prop · GB03144 · 1987-12-31 00:00:00 — Istället för att kyrkomusiker anställs får de kyrkomusikaliska uppgifternaenligt första stycket fullgöras som fyllnadstjänstgöring av lärare enliglföreskrifter som regeringen meddelar eller av annan som är behörig attanställas för uppgifterna. Omden kyrkomusikaliska verksamheten har mycket begränsad omfattning eller om delfinns andra särskilda skäl får de kyrkomusikaliska uppgifterna fullgöras avannan person än som avses i första eller andra stycket. 3 § För särskildakyrkomusikaliska uppgifter får det finnas andra anställda på vilka denna laginte tillämpas. 4 § Sfiflsstyrdsen skall följaoch aktivt främja utvecklingen av den kyrkomusikaliska verksamheten i stiftet.Hos stiftssamfälligheten skall det för dessa angelägenheter finnas enstiftsmusiker. Pastoratskyrkorådetoch kyrkoherden har den omedelbara tillsynen över den kyrkomusikaliskaverksamheten. I flerförsamlingspastorat som inte har pastoratskyrkoråd handhastillsynen av elt gemensamt kyrkoråd och kyrkoherden. 5 §Stiftsstyrelsen skall fastställa minimum för omfattningen av den kyr komusikaliska verksamheten i varje pastorat. Stiftsstyrelsen skall även fastställa den kyrkomusikaliska behörighet som lägst skall krävas av den eller dem som skall fullgöra de kyrkomusikaliska uppgifterna i pastoratet. Pastoraten skall, efter hörande av församlingskyrkoråden, lämna förslag lill stiftsstyrelsen i de nu angivna hänseendena. Stiftsstyrelsensbeslut enligl första stycket kan omprövas när stiftsstyrelsen eller pastoratetfinner skäl fill del. 6 §Behörig att anställas som organist, domkyrkoorganist och stiftsmusi ker är den som har avlagt organistexamen och som är lämplig för anställ ningen. Detsamma gäller den som uppfyller behörighetsvillkoren enligt äldre bestämmelser för en tjänst som ordinarie eller extra ordinarie orga nist. 7 § Behörig att anställas som kantor är den som haravlagt organislexamen eller kantorsexamen och som är lämplig föranställningen. Detsamma gäller den som uppfyller behörighetsvillkoren enligtäldre bestämmelser för en tjänst som ordinarie eller extra ordinarie organist,som extra ordinarie kyrkokantor eller som skolkantor. 8 § Behörig för dekyrkomusikaliska uppgifterna enligt 2 S andra stycket är den som är behörig atlanställas om organist enligt 6 S eller som kantor enligl 7 S. 9 § Om del finns särskilda skälfår stiftsstyrelsen, efter hörande av kyrkoråd som sägs i 4 S andra stycket,förklara den som söker anställning enligt 2 S behörig för de kyrkomusikaliskauppgifterna, trots att han eller hon inte uppfyller fastställda krav påkyrkomusikalisk utbildning. 10 § Om en behörig kyrkomusikerinte kan anställas får annan kyrkomusiker anställas. En sådan kyrkomusikerskall anställas tills vidare längst lill viss tidpunkt, dock längst . 11 § Stiftsstyrelsen skall inhämtayttrande över ansökningarna till anställning som stiftsmusiker från centralstyrelse. Pastoralskall ge kyrkoråden i berörda församlingar tillfälle till yttrande överansökningarna till anställning enligt 2 S. Avser ansökningarna anställning somdomkyrkoorganist skall yttrande dessutom inhämtas från svenska kyrkanscentralstyrelse. begär det skall stiftsstyrelsen avge yttrande över ansökningarnalill andra anställningar enligl 2 S än anställning som domkyrkoorganist. 12 §Stiftsstyrelsens beslut enligl 5 S får överklagas av pastoratet och beslut enligt 9 S sökanden genom besvär hos centralsty relse. Centralstyrelsens beslut med anledning av sådana besvär får inte överklagas. 1987/88:144 Bilaga 2 Dennalag träder i kraft den Genom denna lag upphävs lagen(1974:275) om kyrkomusiker. Om i lag eller annanförfattning förekommer hänvisning fill föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. För icke-terriloriellt pastoratgäller denna lag om regeringen beslutar det. Behörig enligt 7 S attanställas som kantor är även den som har avlagt organist- och kantorsexamensaml innehaft en tjänst som kyrkomusiker med av heltidsanställningi . Remissammanställningöver kyrkomusikerutredningens Prop.1987/88:144 betänkande(SOU 1985:55) Musiken i - Bilaga3 Efter remiss av betänkandet har yttranden kommit in frän: Kyrkomusikorganisationernassamarbelskommitt - KOSK Prop. EvangeliskaFosteriands-Stiftdsen (EFS) Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden av i ,universiteten i , och , högskolorna i och ,vid i ,i samt regionstyrelserna för , , Göteborgsoch högskoleregioner. Någradomkapitel har bifogat yttranden från ett antal församlingar och pastoral. Yttrandenhar vidare kommit in från i Kristendemokratisk samlings kyrkopoliliska råd personalförbundSveriges kyrkokamerala förening stifts kyrkomusikerförening stifts kyrkomusikerförening kyrkliga studieförbund Därutöverhar till sänts in 268 spontana yttranden, de flesta frånförsamlingar och kyrkliga samfälligheter men ocksä frän ett antal kyrkomusikeroch andra enskilda personer. Ensärställning bland remissinstanserna intar centralstyrelse.Underlaget för dess yttrande har utarbetats av , och evangelisation och nämndenför undervisning och utbildning. ochpastoralsförvallning har därvid också tillsammans med församlings-och pastoratsförbund, genomfört en underremiss till förbundetsunderavdelningar och elt represenlafivl urval om 160 kyrkliga kommuner. följande lämnas en kort sammanfattning av utredningens förslag i olikaavsnitt av betänkandet och i anslutning därtill en sammanställning avremissyttrandena i berörda delar. Siffrorna i rubrikerna anknyter tillav-snillens numrering i betänkandet. I.Grunden för indelningen av den kyrkomusikaliska verksamheten Prop.1987/88:144 Bilaga 3 Utredningen föreslär atl pastoratet i regel bör vara denminsta enheten för en kyrkomusikalisk verksamhet av normal omfattning. Dettainnebär också att huvuddelen av arbetsgivaransvaret läggs på pastoraten. Flertalet remissinstaner lillstyrker förslaget. Blanddessa märks kammarrätten i , länsskolnämnden i ,samt domkapitlen i , , och . Några instanser lillstyrker förslaget men reserverar sigpå vissa punkter. Bland dessa återfinns länsskolnämnden i ,domkapitlen i , , , och , svenska kyrkanscentralstyrelse och . Förslaget avstyrks av bl. a. och samlKävsjö, , Ölmevalla, och Ölmstads församlingar. Arbetsgivaransvar och personaladministration skall enliglförslagen i såväl kyrkokommitténs betänkande som kyrkomusikerulredningenhandhas av pastoraten, vilkel är en uppfattning som centralstyrelsen biträder.Detta kommer enligt centralstyrelsens mening att innebära en mer kvalificeradhandläggning av personalfrågor i kyrkokommunerna. Om pastoraten blir lokala arbetsgivare minskar antaletsådana frän ca 2500 till ca I 000. Administrationen kommer att förenklas högstväsentligt. Församlings- och pasloralsförbundel får som centralarbetsgivarorganisation lättare atl nå ul till de lokala arbetsgivarna medinformation om nya avtal m. m. församlings- och pastoralsförbunduttrycker sig på liknande sätt. Viställer oss bakom utredningens förslag om att pastoralen istället förförsamlingarna skall vara huvudmän för den kyrkomusikaliska verksamheten.Möjligheten atl åstadkomma mer ändamålsenliga tjänster med större volym ökarmed föreslagen ändring. Förslaget ligger ju dessutom helt i linje med detankegångar som förs fram i utredningen . tillstyrker alt pastoratet skall ulgörakyrkomusikerdistrikt. Del måste vara en fördel särskilt i de mångasmåförsamlingspastoraten där den enskilda församlingensaknar underlag i fråga om kyrkomedlemmar, Prop. 1987/88:144 skatteunderlag och kyrkomusikaliska uppgifter. Nykyrkaförsamling och lillstyrker förslaget och anar en framfidautveckling. Eftersomdet kan förutses att pastorat och icke församling kommer atl varaanslällningsområde för alla övriga befattningshavare på lokal nivå inom kyrkan,är det naturligt att samma blir förhällandet för kyrkomusikerna. Församlingarnaär i många fall för små för att vara kyrkomusikerdislrikt. instämmeralltsä i utredningsförslaget i denna del. Gökhemsförsamling ser förslaget som en fördel dels med tanke på att arbetsområdet blirgemensamt för präst, församlingsassistent som kyrkomusiker, dels därför attpastoratet betalar lönen och dels därför att förslaget innebär att pastoratettillsätter kyrkomusikertjänslen. Möjligheten att skapa underlag för flera heltidstjänster ochdeltidstjänster framhålls i flera remissyttranden, bl. a. av iMalmö, och , samt Fridlev-stads,och . anser också liksom församlings pastoral, atlattraktivare tjänster kan skapas med pastoratet som bas. Linköpingskommun har inget att erinra mot förslaget i denna dd, eftersom det ger desamverkande församlingarna bättre resurser och överensstämmer med dagensdecentraliseringssträvanden. ,Lekaryds och Härlövs församlingars kyrkomusikerdislrikt tycker att förslagetär bra, eftersom något gemensamt kyrkoråd inte längre blir aktuellt. Domkapitlettillstyrker utredningens förslag att pastoratet i regel bör varakyrkomusikerdistrikt men påpekar att det i ett litet flerförsamlingspastoratkan bli många tjänstgöringsställen vilket är mycket olämpligt. I många delar avlandet - framförallt i mellersta och norra - kommer kyrkomusikern ocksåatt ha lång resväg till tjänstgöringsställena. förutsätter atl deti dessa fall blir nödvändigt med små tjänster motsvarande dagensorgdspdartjänster. Domkapitleti delar utredningens uppfattning att pastoratet bör vara grunden förindelning i kyrkomusikerdistrikt men föreslår att det bör föreliggaen möjlighet för församling att ulgöra kyrkomusikerdistrikt i stora pastoratsom inte delas. (), Lenhovda-Herråkra kyrkliga samfällighet, Ålghultspastorat, och varnar också för alltförstora tjänstgöringsomräden. Domkapitleti förordar alt pastoratet skall utgöra tjänstgö ringsområde men pekar på att flera ijänstgöringsfillfällen och långa resor 75 Vidare kräver en ny organisation lid för aft Prop. 1987/88:144 kunna genomföras. Undermånga år har haft problem med vakanser påkyrkomusikertjänster. Merparten av tjänsterna har lågt veckotimtal och det harvarit svårt alt få kompetenta sökande. Orsaken står atl finna i allförsamlingen utgör grunden för indelningen i kyrkomusikerdistrikt, vilketmedför aft underlaget för många tjänster är för litet. Förarbetet det viktigt alt präst, kyrkomusiker och andra anställdai pastoratet har samma tjänslgöringsområde. Vi anser därför atl pastoratetorganisatoriskt men även administrativt är en lämplig enhet för denkyrkomusikaliska verksamheten. Det ger möjlighet alt skapa större tjänster somger innehavaren en skälig inkomst. Redan nu kan vi här i stiftet finna ettökande intresse för pastoratet som kyrkomusikerdistrikt. Av stiftels 34flerförsamlingspastorat bildar åtta egna kyrkomusikerdistrikt och av dessa hartre tillkommit . Iett glesbygdsstifl som kan arbetsförhållandena dock på sina ställenbli svåra: stressiga med flera högmässor i rad och långa resoremellan, körer på olika ställen som fordrar sin egen planering. Omkringtre Qärdeddar av stiftets kyrkomusikerdistrikt kommer atl beröras avorganisatoriska förändringar, när 66 distrikt som ingår iflerförsamlingspastorat skall slås ihop lill 29 nya distrikt och ytteriigaresammanslagningar ske på grund av aft små pastorat läggs ihop till störreenheter. Det kommer att bli problem med friställningar och övertalighet vidsammanslagningar och det är vikfigt att stiften fär tid på sig för att kunna gåfram med varsamhet. Domkapitleti finner den föreslagna ändringen ändamålsenlig men pastoral, somhörts av , varnar för svårigheter med atl samordnagudsljänsttiderna. Utredningensförslag att låta pastoraten utgöra indelningsgrund förkyrko-musikerverksamhelen tillstyrks av samtliga fyra remisspastorat. Skövdepastoral tillägger dock att åven om större flexibilitet vinns bör man dock intehysa långt gående förhoppningar beträffande möjligheten att samordnasöndagsljänstgöringen i olika kyrkor inom ramen för en enda tjänst eller ettbegränsat antal tjänster. Domkapitletfinner den föreslagna förändringen i indelningsgrund ändamålsenlig. En sådanändring torde bland annat komma att främja kyrkomusikerns möjligheter att påett mera naturiigt sätt kunna ingå i pastoratets gudstjänsfiiv ochförsamlingsvärd. Härigenom skapas ett stabilare underlag för kyrkomusikernsveckofimtal med åtföljande ökade möjligheter att få behöriga sökande lillledigförklarade kyrkomusikertjänster. fillstyrker förslaget i denna del men pekar på att undantag kan fåförekomma t. ex. i glesbygdsområden. KMRi delar utredningens uppfattning alt pastoraten / princip börulgöra kyrkomusikerdistrikt, men vi vill peka på två risker: 1) I pastorat medmånga små församlingar finns del en risk för en spliftrad tjänstesituation,särskilt om pastoratet har två eller flera präster men 76 Den enskilda församlingen får huvudgudstjänst Prop.1987/88:144 bara exempelvis. 2)Idestiflsomharstorageografiskaområden(t. ex. , och vissa delarav ) kan resor mellan pastoratets församlingar bli orimligtlånga. Domkapitletbör alltså ges laglig rätt atl frångå huvudprincipen i detta avseende, närförhållandena kräver del. Sistnämndauppfattning delas av stifts kyrkomusikers förening. framhåller också dispensmöjligheten. Alingsåsförsamling ställer sig bakom principen att pastoraten skall vara arbetsgivareför kyrkomusikerna. Många positiva effekter vinns: enklare alt skapaheltidstjänster, bättre arbetsgivarfunktion o. s. v. Averfarenhet vet man att stora enheter leder lill likformighet vad gäller anslag,service o. s. v. Det finns många exempel på alt iniliafivrika kyrkomusiker harblivit "stoppade" p.g. a. att anslagen varil anpassade tillpastoratets/samfällighetens låga kyrkomusikaliska aktivitet. Den enskildaförsamlingen måste därför få stort inflytande över omfattningen av sinmusikverksamhet. Ett territorielllstort pastorat kan av många skäl varaolämpligt som anslällningsområde. Därför bör efter förslag frånpastoratet kunna besluta om annan indelning av anställningsområden änpastoraten. värnar om de till ytan stora flerförsamlingspasloraten. Utredningenföreslår alt pastoraten i stället för församlingarna skall utgörakyrkomusikerdistrikt, vilkel innebär alt ett stort antal kyrkomusikerdistriktkommer all omfatta flera församlingar. Detta kan måhända vara lämpligt i vissafall. Dock måste särskild uppmärksamhet ägnas glesbygdens ofta myckel storaflerförsamlingspastorat. Planerade kyrkomusikaliska distrikt måste begränsas iytmässig storlek för att kunna fungera. Nuvarande församlingar i glesbygdensflerförsamlingspastorat är ofta lämpade som verksamhetsområden förddtidstjänslgörande kyrkomusiker. Deltidstjänster kommer också att behövas iframtiden. Alt stå som ansvarig kyrkomusiker i flera församlingar ,vilket kan bli fallet enligt utredningen, torde knappast komma atl bliproblemfritt. Utredningensförslag om sariimanläggning av kyrkomusikerdislrikten i flerförsamlingspastoratmåste självfallet, i likhet med den i annat sammanhang föreslagnasamfällighetsbildningen av mindre församlingar, ske på frivillig grund efterberörda församlingars medgivande. Förslaget om att pastoraten i stället förförsamlingarna i förekommande fall skall ulgöra kyrkomusikerdislrikt innebärnämligen att inflytandet över församlingens musikverksamhel flyttas frånförsamlingen fill pastoratet. Denna ordning torde knappast vinna allmäntbifall. Detsyns mindre lämpligt att genom den aktuella reformen lägga nya och stundomkrävande administrativa uppgifter på pastoralen, som man påstiftsnivå har och även fortsättningsvis måste ha personal, som är väl insatt ifrågor rörande statliga eller kommunala avtal och bestämmd- Musikaliska akademienanser att det framlagda förslaget med pastoraten Prop. 1987/88:144 somindelningsgrund kan ha fördelar men atl många svårigheter kan förut- Bilaga3 ses. Normer för pastoratens sammansättning bör utarbetas. Enavgörande fråga blir hur relationen mellan nuvarande 2567 församlingar resp.2636 kyrkomusikertjänster i verkligheten blir. Betänkandet lämnar ingakonkreta anvisningar om pastoratens storlek, bara vaga erinringar om nugällande kyrkomusikerförordnings gräns vid 5000 invånare. Invånarantalet kanvara en myckel grov och stundom missvisande gräns mellan de tvä huvudkategorierav kyrkomusiker som här förordas, organisten resp. kantorn. Flera andra betydande faktorer kan anföras, bl.a. relationen fillpräst tjänsten och dess "geografiska" omfattning. Om man som regeluppställer alt varje av präst ledd gudstjänst eller annan förrättning skall ha en kvalifi cerad kyrkomusiker knuten lill förrättningen, fås ett ledtal. Frågan om hur många förrättningar en präst åläggs eller "klarar av" är densamma för -. Enannan viktig faktor är det antal kyrkor som "betjänas" av kvalificeradkyrkomusiker i vederbörande pastorat. Om sammanslagning leder till attfler kyrkor står "lomma" under större antal sön- och helgdagar osv.,bör den avvisas, särskilt som den då strider mot ambitionen att "höjamusiklivet". Risken för "feta" pastorat gentemot"magra" måste också beaktas, dvs., alt tjänsternas omfattningvarierar p.g. a. antalet kyrkor m. m. Detär sålunda av vikt alt grundläggande normer för pastoratens optimalasammansättning utarbetas och fillämpas också med kyrkomusikens funktion somledmärke. Domkapitleti ansluter sig till utredningens ställningstagande att pastoratet bör fåansvaret för den kyrkomusikaliska verksamheten men framhåller all delbör finnas en kongruens mellan prästens och kyrkomusikerns arbetssituation. Länsskolnämndeni tillstyrker förslaget men pekar på vissapersonaladministraliva problem. Kyrkomusikerutredningensförslag alt pastoratet - inte församlingen - i regel bör utgöra den minstaenheten för kyrkomusikalisk verksamhet kan orsaka personaladministralivaproblem. Präster och kyrkomusiker tjänstgör tillsammans men får olikaarbetsgivare, prästerna och kyrkomusikerna pastoratet. Eventuellasvårigheter bör dock kunna överbryggas. i läntillstyrker därför förslaget att pastoralen skall vara anställningsområden förkyrkomusikerna. Detta kan medföra utvidgade tjänster för kyrkomusikerna.Pastoralen torde ha större resurser atl fullgöra arbelsgivaruppgiflerna än deofta små församlingskyrkoråden. RISKtillstyrker utredningens förslag om pastoratet som minsta enhet för den kyrkomusikaliska verksamheten med förbehållet atl pastoratets kyr komusiker i så stor utsträckning som är praktiskt möjligt knyts lill verk samheten i de enskilda församlingarna. Pastoralinstilutet instämmer i utredningens förslag alllägga pastoraten Bilaga i som grund för tjänsteorganisationen. Dettaframför allt därför alt kyrkomusikern därigenom på ett naturligt sätt kommeratt ingå i arbetslaget för församlingsarbete. i menar att detaljerna iutredningens (U) förslag bör diskuteras mera grundligt innan ett beslut fattas. Vi finner liksom U, atl kyrkomusikerna måste få rationellaarbets- och anställningsförhållanden i en organisation, som bl. a. låter dem"på ett naturligt sätt ingå i arbetslag för församlingsvårdandepersonal". Den organisation, som skisseras i U, förefaller dockatl kunna bli komplicerad. U föreslår, att pastoraten "i princip"skall vara anställnings-områden för kyrkomusikerna, atl alltså pastoraten skall"bli arbetsgivare för kyrkomusikerna". skall dock statenäven fortsättningsvis "ha ett visst inflytande över den kyrkomusikaliskaverksamheten". U konstaterar också, att "annan än pastoratet blirarbetsgivare", når del blir fråga om kombinalionsljänster. U tänker sigdå, att "kyrkoherden under alla förhållanden" blir "arbetsledareför del rent församlingsvårdande arbetet". Krislen demokratisk samlings kyrkopolitiska råd Lokall bör ansvaret för den kyrkomusikaliska verksamhetenligga på församlingarna, inte på pastoraten. Så är ju förhällandet med övrigförsamlingsvårdande verksamhet. Om pastoratet blir kyrkomusikerdistrikt ochanställningsmyndighel skall dock ansvaret för verksamheten ligga på församlingen. Ansvaret lokalt för den kyrkomusikaliska verksamheten börligga på församlingen, inte som utredningen föreslagit på pastoratet. Enligt1982 års kyrkokommitls förslag kommer ansvaret för den församlingsvårdandeverksamheten alt ligga på församlingen trots att ansvaret för tjänsterna förslill pastoratet. är alltså ense med utredningen om att pastoratenbör vara tjänstgöringsområde för kyrkomusikerna, men etl sådant uttryck som"pastoraten skall handha den kyrkomusikaliska verksamheten iförsamlingarna" (§ 1 i lagförslaget) måste formuleras om. Kammarkollegiet påpekar all kyrkomusikalisk verksamhetkräver vissa författningsändringar för all övergå lill atl varapastoratsangdägenhel. Enligl I S i förslaget till lag om kyrkomusikaliskverksamhet i skall pastoraten handha den kyrkomusikaliska verksamheten i församlingarna. Man kan fråga sig om inte bestämmelsen i sig blir missvi sande. Detta eftersom I kap. 3 S i det av kyrkokommilt framlagda förslaget lill lag om församlingar och kyrkliga samfälligheter (nya LEKS) liksom nuvarande lag förutsätter atl kyrkomusiken är en församlingsange lägenhet som hör till andra st. p. I samma paragraf. I 5 S andra st. sista 79 meningen nya LEKS talas omangelägenheter som enligt lag eller annan författning ankommer påpastoratet. Denna typ av i lag eller författning särskilt reglerade uppgifterför pastorat utgör normalt uppgifter utöver den uppräkning avförsamlingsangelägenheter som nya LEKS innehåller, jfr. t. ex pastorals uppgiftenligt folkbokföringsförordningen. En konsekvens av det sagda vore, omutredningens huvudsyfte skall nås, att kyrkomusikalisk verksamhet lades tillden grupp församlingsangelägenheter som anges i 3 S andra st. 4-8 nya LEKS.Först delta och sedan en följdändring till det i 5 § andra st. första meningensamma lag borde alltså klart innebära alt kyrkomusikalisk verksamhet blev en s.k. pastoratsangelägenhet. 1987/88:144 Bilaga 3 Dåkyrkomusikernas åligganden hänför sig till församlingens ansvarsområde, börförsamlingen ulgöra den organisatoriska grunden för den kyrkomusikaliskaverksamheten. Eltantal församlingar som avstyrker förslaget anser att församlingen och intepastoratet bör vara arbetsgivare. Enorsak till svårigheter med den nuvarande kyrkomusikerorg. är inte i första handanknytningen till församlingen som kyrkomusikerdistrikt ulan främst S 23 i nuv.kyrkomusikerförordningen, vilken begränsar etl vidareutvecklande avförsamlingens musikliv. Församlingeneller del därav bör vara minsta enheten för kyrkomusikalisk verksamhet avnormal omfattning. Ölmstadsförsamling hävdar små församlingars rätl att kvarstå som huvudarbetsgivare tillmindre tjänster. anser det vikfigt att församlingen får behålla sinarbetsgivarfunktion och därmed bestämmanderätten över församlingensmusikverksamhet. Den statligaregleringen av kyrkomusikertjänsterna ersätts med kommunala regler. Ett visststatligt inflytande kvarstår genom alt stiftsstyrelsen såsom en statligförvaltningsuppgift har att bestämma minimiomfaltningen för denkyrkomusikaliska verksamheten i pastoralen och minimikraven på kompetensnivånför de inrättade kyrkomusikertjänsterna. Förslaget altkyrkomusikertjänslerna skall vara kohnmunalt reglerade tjänster avstyrks avmajoriteten remissinstanser. Del tillstyrks dock av bl. a. statensarbetsgivarverk, kammarrätten i , domkapitlen i Skara.Härnösand, och , Prop.1987/88:144 (dock med 5 reservanter mot förslaget). Svenska kyrkansförsamlings- och Bilaga 3 pastoratsförbund, Stockholmsförsamlingsdelegerade, kyrkliga samfällighet, församlingspastoral, , och kommuner samt . Kyrkomusikerulredningen föreslär alt den statligaregleringen av kyrkomusikerljänsterna skall upphöra och all dessa tjänsterfortsättningsvis förs över fill del kyrkokommunala kollekfivavtalsområdet. Förbundet har tidigare framfört önskemål om en sådanomreglering. Förbundsstyrelsen hälsar med stor tillfredsställelseutredningsförslaget i detta avseende. Ur central arbelsgivarsynpunkl fär det anses varaförhandlingslekniskl komplicerat, för att inte säga ohanteriigl, atl påarbetsgivarsidan, som , ha två centrala parter mot vilka berördarbetstagarorganisation skall bedriva förhandlingar. Det försvårar dessutom ensamordnad arbetsgivarpolitik.