prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — betonar att det är viktigt att försöken med etanoldrift avfordonsflottor sker i tillräckligt stor skala och att försöken kommertill stånd. Nämnden understryker vidare att livsmedelskonsumenterna inte börbära stöd på andra områden än livsmedelsområdet. Det är enligt nämndenangeläget att den långsiktiga målsättningen för alternativa drivmedel fastläggsoch att man anger på vilka sätt man avser att nå uppställda mål. Därvid börockså klargöras hur konkurtensläget gentemot importerade energibärare kommeratt regleras via bl, a, energibeskattningens utformning och storlek. Statskontoretanser att kopplingen fill det svenska spannmålsöverskottet och prisregleringeninom livsmedelsproduktionen utgör en grundläggande svaghet i MAK:sberäkningar. Det vore olyckligt om statsmakterna bidrar till att skapalångsiktiga ekonomiska och andra bindningar mellan spannmålsproduktion ochutveckling av alternativa drivmedel. Utnyttjande av andra råvaror än spannmålför framställning av motoralkoholer skulle enligt statskontoret sannolikt geett annat utslag i kalkylen varför faktorer som minskat behov avkarburatorsprit samt industri- och beredskapspolitiska skäl bör ges ökad vikti den samhällsekonomiska kalkylen. LRF,, i och samt , , , och Kö pings kommuner är kritiska mot MAK:s överväganden och förslag speci- 85 ellt rörandeförutsättningarna för uppförande av en fullskaleanläggning för Prop.1987/88:85 produktion av etanol ur jordbruksprodukter. Remissinstansernamenar 4.9 överlag att underlaget för att fatta beslut omskattebefrielse för etanol frän en fullskaleanläggning finns i MAK:sbetänkande. LRFanser att det är anmärkningsvärt att MAK är sä tveksamt till en introduktion avetanol på den svenska drivmedelsmarknaden med den positiva beskrivning somkommittén lämnat av förutsättningar för och följder av ett sådant beslut. Somframgår av MAK:s redovisning finns inga avgörande tekniska hinder för enlåginblandning med etanol varför LRF är övertygad om att oljebolagen, pä sammasätt som vid introduktionen av blyfri bensin, kommer att anpassa sig till ochutnyttja den nya marknadssituationen vid en introdukfion av etanol förlåginblandning. Oljebolagens möjligheter att utnyttja alkoholer har visatsunder då importerade alkoholer har blandats in ibensinpoolen. LRF tiUstyr-ker att reglerna för beskattning av andra alkoholerär metanol och etanol ändras. En etanolsatsning utgör vidare enligt förbundetbasen för en spannmålsbaserad produktion av en rad olika produkter och kanersätta import av proteinfodermedel och etablera en bioteknisk industri baseradpä spannmål. Stöd till utveckling av bioteknisk industri är ett av de områdensom prioriteras högt i den forskningspolifiska proposition som regeringennyligen lämnade till . En annan väsentlig frågeställning är hur vi påbästa sätt skall kunna utnyttja den resurs som ett visst, självklart begränsatspannmålsöverskott utgör, Etablering av en etanolanläggning medger att MAK:sskissade program för etanol som renbränsle kan påbörjas. LRF anser attförsöksverksamheten redan nu borde få en större omfattning exempelvis genomövergäng till etanoldrift i samtliga bussar i en störte stad för att verkligenfå belyst miljöeffekterna. Utredningsarbetet har enligt LRF avancerat sä långtatt ett investeringsbeslut rörande en fullskaleanläggning skulle kunna fattas ivär. Detta förutsätter att sädana garantier kan lämnas från statens sida attdet företagsekonomiska risktagandet blir rimligt och den etanol som fillverkasför drivmedelsmarknaden i en första anläggning bör befrias från drivmedelsskattunder minst 10 är. Frågan om utvidgning av en skattebefrielse får behandlas omdet blir aktuellt att bygga ytterligare anläggningar. En skattebefrielse avetanol innebär att likställighet uppnäs med andra inhemska energislag. Beroendeav i vilken omfattning etanol skall avsättas för andra ändamål kan andra formerav samhällsstöd vara lämpliga. anser att ett inhemskt motorbränsle som motoralkohol kan vara ekonomiskt lönsamt i ett avspärtningsläge. Alkohol som motorbränsle skulle liksom gengasen kunna.prövas och utvecklas i försvarets fordon i fredstid aUernativt i ett kommunalt trafikbolag i en tätort. Kostnaderna för ett kommunalt experiment kan dock inte bäras av kommunsektorn. Det vore enligt förbundet mycket värdefullt att få till stånd en fullskaleanläggning för framställning av motoralkoholer för att dels skapa alternativa motorbränslen som minskar sårbarhet vid eventuell avstängning frän omvärlden, dels skapa förutsättningar för beva rande av i ett levande naturlandskap. Innan ett fullskaleförsök sätts igång bör dock miljöeffekterna vid såväl framställning som använd- 86 ningav motoralkoholerna belysas. Enligt förbundet bör den fortsatta intro- Prop. 1987/88:85 duktionen av etanol i första hand stimuleras genom att etanol,producerad Bilaga 4.9 av inhemska råvaror, helt befrias från skatt. Länsstyrelseni anser att MAK:s förslag att nu inte föreslå en allmänintroduktion av alternativa drivmedel och att inte satsa pä enfullskaleanläggning för etanolframställning kan leda till en olyckligfördröjning av den satsning pä motoralkoholer som MAK i övrigt förordar. Dekortsiktiga skäl som MAK redovisar som grund för detta bör enligt länsstyrelsenpä ett tydligare sätt än i MAK ställas mot de positiva effekterna somkommittén redovisar och mot en mer heltäckande samhällsekonomisk studie än vadsom har presenterats. Liknande synpunkter framförs av iÖstergötlands län. Skurupskommun anser att MAK i sin argumentation har en alltför negativ inställningtill etanol som ett konkurrenskraftigt alternativ tiU andra drivmedel.Liknande synpunkter framförs av exempelvis och kommuner. Produktion av alternativa drivmedel MAKhar enligt tilläggsdirektiv (Dir 1986:1) ingående undersökt möjligheterna attfä till stånd etanolproduktion ur en fullskaleanläggning, (Förutsättningar företanolproduktion ur en fullskaleanläggning. Ds I 1986:5). Denna rapport harremissbehandlats. Efter förslag av MAK har regeringen beslutatatt bevilja Stiftelsen bidrag med 10 milj. kr, förfortsatt utredningsarbete och projektering för fullskalig etanolproduktion m.m. Enligt MAK bör ett statligt finansiellt åtagande för att möjliggörauppförandet av en fullskaleanläggning enbart syfta till att överbrygga vissainitialsvärigheter. Den samhällsekonomiska kostnaden för att uppföra enfullskaleanläggning för produktion av etanol skulle enligt MAK bli alltförhöga. Regeringen bör därför klargöra för intressenterna att något statligtekonomiskt stöd till en fullskaleanläggning inte kan påräknas , MAK räknar dock med att ett nytt beslutsunderiag tas fram islutet av , Resultatet av stiftelsens arbete har redovisats tillregeringen (Fullskalig etanolproduktion. Rapport omförutsättningarna att uppföra en fullskaleanläggning för etanolproduktionbaserad på främst spannmål, SSEU ), Rapporten har remissbehandlats,MAK pekar vidare på behovet av internationellt samarbete rörande utvecklandetav alternativa drivmedel. MAK:söverväganden och förslag kommenteras av flera remissinstanser. Erfarenheterna frän det s,k. visar enligt statens energiverk att det finns marknadsmässiga möjligheter att avsätta biproduk terna (koldioxid, stärkelse och proteinfoder). Det framställda fodret kan exempelvis ersätta motsvarande produkter som importe ras. Skulle den producerade etanolen (65000 m') avsättas inom drivme delssektorn blir emellertid det totala företagsekonomiska resultatet starkt negativt. Användning av etanol som drivmedel kräver subventioner i säväl 87 Erfarenheter av det amerikanska ga- Prop. 1987/88:85soholprogrammet visar enligt verket att det är utomordentligt svårt att Bilaga 4.9 avveckla ett agroenergipolitiskt engagemang som bygger pä subsidier. STUanser att det finns etablerad teknik för produktion av etanol ur spannmålmen att det är svårt att prismässigt konkurrera med etableradedrivmedel eller importerad alkohol. Om alkohol skall utgöra ettdrivmedelsalternativ ur beredskapssynpunkt bör enligt STU:s mening sävälproduktion som användning vara etablerad, om än i begränsad omfattning, även ifredstid. konstaterar att den areal som i anspråk tas för odling avjordbruksråvaror till etanoltillverkning vid en allvarlig och långvarig kriskan behövas till livsmedelsproduktion, SLUsom delar synpunkten att jordbruksgrödor ger för höga råvarukostnaderför att vara intressanta som råvaror för drivmedelsetanol anser att det pålängre sikt finns goda möjligheter att med rationellare odUngs- ochhanteringsmetoder sänka råvarukostnaden . EnligtMAK skulle ett borttagande av skatten på inhemskt producerad etanol innebäraett avsteg från hittillsvarande principer för energibeskattningen. En sådanåtgärd kan få negativa konsekvenser inom ramen för våra handelspolitiskaåtaganden och medföra skatteadministrafiva problem. Av skäl som närmareredovisats i avsnht 1.2 föreslår bl. a. LRF och attinhemskt producerade motoralkoholer skall befrias frän skatt. Kommerskollegietavstyrker en generell skattebefrielse enbart för i tillverkad och påinhemska råvaror baserad etanol. En sådan åtgärd skulle strida mot vårahandelspolitiska åtaganden. Enligt artikel III får interna avgifter ochskatter inte tas ut med högre belopp för importerade varor än inhemska. Dettainnebär att vid skattebefrielse för den inhemska etanolen måste även importeradetanol befrias från skatt. RSVanser i likhet med MAK att avsevärda komplikafioner skulle uppstå, både frånredovisnings- och kontrollsynpunkt, om skattebefrielse skulle gälla endast enviss del av den beskattade etanolen, t, ex. etanol som produceras av inhemska.råvaror. En eventuell subventionering av de fiUverkare som använder inhemskaråvaror bör enligt RSV:s uppfattning ske vid sidan av skattesystemet, MAKföreslår att fortsatt FoU inom ramen för energiforskningsprogrammet i förstahand bör inriktas mot produktion av etanol ur cellulosahaltiga råvaror.Huvuddelen av resurserna bör utnyttjas för grundläggande FoU, Tekniskasystemstudier bör genomföras för att visa hur etanolproduktion kan integreras iindustri- eller energianläggningar, MAK anser vidare att fortsatt forskningrörande förgasning är av betydelse och bör bedrivas i form av tekniskasystemstudier över hur en metanolprodukfion skulle kunna integreras i industri-eller energianläggningar. ansluter sig till MAK:s förslag. STU föreslår att tillgängliga resurser koncentreras fill FoU avseende produktion i anslut ning till pappers- och massaindustrin, STU avser inom ramen för energi forskningsprogrammet genomföra tekniska systemstudier i nära samver kan med industrin och statens energiverk för att visa hur etanolproduktion 8 kanintegreras i massa- och pappersindustrin. Även studier avseende möj- Prop.1987/88:85 ligheteratt integrera metanolproduktion ur vedavfall i massa- och pappers- Bilaga4.9 STU anser att insatserna bör inriktas pä att genom forskningsöka nya processer eller förbättra dagens teknik. gynnsamtutfall av pilotförsöken kan det vara motiverat först bygga en halvstoranläggning innan man går in i etanolframställning i full skala. sådanutvecklingskedja kan ta avsevärd tid, SLUframhåller att om man i större skala avser utnyttja etanol somdrivmedel är det angeläget att redan nu fortsätta ett kraftfullt utvecklingsarbeteför att vidga råvarubasen och pröva ny processteknik bl. a. för framställningav etanol frän olika cellullosarika jord- och skogsbruksgrödor i kombinationmed andra produkter för tekniska och industriella ändamål, ÖCBanser att krisbehovet av etanol bäst tillgodoses genom att öka den inhemskaproduktionskapaciteten i fredstid. Detta förutsätter dock att det även finnsfredstida avsättningsmöjligheter för etanol, ÖCB anser att det finns godaförutsättningar för att hela rävarubehovet för en svensk etanolproduktionmotsvarande krisbehovet kan tillgodoses frän inhemska förnyelsebararåvarutillgångar. Inom skogsbruket finns det en stor och hiUills så gott somoutnyttjad råvaruresurs i form av avfall och rester frän avverkning. Dettatillsammans med nya produktionsmetoder och -processer säsom svagsyrahydrolysm, m, bör medföra avsevärt bättre ekonomiska villkor för en inhemsketanolproduktion. EnligtSSEU är ett fortsatt kraftfullt utvecklingsarbete för att utnyttjalignocellulosahaltiga material som råvara för etanolproduktion nödvändigt. Detär härvid angeläget att utvärdera andra lignocellulosahaltiga material sområvara, nämligen dels fiis från skottodlad Salix (energiskog), dels ijordbruket fallande överskottshalm. Energibehovet ietanoltillverknings-processerna har kunnat sänkas kraftigt genom mera avanceradutformning av destillationstekniken. Det framstår enligt stiftelsen somfullständigt klart att det finns förutsättningar att ytterligare effektiviseratekniken för etanolframställning. Stiftelsen vill starkt understrykanödvändigheten av att tillräckliga ekonomiska resurser även fortsättningsvisallokeras för FoU rörande råvaror och processer för etanolproduktion. SCPFanser att störte delen av landets tillgäng på trädbränsle i stort sett redanintecknats för bränsleändamäl och därför inte kan tas i anspråk ocksä sområvara för tillverkning av motoralkohol. MAKuppmärksammade i sitt betänkande frågan om en utökad produktion av etanol urspannmål skulle medföra konflikter gentemot oljeväxtin-dustrin. Härvidkonstaterar att en etanolproduktion i storleksordningen 275000 m per åruppenbarUgen skulle medföra avsättningssvårigheter för delar avfoderproduktionen som man skulle komma i konfiikt om marknadsutrymmetmed oljeväxtnäringen. MAK:s överväganden i denna del har närmare kommenteratsav och jordbruksnämnden. Dethade varit bra om effekterna pä fodermarknaden hade behandlats mer ingående i utredningen, men EXAB antar att MAK inte funnit det motiverat att tränga djupare in i effekterna pä fodermarknaden, eftersom 89 en storskaligetanolprodukfion ställer sig alltför dyrbar. För den händelse Prop.1987/88:85 frågan om en framtida etanolproduktion trots allt skulle bli aktuelligen om Bilaga 4.9 ett antal är förutsätter EXAB att konsekvenserna förfodermarknaden blir föremål för en fördjupad utredning och att bolaget beredstillfälle redovisa sina synpunkter. är ett utkonkurterande av ärtor och rapsmjöl en nackdelur beredskapssynpunkt. Det bör dock uppmärksammas att sä länge det rör sig ombara en fullskaleanläggning blir inverkan på den inhemska fodersektorn liten.Det är vid tre till fyra anläggningar som avgörande effekter framträder. Användning av alternativa drivmedel MAKkonstaterar att det såväl tekniskt som med hänsyn till internationellaåtaganden är möjlij.t att låginblanda etanol eller andra motoralkoholer ibensin. Enligt MAK skulle en blandning mellan etanol och metanol somlåginblandningskomponent i bensin vara mer konkurtens-kraftigt än enbartetanol. Från principiella utgångspunkter anser MAK att en ökad svensketanolproduktion för låginblandning kan ha ett värde, men en företagsekonomisktlönsam produktion kan inte förutses på flera är. De statliga åtgärder som krävsför att åstadkomma en snar storskalig introduktion av etanol somlåginblandningskomponent är enligt MAK alltför kostsamma föratt kunna motiveras. Därför avstyrker MAK ett borttagande av skatten på etanolvid låginblandning. Enligt MAK bör skatten på motoralkoholer som kanproduceras av inhemska råvaror och som kan komma att utgöra realistiskaalternativ som drivmedel uppgå till av skatten pä bensin. biträder MAK:s förslag. De investeringar som krävs för att anpassadistributionssystemet tUl låginblandad bensin kommer enligt verkets meningtill stånd när de företagsekonomiska förutsättningarna föreligger. Dettaförutsätter dock enligt verkets mening att statsmakterna för en konsekventlinje vid framtida beskattning av motoralkoholer. anser att vissa frågeställningar rörande standarden förlåginblandad bensin bör vara lösta innan beslut fattas om introduktion av ensådan ny bensinkvalitet. Det gäller bl. a, miljöproblemen vid på varandraföljande tankningar av låginblandad och icke låginblandad bensin. är det inte försvarbart att dra på samhällsekonomin sästora kostnader för nägot som inte tillför bränslet ett mervärde. Etanolen harenligt ett lägre energivärde än bensin och man kandärför inte räkna med att etanol ersätter bensin. Detta gälleri varje fall för bilar med syresensor som är pä väg att introduceras på densvenska marknaden i och med att katalysisk avgasrening införs. Eftersometanolinblandning tidigast är en fråga för 90-talet mäste kalkylerna ta hänsyntill etanolens lägre energivärde. Kemikalieinspektionenanser att det underlagsmaterial som presenterats 90 av Svensk DrivmedelsteknikAB inte tillåter nägra egentliga slutsatser om Prop. 1987/88:85läginblandningens hälso- och miljöaspekter. Det finns indikationer på att Bilaga 4.9 alkohoUillsatser minskar kväveoxidutsläppen och även påverkarkolvätesammansättningen. Betydelsen av sådana förändringar i bilavgasernassammansättning är emellertid otillräckligt utvärderad. 4.2Användning av motoralkoholer som drivmedel i ren form TillMAK.s uppgift har hört att kartlägga alternativa drivmedel som kan medverkatill att minska oljeberoendet och utsläppen från transportsektorn, MAK harhärvid dragit följande slutsatser. Alternativ som vätgasdrift och eldriftbefinner sig i snabb utveckling, men är av tekniska och ekonomiska skälalltför avlägsna för att pä kort sikt kunna minska oljeberoendet. Inte hellermotorgas, naturgas eller syntetisk bensin torde av kostnads-ellerförsörjningsskäl kunna spela någon mer betydande roll för attminska oljeberoendet, MAK konstaterar att det finns ett stort antal positivaeffekter - bl. a, energi- och miljöpolitiska - vid användning av motoralkoholersom drivmedel. För att demonstrera denna teknik föreslår MAK enförsöksverksamhet i form av flottförsök som bör byggas upp i etapper medmellanliggande utvärderingar. Flottförsöken bör i första hand inriktas påtyngre fordon och kunna omfatta olika motorkoncept. Kostnaderna för dennaverksamhet bör delas mellan staten, bilindustrin, berörda kommuner m. fl.intressenter. Enligt MAK bör utveckling av motorer och bränslen pågå parallelltmed försöksverksamheten. Vidare bör MlOO-pro-grammet slutföras och utvärderas.Viss fortsatt verksamhet rörande MlOO-programmet förutses. Bl,a, bör Sverigedeltaga i internationella samarbetsprojekt och en handlingsplan bör upprättasför hur ett beslut om introdukfion av fordonsflottor med kort varsel skallkunna omsättas i praktisk handling. Detär enligt MAK angeläget att arbetet med motoralkoholer drivs med kraft och utanstörte förseningar. Därför föreslär MAK att regeringen uppdrar åt statensenergiverk och STU att redogöra för vilka insatser som har gjorts inomramen för planen för alternativa drivmedel. Särskilt bör anges pä vilket sättmiljö- och beredskapsfrågor har beaktats i detta arbete. bör eningående utvärdering göras. anser att störte resurser än vad som föreslagits av MAK bör ägnas grundläggande motorutveckling. En utvecklad renalko- holmotor kan medföra avsevärt minskade emissioner och en höjd ener giverkningsgrad jämfört med dagens bensinmotor. Vad gäller alternativ fill dagens dieselmotor anser verket att arbetet bör fortsätta efter nuvarande utvecklingslinjer, d.v.s. tvåbränslekonceptet, tändförbättrarkonceptet och tändstiftskonceptet. Det finns enligt anledning att befara att de resurser MAK föreslär inte räcker till både motorutveckling och flottförsök varför det statliga stödet till motorutveckling bör prioriteras. Detta kan medföra att flottförsöken i den första etappen blir mindre omfat tande än vad MAK föreslagit. Verket anser vidare att såväl etanol som metanol bör komma till användning vid de föreslagna flottförsöken. Även arbetet med att utveckla en alkoholmotor som pä sikt kan ersätta dagens 91 bensinmotor bör fortsätta.Resurser härför bör ställas till svensk biUndu- Prop. 1987/88:85 strisförfogande genom anslag från STU inom ramen för energiforsknings- Bilaga4.9 programmet. STUkonstaterar i linje med att det, inom den medelsram om 80 milj,kr. som föreslås i regeringens forskningsproposition, finns små möjligheter attinrymma de ambitiösa prov som skisseras i MAK med fortsattmotorutveckling och med utrymme för annan FoU. För att kunna genomföra det avMAK skisserade programmet är tidsaspekten viktig varför ett principbeslut omett storskaleförsök kan ge ett viktigt incitament till mer omfattandemotorutveckling än vad som planeras. STU föreslär attmotorulveckling prioriteras och att ett utvecklingsprogram utformas isamarbete med svenska motortillverkare för den kommande treårsperioden.Särskilda medel bör enligt STU reserveras av regeringen för utökade prov när avregeringen uppstäUda miljökrav kan verifieras på fordonsnivä. Därvid gesmöjlighet att successivt expandera pågående försöksverksamhet parallellt medmotorutveckling och prakfisk emissionsmätning. STU anser att det är väsentligtatt de av MAK föreslagna proven genomförs i nära anslutning till FoU som STUbedriver på området. Aktörer som industri och fordonsanvändare mäste få sädanabesked att man finner tekniken värd att beakta även bortom en omfattandeprovperiod om av regeringen uppställda mål uppnås. Om miljömålen uppnäs vidalkoholdrift kan regeringen överväga subvenfion av alkohol eller en miljöskattpå dieselolja. STU föreslår fortsatt samarbete internationellt på detta område.Detta sker bl. a. genom deltagande i lEA-samarbetet"Alcohols and alcohol blends as motor fuels". är det omöjligt att i tänka sig en ensidigövergäng till en helt ny motortyp annat än i mycket begränsade flottor och dåtill icke-kommersiella priser. När det gäller de flottförsök som MAK föreslårär bilindustrin självfallet beredd att ställa upp med sitt kunnande. Ensvårighet är dock att avdela resurser i form av mantimmar och laboratorietid utöverföretagens ordinarie FoU-verksamhet. Eftersom det kommersiella intresset ärlitet måste det närmare övervägas hur försöken skall finansieras. SSEUansluter sig till betänkandets förslag om genomförandet av flott försök i successivt ökande omfattning med tyngdpunkten förlagd på bussar i tätortstrafik för att redan i försöksverksamheten få en miljöförbättrande effekt. Flottförsök av nämnvärd omfattning torde av praktiska skäl dock knappast kunna komma till stånd förtån . Som en del av SSEU:s verksamhet pågår E95-drift av två bussar utrustade med Scania- motorer. Bussarna körs i kontinueriig, kommersiell trafik och med goda resultat såväl miljömässigt som driftmässigt. Enligt planen skall bussarna återställas till konventionell drift . I och med att störte flottförsök föreslås i MAK:s betänkande är det angeläget att de båda Öviksbussama får fortsätta med E95-drift och ut nyttjas för förberedande specialförsök, t. ex. med alternativa tändförbätt- rare, Samma resonemang kan föras beträffande två last bilar vid fabriker. Lastbilarna är utrustade med Volvomotorer med dubbelt insprutningssystem, där det med hänsyn fill miljöeffekten 92 voreönskvärt att ersätta tändbränslet dieselolja med t,ex, etanol med Prop.1987/88:85 kraftfull tändförstärkare. Sädana försök kan genomföras underövergängs- Bilaga 4.9 tiden till flottförsöken påbörjas. Extrakostnaderna förbränslet är en tung post i de föreslagna flottförsöken varför flottförsöken börgenomföras med ett blandbränsle etanol/metanol (s, k, ETME-bränsle). Därigenomminskas bränslekostnaden radikalt som alla tekniska frågor kanbesvaras lika bra som med ett rent etanolbränsle. Det är dock nödvändigt attetanol ingår i bränslet för att därmed skapa en successivt ökande avsättningför nuvarande och tillkommande produktionskapacitet. Med ETME-bränsletbortfaller för övrigt hela denatureringsproblematiken. SSEU vill särskiltunderstryka vikten av att flottförsöken utsträcks till att omfatta även truckarför inomhusdrift i t,ex, magasin eller i gruvor eftersom miljöförbättringenhärvid fär en omedelbar effekt. I betänkandet påpekas i flera sammanhangbehovet av fortsatt tekniskt utvecklingsarbete. SSEU vill peka pä några särskiltangelägna sädana frågor. Alternativ till nuvarande tändförbättrare bör provas ipraktisk drift.