prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — begär att anslagethöjs till , (+1850000 kr,) i enlighetmed beslut om anslag tillforskning och utvecklingsarbete inom arkivområdet för perioden1987/88-1989/90, bör ges frihet att fördela medlen med hånsyn till deolika behov som finns redovisade för arkivsektorn. Enligtriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition (prop, 1986/87:80,KrU 16, rskr, 289) om forskning skall för /89 anvisas en anslagsökning om 2,2 milj, kr, till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Förstärkningarna avserinsatser inom arkivområdet, stöd till folkrörelseforskning samt samisk forskning. Jaghar tidigare under anslagen Bidrag till samisk kultur och Bidrag till vissa arkiv beräknat anslag till Samefondens kulturdelegation resp. Stiftelsen Tjänstemannarörelsens Arkiv och Museum i enlighet med beslutet. Beträffande de beslutade resursförstärkningarnainom arkivområdet anförde jag iregeringens proposition om forskning (s. 150) att det slutligaställningstagandet till medlensanvändning borde anstå i avvaktan på det underlag som kommer atterhållas genom dels arkivutredningen (U 1985:07),dels utredningen (U 1986:02) om intensivdataområden och in-dividbaserade urvalsserier inom arkivväsendet.Arkivutredningen beräknas avsluta sitt arbete ,Utredningen om intensivdataområ- denm, m, har avlämnat betänkandet (SOU 1987:38) Arkiv för individ och Prop.1987/88:100 miljö som remissbehandlas. Jag räknar med att återkomma tillregering- Bil. 10 en med de överväganden somförslagen i sistnämnda betänkande kan komma att föranleda, I avvaktan på ställningstagandena tillutredningarna bör resursförstärkningen om I , till arkivområdets forsknings- och utvecklingsbehov disponeras av såsom enengångsanvisning för /89,Inom ramen för denna anvisning bör ha beredskap att svara för insatser under detta budgetår ianslutning fill behandlingen av fråganom intensivdataområden m, m. ges vidare möjlighet att anskaffa ytterligare brukskopior av mikrofilmadekyrkoskrivningshandlingar m,m,, vilket är av betydelse bl, a. för verksamhetenvid svensk arkivinformation i (SVAR). Jag räknar därutöver med att anvisningen kan täcka kostnader för angelägna forsknings- ochutvecklingsarbeten inom och landsarkiven i enlighet medriksarkivets anslagsframställning. Medhänvisning till vad jag har anfört ochtill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillForsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för /89 anvisa ett reservationsanslag av . Film m. m. Prop.1987/88:100 Bil. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Statensbiografbyrå skall enligt sin instruktion (1965:748, omtryckt 1977:1057) pröva frågor om godkännande av filmeroch videogram avsedda för offentlig förevisning. Byrån handhar ocksåfraktstödet för film enligt bestämmelseri förordningen (1984:465) om fraktstöd för film. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Anskaffning av utrustning Fraktstöd för film Beräknad ändring 1988/89 2, 3, 4, Inkomstervid , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2522 Avgifter förgranskning av filmer och videogram, beräknas till cirka 2,6 milj. kr. (/87 var inkomsterna 2,541 milj, kr,). Statensbiografbyrås anslagsframslällning innebär i huvudsak följande. Byrånbegär ökade medel för vikariekostnader och semesterlön till en tjänsteman som beräknas varasjukskriven även under nästa budgetår (+210000 kr,). Byrån begär också ökade medel för lönekostnader, arvo den till tillfällig personal samt sammanträdeskostnaderför filmgransk- ningsrädet och barnfilmnämnden, i rad har biografbyrånvarit befriad från krav på besparingar. Byrån är en liten myndighet.Film- och videobranscherna eriägger avgifter för byrånsverksamhet och ställer krav på service utan dröjsmål. Nägra nämnvärda besparingar kan av dessa skäl inte åstadkom mas. Med hänsyn härtill bör någrabesparingskrav inte heller nu ställas på byrån. Byrån begär även ytterligaremedel för kostnader för mikrofilmning av byråns kortregister (+30000kr.) samt för behandling av byråns klipp för att uppnå arkiv beständighet(+20000 kr,). E.xtra medel begärs av byrånför att täcka kostnader för deltagande i nordiskt censorsmöte på eller . Biografbyrån redovisar att de anvisade medlen för fraktstödunder Prop. 1987/88:100 /87 täckt av de stödberättigadekostnaderna. 10 förordar att reglerna för utbetalning avfraktstödet ändras, Granskningsavgifternaförutsätts vara anpassade till biografbyråns beräknade utgifter för granskningsverksamheten inkl. ränte- och avskrivningskostnader för den tekniska utrustningen.Avgifterna, som senast höjdes fr.o.m. , täckerinte kostnaderna för granskningen. Dettaberor bl.a, på attinkomstbortfallet, som en följd av attgranskningen av reklamfilm upphört, blivit större än vad som beräknats och att den frivilliga videogranskningen inte nåttden omfattning som beräknats. Biografbyrån redovisar för budgetåret1986/87 ett underskott om . Föratt uppnå kostnadstäckning krävs nu en större avgiftshöjning. Vidmedelsberäkningen har jag inte tillämpat huvudförslaget. Biografbyrån bör enligt min beräkning få ökademedel för mikrofilmning avkortregister samt för att bekosta behandling av klipp för arkivering. Under Gemensamma frågor har chefen förfinansdepartementet tidigare dennadag anfört att fiänstebrevsrätten för statliga myndigheter skall avvecklas. Fr, o, m, avser dennaförändring ett begränsat antal myndigheter,däribland biografbyrån. Jag har därför beräknat ökade medel för atttäcka byråns portokostnader. Sammanlagt bör medlen för biografbyrånsförvaltningskostnader ökas med358000 kr, I beloppet har inberäknats kompensation för pris- och löneökningar. Det statliga fraktstödet för filmgäller fr,o, m, /85 hela landetmen enbart de biografer som har högst fem föreställningar . Med hänsyn till att stödet varit inriktat på biografvisning har fraktstödet tidigareendast avsett kopior i normalbredd, eller bredare. Fr. o, m, budgetåret1986/87 utvidgades stödet till att omfatta även film som är avseddför biografvisning. Enligt gällande förordning (1984:465) lämnasfraktstöd med ett belopp sommotsvarar av de stödberättigade kostnaderna, I mån av tillgång på medel lämnas ett tilläggsbelopp som motsvararåterstoden av kostnaderna. Omtillgängliga medel inte förslår till att ersätta de återstående kostnaderna för samtliga mottagare av fraktstöd,skall medlen fördelas mellan demproportionellt i förhållande till de återstående kostnaderna för var ochen. Biografbyrånredovisar att medlen för fraktstödet under /87 täckt av de stödberätfigadekostnaderna. Mot denna bak grund förordar byrån en ändring av reglerna för utbetalning av fraktstödet så att samtliga stödberättigade kostnader kan täckas och att beloppet i sin helhet kan utbetalas i anslutning till stödbeslutet, 455 Biograftjyrånsförslag innebär att de arrangörer som uppbär fraktstöd Prop, 1987/88:100alltid skall tillförsäkras full täckning för sina kostnader. 10 förutsätter en automatiskt verkande stödordning. I annat fall kan vissaarrangörer av biografföreställningar riskera att bli helt utan fraktstöd. För egen del är jag inte beredd att genomföra denföreslagna förändringen. Jag finner att de nuvarande reglerna bäst motsvararavsikten med stödordningen. Jag kan vidare konstatera att medlen för fraktstöd intehelt förbrukats under föregående budgetår. Jag anser därför att bidraget /89 bör föras upp med , vilket innebär en besparingmed . Avgifterför granskning av filmer och videogram Granskningenav film har varit avgiftspliktig ända . Verksamheten var underlång tid självbärande. På grund av kostnadsökningar minskade emellertidkostnadstäckningen så att den endast utgiorde cirka entredjedel av utgifterna. beslöt (prop. 1978/79:100 bil. 12,KrU 24, rskr, 234) att kostnaderna för biograftDyråns granskningsverksamhetfr.o. m. /84 helt skulle täckas genom avgifter. Som följd häravhöjdes avgifterna per under en rad år, nämligen varje årmellan och ,-Till följd av ytterligarekostnadsökningar höjdes avgifterna också och då . Senast(jft, prop, 1985/86:36, KrU 10, rskr, 59) höjdes avgifterna per den 1januari 1986, vilket motiverades med de ändringar i verksamheten som riksdagenhade beslutat med anledning av prop, 1984/85:116 om åtgärder motvåldsskildringar i videogram m, ni, (KU 1985/86:11 rskr, 40). Ändringen innebarbl.a, att obligatorisk granskning avvideogram för offentlig visning infördes och att möjligheter därmed öppnadestill att frivilligt låta granska videogram avsedda för uthyrning. Vid sammatillfälle slopades granskningen av reklamfilm, 1985/86:36 om avgifter för granskning av filmeroch videogram m.m. beräknades intäktsbortfallet från reklamfilmgranskningentill ca . eller av avgiftsintäkterna. Omfattningen av videogranskningenangavs vara svårbedömd. Jag uttalade därför att erfarenheterna fick visa omnivån för avgifterna var väl avvägd eller om senare justeringar skulle blinödvändiga. Biografbyråns inkomster under /87beräknades uppgå till 3,6 milj, kr. Enligt byråns redovisning blev intäkternabetydligt lägre och uppgick till 2,5 milj. kr. Felskattningen kan bl.a. hänföras till att omfattningen av videogranskningen inte blivit denförväntade. Ytterligare en förklaring är att intäktsbortfallet frånreklamfilmgranskningen varit något. större än ursprungligen beräknats. Utvecklingen av videogranskningen är fortfarandesvårbedöirid. naden för offentlig visning av videogram är liten. Den frivilliga granskning en av hyrvideogram har uppenbarligen inte uppfattats som ett intressant alternativ till risken för straffrättslig prövning. har dock ett ökat antal videogram lämnats in till biografbyrån för 456 Detär enligt min mening posifivt om ökningen fortsät- Prop. 1987/88:100 teroch att branschen i.ökad utsträckning kommer att utnytfia denna Bil. Med oförändrade avgifter beräknar biografbyrån attintäkterna under /89 kommer att uppgå till 2,6 milj. kr. Kostnaderna för biografbyråns avgiftsfinansieradeverksamhet består av förvaltningskostnader, lokalkostnader samt räntoroch avskrivningar för det i teknisk utrustning bundna kapitalet. Den sammanlagda kostnaden för /89beräknas till 3,7 milj. kr.Underskottet för /89 vid oförändrade avgifter kan såledesuppskattas till drygt 1 milj, kr. Enligt min mening bör principen om en avgiftsfinansieringav granskningen av filmer och videogram upprätthållas även i fortsättningen.Det är därför nödvändigt att nivånför avgifterna höjs kraftigt. Med nuvarande prognos som utgångspunkt och för att uppnå full kostnadstäckning krävs enhöjning om . De granskningar av videogram som sker på uppdragav polis- och åklagarmyndigheter harhittills inte belagts med avgifter. Det innebär att i ett läge då biografbyrånskostnader helt täcks av intäkter från granskningsverksamheten skulle deavgiftspliktiga filmerna och videogrammen även bära kostnaderna för dengranskning som sker på uppdrag av polis- och åklagarmyndigheter. Kostnaderna för denna granskning kan, enligt uppgifterinhämtade från biografbyrån, för innevarande budgetår beräknas uppgå till . Enligt minmening bör film- och videodistributörersom lämnar in verk till granskning givetvis inte bekosta den granskning som sker på uppdrag av polis ochåklagare. En ordning bör därför införas som innebär att polis- och åklagarväsendetbetalar för de fiänster biografbyrån utför för dess räkning. Jag avser attåterkomma till regeringen med förslag till bestämmelser härför. Jag föreslår att avgifterna för granskning avfilmer och videogram höjs fr. o. m,, Avgiftshöjningen bör enligt min mening läggas ut så att filmer med ett fåtal kopior drabbaslindrigare än publikstarka filmer med ett stort antal visningskopior. Därmedmildras också de negativa effekterna av granskningsavgifterna förkulturpolitiskt angelägna verksamhetersom t. ex. och andra ideellt arbetande filmdistributörer. Jag föreslår därför att avgifterna förgranskning av ett första exemplar höjs med och för ytterligare kopiormed . I övrigt bör de hittillstillämpade skillnaderna mellan olika typer av filmer resp. videogram bibehållas. Enligt vad jag har anförtbör även erfarenheternavisa om denna nivå är väl avvägd eller om senare justeringar blir nödvändiga. För filmer med till väsentlig del undervisande,upplysande eller vetenskapligtinnehåll och vars längd inte överstiger samt för dokumentärfilmerbör avgiften bestämmas till . för vaije påbörjat 50-tal meter för provkopian och , för följandekopior. För övrig film bör avgiften vara . för vaije påbörjat 50-talmeter för provkopian och . för övriga kopior. Förvideogram som skall följa den lägre taxan föreslår jag en avgift om 457 per påbörjad spelminutför provkopian och ,för övriga Prop. 1987/88:100 kopior. För övriga videogram bör avgiften sättastill , per påbörjad Bil. för provkopian och15:45 kr. för övriga kopior. Beloppen för granskningsavgifterna anges i lagen(1985:993) om avgifter förgranskning av filmer och videogram. Inom har upprättats förslag till lag om ändring i den lagen. Förslaget bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 10.9. Lagändringen ärav sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse, varför en remiss till lagrådet bör kunna underlåtas. Biografbyrån och det psykologiska försvaret Regeringen beslöt den 26 januari1978 att vid sin planeringenligt förordningen (1977:55) om vissa statliga myndigheters beredskap m. m. skulleutgå från att verksamheten vid byrån skall upprätthållas vid krig ochkrigsfara. Bakgrunden var att biografbyrån då - enligt 3 § förordningen (1959:348) med särskilda bestämmelser om biografföreställningarm, m, - hade till uppgift att granska om förevisandet av film eller del av film kan anses olämpligt "medhänsyn till rikets förhållande till främmande makt eller kan lända tillupplysning om förhållanden, vilkas uppenbarandekan medföra men för försvaret eller eljest för rikets säkerhet". Som en följd av beslut av (prop.1984/85:116, KU 1985/86:11, rskr, 40)är detta stadgande avfört ur biografförordningen.Statens biografbyrå och styrelsen för psykologiskt försvar har därför i en gemensam skrivelse till regeringen påpekat att det inte längre finns någon grund för atthävda att biografbyrån skulle hanågon speciell uppgift under krig eller vid krigsfara eller för att karaktärisera biografbyrån som en del av Sverigespsykologiska försvar. Jag delar denna uppfattning. Enligt min meningbör sålunda biografbyråns verksamhetinte längre ses som en del av det psykologiska försvaret. Jag har i denna fråga samrått med chefen förförsvarsdepartementet. Jag avser attsenare återkomma till regeringen medförslag om att upphäva det nämnda regeringsbeslutet. Med hänvisning till vad jag nu haranfört och till sammanställningenhemställer jag att regeringen dels bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 1. statens biografbyrås roll i det psykologiskaförsvaret, dels föreslår riksdageii att 2. anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag fill lag om ändring i lagen(1985:993) om avgifter för granskning av filmer och videogram, 3. godkänna vad jag anfört om finansieringen av den granskning somutförs för polis- och åklagarmyndigheternas räkning, 458 4.till för /89 anvisa ett förslagsanslag av4537000 kr. Prop.1987/88:100 Bil. 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 3612000037 804000 44 870000 För stiftelsen verksamhetgäller film-och videoavtal, som godkändes av regeringen den 3 juni1982, Ändringar infördes i avtalet, för statens del genom beslut den 17 mars1983, och , Enligt avtalet, som är slutetmellan staten och organisationerna inom film- och videobranscherna, skall avgiftertill stiftelsen erläggas av biografägare och videogramuthyrare. Avgifternatillförs en filmfond för att enligt närmare bestämmelser i avtalet användasför produktion av svensk film, för att främja spridning och visning avvärdefull film, för branschfrämjande ändamål samt för övriga filmkulturellaändamål. För /87 uppgick biografavgifterna till ,och videoavgifterna till . Från anslaget utgår bidragenligt följande sammanställning. 1,Bidrag till filmfonden 2, Produktionsgarantiertillsvenska kortfilmer 3, Främjande avspridning och visning av värdefull film 4, Bidrag förfilmkulturella ändamål 5, Bidrag till filmkulturellainsatser för barn och ungdom Beräknad ändring 1988/89 5570000' 1959000 - + 187000 + 86000 Däravhögst 2 milj, kr, för försöksverksamhet med lokalt arbete med video. anslagsframställning innebär i huvudsak följande, 1, har enligtpreliminära uppgifter för /87 ökat sina intäkter med ca 35%jämfört med /83 som var det första inom ramen för det nya film- ochvideoavtalet. har konsumentprisindex stigit medandet statliga anslaget ökat med . För att kompensera urholkningenbegär institutet en ökning av anslaget med drygt 7 milj, kr. Särskilt angelägetär att satsa på barn- och ungdomsfilm, distributionsstöd till biograferna påmindre orter samt bidrag till filmpedagogik och filmforskning, 2, Situationen för biografer på mindreorter är allvarlig. Biografbesöken sjönk med 3,4%.Minskningen under den gångna har det genom- Prop. 1987/88:100snittliga biljettpriset ökat från . Branschen har sökt Bil. 10 kompensera besöksbortfallet med höjdapriser. 3, Omstruktureringen avbiogralbranschen fortsätter. fanns det 1 253 biografsalonger,Samma datum 1987 var antalet reducerat till I 114, Minskningen uppgår alltså till 139 biografsalonger. Betydligt flerbiografer, särskilt på landsbygden, har lagt ner verksamheten. De nya har utanundantag öppnats i de större tätorterna. 4, av priset per biobiljett går till , Från videobranschenkan den andel av intäkterna från uthyrning av videogram som går tillFilminstitutet uppskattas till , 5, bidrag tillFilminstitutet under /87 uppgick till 6,8 milj. kr. 1982års film- och videoavtal kommer att ha varit i kraft i sex år.I enlighet med avtalets 35 § får då varje part påkalla överläggningar medövriga parter om villkoren i avtalet. Därmed ges parterna tillfälle att tahänsyn till de erfarenheter som gjorts under avtalets andra treårsperiod. Antalet biografer på de mindre orterna fortsätter attminska. Om denna utveckling fortsätter kan många människors möjligheter att sefilm på bio kraftigt försämras. Enligt min mening inger utvecklingen oro. Jagavser därför att i anslutning till överläggningarna om villkoren i film- ochvideoavtalet återkomma till denna fråga. Om överläggningarna om villkoren i filmavtalet och omutvecklingen för biograferna på de mindre orterna föranleder mer omfattandeändringar i film- och videoavtalet avser jag återkomma till regeringen medförslag till förändringar. Under förra budgetåret fortsatte biografbesöken attminska i antal. Trots detta ökade intäkter frånbiografavgifterna. Ökningen uppgick till i fasta priser och kan förklarasmed ökade biljettpriser på biograferna. intäkter från videoavgifterna underförra budgetåret ökade i fasta priser jämfört med året innan. Enligtuppgifter från videobranschen fortsätter omsättningen inom hyrvideobranschenatt öka, dock inte i den mycket snabba takt som gällt under de närmastföregående åren. Några helt tillförlitliga uppgifter om hur hög omsättningen ärgår inte att få fram men den kan uppskattas tilldrygt , för , Den snabba omsättningsökningen inomhyrvideobranschen avspeglas emellertid inte helt i ökade intäkter tillFilminstitutet, Under /86 genomförde ettskolprojekt i kommun med undervisning om rörliga bilder. Projektet finan sierades med särskilda medel inom ramen för verksamheten Kultur i skolan. Erfarenheter från projektet har redovisats i rapporten film . Av redovisningen framgår bl.a,att intresset hos lärare för att arbeta praktiskt och teoretiskt med film, TV och video är stort, 460 I har sedan drygt ett årerbjudit skolan, försko- Prop. 1987/88:100 lan och fritidsverksamheten ikommunerna i kvalitets- Bil. 10 filmvisning påbiografen . Under första verksamhetsåret kom drygt 9000 barn tillbiografen. Till de flesta av filmprogrammen hade utarbetat enpedagogisk handledning som lärarna kunde använda i såväl förberedelse- somuppföljningsarbetet. Även på andra orter i landet genomförs ambitiösasatsningar med visning av kvalitetsfilm för barn och ungdom, I regeringens proposition (1987/88:64) omregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland harjag föreslagit att medel får disponeras bl, a, för insatser med film för barnoch ungdom, I nästan alla kommuner i landet finns detbiografer. Därmed är biografen jämtebiblioteket den mest spridda kulturinstitutionen. Att se film på bio är dock en kulturupplevelse som många barn går misteom , särskilt barn utanför storstäderna. Utbudet av kvalitetsfilmför barn och ungdom är alltför begränsat.För de små barnen består utbudet till stor del av kommersiellt säkra filmer.Utbudet av ungdomsfilmer är ännu sämre. Ungdomar hänvisas därmed till filmer som egentligen är avsedda för en vuxenpublik.Ett problem är att många av de filmer som ses av ungdomar innehåller grovavåldsinslag. Enligt min mening är det angeläget att barn ochungdomar får tillfälle att se filmer av god kvalitet på biograf och attderas kunskaper om rörliga bilderfördjupas. Kunskap om hur film och rörliga bilder skapas ökar förmågan att skilja på vad som är fantasi ochverklighet och förbättrar förutsättningaratt möta ett utbud av t.ex, spekulativt våld, budgetproposition (prop, 1986/87:100 bilaga 10 s.434) föreslog jag att ,skulle avsättas för att utarbeta material för medieundervisning i skolan ochför lokal fortbildning för lärare. Även för nästa budgetår bör en motsvarandesumma avsättas för detta ändamål. Mot bakgrund av positiva erfarenheter avmedieundervisning och kvalitetsfilmvisning och det anförda behovet avfördjupade kunskaper om rörliga bilder anserjag att insatserna pä detta område bör samordnas och radikalt förstärkasför att nå barn och ungdom i hela landet. De erfarenheter av filmpedagogiskt arbete somfinns samlat på bör kunna ligga till grund för enriksomfattande satsning. Det är enligt min mening bättre att ge Filminstitutetekonomiska möjligheter att göra en insatspå detta område än att bygga upp en särskild statlig stödordning. Ett bidrag till institutet bör dock ges med villkor dels attbidraget till fullo kommer till användning för den nya verksamheten, dels attarbetet bedrivs i mycket närasamarbete med berörda intressenter. Jag tänker t, ex, på företrädare för skola, förskola, föreningsliv ochfilmbranschen. Enligt min mening bör följande uppläggning gälla. bör ta ansvaret för urvalet avlämpliga filmer från olika distributörer och att material utarbetassom kan vara till hjälp i verksamhe ten på lokal nivå. kunna subventionera kostnader för produktion av material, filmhyra och distribution och i ett inledande skede bidra till lokala kostnader i samband med filmvisning. Det ärnaturligt att verksamheten på lokal nivå bygger påett samarbete mellan kulturförvalt- 461 ning och biograf samtinstitutioner och föreningar som arbetar med barn Prop. 1987/88:100 och ungdom, bl, a, skola och förskola. Olika modeller för genomförandet av satsningen pålokal nivå bör kunna prövas.Föreningslivets erfarenheter av kvalitetsfilmvisning och medieundervisning för barn och ungdom bör tas tillvara, bl, a, de erfarenheter som finnsinom Bio Kontrast, och filmstudiorörelsen. Jag finner det särskilt viktigt att satsningengenomförs på ett sätt som gör detmöjligt för många kommuner att delta. För att resurserna inte skall splittras allt för mycket kan det vara lämpligtatt verksamheten koncentreras fill vissa årskurser eller åldrar. Vidresursfördelningen bör hänsyn också tas till lokala förutsättningar ochmöjligheterna till stöd på annat saft. För detta ändamål föreslår jag att ett belopp om6 milj. kr. förs upp under en nyanslagspost 5. Bidrag tillfilmkulturella insatser för barn och ungdom. bör löpande till regeringen redovisa sinaerfarenheter av arbetet. Som jag redovisade i föregående årsbudgetproposition (s. 433) ställde regeringen - i syfte att göra ettaktuellt filmutbud tillgängligt även på mindreorter - särskilda medel till Svenska Filminstitutets förfogande för anskaffning av projektorer.Filminstitutet har avsatt ett likastort belopp för samma ändamål.