prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — lag återkommer i det följande även till denna fråga (avsnitt 10), 2.7 Kostnader m. m. Deförslag som jag lägger fram i följande avsnitt är förenade med stora kostnader.Jag vill erinra om vad Jag slagit fast inledningsvis om att de kostnader somkan uppstå för näringsliv och samhälle måste ses i förhållande fill dekostnader som skulle uppkomma om miljöförstöringen får tillåtas fortgå. Med ettsådant betraktelsesätt kan hävdas att vissa kostnader motiveras av intäkter iform av t, ex, färte sjukdomsfall och minskad förstörelse av skildanaturresurser. Det långa tidsperspektivet och ofullständiga kunskaper om detdirekta sambandet mellan åtgärder och effekter medger inte att dessa intäkterkvantifieras. Huvuddelenav kostnaderna faller på industrier, energiproduktion, jordbruk och vissakommunala verksamheter. Detta ligger i linje med synsättet att den somförorenar skall betala. Ett uttryck för detta synsätt är den princip - PolluterPays - Principle, PPP - som medlemsländer kommit överens om. Enligtdenna princip skall således den som bedriver miljöfarlig verksamhet svara förkostnaderna för sådana miljöskyddsåtgärder som föreskrivs avmiljöskyddsmyndigheterna. Regeringenhar beslutat att de allmänna investeringsfonderna skall kunnaanvändas för miljöförbättrande investeringar i hela landet, Minaförslag beträffande luftföroreningsutsläppen (avsnitt 4) syftar till attytterligare begränsa utsläppen även , För att uppnå dettaredovisar jag förslag och ställningstaganden som bl. a. innebär skärpta kravför utsläppen av svavel- och kväveoxider från bränslen. Kostnadernaför industrin, fjärtvärmen och bostäderna av skärpta krav för svavelutsläpp (avsnitt 4) frän förbränningsanläggningar har uppskattats fill 300-400milj, kr. Det motsvarar en ökad uppvärmningskostnad 42 av per kWh värme.Om oljekondensverken kommer att utnyttjas i Prop. 1987/88:85 ökad utsträckning tillkommer kostnader för rökgasrening vid dessa.Svaveldioxidutsläppen beräknas minska med mellan IOOOO och per ärfram , Vidareplaneras utredningar om ytterligare åtgärder mot avgasutsläppen från olikafordon, traktorer, arbetsredskap, m.m. Förslagen i propositionen om skärptaavgaskrav för lastbilar och bussar beräknas medföra kostnader om 200-400 milj,kr, , vilket främst belastar åkerier och bussbolag. Utsläppen avkväveoxider beräknas minska med fram till år2010, Kostnadenför de skärpta kväveoxidkraven för förbränningsanläggningar kommer i förstahand att drabba större anläggningar i kommunerna, men även industrin. Dentotala ärliga kostnaden kan beräknas till ca 170 milj, kr. Detta innebär enökad uppvärmningskostnad av per kWh, Kväveoxidutsläppen beräknas minskamed mellan IOOOO och per är fram till är 2010, Minaförslag till åtgärder mot havsföroreningar (avsnitt 5) syftar bl, a. till attbegränsa utsläppen av stabila organiska ämnen, närsalter, metaller och olja iÖstersjön, och , I ett första steg bör utsläppen avorganiskt bundet klor frän sulfatfabriker minskas till per tonklor-blekt massa. Investeringskostnaden för skogsindustrin för dessa åtgärderhar uppskattats till . Utsläppenav metaller, i första hand kvicksilver och kadmium, bör halveras till är 1995.Därefter bör metallutsläppen minskas ytterligare. En viktig åtgärd i dettasyfte är de skärpta reningskrav för avfallsförbränningsanläggningar somregeringen redovisade för . Investeringskostnaderna tillföljd av dessa krav uppskattas till drygt 500milj. Andra åtgärder motmetallutsläpp innefattar bl, a, återställning av miljöskador ochDalälvsprojektet, Utsläppenav närsalter bör halveras i områden som är särskiltpåverkade. Bl, a, bör kvävereduktionen i de kommunala reningsverken ökas. Denökade kostnaden för detta beräknas till ca 100 milj, kr, per är. Miljöåtgärderi jordbruket kommer att redovisas av jordbruksministern i enjordbrukspolitisk proposition. En viktig del i åtgärdsprogrammet är regleravseende gödselhanteringen. Den totala investeringskostnaden förgödselvårdsanläggningar beräknas till ca I miljard kronor. Desamhälls- och företagsekonomiska konsekvenserna i samband med CFC-avvecklingen(avsnitt 6) kan inte preciseras. Utvecklings- ochomställningskostnaderna har dock av företrädare för industrin inte framhållitssom hinder mot den planerade avvecklingen. Kostnaderna blir beroende av hursnabbt alternativa produktionsmetoder och produkter kan tas fram och blitillgängliga. Dåföreslagna förändringar i miljövårdsorganisationen genomförs, be räknas i storleksordningen 100 handläggartjänster behöva tillföras. Medel bör anslås för de olika åtgärdsprogrammen. Dessutom bör medel anslås för ett internationellt miljötekniskt institut. De samlade anslagen för miljövård m, m, över miljö- och huvudtitel föreslås öka från ca 43 565milj, kr, /88 fill ca 800milj.kr, /89, Prop. 1987/88:85 d, v, s.med . Härtillkommer medel inom andra departements huvudthlar till skilda miljöåtgärder. Regeringenhar föreslagit ett program för bidragsgivning till de som inköperlastbilar och bussar som uppfyller kommande obligatoriska krav. De totalakostnaderna för bidragen beräknas till 450 milj, kr. Medel anslås också för bl.a, forsknings- och utvecklingsverksamhet rörande miljövänligarekollektivtrafikfordon. För effektivare hastighetsövervakning avdelas 5 milj,kr. Vidare satsas på omfattande investeringar i järnvägsverksamheten. Civildepartementetföreslår en ökning av anslaget till länsstyrelsernas naturvårdsenheter med 10miljoner kronor. Medlen skall främst användas till förstärkt miljötillsyn. Föratt förbättra utbildningen i miljöfrågor i föreslår utbildningsdepartementetatt 3 milj. kr. Socialdepartementetföreslår särskilda resurser för miljöfostran i barnomsorgen. Minaställningstaganden och förslag i korthet En från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunktlångsiktigt god hushållning med naturtesurserna skall främjas, 1 ett långsiktigtperspektiv måste naturvård och ekonomisk utveckling gä hand i hand. Detförutsätter att man skyddar arter, bevarar naturområden och säkrar naturensproduktionsförmåga. De areella näringarna och deras påverkan på naturmiljön Ett hänsynstagande till naturmiljön bör ingå som ettviktigt led i jord- och skogsbruk. Det är angeläget att tjänstemän inom skogs-ochlantbruksorganisationerna samt markägare får utbildning om naturvårdshänsyn.Arbetet med miljöfrågorna bör vidareutvecklas. Representativa områden av alla förekommande naturtyper börsäkerställas. Skyddet av urskogar, våtmarker och vissa naturtyper iodlingslandskapet bör prioriteras. Mångfalden i flora och fauna bör bibehållasoch ett samordnat handlingsprogram för hotade arter utarbetas, börsäkerställas och göras bättre tillgänglig för rekreation och friluftslivsärskilt runt våra tätorter. Utvidgning av vissa nationalparker, m.m. Nationalparkerna , och börutvidgas till att omfatta omgivande vattenområden. nationalparkbör utvidgas med omgivande mark som är upptagen på naturvårdsfonden, Ianslutning till statens vattenfallsverks bebyggelseområde vid Vietas i StoraSjöfallets nationalpark bör medges en turistanläggning. Till förvaltare av naturvårdsobjekt bör utses den sombedöms som mest lämplig för ändamålet. Nuvarande föreskrift i 3 § naturvårdsförordningen(1976:484) att vissa uppräknade myndigheter och organ i första hand skallutses som förvaltare bör utgå. Regeringen bör ge i uppdrag att i samrådmed se över hanteringen av anslaget Vård av naturte-servatm, m. bör vara prövande myndighet för statsbidrag urvårdanslaget till kommuner m. fl. samt för landskapsvärd. Skötselplanenför naturteservat och naturvårdsomräden bör göras till ett obligatorisktdokument som skall ingå i förordnandebeslutet. En översyn avnaturvårdsobjekten bör göras. De objekt som inte längre anses vara motiveradeskall avföras. Jagkommer att föreslå en samlad översyn av naturvårdslagen . Naturresurserna,eller vardagligare uttryckt naturen, utgör grunden för mänsklighetensfortlevnad och försörjning. Människan är som art en del av det nätverk somnaturen utgör och hon är beroende av naturen för att överleva, Isin strävan att förbättra sina livsförutsättningar har människan alltidpåverkat och förändrat naturen, I modern tid har förändringar, åstadkomna avmänniskan, skett i ökad takt och fått en omfattning som saknar motstycke.Enorma skogsarealer avverkas, omfattande våtmarksomräden dikas ut, urbaniseringoch trafiksystem exploaterar naturresurserna och slår sönder levandekulturmiljöer, främmande och giftiga ämnen sprids i luft, mark och vatten,vilket bl, a, har lett till försurning och förgiftning. Förändringarna hardessutom på vissa områden inneburit att variation och mångformighet i miljö ochartsammansättning har ersatts med likformighet och utarmning. Ocksåi vårt land har stora föriindringar ägt rum. Genom strukturomvandling ochspecialisering i jordbruket har vissa äldre brukningsformer och miljöer nästanhelt försvunnit. D'et tidigare för folkhushållet sä väsentliga ängsbruket är idet närmaste borta. Ängarna har i regel förts över till betesmarker eller åkrareller används för skogsproduktion. De lövklädda, ogödslade beteshagarna, sommånga upplever som ett nationellt särmärke, har blivit sällsynta beroende päatt mjölkkor och köttdjur i allt större utsträckning hålls inomhus eller fårbeta på vallodlingar. Dagens odlingslandskap domineras av stora åkrar sombrukas med rationell odlingsteknik, gödsel och kemiska bekämpningsåtgärder.Överlevnaden av ett flertal växt- och djurarter hotas på grund av de storaförändringarna i odlingslandskapet. Landskapet utarmas också i sin betydelsesom bärare av en viktig del av värt kulturarv. Detmoderna skogsbruket innebär ocksä ett hot mot arter genom sin strävan att skapalikåldriga, ensartade och högproduktiva bestånd av framför allt gran och tall,genom produktionshöjande åtgärder säsom utdikning av våtmarker och nyttjande avfrämmande trädslag som contortatall m, m. Naturtyper som urskogar,ädellövskogar och sumpskogar har minskat i Prop. 1987/88:85 snabb takt ochär i vissa områden redan försvunna. Dentraditionella "gröna" naturvården, dvs. skyddet av växt- och djurartersamt särskilt värdefulla naturområden, har tidigare inte sällan ansetts stå imotsats till modern utveckling. Begreppet miljöskydd framstår däremot i mångamänniskors medvetande oftast som ett positivt samlat begrepp för myndighetersoch regeringars strävan att lösa miljöproblemen. vet vi att naturvärd ochmiljöskydd har starka kopplingar till varandra och att de förutsätter ochsamverkar med varandra. Naturvård handlar i sin vidaste bemärkelse om attbevara grunden för allt levande. Detligger i alla länders och folks intresse att bevara artrikedomen och mångfaldenpå jorden. De vilda djuren och växterna är en genetisk resurs, en ovärderligkälla frän både ekonomisk, vetenskaplig och social synpunkt. Mänskligheten haroändliga tillgångar att utnyttja i det genetiska materialet för framtidaväxtodling, medicinframställning, olika industriella verksamheter ochbioteknik. De genetiska resurser som finns i form av vilda växter och djur ochsom vi kommer att behöva använda får vi inte låta försvinna genom ettkortsiktigt och ensidigt utnyttjande av naturen. Ett uthålligt, långsiktigtnyttjande av arter och ekosystem måste säkerställas. Det betyder att endastekosystemens avkastning och inte basen för systemens överlevnad utnyttjas. Detfinns även andra viktiga skäl för en aktiv och målmedveten naturvård.Naturvård är nödvändig t, ex, för att förhindra erosion eller jordförstöring,bibehålla biologisk stabilitet, skydda ekologiska referensomräden, sparaområden för allmänhetens friluftsliv och bevara värdefulla landskapstyper -från såväl biologisk som kulturell synpunkt. Naturvård och ekonomisk utvecklingmåste gå hand i hand. Bara om man vårdar naturtesurserna på rätt sätt, skaparman grund för utvecklingen. Det förutsätter att man skyddar arter, bevararnaturområden och säkrar naturens produktionsförmåga. Att säkerställa enmångfaldig naturmiljö är nödvändigt om vi skall säkra en hög levnadsstandard ividare bemärkelse. Dethittillsvarande naturvärdsarbetet har i allt väsentligt bestätt i att skyddaoch värda särskilt värdefulla naturområden. Med stöd av naturvårdslagen(1964:822) har stora arealer skyddats mot exploatering, I finns i dag20 nationalparker, 1265 naturreservat, 71 naturvärdsområden och drygt 600djurskyddsomräden med en sammanlagd areal om ca 2,3 milj, ha. Inom denna ramhar också betydande kulturvärden säkerställts. Vidare kan nämnas attnaturvårdsverket på regeringens uppdrag utreder formerna förskydd och förvaltning av 55 fjällnära urskogsområden med en total areal av ca600 000 ha. Härutöver har domänverket avsatt betydande arealer, särskilt ifjällregionen. För att kunna bevaramångfalden av arter och naturmiljöer i landskapet räcker det inte att skydda vissa särskilt värdefulla naturområden. Det är än mer väsentligt att i "vardagslandskapet" bevara viktiga miljöer förväxter och djur samt för människors friluftsliv. Ädellövskogslagen (1984:119), hänsynsreglerna i skogsvårdslagen (1979:429) och i lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark samt tillståndsplikten för grus- och torvtäkt och markavvattning enligt naturvårdslagen ser jag som uttryck för detta syn- 47 Möjligheten att gebidrag till jordbrukare för att bevara värdefulla Prop, 1987/88:85 ängs-och hagmarker är ett annat exempel härpå. För att bättre kunna skydda hotadearter och deras miljöer har dessutom ett särskilt anslag för vården av hotadearter m. m. tillskapats fr, o, m, innevarande budgetär. Ettbetydelsefullt instrument i det fortsatta arbetet med att bevaka naturvårdensintressen vid beslut som rör olika samhällssektorer är lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m,m, (NRL). I denna läggs fast grundläggandebestämmelser för hushållningen med naturresurser som skall beaktas vidtillämpningen av (1987:10), miljöskydds- ochnaturvårdslagarna samt vissa andra lagar, som rör markanvändning ochexploatering av naturresurser, I NRL finns redovisat särskilda hushållningsbestämmelserför bl. a, områden som är värdefulla för turism och friluftsliv, kustområdenoch skärgårdar, Qällomräden samt vissa sjöar och vattendrag. Jagvill här erinra om den stora betydelse de ideella föreningarna har haft försvenskt naturvårdsarbete. Dessa har varit pådrivandei naturvårdsfrågor och har genom sina.aktiviteter varit med om att läggagrunden till den nuvarande naturvårdslagstiftningen och den offentliganaturvärdsorganisationen. De ideella organisationerna utför även ett omfattandepraktiskt naturvårdsarbete för att skydda vissa arter och vårda värdefullabiotoper. Välkända exempel är projekten rörande havsörn, berguv ochpilgrimsfalk. Jaghar fidigare framhållit att miljövården kräver samarbete över gränserna föratt bli framgångsrik. Detta gäller också naturvårdsarbetet. haranslutit sig till flera internationella konvenfioner på naturvårdsområdet,såsom konventionen om handel med utrotningshotade växt- och djurarter (CITES),våtmarkskonventionen (Ramsarkonventionen), internationellavalfångstkommissionen (IWC), konventionen om skydd för flyttande vilda djur(Bonnkonventionen), konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växteroch deras naturliga miljöer () samt omskydd för världens natur- och kulturarv. Vidare kan nämnas att det inom ramenför arbetsfält bedrivs ett omfattande naturvårdsarbete, främströrande skyddet av fauna, flora och hotade naturmiljöer. harSverige stärkt sitt engagemang i (lUCN) genomatt ingå som regeringsmedlem i unionen. Våranaturtesurser utgör en av de grundläggande förutsättningarna för vårt välstånd.Hur vi hushållar med dessa resurser är därför en angelägenhet för hela folket.Vi måste främja en frän ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunktlångsiktigt god hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön iövrigt. Detta är möjligt med den lagstiftning som står fill vårt förfogande,framför allt NRL. (PBL), ML och naturvårdslagen. Utnyttjandetav våra naturresurser måste föregås av en omsorgsfull och långsiktig planering från samhällets sida, bl, a. för att kunna säkerställa 48 naturvårdsintressena.Till grund för planeringen krävs kunskap om na- Prop. 1987/88:85 turvärdena.Forskningen som rör naturvård, framför allt faunans och fio-rans beroende avvissa miljöer, är enligt min mening av stor betydelse. Naturvårdsverketgenomför riksomfattande inventeringar om vissa naturtyper som urskogar,ädellövskogar, Qäll, våtmarker, ängs- och hagmarker m, m. Inventeringarna ärnödvändiga för arbetet med att säkerställa värdefulla naturområden säsomnationalparker, naturreservat m,m. Jag anser ' det angeläget attinventeringsverksamheten kan fortsätta och att de mest betydelsefullanaturtyperna därmed blir kartlagda. Jagvill ocksä betona betydelsen av att naturvårdsplaner sä fort det är möjligtupprättas i samtliga län. Dessa planer utgör ett viktigt underlag för deprioriteringar som måste göras i samband med säkerställandearbetet. EnligtPBL skall kommunerna upprätta s. k. översiktsplaner. Av dessa skall framgågrunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark-och vattenområden,tillkomst, förändring och bevarande av bebyggelse samt hur kommunen avser atttillgodose riksintressen enligt NRL, Översiktsplanerna kommer att utgöra ettvärdefullt komplement till bl, a, naturvårdsplanerna. GenomNRL har arbetet med den fysiska riksplaneringen kommit till uttryck i ensärskild författning. har som central myndighet inom natur-och miljövårdsområdet en viktig uppgift att svara för att kunskap om natur ochmiljö görs tillgänglig som underiag för beslut och ställningstaganden vid tillämpningenav olika lagar som rör markanvändning. Jag vill betona att det är viktigt attnaturvärdsverket inte bara har uppsikt över hushållningen med naturresurserinom sitt eget verksamhetsområde enligt NRL, utan ocksä har ett vidare ansvarför att bevaka miljöeffekterna av olika slags utnyttjande av naturresurserna. Ibeskrivningarna av målen för både jord- och skogsbrukspolitiken finns angivetatt hänsyn skall tas till naturvårdens och friluftslivets intressen. Som jaghar redovisat tidigare återspeglas detta i berörd lagstiftning och iföreskrifter och allmänna råd om hur lagstiftningen skall användas i praktiskhandling. Det ankommer på ansvariga myndigheter att se till att meddeladeföreskrifter efterievs. Utnyttjandetav skogen skall präglas av så kallat mångbruk. Skogen skall både kunna levereraråvara, fungera som livsmiljö för växter och djur och ge möjlighet tillfriluftsliv. Det är angeläget att skogsbruket ger utrymme för en storbiologisk mångfald. Detta kan bl, a, ske genom en ökad hänsyn tillförhållandena i det enskilda fallet - ett mer s, k, ständortsan-passatskogsbruk- och ett större inslag av lövskog. En ökad hänsyn i skogsbruket tillnaturvårdens intressen kräver kunskaper som kan utnyttjas vid varje enskildåtgärd. Enligt vad jag har erfaritkommer chefen för att i en proposition föreslå vissa miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, 1 propositionen berörs också vissa frågor om odlingslandska pet. Det öppna, varierade odlingslandskapet utgör en väsentlig del av det svenska kulturarvet. Det bör därför eftersträvas att variationen i odlings landskapet med en därtill hörande rik fauna och flora kan bibehållas. Viktiga livsmiljöer för växter och djur, såsom till exempel våtmarker, 49 4 1987/88. häckar,dikesrenar, äkerholmar m, m,, bör sä långt möjligt bevaras. 1987/88:85omställning av jordbruket kommer sannolikt inte att innebära att allavärdefulla miljöer till fullo kan säkerställas inom ramen för normal jordbruksdrift.Den verksamhet som är möjlig genom att ett riktat stöd kan ges tillenskilda jordbruksföretag för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet bördärför fortsätta. Jagvill här erinra om regeringens strävan och det arbete som pågår att kraftigtminska användningen av gödselmedel och bekämpningsmedel i jordbruket. Dessamedel kan inverka negativt på människors hälsa, på djur- och växtarter samt pälivsmiljöer i vattendrag och våra kusthav. En minskning av användningen är avavgörande betydelse för att kunna behälla en långsiktig produktionsförmåga ochen mångfaldig miljö i vattendrag och hav. Forskningenhar strategisk betydelse för en omställning av jordbruksproduktionen till bl,a, en biologiskt anpassad odling. Jag vill stryka under betydelsen av denforskning som bedrivs med medel från Skogs- och jordbrukets forskningsrådrörande alternativa produktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen.Vidare har jag i min anmälan till årets budgetproposition påpekat att detbehövs ökade kunskaper om miljöeffekter vid omdaning av . Somjag redovisat har naiturvårdsobjekten ökat kraftigt i antal och arealsedan 1960-talet, har dock för regeringen redovisat att detåterstår stora områden som behöver säkerställas för naturvärden. Arbetet medatt säkerställa särskilt betydelsefulla naturorrirå-den mäste därtör enligt minmening fortsätta. Föratt uppnå syftet med skyddet av särskilt värdefulla naturområden krävs eneffektiv och ändamålsenlig organisation för säväl säkerställande som områdenasförvaltning och skötsel. Länsstyrelserna har en avgörande roll inaturvårdsorganisationen, I det följande (avsnitt 3,5, Översyn avnaturvårdsförvaltningen) kommer jag att redovisa.den översyn av naturvårdsförvaltningensorganisation och funktion som genomfördes av en särskildutredare. En rad förslag fill åtgärder, bl, a, för att höja effektiviteten ochgöra förvaltningen mer ändamålsenlig, behandlas där. Somjag tidigare påpekat, representerar odlingslandskapet en viktig del av värt lands kulturarv. Det är därför angeläget att värden och utnyttjandet av odlingslandskapet kan ske pä ett sådant sätt att det finns möjlighet att förstå och uppfatta hur det moderna samhällets markutnyttjande vuxit fram och hur tidigare generationer utnyttjat landskapet. Kunskapen om detta finns i odlingslandskapets sammansättning med bebyggelse, olika ägoslag och andra element, såsom vägar, hägnader och gränslinjer. Beva randet av det traditionella odlingslandskapets flora, fauna och skön hetsvärden förutsätter ofta en hävd som anknyter till äldre former av markskötsel, t. ex. när det gäller slätter och bete av ängs- respektive hagmarker liksom bevarandet av den viktiga övergångszonen mellan åker och skogsmark. När växt- och djutliv är betingade av det traditionella odlingslandskapets brukningsformer, är det därför också frän en mera renodlad naturvärdssynpurikt - inte minst som ett pedagogiskt moment 50 angelägetatt dess bevarande kan ske inom ramen för ett sammanhang som Prop. 1987/88:85också avspeglar hur människans verksamhet skapade förutsättningarna förbiotopen. Enligt min uppfattning bör man i arbetet med bl, a, vården avnaturvårdsobjekten beakta kulturminnesvårdens intressen. Detta är särskiltangeläget i samband med värdinsatser i odlingslandskapet. Enligt vad jag harerfarit kommer statsrådet i en proposition om kulturmiljövård, somregeringen ämnar förelägga , att föreslå attriksantikvarieämbetet ges ökade resurser för insatser inom kulturlandskapsvårdenbl. a, i samverkan med naturvården. En sådan samverkan innebär attlandskapsvårdens ställning stärks. Förvissa arters överievnad krävs åtgärder utöver det biotopskydd som sker med stödav naturvårdslagen eller genom de medel som anvisas för vård av värdefullaängs- och hagmarker i odlingslandskapet. Jag anser att det är viktigt att ettsamordnat handlingsprogram för vården av hotade växt- och djurarter snarastutarbetas av . Det särskilda anslag som har inrättats förändamålet möjliggör detta arbete. Allemansrättenär enurgammal svensk sedvanerätt, som ger alla människor rätt att få frittvistas i naturen och att få använda dess tillgångar t, ex, bär och svamp.Allemansrätten utgör den främsta tillgången för säkerställandet av människorsbehov av friluftsliv. Det har därför inte varit nödvändigt att i någon störreomfattning skydda områden enligt naturvårdslagen enbart utifrån friluftslivetsbehov. För länder, som inte har någon allemansrätt liknande vär, har dettadäremot varit ett viktigt skyddsmotiv.