och har gemensamt utvecklat enmetod för ändamålet, SBÄ-metoden (SBA = sårbarhetsanalys), men det finns ocksåandra metoder som kan Ullämpas. Del är först i samband med en säkerhetsanalyssom det är möjligt att utarbeta ett tillräckligt bra underiag för att fattabeslut om vilka insatser som bör göras för atl höja säkerheten. Det är ocksåutifrån bl. a. ett sådant underlag som del är möjligt atl bedöma vilken risksom är förknippad med en viss typ av störning. fall del är av stor betydelse all ADB-systemen fungerar även under kris ochi krig måste säkerhetsanalysen behandla sådana hot och risker. Även i ADB-systemsom enbart används i fred men som innehåller information av betydelse förlandels beredskap bör en sådan fördjupad analys genomföras. Delär givelvis inte möjligt alt förebygga alla länkbara händelser. Del är därförnödvändigt att myndigheter bedömer vilka risker för störningar i en verksamhetsom bör elimineras genom ytterligare skyddsåtgärder och vilka risker som kankvarstå. Detär nödvändigt all myndigheterna så långt möjligt minimerar de negativakonsekvenser som kan uppstå för andra myndigheter, företag och enskilda. Därförmåste myndigheterna upprätthålla en beredskap för alt åtgärda störningar i defall slörningskonsekvenserna är oacceptabla, även om sannolikheten för atl deskall inträffa är liten. En del i denna beredskap är atl som kompletterandeskydd vidta sådana åtgärder som är nödvändiga för all man i största möjligautsträckning skall kunna driva verksamheten vidare vid avbrott. En annan del äralt förbereda sådana åtgärder atl man så långt möjligt begränsarskadeverkningarna av ett avbrott även om del skulle bli långvarigt. När det gäller störningarsom minskar sekretesskyddet liksom störning ar som kan hota den enskildes integritet måste myndigheten bedöma möjligheterna att någon otillbörligt kan komma in i dalasystemen via de terminaler och andra ingångar som finns. Likaså måste riskerna för röjan de signaler kartläggas. Somstöd för avbroltshanteringen bör myndigheten upprätta en plan som i fråga omavbrott bl. a. beskriver vilka som skall ansvara för vad, när beslul skallfattas, möjliga handhngsallernaliv, informationsspridning samt reservmliner. Statskontoret bör ges iuppdrag alt sammanställa resultaten av myndigheternas säkerhetsanalyser samt tillregeringen och i samråd med överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) redovisaen bedömning av anlyserna samt planerade eller vidtagna åtgärder vidmyndigheterna med anledning av anlyserna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de statUgaADB-system som hanterar stora betalningsströmmar. Några särskilda medel fördelta har inte beräknats. Detankommer på riksrevisonsverket (RRV) atl inom ramen för sin revisionsverksamhetuppmärksamma brister i säkerheten hos de statliga ADB-systemen. 1987/88:95 Bilaga1 Min bedömning:Skyddet mot obehörig åtkomst informaUon och dalaprogram i staUiga ADB-syslembör stärkas. Statskontoret bör ges i uppdrag alt efter samråd med bl. a. överbefälhavaren,och riksrevisionsverkel utarbeta krav på system för kontrollav användares behörighet all utnyttja systemen. SAMSförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Några synpunkter har inte redovisats. Skälenför min bedöming: Med behörighelskonlroll avses metoder, som skall säkerställaatt integritets- och sekretesskänsliga data inte las ut felaktigt eller uppsåtligtkan förvanskas, att ändringar i fastställda datorprogram sker under betryggandekontroll och atl utnyttjandet av befintliga datorprogram - exempelvis förutbetalningar - likaså kontrolleras.