prop · GB0324 · 1987-12-31 00:00:00 — Huvudparten torde kunna bo inom 10-15 rail från axeln och koraraer att i hög grad utnyttja egen bil eller charterbussar för pendling till tävlingarna. Det är dock inte osannolikt att 5000 k 10000 rtanniskor per dag kan utnyttja tåg utraed linjen . Marktransporter till tåg erfordras. Detkan uppskattas att 5000 å 10000 raänniskor per dag koramer att förflytta sig mellan förläggning/ v bostad på ena orten och tävlingsområdet på andra orten. Det är av vikt att dessa förflyttningar kan ske i anslutning till tävlingars början respektive slut, helst inom en tidsrymd av . En "gissad" fördelning på färdmedel kan vara följande : Tåg 2 000-5 000 personer/riktning 000-2 000 "- Reguljärbuss 100- 500 "- Egen bil 2 000-2 500 "- Siffrorna kan tjäna till ledning för beräkning av kapacitetsbehov på respektive färdmedel seunt par-keringsutryrame. För tågresenärer tillkommer kravetpå anslutande bussar. Organisationen skall hålla transportservice till alla ackrediterade. Alla grupper skjutsas till och från flyg respektive tåg. Ennormalstor nationstrupp betjänas med rainst 3 personbilar/minibussar. Varjeishockeylag skall disponera l.buss. lOC-delegater skall ha bil raed chaufför till förfogande . Förmassmediapersonal hålls transportservice mellan boendet-arenor-press, radio, TV-centra och andra aktuella resmål samt mellan ochAre. Funktionärerra fl har stora transportbehov. För att klara detta byggs en transportcentral upp - TPC - raed central adrainistration och boknings~ expeditioner, rura för chaufförer ra ra vid de raest frekventa resmålen. Bokningssystemet samordnas med övriga buss- och taxitransporter. Särskilda parkeringsytor reserveras. os-organisationen bör också sörja för att ett stort antal hyrbilar finns attdisponera. 1987/88: 24 11.15 Trafikförsörjning till Rannåsdalen Följande räkneexempel visar hur 50 000 personer kan komma till eller, från Rannåsdalen. 2, 5 pers/bil 50 pass/buss 2,5-3 ha 50 pass/buss 2,5 turer/buss 3 pass/bil 2,5 turer/bil Följande slutsatser kan dras oradimensionerings-förutsättningar. - Det erfordras goda gångvägar mellan centrura och tävlingsområdet. - För bilparkering krävs en scimraanlagd yta av 25-3 5 hektar som rymmer 8 000-12 000 bilplatser.Parkering bör av kapacitetsskäl spridas till flera platser inom max 1-1,från arenaområdet. (Parkering på längre avstånd kräver en betydande insats av pendelbussar.) Handikapp-parkering erfordras i anslutning till entréer. Gång-\ögar bör ordnas mellan parkering och arenor. - För allmän busstrafik erfordraskapacitet för att transportera 10 000-15 000 passagerare inom en tidsrymd av 1 - . Eftersom det måste förutsättas att norraal trafikförsörjning - eventuellt med undantag av skolskjutsar - skall fungera också under spelen, innetär detta att 100--talet extra bussar erfordras. Angöringsplatser bör ryrama minst 10--talet allmänna bussar. Förcharterbussar krävs ytor för avlämnande av passagerare. Parkering för 150 - 200 bussar bör anordnas i direkt anslutning till entréer. Meddenna lösning kan påstigning ske på parkeringsplatsen . Taxi och liraousine koramer att krävas för betal-starka besökare till (t ex representation). Ett tillskottsbehov av 300-500 bilar är inteorimligt. Särskilda angöringsområden reserveras för transporter av nationstrupper, officials, funktionärer och massmediapersonal. Prograraraetbaseras på tidigare OS-utredningar, där bl a erfarenheter frånWC--tävlingar vägts in. koramande trafikplaneringen skall särskild omsorg ägnas åt följnadekategorier. 11.21 Reguljärflyg och charterflyg tor kan bedrivas raed varierande intensitet. Som grund kan en tidtabell på 30 rain mellan avgångarna läggas. Somalternativ kan non-stop-trafik tillämpas vilket ger stora möjligheter att följa bokningsläget dag för dag och därmed fylla på raed avgångar efter behov. Charterflyget, raed plan på upp till 200-300 passagerare, passar in raot reguljärflyget. Under OS-veckorna kommer att fungera som enstorflygplats. Man koramer då att ta till s k "slotts" dvs styrning på ankomsterna. Befintliga taxibanor behöver breddas. Dessutom krävs en ny parallell taxibana. Stationsplattan utökas från nuvarande 4 till 5 platser. Förcharterplan förutsätts att den railitära sidan får utnyttjas. Den nya terminalen klarar en snabb genoraströraning även vid -tät tidtabell med 3-4 samtidiga plan i storleken 115-140 platser. Charterflyget föreslås styras till railitärsidan där provisoriska terminalfunktioner inklusive pass och tull etableras (för ackriditerade skall enligt den olymiska chartern förenklade rutiner tillämpas) . Genom viss styrning av privatbilarna till förmån för bussar och taxi, klarar sig angöringssidan utan investeringar. Verksamheten organiseras och utgår från Aeros anläggning i . Extra landningsplatser kan anordnas på isen. anordnas i Rannåsdalen och på ATS. - Snöröjd yta ca 40x40 ra raed fria in- och utflygningsriktningar. I Are snöröjs Ärevallen och prepareras som landningsplats. Befintlig hangar utnyttjas. En kapacitet på ca 25 pers/tim mellan och har lagts sompreliminär förutsättning. Utöver den kommersiella trafiken används helikoptrar av polis och i räddnings/sjukvårdstjänst. Fentuella krav på särskild trafikledning och seun-ordning utreds . 1987/88: 24 Privatflyg till hänvisas till Ope-fältetsom förutsätts vara upprustat . I prepareras en landningsbana på 800x50 mpå is. Taxibana och uppställningsplatser prepareras liksomväganslutning till . SJ planerar en utbyggnad och modernisering av anläggningaroch bana på linjen . Åtgärderna planeras vara klara till 1994 på sträckan . Planerna omfattar bl a utbyggnad av och Duveds stationer till raoderna terrainaler, sora kan i utbyggt skickmottaga väsentligt flera resenärer än .' En provisorisk hållplats vid Havremagasinet hardiskuterats raen ej tagits raed i detta skede. Pendeltrafik kan bedrivas i 1-tirames intervall medkörtid . Varje tågsätt består normalt av 13 st moderna2-klassvagnar och kan ta upp till ca 1000 resande. Kapacitetsexempel: Boende i skall se en utförsåkningstävling i Are. 11.00 till 14.00/15.00. Ö-A: Körperiod 06.15-10.30 = 4 000 resande Ä-Ö: Körperiod 14.15-18.30 = 4 000 resande Tävlingarna i ligger tidsmässigt mer spriddaöver dagen. Detta gör att boende i , som dagspendlar till , kan sprida sitt resande över , vilket ger högre kapacitet . Om arrangörerna för lOC eller andra intressentersräkning önskar särskilda konferensvagnar, kan SJ sälja sådana . Dessa kan placeras i pendeltågen. Pendeltågen är utrustade med högtalarsystem, därinformation ora OS-arrangemang ra m kan förmedlas. Genom NSB försorg kan motpendeltrafik ordnas med en beräknad kapacitet per dag på ca 4000 personer. För resenärer från till/från Östersunds-arrangemangen sker omstigning i Åre till pendeln . 11.33 Fjärrtrafikentill och från Trafiken från samt /kan ge en kapacitet som svarar mot dagens toppvintersport, dvs 3000 resande/dag. För tillresor före os och frånresor efter kan kapaciteten uppgå till 5000 resande/dag. Tågen naste dock enligt preliminär bedömning ha som slutpunkt raed omstigning till pendeltågen raot Åre. Om efterfrågan finns, kan toppkapaciteten 5000 resande utnyttjas . Utbyggnad av i ny sträckning nordöst on är högt prioriterad i den flerårsplan för byggande av riksvägar i länet, som skall fasts-tälla . Den kommer med säkerhet att i planen redovisas raed färdigställande eller 1994. Om skulle få arrangera , kan dock ett färdigställande förutsättas. En bro förkortar väsentligt restiden från flygplatsen till Åre. Den ger Scuntidigt en avlastning av trafik från centrala delar. Vid ett får detta stor betydelse. Bronhar vid behandling av flerårsplan för byggande av länsvägar getts låg prioritet. Av den anledningen kan raan inte räkna med att bron komraer att ingå i vägplanen för perioden1988-1997. Till skillnad från tidigare utredning om i Falun-Årekan pengar ur OS-budgeten nu inte motiveras. En bro över Rödösundet är dock intressant för länet och , då den ersätter en färjeled. Man bör därför kunna ta upp en diskussion med ora en finansiering av bron före . Prop.1987/88: 24 Ny väg byggs mellan E75 och väg 538. Vägen ersätter den väg vid Lundsgården, som blivit avskuren av störtloppsmålet. Nivåskillnad 40 ra, beräknad längd ca 550 m. Bredd 7,5 + 2,25 ra gångbana på en sida. 11.5 KCTmnunala gatu- och -vägnätet Under ett flertal år har i planerats för fortsatt utbyggnad och förbättring av en trafik-ring med stor kapacitet runt centrumområdet.Vidare planeras ombyggnad av en bes-vrlig gatukorsning på . Enligt förslag till s k fördelningsplan finns möjlighet att erhålla Statsbidrag till dessa åtgärder under början och mitten av enligt nedan. Beräknad Tidpunkt Objekt kostnad enl fördel- Mkr ningsplan Grindplan (kors ningen Idhus- gatan-Stuguvägen) 3,2 1990 Samordnade tra fiksignaler längs Rådhusgatan 2i 3 1990 Ombyggnadkors ningen Litsvägen- jägargränd 3, 5 1991 Ombyggnad Gräns gatan rara 9,0 1993 Qn förlägges till 1994 bör åtgärder enligt ovan kunna tidigareläggas och vara slutförda 3. Den nya trafikringen ger tillsammans med en komplett E75-förbi fart enökad smidighet och kapacitet. Detta är speciellt viktigt under , då alternativa raöjligheter till ledning av trafiken raåste kunna utnyttjas. 1987/88: 24 Följande åtgärder föreslås bli genoraförda speciellt för : omdisponering av ytorna 'kring järnvägsstationen för att ge kollektivtrafiken bättre förhållanden. Nuvarande parkeringsyta reserveras för bussar. Förbindelsen raot /öppnas för bussar. - Temporärbussteminal/värmestuga utförs vid järnvägsstationen. breddas lokalt i Rannåsdalen med extra körfålt för svängande trafik. Ny gångväg utförs längs mellan och Rannåsdalen. Gångbanor raot centrura breddas. - Gångtunnel utförs under för gående från parkeringsytor på I5-området (jfr 11.71) och från en eventuell OS-hållplats vid Havremagasinet. - Ny väg raellan publiktorget och hopptornen har redovisats under pkt 4. En tanporär vinterväg för TPC-trafik utförs i. förlängningen av denna väg raot press- och radio-TV-centra i ATS. Särskilda trafikreglerande åtgärder genomförs -bl a kan behöva reserveras helt för kollektivtrafik och TPC-trafik. Eventuellterfordras särskilda trafikåtgärder pga aktiviteter i centrum. Åtgärderna innebär planering, temporär skyltning, avstängningar ra ra särat personalinsatser ute på fältet. Speciellt för utförs följande åtgärder: Befintlig -väg norr ora E75 mellan målområdena korapletteras för att fungera sora huvudgång-stråk. - Ombyggnad av väg till Fjällgården är förorsakad av arenautbyggnad och redovisas under pkt Särskilda trafikreglerande åtgärder enligt samraamönster som för . Breddad plogning för avkörnings- och raötesrcun- per, parkering rara. Prop.1987/88: 24 11.6 Buss- och taxitrafik Kollektivtrafiken förutsätts få företräde underOS-perioden. Matartrafik raellan järnvägsstationen och tävlingsarenorna, anpassade till tågtiderna (eventuellt utan turlista) . Transfertrafik raellan flygstationen och arenorrespektive hotell/boendeanläggningar. Speciella ringlinjer raellan järn-vägsstation, höte 11/boendeanläggningar och arenor. Trafik mellan centrum och Rannåsdalen, där generösa ytor reserveras förkollektivtrafiken. Mellan länets övriga komnuner till och från Östersundbör länstrafiken utföra en omfattande specialtrafik. Mellan flygstationen och Åre utförs trafik meddirektbussar. Kollektiva resor kan som komplement till järnvägen ske medbuss i linjetrafik och en (troligen omfattande) chartertrafik. Av- och på stigningsfickor för 20-30 bussar anordnas intill raålområdena - befintliga vid kabinbanan, nya yid Störtloppet. Hållplatser anordnas på torget sora förutsätts vara reserverat för kollektivtrafik. Uppställning för bussar finns intill järn-vägsstationen. Planerad parkeringsyta öster och väster om kyrkogårdenreserveras för bussparkering. Dessutom anordnas temporär bussparkering påsnöröjda tjälade ängsytor norr och öster om planerad bilparkering. Detta kan ge plats för ca 100 bussar. Ytterligare 100 bussar bereds uppställningsplatsgenom snö röjning och preparering av ängsmark i utkanten av samhället. Temporär bussterminal(-er) BTA utförs. Eventuellt anordnas busspendel mellan isparkering och arenor. 1987/88: 24 Linjetrafiken bedöms kräva ca 100 st extra bussar.Dessutom behövs bussar i TPC-trafik och charterbussar. Inhyrning raot speciella avtal och tidi-garelagd produktion bör studeras. Behovet av en saunordning av de olika transportinsatserna koraraer att vara mycket orafattande. Eventuellt bör inte endastbusstrafiken inordnas i ett gemensamt system utan även taxi ochchartertrafik.Investeringar behövs dels för en sambandscentral, dels för utrustning i samtliga fordon. Privatbilister kommer att styras mot temporäraparkeringsplatser från ett flertal punkter längs tillfartsvägarna. Samordning sker via radio- och sambandscentral. Parkering anordnas genom snöröjning, tjälning ochpreparering av tillgängliga ytor inora 1, 5 kra avstånd från Rannåsdalen. Viss översyn av tillfartsvägar torde bli nödvändigt liksom preparering av in- och utfarter till' parkeringsytor. Erforderlig yta 25-35 ha finns på I5s och A4s övningsoraråden i form av körgårdar, skjutbanor, öppna ängsytor o dyl och på kommunens mark i området Tennishallen-Björkbacka. (Erfarenheter från 1989 komraer att kunna utnyttjas.) Från parkeringsplatser prepareras temporära gångvägar till arenorna i Rannåsdalen. Lösningen kommer att vara beroende av valt alternativ för bob/rodel. Till det södra läget finns tillräckligt stora ochan-vändbara ytor i Lövstaområdet. Till det östra läget anordnas isparkering raed särskildagångvägar och busspendel till bob-rodelba-nan. 1987/88: 24 Parkering för publik anordnas på för 3000 + 2000 bilar. 2 st tillfarter prepareras från respektive väster ora störtloppsraålet. För tillfart från Öster breddas E75 med nytt avfartskörfält. Anslutningsvagmot sjön ses över och korapletteras (-västra sidan) . Söder ora störtloppsraålet iordningställs en parkerings- och uppställningsyta på ca 1000 ra2 raellan järnvägen och sjön. De båda utfarterna utförs med manuellt bevakade plankorsningar med järn-vägen. Temporära gångvägar utförs till Åre Strand respektive störtloppsraålet. Allnänna parkeringsplatser i och intill arenorna reserveras förtävlingsarrangören. Kravetpå saraordning av den totala trafikbilden blir mycket stor och direkt avgörande för kvalitet och servicenivå. Här föreslåsupprättandet av en ledningscentral bestående av alla tänkbara kommu-nikationsslag, Seunt andra, viktiga funktioner, såsom tull; passpolis och railitära rayndigheter. Möjligheterna till snabba beslutoch rätt kommunikation i en ledningscentral blir direkt avgörande förden totala transportapparaten sora koraraer att få väsentlig betydelse i ett . 9 1987/88. Prop.1987/88:24 12 boende; SERVICE och KULTUR Nationstruppernasboende har samlats till en Olympisk By i - se pkt 5. Övrigt boende enligt nedan ingår iOS-arrangörens administrativa ansvar, men skall (utom för funktionärer) heltbära sina egna kostnader. Detta gäller även om exempelvis en alpin deltrupp föredraratt ordna sitt boende i . Arrangörenbör förboka erforderlig bädd-och servicekapacitet. 12.11 Officials; Boende och kongresser Enligtnu gällande tradition och praxis skall ett exklusivt boende och högvärdigservice erbjudas lOC-raedleraraar och övriga officials, sora beräknas uppgå till ca600 personer. "lOC-hotellen"skall bokas helt av OS-organisatio-nen och ha särskild bevakning. Ackrediteringsker på respektive hotell. EnlOC-kongress konuner sannolikt-att hållas före spelen. Lämpliglokal kan vara teatern eller Folkets Hus- Tolkar och tolkutrustning förutsätts hållas avlOC. Detkan dessutom förväntas att många internationella specialförbund ochandra organisationer bokar kongresser i OS-orterna fr o ra den dag beslut tasora var spelen skall hållas t o ra os-veckorna. 12.111 "lOC-hotell" i Befintliga1:a-klasshotell + planerade, sora förutsätts vara byggda , har erforderlig bädd- ochservicekapacitet. 12.112 "lOC-hotell" i Are Diploraat-Åregårdenkommer, efter den utbyggnad som planerats, att ha erforderlig bädd- ochservicekapacitet. Andra alternativ kan också diskuteras,. Enpersonsrummed TV och telefon för skrivande press i hotell, stugbyar eller lägenheterefterfrågas. Lägenheter kan vara turistlägenhetereller temporärt anpassade hyreshus. 6000personer beräknas komraa. Ackreditering sker ipress-Radio/TV-centra i respektive Åre. Detnormala boenderaönstret innebär en uppdelning på presspersonal,radio-TV-reportrar respektive tekniker och dessutora efter länder/världsdelar.Boendet kan därför delas upp på många anläggningar - dockraed relativt centralt läge och med trans portservice till press-radio-TV-centra och are nor . Följande alternativaboendemöjligheter erbjuds. - Hotell och pensionat som ejbokats för officials - Elevbostäder,vandrarhem - stugbyar - bl a vidcampingplatserna - Militära artläggningar- exempelvis ATS kasern byggnad som har hög boendestandard. Hotelloch stugbyar, som ej bokats för officials, räcker med god marginal för de ca1500 personer som förutsätts bo i . Itidigare utredningar har ett utbyggt Sunwing planerats som"iournalistby", medan tekniker ra fl bokas in pa hotell och stugbyarinom . Utan särskild Olympisk By i kan nuävenÄreFjällby disponeras för massmedia. Ett flertal dispositioner och boendemönsterblir därraed möjliga. del av funktionärsstaben förutsätts tillhöra lokalbefolkningen och bo inoradagspendlings-avstånd. Militärpersonal som medverkar i organisationen i egna anläggningar. Förinlånade funktionärer, tekniker m m bokas bäddar i stugbyar, anpassadelägenheter eller i militära anläggningar. Saraordnadbokning görs också för förstärkning av personal i offentlig tjänst. Iplaneringen förutsätts ca 800 000 sålda biljetter på 12dagar. Detta innebär i snitt 67 000 per dag eller med ojämn fördelningraellan 50 000 och 90 000 biljetter per dag. Antaletpersoner, som ser på tävlingarna , är svårt attgreppa, då en och sararaa person kan se flera tävlingar.Personantalet blir därför lägre än biljettantalet. I biljettantalet ingår ävennationstruppernas biljettköp, vilket ytterligare reducerar siffran för"publik", som kräver boende och/eller transport. Publikfinns av flera kategorier, t ex - Boende i Östersund-Are-området + deextra gäster raan bjuder hera under . - Publik utifrån soraefterfrågar bädd och service under hela OS-perioden eller enstakadagar. Få-dagsbesökare kan exempelvis vara paketresor med nattåg + övernattningför att ge en kort och intensiv OS-upplevelse. Det kan också vara företagsom bjuder kunder på en eller flera dagars - Dagspendlare på tågSundsvall-Trondheim eller med charterbuss och bil från ett störreom-land . För boendetfinns följande totala bäddkapacitet: - Hotell, vandrarhem och stugbyari 9 200 - Övriga hotell, vandrarhem och stugbyar inom 10 mils avstånd frånarenorna 7 500 - Hotell,vandrarhem och stug byar i 6 200 Suramakommersiella bäddar i Z-län 22 900 Bäddar ifritidshus inora Järatland (ejHärjedalen) 33 600 Avdessa reserveras 600 för officials, 6000 för massmedia och 1-2000 förfunktionärer och personal. Övriga kan nyttjas av publik. Tilldetta kan läggas följande bäddar på något större res-avstånd: - Hotell, vandrarhem och stugbyari Sundsvallsområdet 3 200 - Hotell i 3000 ytterligaremöjligheter finns i form av - Stugbyar och fritidshus i - Fritidshus inom dagsreseavstånd i angränsande län - pågående och planerad utbyggnad av turistbäddar inora dagsreseavstånd, sora raed nuvarande takt och med som raorot, bedöras kunna uppgå till + 1500 bäddar/år 1987/88:24 12.2 Service och kultur Östersundär en besöks- och servicestad med "nära till allt". Det är också en vacker stad raed utsikt över sjö och fjäll. För sport och fritidsaktiviteter finns mycket att välja på i staden och ifritidsområden direkt intill stadsbebyggelsen. Dessa vardagskvaliteter har kommunen slagit vakt om och sökt utveckla. Kommunenhar drygt 56 500 invånare men en service, som är dimensionerad för många fler. Genom att är länscentrura och den klart största staden i hela inland finns det gott orakommersiell service och samhällsservice samt raånga anläggningar för fritid och kultur. I stadscentrum finns inte raindre än 3 00 butiker och ett 30-tal restauranger. Östersundär också en utbildningsstad och militärstad. Sammanlagt utbildasöver elever på högskolan, 3000 elever på gymnasieskolor, 3000 -värnpliktiga och 500-1000 officerare och civil-anställda på Arméns Tekniska Skola, Försvarets förvaltningsskola och de tre regementena. tog steget upp som fjärde kongressort efter de tre storstäderna. Östersundhar också den största norgehandeln av alla svenska orter. Under bör handeln, restaurangnäringen, bank, post ra fl utan större problera kunna bygga på sin kapacitet och öka öppethållandet för att klara kravet på service. Den komraunaltekniska servicen är väl utbyggd och kan med temporära personalfö rs-tärkningar klara den toppbelastning som innebär. stadens skolor inräknas sora en speciell resursunder OS-veckorna, då det förutsätts ett allmänt skollov. Kök och matsalar utnyttjas för matdistribution till Olympiska byn och för mattill funktionärer och extra personal. De kan, om så behövs; även fungera som komplement till" den allmänna restaurangnäringen. Andrautrymmen i skolorna kan komma till användning som administrationslokaler, fritidssysselsättning och speciella aktiviteter. OS-besökare skall också erbjudas ett sortiment av aktiviteter och kultur vid sidan av de olympiska tävlingarna. Östersundhar ett brett utbud: - Länsbibliotekoch ett flertal koramundelsbibliotek - med fornbyn Jamtli - Ett stort antal konstgallerier - Två teatraroch Folkets Hus - Saralings- och föreläsningssalar i skolorna - Statskyrkor, frikyrkor och församlingsgårdar - Ett modernt 3:e generationensbad och flera traditionella badanläggningar - 8 st fullstora sporthallar (handboll smått) + ett antal mindre - Tennishall med 3 banor - Skidbackarmitt i staden - Flera systemmed vandringsleder och motionsspår, bl a ett sammanhängande elljusspår. Karakteristiskt för är att det mesta av detuppräknade ligger inora gångavstånd från stadskärnan-. Specialarrangemang kan ordnas under OS-veckorna ide nämnda lokalerna och utomhus. har speciella traditioner på detta cmråde, såsom Norr, Musikveckan, marknader och "yror". Storsjöyran, sora är en fest raitt i stan, lockade 1986 en -publik på 100 000 betalande under ett veckoslut.Under kan dessa evenemang ges i speciell tappning. Konst- ochmusikfestivaler kan ordnas liksom aktiviteter på isen. 1987/88: 24 Ärehar utvecklats till en internationell turistort av rang. Servicenär anpassad till turistsäsongerna, då befolkningstalet ökar väsentligt. En anpassning till OS-krav bör därför kunna genomföras spontant och utan särskilda OS-kostnader. ISJs planer för upprustning av sträckan ingår bl a utbyggnad avservicecentrat "Knutpunkt Åre". Den kommunaltekniska servicen har byggts ut kraftigt i samband med det s k . För finns planer på utbyggnad - oavsett eller ej. Skolorna förutsätts kunna disponeras på samraa sätt sora i (12.21). Vid sidan av tävlingarna kan besökaren bjudas på aktiviteter, kultur och naturupplevelser, t ex: - Ett mycket varierat utförsåkningsoraråde raed ett 30-tal liftar. - Ett vinterlandskap sora inbjuder till turåkning och naturupplevelser från vida fjäll utblickartill och intiraa fäbodrailjöer. - Kulturbyggnader i , Husa, . Engelska Villan ra f1. - Kyrkor och en försaralingsgård i som förutsätts vara utbyggd till 1994. - Skolornas lokaler - samlingssalar, bad, sporthallar rara. Arekan i likhet med anordna specialarrangemang under OS-veckorna. Nedan redovisas bedörada driftkostnader för den organisation sora avses sättas upp för att planera och genomföra speleri. Kostnadernahar bedömts raed utgångspunkt från en i centralt placerad organisation. Viss del av organisationen kan under vissa perioder kommaatt vara lokaliserad till Åre. Organisationen utgör den organisationskommitté, OCOG, sora den nationella olympiska koramittén enligt lOC Olyrapic Charter har att utse för spelensförberedande, genomförande och avveckling.