prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligtkonjunklurbarometern är industriföretagens kortsiktiga syssel-sällningsplanerforlsall expansiva, särskill vad gäller arbetare, och har dessutom revideratsupp nägot i förhållande till föregående baromeler. Med hänsyn till allproduktionstillväxten var relativt god och all sysselsättningennormall följer produktionsutvecklingen med en viss lidsförskjutning, torde enfortsatt sysselsättningsökning kunna påräknas 1988. Prognosen är ensysselsättningsökning inom industrin på 5 OOÖ personer. Byggnadssektornpräglades av en mycket hög eflerträgan och tilltagande brisl påarbetskraft. Nyanmälningen av lediga platser ökade jämfört med 1986och andelen byggnadsförelag som i konjunklurinsli-tulets byggbarometer angerbrisl på byggnadsarbetare steg till . Antalet sysselsattaberäknas enligt arbetskraftsundersökningarna ha ökat med 15000 personer,vilket innebär ett markant trendbrott jämfört . Under1988 väntas en fortsall hög aktivitet i byggnadssektorn. Nyanmälningen avlediga platser ligger över Qolårsnivån. Med hänsyntill atl det finns en slor otillfredsställd efterfrågan på arbetskraft ibörjan av året, kan sysselsällningen förväntas stiga relativt kraftigt även1988. En lika stor ökning i antalet sysselsatta som är dock knappasttrolig. Prognosen är en sysselsättningsökning på 10000 personer mellanårsgenomsnitten. Medundantag för lägkonjunkluråren i böan på 1970-lalet har antalet sysselsatta iden privala tjänstesektorn ökat oavbrutet med en genomsnittlig årstakt på ca15 000 personer. Enliglarbelskraflsundersökningarna var sysselsätlningstillväxlen relativt svag 1987,med en ökning av antalet sysselsatta med 5 000 personer efter alt ha ökat medhela 29000 personer 1986. Förändringen mellan ärsgenomsnitlen överdriveremellertid uppbromsningen av sysselsätlningstillväxlen. Under loppet av 1986steg anlalet sysselsatta med 19000 personer och under loppel av 1987 med 13 000personer. Dessutom ökade sysselsättningen kraftigt i slulel av 1987 och börjanav 1988. Del är iroUgt alt nivån är tillfälligt uppdrivenvilket kommer att medföra en svagare ulveckling under återstoden av ärel.Prognosen är alt antalet sysselsatta blir i slort sett oförändrat från förstakvartalet. Delta medför ändå en förändring mellan årsgenomsnitten 1987 och 1988på 32000 personer. Denkommunala sysselsättningen återgick 1987 till en högre tillväxtlakt efter den utomordenfiigl svaga ulvecklingen , då antalet syssel satta minskade . I slulet av 1987 var enligt arbelskraflsun- 33 dersökningarna19000 fler kommunalt sysselsatta än vid slulel av 1986, vilket innebar sammatillväxllakl som . Förändringar i den kommunala sysselsättningen påverkasav förändringar i omfattningen av beredskapsarbeten och ungdomslag, som tillslörsla delen är kommunala. Under de tre senasle åren har dessa minskat iomfattning relativt kraftigt i takt med ett förbättrat arbetsmarknadsläge. Prognosenför den kommunala verksamheten 1988 (se kapitel 9) innebär en någol högreexpansion än under de två senasle åren. Antalet sysselsatta i den kommunalasektorn beräknas öka med 12000 personer. Del har därvid antagits altomfattningen pä beredskapsarbeten och ungdomslag ligger kvar pä samma nivä somvid slulel av 1987. Prop.1987/88: Bilaga 1.1 Tabell 5: 2 Produktion, produktivitet ochsysselsättning Induslri(SNI 2-H3) -1,1 ' Inklusive produktionsrestpost resp.sysselsättningsdiskrepans Källor: Konjunkturinstilutel och finansdepartmentet Sammantaget väntas antalet sysselsatta öka med 55 000personer . Del bör noteras atl större delen av dennaförändring redan inträffat genom den mycket kraftiga sysselsättningsökningen islulel av 1987 och början av 1988. beräknas sysselsättningenväxa i en långsammare takt. beräknas sysselsättningensammanlagt öka med 219000 personer. Medelarbetslidenför påverkas negativt av del bortfall av arbetstimmar som vinternsarbetsmarknadskonflikt medförde. Samlidigl väntas en underliggande ökning avarbetstiderna, dock mer begränsad än förra årets, varför medelarbetsliden persysselsatt beräknas bli oförändrad jämfört med . Sysselsättningenuttryckt i arbetade limmar växer därmed med 1,. Befolkningen i de yrkesakliva åldrarna (16-64 är) ökademed ca 13 000 personer 1987. Befolkningstillväxten kan lill allra största delentillskrivas den höga nettoinvandringen, som under lopppet av 1987 och för allaåldersgrupper personer. Detta är den högstanetto-invandringen och är en kombination av såväl en hög invandringsom en låg utvandring. Under några är vid mitten av 1970-talel var invand- ringenlika hög som , men delta kompenserades då av en högre utvandring. Desenasle åren har befolkningen i åldrarna och i åldrarna över 55 ärminskal i antal medan den ökat i åldrarna däremellan. Eftersomarbetskraftsdeltagandet är lägre i de yngsta och äldsta åldersgrupperna hardenna förskjutning av befolkningens åldersmässiga sammansättning mol åldrarna20-54 är i sig givil ell positivt bidrag lill arbelskraftsulbudel. För 1987beräknas den sammantagna effekten pä arbetskraftutbudel av både lillväxl ibefolkningen i åldrarna och förändringar i dess ålderssammansättningha uppgått till 21 000 personer. År1988 beräknas befolkningen i åldrarna öka med 20000 personer. Det hardärvid antagils all nettoinvandringen blir av samma slorieksordning somförra året. Bidraget från den inhemska befolkningstillväxten i yrkesaktivaåldrar beräknas öka frän i det närmaste noll 1987 till 6000 personer 1988räknat på årsgenomsnitt. Effekten på arbelskraftsulbudel av befolkningenstillväxt och förändringar i dess åldersmässiga sammansättning är beräknad fill23 000 personer 1988. År1987 ökade enligl arbelskraftsundersökningarna antalet personer i arbetskraftenmed 22000 personer, dvs. obetydligt mer än bidraget frånbefolkningsförändringen. Detta innebär alt förändringar iarbetskraftsdel-lagandet hade en mycket liten effekt på arbelskraftsulbudel.Den melo-domläggning som gjordes i arbetskraftsundersökningarna ,och som särskilt berör arbetskraftsddlagandel, medför emellertid att uppgifterom förändringar är osäkra. Enjämförelse mellan 1988 och förra ärelvisar all arbelskraftsddlagandel för hela befolkningen i åldrarna ökatrelativt kraftigt och all uppgången varil särskill stark för 20-24-åringarnasamt för kvinnor i åldrarna . Åven för mån i de äldstaåldersgrupperna har arbetskraftsdeltagandet ökat. I denna befolkningsgrupp hartidigare andelen i arbetskraften minskal , bl. a. till följdav ell ökat antal förtidspensioneringar. För de vuxna kvinnorna under hardock AK-talen ökat relalivi svagt jämfört med tidigare är. För de yngreungdomarna har arbelskraftsddlagandel forlsall 1987/88: 150 Bilaga1.1 Tabell5:3 Relativa arbetskraftstal för olika åldersgrupper Årsmedeltal1987 och förändring i procentenheter -2,6 -0,3 -0,2 -0,5 -1,3 -2,2 -1,1 -0,5 20-24 är, män -1,0 -1,3 -0,8 -0,2 -0,1 -1,8 -0,1 -0,6 -0,9 -0,2 -0,1 Källor:Statistiska centralbyrån (), och finansdepartmentet. I prognosen pä arbetskraftsutbudet haranlagils alt dessa Prop. 1987/88: 150 tendenser för arbetskraftsdellagandelsförändring kommer all gälla även Bilaga 1.1 . De vuxnakvinnornas AK-tal har dock beräknats öka nägot mer än vad som hittillsregistrerats. Sammantaget ger den beräknade befolkningsutvecklingen ochförändringar i arbetskraftsdeltagandet en tillväxt i arbetskraften på 45000personer 1988. 5.3 Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Den genomsnittliga arbetslösheten blev ,vilket motsvarar 1 Dä arbetslösheten var som högst 1983 varden . har således antalet arbetslösa reducerats meden tredjedel. uppgick arbetslöshetensäsongrensat lill 1,. Enligt arbetsförmedlingarnas statistik har antaletkvarstående sökande utan arbete fortsalt att minska även de senaste månaderna.Prognoserna för sysselsättning och arbetskraft innebär alt arbetslöshetensom årsgenomsnitt blir 75000 personer eller 1,av arbetskraften. Arbetslöshetenväntas således inle fortsätta att sjunka utan beräknas ligga kvarpå ungefär nuvarande nivå även . Diagram 5:2 Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder Tusentalpersoner, 3-mänaders glidande medelvärde på säsongrensade värden O llllllllll|lllllllllll[lllllllllll|IIMIIIIIII|lllllllllll|lllllllllll|lllllllllll|lllllllllll|lllllllllll| O 1979 1980 1981 1982 19831984 1985 1986 1987 Anm.: Medarbetsmarknadspoliliska åtgärder avses beredskapsarbete, ungdomslag Källor: () ocharbetsmarknadsstyrelsen. Nedgången av arbetslösheten omfattadesamtliga Prop. 1987/88: 150 län, med undantag för därarbetslösheten förblev oförändrad. Bilaga 1.1 Det skedde ocksä en vissregional utjämning genom atl arbetslösheten i skogslänen sjönk något mer än istorstadslänen. Detta torde hänga samman med att arbetslösheten i Stockholmslän, som 1987 var , nållen så låg nivå atl den knappast kan sjunka i sammatakt som . I takt med att läget pä arbetsmarknaden förbättrats haromfattningen på de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna reducerats kraftigt. År1984 uppgick det genomsnittliga antalet sysselsatta i beredskapsarbete,ungdomslag eller med rekryteringsstöd till 92000 personer. hadeomfallningen mer än halverats till 40000 personer. Fr. o. m. /88har dock arbetsmarknadsutbildningen byggts ut. Del genomsnittliga antaletAMU-elever 1987 var 36000, vilket var 2000 fler än 1986. Likaså fortsatteinsatserna för arbetshandikappade alt öka i omfattning. De arbetsmarknadspolitiska insatserna har ungefär sammaregionala fördelning som arbetslösheten. I skogslänen var 1987 1 1/avarbetskraften sysselsatt i beredskapsarbete, ungdomslag eller medrekryteringsstöd mot 1/i storstadslänen. Arbetsmarknadsutbildningen hade enmotsvarande regional fördelning. De senasle fyra årens reduktion av arbelsmarknadspolitiskainsatser har dock varit större i storstadslänen, där de sysselsättningsskapandeåtgärderna minskal mol i skogslänen. Omfallningen av AMU har undersamma tid ökat i skogslänen men varil ungefär oförändrad istorstadslänen. har efterfrågan på arbetskraft stigit ihela landet, men eflerfrägeuppgången, mätt med nyanmälda lediga platser, harvaril särskilt påtaglig i storstadslänen och i andra delar av södra har rest ökade krav på geografisk rörlighet pä arbetsmarknaden.Rörligheten mäts ofta med anlalet flyttningar över länsgräns. Enligt detta måttökade rörligheten markant 1984-1986, efter all ha minskal under de första årenpå 1980-lalet, dä efterfrågan på arbetskraft var svag. Den geografiska rörlighetenförfaller emellertid inte ha fortsalt all stiga . Det kan bero på allarbetslösheten har konimil ned på en låg nivå. Nivån på rörligheten är lägre nuän vid motsvarande konjunkiuriägen under 1960- och 1970-la-len. Detta hängersamman såväl med en minskad benägenhet lill rörlighet som med alt kraven vidrekrytering av arbetskraft stigit. Del senare visar sig bl. a. i all andelen avde lediga platserna som kräver särskild utbildning eller erfarenhet är markanthögre . Tabell 5:4 Relativ ai-betslöshet i olika åldersgrupper Procentandel av arbetskraften i respektive åldersgrupp Anm:Siffrorna har reviderats med hänsyn till omläggningen av Källor:Statistiska centralbyrån () ochfinansdepartementet. 6 Löner och priser Lönesummestatistiken i nationalräkenskaperna lyder pä attlimlönerna för samtliga löntagare ökat med 6,1987. Detta är en markantdämpning jämfört med föregäende är, se tabell 6: I. Även statistiskacentralbyråns förljänststalistik för industriarbetare visar en timlöneökning på6,1987. Höjningarna av lagstadgade och avtalsreglerade sociala avgifter inomin-dustriarbetarområdet uppgår fill 0,och den totala fimkoslnadsökningensåledes till . Den tillgängliga statistiken ger vid handen attlöneglidningen varit fortsatt stark 1987, som genomsnitt församtliga löntagare. Del höga efterfrågetryckel i ekonomin samt brisl päarbetskraft har dragit upp löneglidningen särskill i vissa sektorer avarbetsmarknaden, l.ex. För industriarbetare är slalislik överuppdelningen på avlal och löneglidning ännu inle tillgänglig. Uppskattningsvisutgörs drygt hälften av industriarbetarnas limlöneökning 1987 av löneglidning. Tabell 6:1 Timlöner och arbetskraftskostnader 1987/88: 150 Bilaga I.l -0,1 Anm.: Uppgifterna för samtliga löntagare baserar sig pålönesummestatistik. Uppgifterna för industriarbetare grundar sig på förtjänststatistik.Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbelopp,som ej ingår i SCB:s statistik. Källor:Statistiska centralbyrån, konjunkturinslilutet och finansdepartemenlet. Trots altden genomsnittliga timlöneökningen har dämpats jämfört ,ligger de nominella lönekostnadsökningarna i fortfarande på en hög niväi förhållande till i våra konkurrentländer på våridsmarknaden. Timlöneökningeninom industrin i OECD-området var 1987. I viktiga konkurrentländer somFörbundsrepubliken , resp. beräknas timlönernaha ökat 4 1/, resp. 1987. Timlönerna i industrin inom helaOECD-omrädet beräknas öka med ca 4 1/1988. I diagram 6: la jämförs den nominella timlöneökningen isvensk industri och i viktigaste konkurrentländer inom OECD.Löneutvecklingen anges i nationella valutor och har vägts samman med s. k.konkurrensvikter, som avspeglar resp. lands betydelse som konkurrent tillsvensk exportindustri på världsmarknaden. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Diagram 6:lA Nominell timlön inom industrin Ärligprocentuell förändring, nationell valuta Diagram 6:IB Real timlön inom industrin Index 1980= 100, nationell valuta 78 80 82 84 Anm.: avser de vikligasle konkurrentländernalill . De är sammanvägda enligl varje lands betydelse som konkurrenttill på världsmarknaden. Timlönerna är deflaterade medkonsumentprisindex. Källor:OECD, slalisliska centralbyrån, samt . De högre nominella timlöneökningarna i haremellertid inte resulterat i en bättre real timlöneutveckling än i andraländer. Den högre inhemska inflafionstakten i , -delvis framkallad justav de större nominella löneökningarna - har reducerat realvärdet av den högrenominella löneutvecklingen. I diagram 6: Ib jämförs den realafimlöneutveck-lingen i svensk industri med ulvecklingen i konkurrentländerna.De nominella timlönerna har deflalerats med konsumentprisindex. I mittenav steg lönekostnaderna mycket kraftigt i . Den realatimlönen i industrin nådde en toppnivå 1976. Av diagrammet framgår denanpassning nedåt av reallönerna som därefter ägde rum under perioden 1976-1983.Denna reallönesänkning hade ingen motsvarighet i OECD-området där reallönernaistället ökade . har reallönerna ökat i ungefärsamma takt i och OECD-området. De löneavtal som slutits på den privalaarbetsmarknaden lyder på en genomsnittlig avlalsmässig kostnadsökning inomnäringslivet pä 1988. Därtill kommer löneglidning. Löneavtalen somhittills slutits för den kommunala sektorn uppskattas ge en genomsnitfiigkostnadsökning på 1988. Den statliga sektorns löneavtal innebär engenomsnittlig kostnadsökning på 1988. I kalkylernauppskattas timlönen Prop. 1987/88: 150 sammantaget för hela ekonomin öka med6% 1988. Någon nellohöjning av Bilaga 1.1 lagstadgade sociala avgifter skerinte 1988. Under loppet av 1987 steg konsumentprisindex (KPI) med4,, se tabell 6:2' Mellan årsgenomsnitten 1986 och uppgick KPI-ökningenlill 4,, vilkel är lika mycket som förändringen mellan årsgenomsnitten 1985och 1986. Prisutvecklingen på livsmedel, i synnerhet färskagrönsaker och frukt samt jordbmksreglerade livsmedel, översteg dengenomsnittliga konsumentprisutvecklingen . Till viss del har den drastiskaprissänkningen på kaffe dragit ned prisökningen på helalivsmedelsposten. Åven hyreshöjningarna samt prisökningarna pä transport ochsamfärdsel översteg den genomsnittliga konsumentprisökningen. Detsamma gällerprisutvecklingen på alkohol och tobak. Egnahemsboende och prisutvecklingen påposlen fritid, nöjen och kultur låg däremot under den genomsnittligaprisutvecklingen. Prisökningarna på kläder och skor var ocksä betydligt lägreän den genomsnittliga konsumentprisökningen 1987. () harkonsumentpriserna stigit med 2,. Inflationstaklen räknad som 12-månadersförändringstal (dvs. ) uppgicklill 5,. Prisökningstakten i omvärlden var i början av innevarande ärbetydligt lägre, se diagram 6: 2. I diagrammet jämförs prisutvecklingen iSverige med prisutvecklingen i hela OECD-området och i 14 s. k. korgländer, deländer (exkl. ) som ingår i den svenska valutakorgen. Genomsnittet förOECD dras upp av myckel höga inflationstakter i bland annat vissa sydeuropeiskaländer. Del är främst detta förhällande som medför atl kurvan i diagram 6: 2för 14 vanligen ligger under kurvan för hela OECD-området.Differensen mellan inflationstaklen i och i omvärlden minskade kraftigti början av 1987 för atl öka till gentemot OECDtotalt resp. gentemot de 14 korgländerna. Bedömningen av prisutvecklingen utgår från deförutsättningar rörande lönekostnader, produktivitetsutveckling, imporlpriserm. m. som redovisas i andra delar av den reviderade nalionalbudgeien ochinnefattar kalkyler av hur dessa faktorer väntas påverka prisutvecklingen under1988. Den genomsnittliga timlöneökningen för hela ekonominuppskattas, som redan nämnts, till 1988. slårlönekostnadsökningarna främst igenom i posten övriga inhemska kostnader m.m.,se ' Siffran avser liksom den översta raden i tabell 6:2ökningen mellan den s.k. längtidsindex och 1987. Till skillnad från korttidsindex tarlångtids index bl. a. hänsyn till förändringar i konsumtionsmönstret under innevarandeär och anses vara en bättre mätare av prisökningarna över längre perioder.Korttids index ökade med 5,mellan . 1987/88: 150 12-månaders förändringslal, utfall l.o.m. mars 1988Sverige, t.o.m. Bilaga 1.1 iiiiiiiiii|iiiiiiiiiii|nniiiiiii|iiiiiiiiiii|iniiiiiiii|iiiiiiiiiii|iiiniiiiii|iniiiiiiii|ii 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 Anm.: De 14 är sammanvägda enligl varjelands betydelse som konkurrenter till på världsmarknaden. Källor: , statistiska cenlralbyråän,konjunklurinslitutel saml . Pä mänga andra områden är prisutvecklingen viddenna tid på ärel i stort sett given av avtal (t.ex. hyror) eller särskildabeslut (jord-bmkspriser, indirekta skatter och diverse taxor). På längre sikthar lönekostnaderna emellertid en betydelse även för sådana delar avprisutvecklingen. Lönekostnaderna svarar för ca 1 1/av detbidrag fill Årlig procentuell förändring och bidrag därtill Därav hänförs lill: -1,3 kostnader m. m. Källor:Statistiska centralbyrån, konjunkturinstilutel och finansdepartemenlet. KPI-ökningeni år som redovisas under poslen övriga inhemska kostnader Prop. 1987/88: 150 m. m. Lönekostnadernas bidrag är av ungefår samma storlek som i Qol. Räoljeprisel förutsätts i kalkylen ligga pä perfal 1988. Delta är en nedrevidering med jämfört med oljeprisantagandeli den preliminära nalionalbudgeien. Växelkursen mot dollarn anlas ligga påsamma nivå som . Imporlpriserna pä råolja och petroleumprodukterantas sjunka med under loppet av 1988. Importpriserna på övriga varorberäknas öka med och förväntas ha en begränsat uppdrivandeeffekt på KPI 1988. Ränteläget förutsatts ligga kvar på samma nivå som ibörjan av . Bäde varmhyror och kostnader för egnahemsboende beräknasöka med drygt 5 1/1988. Hänsyn har lagils till beslut om förändrade indirektaskaller och subventioner. De viktigaste förändringarna som påverkarkonsumentprisutvecklingen är de tidigare beslutade höjningarna av bensin- ochalkoholskatterna, de förslag som läggs i komplelleringspropositionen samlneddragningen av mjölksubventionerna. Regeringens proposition om reglering avpriserna på jordbruksprodukter har beaktats och redovisas i tabell 6: 2 tillsammansmed effekterna av de minskade mjölksubventionerna som jordbrukspriser. I poslen diverse taxor har hänsyn tagits till beslutadetaxehöjningar vid bland annat SJ, postverket och . Vidare har enbedömning gjorts av de kommunala avgifternas utveckling i är. Huvuddelen av dekommunala avgiftshöjningarna sker och är således redan registreradei statistiken. I slulet av infördes ell allmänl prisslopp.Det avvecklades successivt och upphörde helt idecember dä del allmänna prissloppet ersattes av en skyldighet altförhandsanmäla prishöjningar lill statens pris- och kartellnämnd (SPK).Skyldigheten alt förhandsanmäla priser omfallar även statliga myndigheter.Verksamheter som ligger under bank- eller försäkringsinspektionens lillsyn harskyldig-hel atl förhandsanmäla prishöjningar lill dessa instanser. I april 1988beslutade regeringen all begränsa den allmänna skyldigheten atl förhandsanmälaprishöjningar lill vissa varor- och tjänsteområden motsvarande ca hälften avden privala konsumtionen. De nya reglerna gäller fr. o. m. . Prisstoppet dämpade prisökningarna 1987, särskilt underdet . innebar det alt en del prishöjningar förskölslill och 1988, vilkel har höjt inflationstaktenigen. I prognosen för har därför antagits en viss återhämtning avpriserna efter prisstoppets upphävande. Denna återhämtning ingår i poslenövriga inhemska kostnader m. m. och förklarar varför bidraget till KPI-ökningenfrån denna post är högre 1988 än 1987. beräknas konsumentpriserna enligl dessakalkyler stiga med . De myckel låga eller negativa prisökningslal som noterades 1987 efter prisstoppels ikraftträdande innebär all 12-månaderslalen för motsvarande månader 1988 kommer all bli rela tivt höga. Under vären och kan 12-mänaderstalen komma all översliga för all åter gå ned mol . En känslighetsanalys med olika antaganden ger lämligen småskillnader i Enförändring av importprisel pä råolja med per fal Prop. 1987/88: 150beräknas påverka KPI med via ändrade priser på Bilaga 1.1bensin och eldningsolja. Åven en förändring av dollarkursen med beräknasdirekt påverka KPI med via ändrade priser pä bensin ocheldningsolja. En förändring av räntenivån med I procentenhet förväntas ge ettdirekt genomslag på KPI med via egnahemslån medrörlig ränta. 7Hushållens ekonomi och privat konsumtion 7.1 Hushållens disponibla inkomster steg hushållens realt disponibla inkomster medknappt enligt de preliminära nationalräkenskaperna. Det är någol mindre änvad som beräknades i den preliminära nalionalbudgeien. .beräknas enfortsatt ökning av hushållens realt disponibla inkomster med , setabell 7:1. Tabell 7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 -4,8 -10,8 -12,6 -2,0 -0,7 -2,8 Räntor ochutdelningar, netto Direktaskatter, avgifter m. m. priser Disponibel inkomst Privat konsumtion Sparkvol, nivå i % , och finansdepartemenlet. Lönesumman ökade med 8,1987 i löpande priser, vilkel ärnägot mindre än tidigare beräknat. Den beräknas öka med 1988. Bakomden beräknade ökningen ligger de förutsättningar angående timlön ochsysselsättning som redovisats i tidigare kapitel. Inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn fill hushållen beräknas öka med 1988, dvs.i nägot högre takt än 1987. En orsak lill den forlsall höga ökningslakten 1988är atl en del förbättringar av de sociala förmånerna genomfördes och får fullt genomslag först . Förbättringen avsjukförsäkringen för arbetare i privat tjänst genomfördes den 1 december 1987.Arbetslöshetsunderstödet höjdes den . Vid samma lidpunkt gjordes enextra höjning av basbeloppet och även reglerna för delpension förbättrades. förbättras stödet lill de arbetslösa.Högsta ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen höjs från . lill 425 kr.och del kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) höjs från . Detre nivåerna pä utbildningsbidragen höjs samlidigl lill , . I fasta priser väntasinkomslöverföringarna 1988, liksom , öka med istorleksordningen , se tabell 7:2. Pensionerna svarar för enbetydande del av denna ökning, men även andra delar av transfereringarna fränden offentliga sektorn lill hushållen ökar, främst till följd av särskildabeslul om förbättringar av förmånerna. 1987/88: 150 Bilaga1.1 Tabell7:2 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll -5,4 Pensioner lill f d. anställda -1,9 -12,7 -7,0 Pensioner lill f. d. anställda -4,4 Sjukförsäkring m. m. -5,5 Anm.:Deflatering är gjord med konsumentprisindex. År1988 genomförs flera förändringar av skallesystemel. Skattesänkningar skergenom alt grundavdraget höjs till . och gränsen för marginalskatt,den s:k. brytpunkten, höjs lill .