prop · GB0395 · 1987-12-31 00:00:00 — Deltekniskt-industriella IT-programmet bör ses i samband med det nationella mikroelektronikprogrammel(NMP) som började /84 och som kommer alt i huvudsak avslulasunder /88. NMP har i stor utsträckning berört konstruktions- ochtillverkningsteknik för integrerade kretsar. Deltekniskt-industriella IT-programmet avser däremot systemtillämpningar, bådemaskinvara och programvara. Närmare bestämt har det gjorts en avgränsning, närdel gäller programmets utvecklingsdel (IT4), till dator-, styr- ochkommunikationssystem samt dessas basteknologier och därvidlag till såvälteknik-, metod- eller resursutveckling som specifika tillämpningar ochförberedelser för kommersiell produktutveckling på medellång sikt. Häriligger industriella tillämpningar av avancerad IT, t. ex. inom verkstads- ochprocessindustrierna. Till grundteknikerna hör bl. a. utveckling av kretsar sommotiveras av nya behov t. ex. på höghastighets- och optro-nikområdena. Deltekniskt-industriella IT-programmel består av tre satsningar: - ökat slöd åt den grundläggandeforskningen på områden som har betydelse för informationsteknologin och desstillämpningar (IT2), - ökat stöd till målinriktadforskning inom informationsteknologiområdet. Dessa insatser planeras av STU ochgenomförs inom ramprogram eller som enskilda forskningsprojekt vid högskoloreller forskningsinstitut (IT3), - utveckling av IT-syslem,-metoder m. m. i projekt som finansieras och drivs gemensamt av statligamyndigheter och privata företag (IT4). Den statliga finansieringen, 495 milj.kr., utgör en bas för 1T4 och den skall kompletteras med ett minst lika storttillskott till utvecklingsprojekten från företagen. Ansvar för planering ochgenomförande av utvecklingsprojekten vilar på en särskilt inrättad delegationför industriell utveckling inom informationsteknologiområdet (IT-delegationen). Idet följande beskrivs huvuddragen i IT4 och dess ledningsorgan, IT-delegationen.Verksamheten inleddes . Utvecklingsdelen IT4 skallsammansättas av ett antal utvecklingspro jekt som samfinansieras av staten och privata förelag. Det innebär atl man inte ansöker om projektmedel från IT4 ulan snarare att statliga parter (, och styrelsen för teknisk utveckling) och enskilda förelag kommer överens om gemensamma utvecklingspro- 69 jekt.Om projekten passar in i en nalionell utvecklingsstrategi kan den Prop.1987/88:95 statliga delen av finansieringen ske av medel från IT 4. Regeln äratt den Bilaga 1: 3 statliga finansieringen får vara högst hälften av dentotala kostnaden för ett utvecklingsprojekt. Altdefiniera vilka informalionsleknologiska teknikområden som bör utvecklas genomsatsningar inom IT4 och hur detta bör ske - genom metodutveckling,tillämpningsprojekt, utveckling av maskin- eller programvara - är en uppgiftför IT-delegationen. Delegationen består f. n. av tio ledamöter, hälften frånden statliga sidan och hälften från näringslivssidan. De representerar bl.a.de myndigheter som disponerar medel i IT4 och företag som har förklarat sigberedda till ett omfattande och varaktigt engagemang i lT4:s projektverksamhet.Dellagande i projekt är dock öppet för varje företag om villkoren i övrigt äruppfyllda. Vissa artangemang vidtas för all underlätta utflödet av informationom verksamheten i IT 4 och inflödet av uppslag till projekt. Atlta initiativ till utvecklingsprojekt hör till IT-delegalionens uppgifter, menprojekt kan också initieras från andra håll. Avgörande är atl ett avtalsutkastarbetas fram som, förutom att det tillgodoser parternas intressen ochutvecklingsbehov vad gäller informationsteknologi, dels uppfyller villkoren förstatlig finansiering genom IT4, dels bidrar till den kompelens-uppbyggnad påstrategiska områden som är IT-programmels syfte. IT-delegationen skallgodkänna ett projektavtal som villkor för finansiering med medel från IT4.Prövningen skall avse projektels inriktning på strategiskt viktigakunskapsområden. IT-delegationen verkar således dels genom sina iniliativmöjligheler,dels genom sill godkännande av avtal för all de strategiska intentionerna med IT-programmetskall förverkligas. Påden statliga sidan skall projektavtalen tecknas av , programrådet förindustriell utveckling inom mikroelektroniken. a. för altvillkoren för statlig finansiering är uppfyllda i projektavtalet. Verksamheteni IT4 skall inriktas enligt en strategisk plan, mot vilken de enskildaprojekten skall motiveras. Både formuleringen av planen och sättet atlgenomföra den skall underkastas en oberoende, parallell utvärdering. Avsiktenär alt få synpunkter på hur effektivt de insalta resurserna verkligen användspå områden som passar in i det föränderliga internationella mönstret förforskning och utveckling och hur ändamålsenligt pengarna, liden och depersonella resurserna används för att bygga upp kompetens på för landetangelägna teknikområden. IT-delegationenhar inrättat ett kansli och ett arbetsutskott. Här sker merparten av underlagsfranitagningoch beredning av delegationens beslul. Ettytterligare artangemang för atl underlätta informationsspridning om verksamheten i IT4 och hålla korta kontaktvägar till olika utvecklings- och kompelensställen är de två referensgrupper som kommer att inrättas . Representationen väljs för att skapa ett kontaktnät med god täckning branschmässigl, geografiskt och inom olika användningsområ den. Båda referensgrupperna skall, översiktligt informeras om verksamhe ten inom IT 4 och IT-programmet i övrigt samt beredas tillfälle atl yttra sig över planen för IT4. Den ena referensgruppen,med företrädare för lokala, regionala och Prop. 1987/88:95 branschvisaintressen och för enskilda företag m.m., skall verka för atl Bilaga 1:3.uppslag om deltagande i utvecklingsprojekt eller om nya utvecklingsprojekt ilinje med IT-programmels mål kommer delegationen till del. Denandra referensgruppen, med företrädare för vissa användar- och intressegrupper,skall verka för att uppslag om utvecklingsprojekt i linje med IT-programmelssyfte och med betydande avsättningsmöjligheter kommer delegationen till del. Medanden första referensgruppen har en teknisk och industriell inriktning och skallverka i riktning mot IT-programmels mål i fråga om industriellkonkurrensförmåga, har den andra, användarinriktade gruppen som uppgift attverka för del vidare syftet med bfa. informationsteknologins goda användning. Gmppenhar därmed en viktig förmedlande roll mellan den industriella utvecklingen ochden forsknings-, försöks-och demonstrationsverksamhet som sker i linje med dendatapolitiska propositionens riktlinjer för dalaverksamhelen inom statsförvaltningenoch samhället i övrigt. Denna förmedling bör ske i två riktningar. För detförsta kan idéer och resultat från användarorienterad utvecklingsverksamhetgenerera lekniska utmaningar till industrin. Om tillräckligt användarintresseföreligger kan en industriell utveckling komma till stånd som senare kan fåavsättningsmöjligheter i vidare sammanhang. För det andra får referensgruppengenom atl följa verksamheten i IT 4 kännedom om vilken industriell kompetensoch vilka tekniska lösningar som är tillgängliga för datasystem och som fyllerkrav på anpassning till användarfrågor såsom människa-dalor-samverkan, säkerhetm.m. Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den3 Anmälan till proposition orn datapolitik för statsförvaltningen Chefen för ulbildningsdeparlemenlel, statsrådet ,anför investerar universitet och högskolor för storabelopp i ADB-utrustning, Investeringarna avser till den allra största delendatautrustning för utbildnings- och forskningsändamål. En mindre del av detotala investeringarna inom området avser administrativa ändamål. För många avinvesteringarna gäller att någon skarp gräns inle kan dras vad gäller denframtida användningen. Datautrustning för högre utbildning och forskningfinansieras och upphandlas genom en rad olika myndigheter; utrustningsnämndenför universitet och högskolor, statskontoret, högskoleenheter, regionaladatorcentraler saml privata stiftelser. Storleken på de årliga ADB-investeringar som görs inomområdet högre utbildning och forskning är svår all exakt ange. Under budgetåret1987/88 har cirka 65 milj. kr. utnyttjats av anslaget I 2. Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. för anskaffning avdatorutrustning. Affärsbankerna skall /88-1989/90årligen avsätta sammanlagt 200 milj. kr. för utrustning för forskning inomhögskolan. För /88 har uppskattningsvis 27 milj. kr. använtstill införskaffande av datautrustning. Utifrån dessa siffror kan den årligaanskaffningsvolymen uppskattas till mer än 100 milj. kr. för högskole- ochforskningsändamål. Chefen för har underavsnittet 5. Ny beslutsordning för ADB-investeringar redogiort för vilken den framtida be slutsordningen skall vara. Statskontorets roll som central myndighet vid anskaffning av ADB-utrustning inom statsförvaltningen kommer succes sivt förändras alt bli stödjande och rådgivande. För området högre utbildning och forskning föreslår chefen för atl all ADB-utrustning inom högskolesektorn fr. o.m. finansieras och upphandlas på samma sätt som annan utrustning för forsknings- och utbildningsändamål. Den samrådsskyldighel med statskontoret som 72 Högskolesektorn övertar därmed ansvaret för finansi- Prop.1987/88:95 ering och upphandling av all ADB-utrustning till sektorn. Investeringari datorutrustning inom området administration syftar till alt effektivisera och på sikl reducera kostnaderna för administration. Des sa investeringar leder således till frigjorda resurser vilka kommer utbild ning och forskning del. I en rapport till regeringen (1987:2) har universitets-och högskoleämbetet redovisat sin syn på hur högskolans datorisering och administraUva utveckling bör ske. Enligtmin uppfattning är det angeläget att en samordning av högskolans datainfraslmkturoch administrativa utveckHng kommer stånd. Det är därför naturligt atl UHÄsom central myndighet inom högskole- och forskningsområdet har dennasamordnings-och ulvecklingsroll. Meddatainfraslmktur avser jag alla de grundläggande och gemensamma förutsättningar i form av utrustning, programvaror m. m. som behövs för atl möjliggöra en effektiv utvecklingsprocess och användning av ADB (såväl vad gäller datainfraslmktur som högskolans administrativa utveck Hng). Deområden inom datainfrastrukturen som kommer att behövasärskilda insatser och resurser är system för kommunikation och system förinformationsförsörjning. En stor del av arbetet kring gemensamma system förkommunikation inom högskolan sker inom ramen för del s. k. SUNET-projektet.Delta projekt finansieras av forskningsrådsnämnden och i framliden kommeransvaret för den fortsatta ledningen av uppbyggnaden och driften av dennationella kommunikationen atl åvila UHÄ. Jag vill i detta sammanhang erinraom den roll datorcentralen i , QZ, har vad gäller nationella ochinternationella åtaganden inom detta område. Jag återkommer senare till fråganom QZ:s ställning. tillkommer all driva och utveckla de olika dalanät som i inom högskoleområdet. Informationsförsörjningen måste utvecklas ochkoordineras. Högskolans bibliotek'och informationscentraler investerar i biblioteksdalasystemoch annan ny teknik för atl effektivisera och höja kvalitén påinformationstjänsterna liU såväl forskare, lärare och studerande inomhögskolan som till externa kunder. Biblio- ' lekens roll utvecklas därmedalltmer mot att fungera som högskoleenheternas gemensammainformationscentraler med ett utbud av datorbaserade informations- och dokumentförsörjningsljänsler. Jaghar redan tidigare framhållit att gränsen mellan utbildnings- och forskningsändamål saml administrativa ulvecklingsändamål inte är entydig vid ADB- investeringar. Jag anser atl UHÄ-ramen bör få användas investeringar för administrativa ändamål i framliden. Delta medför all UHÄ-ramen bör räknas upp något för /89. De medel, 4 milj. kr., som finns beräknade för anskaffning av ADB-utmstning under anslaget B 2 på trettonde huvudtiteln avseende högskoleområdet, exkl. datorcentralen för högre utbildning och forskning i har i stället beräknats under anslaget 12. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. skall omfattningen och formerna för investeringar i ADB-utmstning inom högskoleområdet beaktas i del årliga 73 6 1987/88. budgetarbetet.Universitets- och högskoleämbetet samt ulrustningsnämn- Prop. 1987/88:95den för universitet och högskolor bör därför redovisa underlag för ställ- Bilaga 2 ningstagande i dessa frågor i anslagsframställningarna för budgetåret1989/90. Finansieringenav högskolans datainfrastruktur kommer atl ske på olika sätt. Vad gällerhögskolans datornät bör finansieringen av de delar av kostnaderna som erfordrasför atl ulveckla, underhålla och driva de gemensamma delarna i nätet kunna skegenom gemensam finansiering för att härigenom verkligen kunna sammanhålla ettnationellt datornät ulan att delta eroderar och för att bl. a. kunna nyttjagemensamma tunga resurser i form av t. ex. superdatorer. Vad gäller de delar avkostnaderna där klart kan urskiljas respektive högskoleenhets utnyttjande avdet gemensamma nätet bör finansiering ske genom en uttaxering från enheterna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. ladel av vad jag under detta avsnitt anfört om universitets- och högskoleämbetets arbetsuppgift, 2. tillInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /89 anvisa ett i förhållande till prop. 1987/88:100, bilaga 10, punkt I 2 med 4000000 kr.förhöjt reserva Uonsanslag av . 2 Datorcentralen för högre utbildning och forskning iStockholm, QZ Vidmin anmälan i detta avsnitt har jag samrålt med cheferna för försvars-ochcivildepartementen. Idelta avsnitt behandlar jag frågan/förslaget alt datorcentralen QZ skall ombildastill ett aktiebolag samt i huvudsak frågor som rör verksamhetens inriktning ochekonomisk reglering av QZ m. m. Efterbeslut av regeringen har jag tillkallat en särskildutredare med uppgift att se över huvudmannaskap och yttre organisation , . Utredaren har avgivit sinaförslag. En sammanfattning av utredningens förslag bör fogas som underbilaga 1till protokollet. Efter beslut av regeringen har jag den 10 december 1987tillkallat en särskild utredare med uppdrag att ytteriigare bereda frågan om hurdatorcentralen skall ombildas till ett bolag under statliga ,Utredaren har överlämnat sina förslag , Utredarens förslagtill avtal bör fogas som underbilaga 2 till protokollet, I1988 års budgetproposiUon (prop, 1987/88:100, bilaga 10) anförde jag alt jagskulle återkomma om datorcentralen QZ i en särproposition. Mittförslag: Datorcentralen för högre utbildning och forskning i , QZ,skall fr. o. m. ombildas till akUebolag under statliga . Del skall ankomma på regeringen alt vidta nödvändiga åtgärder fördetta. 1987/88:95 Bilaga 2 Förslagetinnebär atl ett nybildal dotterbolag till del statliga bolaget den verksamhet som bedrivs av QZ. Dotterbolaget erbjuderhuvuddelen av personalen vid QZ anställning i bolaget eller . Övrigpersonal bereds anställning vid någon eller några av de nuvarande huvudmännen.Vidare överförs en del av QZ:s ADB-utmstning dotterbolaget. Sammantagetkommer all personal vid QZ den 30juni 1988 all per erbjudasanställning av anUngen dotterbolaget, eller de samverkande myndigheterna. Skälenför mitt förslag: Bakgrundentill att datorcentralen QZ nu föreslås att ombildas, är atl QZ under en Udsperiodhaft vissa problem med verksamheten och ekonomin. Ekonomin har dockstabiliserats under /87. QZ har varit föremål för olikautredningar tillkomna bl. a. efter initiativ från QZ. DSM har också uttryckt enoro för all som ansvariga huvudmän för QZ komma att bli skyldiga att täckauppkommande förluster, vUka kan ställa DSM inför ekonomiska krav. Datorcentralenför högre utbildning och forskning i , QZ, som bedriver sinverksamhet i myndighetsform har enligt sin instruktion (, ändrad1978-11-23) med bestämmelserom datorcentraler för högskoleutbildning ochforskning till uppgift all på uppdrag ulföra tjänster inom i huvudsak följandeområden; servicebyråtjänster, drift av lokala datorsystem, datakommunikation,konsult- och utbildningstjänster, förmedling av persondatorer samlproduktutveckling. DatorcentralenQZ skiljer sig från övriga universiletsdatorcentraler genom att den skalltillhandahålla dataservice inte bara till högskolan utan också till försvaretsforskningsanstalt (FOA). Bestämmelserna är utformade med hänsyn detta. Datorcentralen skallvara ekonomiskt självbärande. Endast ett formellt anslag på . DSM har genom avtal reglerat del ekonomiska ansvaret mellan sig. Dentotala omslutningen av QZ:s verksamhet uppgick under /87 till76999000 kr. och resultatet UU . QZsäljer databehandlingstjänsler för forskning, utveckling och utbildningvilket inkluderar såväl datorresurser och datakommunikation som programvaroroch konsullkompelens. QZ erbjuder tjänster inom den nisch avadministrativa system där QZ:s kompelens och resurser har Inomområdet meddelandehanlering vidareutvecklar Prop. 1987/88:95 QZ sin verksamhet. QZ:sverksamhet kan sägas omfatta sex områden. Servicebyråverksamheteninnebär alt kunderna erbjuds tillgång till stordatorer saml programvaror ochandra kringtjänster för dalabehandling m.m. Driftav lokala datorer, innebär att QZ åtar sig att upphandla och/eUer driva lokaladatorsystem. Verksamheteninom datakommunikation består av att tillhandahålla dels meddelande- ochkonferenssystemet KOM, dels nätverkstjänster av olika slag. Konsult-,rådgivnings- och utbildningsverksamhet sker i kombination med övrig verksamhetsom t. ex. servicebyråverksamhelen. QZ:spersondalorverksamhet omfattar dels försäljning av persondatorer ochprogramvaror dels rådgivnings- och konsulttjänster. Underåren har QZ utvecklat egna programvaror eller tagit hand om sådana, somutvecklats inom DSM. Jaganser att det är angeläget att QZ ges goda förutsättningar atl verka inom ettområde där del råder en uttalad konkurtens. Den kompetens och erfarenhet somfinns inom QZ bör därför ges sådana villkor alt verksamheten även ifortsättningen kan bedrivas inom i huvudsak de områden som QZ verkarinom. Mitt förslag atl överlåta kommer således atl innebäraatt QZ ges de fömlsättningar av organisatorisk och ekonomisk karaktär sombehövs för den framUda verksamheten. QZ:s verksamhet kommer att utgöra ettviktigt komplement till DAFA:s och omvänt kommer QZ all erhålla fördelar genornatt tiUhöra DAFA. Dotterbolagetsuppgift inom DAFA-gmppen skall vara atl tillhandahålla eller förmedladatatjänster för forskning och utbildning, främst inom högskolan och FOA. På gmndvalav den kompetens som bolaget har för atl fullgöra denna uppgift bör det ocksåförsöka utveckla en marknad utanför högskolan och FOA. Det kan ske antingen påegen hand eUer i nära .. samverkan med andra delar av DAFA-gmppen. För altkunna ta över QZ:s roll som leverantör av dataservice till högskolan och FOA ärdet viktigt att . också del nya bolaget är orienterat mol högskolan. Inomdalakommunikation har QZ i dag-en hög kompetens. Man driver ett lerminalnäl iStockholmsregionen tillsammans med DSM. QZ är också verksamt inom SUNET och äransvarig landsnod för EARN, ett akademiskt datornät i . QZ har vidareoperativt ansvar för forskarnas datakommunikation med superdatorn i . QZhar också utvecklat s. k. bryggor mellan olika nätverk och olika meddelandesyslem.Dessa olika funktioner skall i fortsättningen fullgöras av dotterbolaget. Vadgäller frågan om vilken verksamhets- eller associationsform som är meständamålsenlig för att QZ med den affärsmässiga inriktning och den 76 roll i framliden som jaghär redogjort för har jag övervägt myndighetsformen i förhållande tillbolagsformen. Myndighetsformen är inle likformig utan kan utformas på fleraolika sätt. För alt QZ skall kunna haen renodlad affärsmässig roll och bedriva sin verksamhet i konkurtens behöver QZett betydligt störte handlingsutrymme än vad myndigheten har . Det gällerfrämst i fråga om möjlighet att samverka med andra organisationer på marknaden,men även vad gäller det ekonomiska målet och taxepolitiken, anskaffningen avdatorutrustning, kapitalförsörjningen saml löne- och anställningsvillkoren. Nuvarande inskränkningar iQZ:s handlingsfrihet inom dessa områden skulle delvis kunna mildras genom alt QZfortfarande i myndighetsform ges förutsättningar och befogenheter som överensstämmermed eller nära ansluter dem som gäller för affärsverken. Alt anpassaverksamhetsformen så all den hjälpligt eliminerar de mest akuta nackdelarna äremellertid enligt min mening för snävt. Målsättningen bör i stället vara atlförutsättningslöst välja den form som i sin gmndstmktur ligger närmast de kravsom den aktuella verksamheten ställer. QZ:s nya grundstruktur geren möjlighet atl ulveckla tjänster på mer nalionell nivå. Jag syftar härvid påarbetsuppgifter på tidigare datakommu-nikationssyslem, t. ex. SUNET och EARN-NORD. 1987/88:95 Bilaga 2- Ekonomisk reglering vid QZ:s ombildning Mittförslag: bör bemyndiga regeringen att godkänna ett avtal ihuvudsaklig överensstämmelse med det avtal som träffats den 29 febmari 1988enligt bilaga 2:2. Jag anser altförslaget till avtal bör ge det nya dotterbolaget möjlighet all ge forskarna enfortsatt tillgång till en universitelsdalacentrals tjänster. Jag avser att under förutsättning av bemyndigande - senare föreslå regeringen atlgodkänna avtalet. Skälenför mitt förslag: Utgångspunktenför QZ:s framlida verksamhet är all del nya bolaget tar över myndigheten . Jag anser vidare att del är nödvändigt all de nuvarandehuvudmännen, DSM, garanterar del nya bolaget en viss nivå på intäkterna underen inledande tidsperiod. En rimlig nivå är enligt min uppfattning av deintäkter, som QZ genomsnittligt erhöll från respektive DSM budgetåren 1985/86och 1986/87. Garantin bör gälla . Under motsvarande periodbör, som avtalet innebär, bolaget garantera en prisnivå som motsvarar QZ:snuvarande taxor med justering av lokalkostnaderna. Den i avtalet gjordaekonomiska ansvarsfördelningen mellan de samverkande myndigheterna kanmöjligen behöva justeras. FörDSM kommer ökade kostnader att uppstå till följd av atl mervärde- skatt kommer att tas ut avdet nya bolaget. Jag anser atl det inle finns Prop. 1987/88:95 anledningall befria del nya bolaget från skyldigheten att betala mervärde- Bilaga 2skatt. Jagföreslår atl DSM under /89 får belasta anslaget D 4. Datorcentralenför högre utbildning och forskning i med kostnaderna förmervärdeskatt till dotterbolaget. Jag har vad avser frågan om mervärdeskatt samråltmed chefen för . betalar DSM lokalkostnadema för QZ. är del därför naturligt attdenna subvention av QZ:s verksamhet upphör. Jag föreslår därför att anslaget D5. Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna, åttonde huvudtiteln minskas med5000000 kr. fr. o. m. /89. Delta bör ske genom att anslaget D 5.Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna i regleringsbrevet för budgetåret1988/89 räknas ned med motsvarande belopp. Motsvarande ökning bör ske avanslagen till de samverkande myndigheterna. Desamverkande myndigheterna skall i konsekvens av detta, erhålla motsvarandeuppräkning vilket medför atl anslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. räknas upp med . fr.o.m. /89.Fördelningen av medlen på respektive myndighet regleras i samband med attregleringsbrevet för /89 fastställs. Jagförordar således att regeringen föreslår att godkänna riktlinjernaför atl datorcentralen QZ i får ombildas aktiebolag. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. tadel av vad jag under detta avsnitt anfört om datorcentralen QZ i , 2. bemyndiga regeringen atlgodkänna ett avtal i huvudsaklig överensstämmelse med det avtal som träffatsden om datorcentralen för högre utbildning och forskning iStockholm, 3. till anslaget Vissa särskildautgifter inom högskolan m. m. för /89 anvisa ett i förhållandetill prop. 1987/88:100, bilaga 10, punkt D 7 med . 4. till anslaget Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna för /89 anvisa ett i förhållande till prop.1987/88: 100, bilaga 10, punkt D 5 med . Bilaga 2: 1 Efterprövning av olika organisationsalternativ föreslås alt Datorcentralen