prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen även i denna del. Regeringen föreslår att skall ha en sekreterare som haravlagt juris kandidat eller juristexamen. Enligt förslaget skall sekreteraren vara ledamot idomkapitlet vid handläggningen av frågor om att skilja en präst från prästämbetet. Förslaget överensstämmer med den ordning som gäller. I motion 1987:62. framhållsatt man bör slå vakt om kompetens och resurser och föreslås attdomkapitlets chefjurist skall ha samma kompetens som . Som framgår avredovisningen ovan överensstämmer regeringens förslag med den ordning som gälleri fråga om kravet på kompetens fördomkapitlets sekreterare. Därmed torde önskemålet i motion1987:62 i denna del vara tillgodosett. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen. Utskottet vill emellertid i sammanhanget framhålla vikten av att sekreteraren också blir anställdi det gemensamma stiftskansliet. Härutöver vill utskottet anmärka attutskottets ställningstagande i frågan om disciplinansvar m.m. för präster innebär att sekreterare - i likhet med vadsom nu gäller - bör ingå som ledamoti vid handläggning av sådana ärenden. Regeringen föreslår att stiftssamfällighetenskalltillhandahålla sekreteraren ochannan personal liksom övriga kansliresurser som behövs för attdomkapitlet skall kunna fullgöra sinauppgifter. En regel härom har tagits in i 4 S förslaget till domkapitelslag. Genom att det ekonomiska ansvaret för kansliresurserna på stiftsplanet ligger hos stiftssamfälligheten ges möjligheten att åstadkomma ett gemensamt stiftskansli i varje stift. Enligt förslagetskall särskilda, medel få anvisas ur kyrkofonden till ärkebiskopens kansli (8 S 7 förslaget till kyrkofondslag). Utskottetnoterar med tillfredsställelse att möjligheter nu öppnas att sammanföra kansliresurserna påstiftsplanet. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag. Regeringenföreslår att de nu gällande grundläggande reglerna om hovkonsistoriet förs över tillden nya domkapitelslagen. Imotion 1987:8 föreslås att hovkonsistoriets sammansättning ändras så att ikonsistoriet även skall ingå lekmannaombud jämte suppleanter. Enligtmotionärerna bör dessa - efter förslag av hovförsamlingenskyrkostämma - utses av H.M. Konungen i likhet med konsistoriet i övrigt. IStockholm finns ett hovkonsistorium som har samma befogenheter med avseende på hovförsamlingensom domkapitlen har gentemot församlingarna. Hovkonsistoriet består av överhovpredikantensom ordförande samt de ordinarie hovpredikanterna. Enligtvad som framgår av motionen har hovförsamlingenskyrkostämma uttalat önskemål om lekmannarepresentation i hovkonsistoriet ochbegärt åtgärder i sådan riktning. Enligt utskottets mening saknasanledning att.motsätta sig det önskemål som sålunda framförts. Utskottet tillstyrker därför bifalltill motionen. Grundläggande föreskrifterom stiftsverksamheten finns i lagen (1936:567) om domkapitel. Lagen gäller fördomkapitlen, men är också tillämplig på hovkonsistoriet. Lagen berör också indirektbiskopsämbetes befogenheter. Regeringenföreslår att lag ersätts med en ny lag benämnddomkapitelslag. Vid utarbetande av lagsförslaget har regeringen bl.a. beaktat denbearbetning av nu gällande författningar som kyrkoförfattningsutredningengjort i dess slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. Denföreslagna lagen innehåller bestämmelser om , dess uppgifter och sammansättning.Vidare finns regler om val.av ledamöter. I lagen har också tagits in föreskrifterom förlust av prästämbetet och förfarandet i samband därmed. Lagen innehåller också reglerom hovkonsistorium. Lagen föreslås träda i kraftden . andra stycket p. 1 i den föreslagna domkapitelslagen föreskrivs att skall se till att den för gällande ordningen med avseende påsvenska kyrkans lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarna. Genom de ändringar i övergångsbestämmelsernatill regeringsformen som genomfördes isamband med kyrkomötesreform kom normgivningskompetensen beträffande bl.a. de ämnensom enligt den föreslagnabestämmelsen skall ha tillsyn över att förasöver till kyrkomötet. Normgivningsbestämmelsernai detta hänseende finns dels i p. 10 första stycket övergångsbestämmelsernatill regeringsformen, dels i 7 S lagen (1982:942) om . Enligtsista stycket: i p. 10 övergångsbestämmelserna kan i lagen omsvenska kyrkan meddela föreskrifter i de ämnen som anges i första stycket. Detta gäller även om kyrkomötethar bemyndigats att besluta föreskrifter iämnet. Enligt utskottets mening kan det starkt ifrågasättas om inte1' S andra stycket p. 1 förslaget till domkapitelslagreglerar äinnen som, om de ges i lag, måste tas in i lagen om . I sammanhangetkan hänvisas till vad kyrkoförfattningsutredningen anfört i én liknandefråga i sitt slutbetänkande (SOU 1987:4) En ny kyrkolag m.m.. Del 1, s.108. Om det bedöms nödvändigt att ta in bestämmelsen i lagen om har utskottet för sin del ingen'erinran mot detta. Utskottet har i sitt betänkande KL 1987:2 föreslagit attbeslut om att skilja en präst från prästämbetet skall överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd. Utskottets förslagbör föranleda ändringar även i det nu framlagda förslaget till domkapitelslag. I 20-22 SS förstameningarna i förslaget till domkapitelslag angesatt en präst av i vissa fallskall skiljas från eller förklaras obehörigatt utöva prästämbetet. Enligt utskottets meningkan orden "av " utgåeftersom 23 S inne-.håller bestämmelser om att beslutar i dessa frågor. I 24 S lagförslagetfinns den grundläggande bestämmelsen om . Enligt utskottetsmening bör be-stämmelseni ställettas in i den föreslagna prästanställningslagen. Dagens prästerliga tjänsteorganisation består dels av församlingsprästerliga tjänster,dels av tjänster på stiftsplanet. församlingsprästerliga organisationen är pastoratet. Varje pastorat har en kyrkoherde. Ipastorat kan det ocksåfinnas, beroende på pastoratets storlek och befolkningsstruktur, eneller flera komministertjänster och/eller en eller flera kyr-koadjunkturer.-Kyrkoherde och komminister innehar ordinarie prästtjänster, medan kyrkoadjunkten har enextra ordinarie prästtjänst. Tjänster för kyrkoherde, komminister och kyrkoadjunkt inrättas av regeringen. På stiftsplanet finnsstiftsadjunktstjänster och kontraktsad-junktstjänster. En stiftsadjunkt arbetar med frågor som rörhela stiftet, medan kontraktsadjunkten har sin verksamhet begränsad till en del av stiftet, ett kontrakt. Tjänster för stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt inrättas av regeringen efter framställning fråndomkapitlet. kan dessutom besluta om att inrätta tjänsterför pastoratsadjunkter. Sådana tjänsterinnehas dels av nyprästvigda, dels av övriga tjänstgörande prästerinom stiftet som inte innehar ordinarie eller extra ordinarie församlingstjänsteller stifts- eller kontraktsadjunktur. Tjänsternasom pastoratsadjunkt används som en rörlig prästerligresurs i ett stift för att fylla vakanser och avhjälpa tillfälligaarbetsbelastningar. Kostnaderna förkyrkoherde, komminister och kyrkoadjunkts-tjänsternabärs av pastorat, medan övriga prästtjänster bekostas av kyrkofonden. Regeringen föreslår en förenklingav tjänsteorganisationen. Enligt förslaget skall det i pastoraten endast finnas två tjänstekategorier,kyrkoherde och komminister. Dessa benämnspastoratspräster och har ordinarie tjänster tillsatta med fullmakt. Regeringen föreslår attpastoratspräster tillsätts med förordnande..Pastoratsprästerna avlönas av pastoratet. Enligt förslagetskall det på stiftsplanet också bara finnas två tjänstekategorier, stiftsadjunkt pch kontraktsadjunkt.Dessa stiftspräster har extra ordinarie tjänster. Deras anställningsförhållanden ändras endast pådet sättet att de får en ny huvudman, stiftssamfälligheten. Regeringen föreslår vidare att förnyvigda präster, skall tjänster med benämningenpastorsadjunkt få inrättas. Pastorsadjunkterna avlönasav stiftssamfälligheten. Enligt förslagetskall prästtjänsterna även i fortsättningen vara statligt reglerade (1 S tredje stycketförslaget till prästanställningslag) . I motion 1987:75 anförsbl.a. att allt som kan skall göras för att stimulera arbetsmarknadens parter till en överenskommelse om en kyrkokommunal reglering av prästtjänsterna.Motionärerna anser att kyrkomötet bör uttala attregeringen för sin del bör medverka till en lösning av överförandet av prästtjänster till kyrkligt huvudmannaskap i samband med en principöverenskommelse mellan arbetsmarknadens parter. I motion 1987:100 protesteras mot beskrivningen av prästtjänsterna somstatliga. Motionären föreslår att kyrkomötet uttalar att präst- och biskopsämbetena och präst- och biskopstjänsternaär och förblir kyrkliga ämbetenoch tjänster. Utskottet har försin del ingen erinran mot regeringens förslagi fråga om den prästerliga tjänsteorganisationeni pastoraten och stiften. Enligt regeringens förslagskall, som ovan har redovisats, prästtjänsterna vara statligt reglerade. Detta betyder attavlöningsförmånerna i prästernas anställningarfastställs under medverkan av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer,vilket framgår av 1 s sista stycket i förslaget till prästanställningslag. Det innebär vidare att prästerna i princip är underkastade samma regler som gäller förarbetstagare hos staten och som finns i lagen (1976:600) omoffentlig anställning () och andra av statsmakterna beslutade författningar. Dessa förhållanden motsäger inte det ostridiga faktum att präst- och biskopsämbetenaliksom präst- och biskopstjänsterna äroch förblir kyrkliga ämbeten och tjänster.På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1987:100i denna del. I motion 1987:75 tas upp frågan om en övergång för prästerna till kyrkokommunala tjänster.Utskottet har i det föregående redovisat den huvudsakliga innebörden av att anställningar är statligt reglerade. Kommunala anställningar äri princip oreglerade. För dessa gäller endast de lagar och andra författningar som gällerför arbetstagare i allmänhet, t.ex. lagen (1982:80) om anställningsskydd. Anställningsformer och löneförmåner bestäms genom avtal mellan parterna på arbetsmarknaden. församlings-och pastoratsfsörbund har, som påpekas i motionen, lagt fram förslag i den riktning motionären föreslår. 1982 årskyrkokommitté diskuterade frågan i sitt betänkande(SOU 1986:17) Framtid i samverkan med anledning av förbundets förslag.Kommittén anförde i denna del bl.a. följande (s.122 f ) : "Pastoratsförbundetsförslag är sålunda, attden del av den statliga regleringen av prästtjänsterna som utgörsav de statliga kollektivavtalen och till dessa kopplade författningar avvecklas. Statens arbetsgivarverksbefattning med prästtjänsterna bör upphöra och uppgifterna överföras till kyrkokommunernas egenarbetsgivarorganisation, dvs. Vi inser till fullo de tekniska och administrativa fördelar som den föreslagnaåtgärden skulle innebära. Frågan är emellertidhuruvida kyrkokommunala avtal för prästerna gåratt förena med alla huvuddragen i denreform vi föreslår. Förbundet menar i sin skrivelse attdetta skulle vara fallet. Man pekar påden av alla omfattade uppfattningen att verksamhet skall bedrivasunder iakttagande av principen av en lämpligavvägning mellan folkligt förankrad självstyrelseoch prästerlig ämbetsförvaltning.Denna konkretiseras i vårt förslag om domkapitlens framtida uppgifter. En förändring i den föreslagna riktningen kräver enligt vårmening enighet om vad en sådan förändring innebär och om dess förenlighetmed grundläggande principer i svenska kyrkansorganisation. Någon sådan enighet föreligger inte. Vi har därför avstått från att närmare utreda och lägga fram förslag i frågan." Utskottet delar den bedömningkyrkokommittén har gjort och vill samtidigtbetona att en "kommunalisering" av prästtjänsterna inte bara innebär en lönereglering.En förändring måste också ses i samband med de grundläggande principerna för organisation. Enligt utskottets mening bör kyrkomötetbl.a. mot den bakgrunden inte ta någotinitiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionen. 3.4.2 Tjänstgöring i annat pastorat Regeringen föreslår att stiftsstyrelsen i form av ett arbetsledningsbeslutskall kunna bestämma att en pastoratspräst skall fullgörakyrkliga arbetsuppgifter i stiftet utanförpastoratet. Enligt förslaget skall stiftsstyrelsenfastställa tjänstgöringsföreskrifter församtliga präster (51 S förslaget till prästanställningslag. En delad tjänstgöring bör alltid fastställasi sådana föreskrifter. Stiftsstyrelsen skall besluta om den ekonomiska'reglering som kan behövas i sådana fall (48 S förslagettill prästanställningslag). Enligt förslagetskall det även i fortsättningen vara möjligtatt besluta att en präst skall vara skyldig att frånträda utövningen av sin tjänsteller att jämsides med sin tjänst utövaannan prästtjänst och tjänstgöra i ett annat pastorat i samma stift. Utskottet har i det föregående (avsnitt 3 . 3 .1) avstyrkt regeringens förslag att t jänstgör ingsf ö.reskrif ter för prästerna skall meddelas av stiftsstyrelsen. Som utskottet haranfört bör domkapitlen även i fortsättningen meddela sådana föreskrifter. ijuiiiiij 1 u±i.r.a iJaöLULau. uK\\.,a ai av ölul uetyue±t>e lul a u c ui jämna de problem som finns bl.a. på grund av prästbristenoch därmed också förbättra arbetssituationen för prästerna iframför allt pastorat med många församlingaroch kyrkor, men med få DräStr c r... .. 4. r. b 4- 4- A 4. .-o/an 4- n s .-a K...- n f X .. 4- V. .. 4? .. 1 n a n Regeringens förslagatt stiftsstyrelsen skall besluta om den ekonomiska, reglering som behövs i sådanafall tillstyrks av utskottet. Till ledning för beslutet får därvid ligga de av fastställatjänstgöringsföreskrifterna. Regeringen föreslår i skrivelsens allmänna motivering (s. 56 f) att det skall vara möjligt att besluta att en präst under begränsadtid skall vara skyldig, att utöva annan prästtjänst elleratt tjänstgöra i annat pastorat. Denna ordning gäller enligt 8 S förordningen(1965:729) med vissa bestämmelser om anställning som präst.I skrivelsens allmänna motivering föreslås attbeslutanderätten i dessa frågor skall tillkomma stiftsstyrelsen. Utskottet kanemellertid inte finna någon bestämmelse häromi den föreslagna prästanställningslagen.Oavsett detta an ser utskottet att beslutanderätten i sådana ärenden bör tillkoitima domkapitlet.Utskottet avstyrker därför det i den allmänna motiveringen framförda förslaget idenna del. Enligt 11 S prästanställningsförordningenär en präst som äranställd med fullmakt skyldig att låta sig förflyttastill annan prästerlig tjänst som tillsättsmed samma anställningsform, oin det är påkallat avorganisatoriska eller andra synnerliga skäl.Frågor om förflyttning av prästprövas enligt 12 S sista stycket sammaförordning av regeringen. Iregeringens förslag har bestämmelser om förflyttningtagits in i 10 S prästanställningslagen. Enligt förslaget skall stiftsstyrelsen besluta om förflyttning. Utskottet har för sin del ingen erinran mot förslaget i denna del. Stiftsstyrelsens beslut om förflyttning får enligt förslaget överklagasgenom kommunalbésvär (56 S lagförslaget). Motsvarande beslut när det: gällerarbetstagare hos staten får överklagas ge-, nom att talan väckshos tingsrätten eller arbetsdomstolen enligtbestämmelserna i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister(7 kap. 8 § och 16 kap ). Enligt utskottetsmening bör samma ordning gälla i frågaom stiftsstyrelsens beslut om förflyttning. finns sju kyrkoherdar för döva. De harsin- egen organisation under domkapitel. Dessa särskilda kyrkoherdetjänster bekostas av kyrkofonden. Regeringen föreslår att kyrkoherdarna för döva förs över till dr.i rikskyrkligaorganisationen och avlönas av stif telse för rikskyrklig verksamhet. I motion 1987:89 ifrågasätts anledningen till att de döva skall särbehandlas.Motionären föreslår att kyrkoherdarna för döva skallanställas av stiftsstyrelserna och attverksamheten i fråga blir en stiftsangelägenhet. Regeringens förslaginnebär att ochsamhällsansvar skall ta över huvudmannaskapet för kyrkoherdarna för döva. Förslaget överensstämmermed vad kyrko-mmitté föreslog isitt slutbetänkande. 7 övergångsbestämmelserna till den föreslagna prästanställningslagen föreslås att dessa kyrkoherdar skall vara skyldiga att tjänstgöra hos nämnden. I sitt remissyttrande överkyrkokommitténs slutbetänkande ställdesig nämnden i princip positiv tillkommitténs förslag. pekade nämndenpå behovet av att ytteriigare utredakyrkoherdarnas relation till domkapitel och biskop. förslag harvarit föremål för närmare överväganden i en arbetsgrupp inom Kyrkliga, rådet för döva och hörselskadade. Arbetsgruppens förslag innebäratt det kyrkliga arbetet bland döva och hörselskadade skall vara en angelägenhet förvarje stiftssamfällighet. nämndför diakoni och samhällsansvar har till överlämnatarbetsgruppens förslag. I skrivelse den 18 maj 1987till centralstyrelsen har nämnden anfört att arbetsgruppens förslag skapar bättreförutsättningar för en utveckling av verksamheten än den av kyrkokommittén föreslagna' organisationen. Enligt utskottets uppfattning talar övervägande skäl för att 12 1987/88. församlingsarbetebland döva och hörselskadade blir en angelägenhet för stiftssamfälligheternapå samma sätt som har föreslagits beträffande församlingsarbete bland finskspråkiga och samer.Detta kan lämpligen ske antingen genom att församlingsarbetebland döva och hörselskadade anges ligga inom stiftssamfälligheternasfastlagda kompetensområde enligt 1 kap. 8 $ förstastycket i den i skrivelsen föreslagna församlingslagen, eller genom att stiftsfullmäktigebeslutar om utvidgad verksamhet i dessa hänseenden enligt andra stycket samma paragraf. Ivissa stift kan det föreligga behov av flera prästtjänster,medan det i andra stift inte finns underlag för mer än en deltidstjänst. Tjänsternablir i den föreslagna tjänsteorganisationen stiftsadjunkturer. Frågan bör enligtutskottets mening behandlas av de organisationskommittéer som förbereder övergången tillden nya organisationen på lokal- och stiftsplanet i varje stift. för diakoni och samhällsansvar bör i enlighetmed den förut nämnda arbetsgruppens förslag handlägga ärendensom kräver samordning på riksplanet, t.ex. långtidsplanering rörande bl.a.personalutbildning och personalrekrytering. Utskottetanser att frågan om huvudmannaskapet förkyrkoherdarna för döva bör övervägas ytterligare med inriktning på att deinordnas i stiftsprästorganisationen. Med det anfördaavstyrker utskottet regeringens förslag i denna del och tillstyrker motionens förslag. Iskrivelsen föreslås att regeringen skall fastställa dettotala antalet prästtjänster i landet. Vidare föreslås attSvenska kyrkans centralstyrelse skall besluta hur många prästtjänster somfår finnas i varje stift (2 S förslaget till prästanställningslag).Enligt förslaget skall nuvarande prästtjänster,inberäknat pastoratsadjunktstjänsterna, vara utgångspunkt för den nyatjänsteorganisationen. När det gäller inrättande, vakantsättningoch indragning av prästtjänster föreslås att stiftsstyrelsen beslutar i dessa frågor beträffandepastoratstjänster och pastorsadjunktstjänster.Enligt förslaget beslutar ominrättande, vakantsättning eller indragning av stiftstjänster (24och 25 SS förslaget till prästanställningslag). Imotion 1987:46 föreslås att frågor om pastoratsreglering avgörs avstiftsstyrelsen efter hörande, medan frågor om tjänsteorganisationavgörs av efter stiftsstyrelsens hörande. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att i skrivelsen uttalas (s. 58) att detnuvarande antalet prästtjänster inberäknat pastoratsadjunktstjänsterna skall vara utgångspunkt för den nya tjänsteorganisationen. Däri bör enligt utskottet inräknas de pastoratsadjunkter som vid övergångstillfället är tjänstlediga fört.ex. Regeringens förslagi fråga om det totala antalet prästtjänsteravviker från kyrkokommitténs. Kommitténföreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1984:17) Framtid i samverkan (s. 128)att några beslut om det totala antalet präster inom inte skulle fattas. skulle det totala antalet präster i ställetbli beroende av kyrkokommunernas, pastoratens och stiftssamfälligheternas, vilja och förmåga attfinansiera prästtjänster och av centralstyrelsen fördelningsmässiga målliksom av den framtida tillströmningen tillprästyrket. Utskottet anser för sin del att kyrkokommitténs förslag idenna del är att föredra. Kommitténsförslag lämnar över åt kyrkan självatt fördela prästtjänsterna. Någon risk torde knappast föreligga att det totala antalet prästtjänster därigenom skulle ökai någon avgörande mån.Genom att pastoraten och stiftssamfälligheternai första hand själva skall bekosta tjänsterna kommer - om inte annat - budgetmässiga hänsynatt verka begränsande, utskottet vill emellertidinte motsätta sig regeringens förslag i denna del, men utgår från attregeringen förutsättningslöst omprövar det totala antalet präster närden nya tjänsteorganisationen har blivitgenomförd. Utskottet ansluter sig också till förslaget att skall fördela prästtjänster mellanstiften. Regeringens förslag skiljer i denna del från kyrkokommitténsi fråga om sättet förfördelning. Regeringens förslag innebäratt centralstyrelsen skall besluta hur mångatjänster det får finnas i varje stift, medan kommitténs förslag innebär att centralstyrelsen genom beslut om inrättande och indragning av stiftstjänster skall reglera fördelningen. Enligt utskottets mening kan det ifrågasättas om intede beslut som centralstyrelsen fattar om prästtjänsternas fördelningär normgivning. Det är fråga om beslutsom har viss generell räckvidd och som är bindande förstiftsstyrelsen och pastoraten. Som jämförelse kan nämnasatt domkapitlens beslut om t.ex. kollekter och gudstjänsthållningen i församlingarna har ansetts som normgivning, vilket föranledde de grundlagsregler om vidaredelegation somnu finns i p. 10 andra stycket övergångsbestämmelsernatill regeringsformen och som tirädde i kraftden . För den händelse regeringens förslag av konstitutionella skälinte går att genomföra har utskottet för sin del ingen erinran mot att kyrkokommitténs förslag i dennadel genomförs. Enligt regeringens förslagskall stiftsstyrelsen fördela prästtjänsterna inomstiftet. Denna fördelning sker på det sättetatt stiftsstyrelsen beslutar om inrättande och indragning av tjänster som kyrkoherde och komminister. Beslutanderätten i dessa frågortillkommer regeringen. I motion 1987:46 föreslås att skall besluta omtjänsteorganisationen i pastoratenefter hörande av stiftsstyrelsen. Utskottet vill till en början framhålla att ochstiftsstyrelsen enligt förslaget förutsätts ha ettgemensamt kansli. Den personal som kommer att behövas för de ärenden som ankommer på domkapitletkommer att vara anställda hos stiftssamfälligheten. Det kan antas att personalen i stor utsträckning kommer att handlägga såväl som stiftsstyrelsens ärenden. , om obligatorisktyttrande från den ena myndigheten till denandra i ärenden av det slag som motionären tar upp framstår därför som- onödiga. När det härefter gällerfrågan, om skall beslutaom den prästerliga tjänsteorganisationen i pastoraten, ansluter sigutskottet till regeringens förslag.Stiftsstyrelsen skall ha det övergripandeansvaret för strukturfrågor, i stiftet och skallen-ligt förslaget bl.a. besluta i ärenden om pastoratsindelningen. . Dessa frågor hör nära samman med den prästerliga tjänsteorganisationen och bör handläggasav samma organ.,Utskottet avstyrker därför bifall till motionen i denna del. kyrkoherde- och domprosttjänster ärordinarie församlingsprästerliga tjänster.Tillsättningsförfarandet regleras i lagen (1957:577) om prästval och i prästvalsförordningen (1958:261). Tillsättning av komminister och kyrkoherde sker efter valtvå gånger av .tre. Då utnämner den som erhållitde flesta rösterna. Tredje gången en kyrkoherde- eller komministertjänst är ledig utnämner en av de sökande efter yttrande från kyrkorådeti varje församling. Före gällde en ordning, enligt vilken tillsattekomministertjänsterna och regeringen kyrkoherdetjänsterna var tredje gång de var lediga. Föreregeringens utnämning avgav förord. Tillsättning av domprosttjänst är enkomplicerad procedur.