prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — om reformering av den allmänna försäkringensefterlevandeförmåner m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag till reformering av familjepensioneringen inomden allmänna försäkringen. Huvudsyftet med reformen är att stödet från folk-och tilläggspensioneringen till efterlevande barn och vuxna skall anpassas tillde förändringar som har inträffat i fråga omkvinnors förvärvsarbete samt beträffande familjemönster ochsamhällsförhållanden i övrigt. En grundläggande utgångspunkt för förslaget äratt nuvarande skillnad mellan män och kvinnor när det gäller rätten fillefterlevandeförmåner skall undanröjas. Nuvarandeänkepensionering föreslås avvecklad . Tyngdpunkten i det föreslagna nyasystemet för efterlevandepensionering läggs på barnpensionerna. Stödet fillvuxna efterlevande ges på lika villkor till män och kvinnor. Det skall utgå iform av dels en omställningspension efter dödsfallet, dels ensärskild efterlevandepension till den som inte kan försörja sig genomförvärvsarbete. Dessa förmåner utgår endast till efterlevande som inte harfyllt . Detnya systemet föreslås genomfört fr.o.m. och skall i principomfatta situationer där dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. Kvinnor somvid ikraftträdandet har rätt till änkepension enligt nuvarande regler behållerdenna rätt. Även andra gifta kvinnor, som vid ikraftträdandet är elleräldre, omfattas av den hittillsvarande änkepensioneringen om de blir änkor efterden nya lagstiftningens ikraftträdande. Motsvarandelagändringar föreslås för arbetsskadeförsäkringens efterle-vandeskydd. Vidareläggs i propositionen fram förslag om avveckling efter en viss övergångstid avde särskilda folkpensionsförmånerna hustrutillägg och barntillägg. 1 1987/88.1 saml. Enligt de nu gällande reglerna utgår barnpension inomfolkpensioneringen til! dess barnet fyller och inomtilläggspensioneringen till . Dessa skilda åldersgränser föreslåsbli enhetliga så att inom både folk- och tilläggspensioneringen skall gälla somhuvudregel att pensionen utges fram till dess barnet fyller . Om barnetdärefter bedriver gymnasiestudier eller annan grundutbildning skallbarnpensionen fortsätta att utgå så länge studierna pågår, dock längst t.o.m.första halvåret det år då barnet fyller . Inom folkpensioneringen behålls nuvarande ordning med engrund- och en garantinivå för barnpensionens storlek. Grundnivån föreslåsutgöra 25 och garantinivån av basbeloppet för år räknat. Till skillnadfrån vad som gäller skall pension på denna garantinivå inte minskas i defall då pension utgår även till en vuxen efterlevande till den avlidneföräldern. För barn vars båda föräldrar har avlidit höjs dengaranterade barnpensionsnivån från nuvarande av basbeloppet.Vidare föreslås att barnpension på garantinivån inte som skall minskas förbarn som är berättigade till bidragsförskott. I detta fall höjs ocksåbidragsförskottet från av basbeloppet. Dettabetyder att också dessa barn alltid garanteras stöd på en nivå av sammanlagtlägst av basbeloppet. Inom tilläggspensioneringen (ATP) föreslås barnpensionenmotsvara av den avlidne förälderns egenpension om det finns ettefterlevande barn. Till skillnad från nu skall pensionen utgå på oförändradnivå även i fall då pension utges också till vuxen efterlevande. (Förnärvarande motsvarar barnpensionen av den avlidnes egenpension om ocksåänkepension utbetalas och därav i andra fall.) Om den avlidne efterlämnarfler än ett barn .skall tillägget för vart och ett av det andra och de följandebarnen höjas från nuvarande av egenpensionen. Det sammanlagdabarnpensionsbeloppet fördelas lika mellan, barnen. Härigenom förstärks stödetför efterlevande barn i flerbarnsfamiljer. Efter en avliden skall dock intekunna utges efterlevandepension med högre sammanlagt belopp än vad sommotsvarar den avlidnes egen pension. Barn som förlorat båda sina föräldrar skall enligtförslaget kunna få barnpension från ATP efter bägge föräldrarna, något som inteär möjligt enligt nuvarande regler. Den barnpensionsberättigade personkretsen föreslåsutvidgad så att ett utländskt barn, som tagits emot här i landet iadoptionssyfte, kan få barnpension om någon av de tilltänkta adoptivföräldrarnaskulle avlida innan adopfionen rättsligt genomförts. Kvalifikationstiden för utländska barns rätt tillfolkpension i form av barnpension vid bosättning i föreslås sänkt frännuvarande . Efterlevandepension till vuxna Prop. Till vuxna efterlevande föreslås kunna utgåomställningspension och särskild efterlevandepension från både folk- och tilläggspensioneringenenligt i princip helt överensstämmande regler. Rätt till pension föreslåstillkomma efterlevande make eller maka till den avlidne. Med makar jämställsinom båda pensionssystemen man och kvinna som vid dödsfallet stadigvarandesammanbodde med varandra om de tidigare varit gifta med varandra eller hareller har haft eller väntade gemensamt barn. En efterlevande man eller kvinna som inte har fyllt 65 årföreslås få rätt till omställningspension efter dödsfallet.För att pensionen skall kunna utgå krävs att parterna sammanbodde stadigvarandevid tidpunkten för dödsfallet och att de dessutom hade bott tillsammansoavbrutet av fram till dödsfallet eller viddödsfallet hade vård om barn som var . Omställningspensionen föreslås utgå av ett årefter dödsfallet till alla som uppfyller de nämnda villkoren. Om denefterlevande efter ettårsperiodens utgång har vårdnaden om och sammanbor medbarn som inte har fyllt , skall omställningspensionen kunna utges underlängre tid, nämligen fram till dess det yngsta barnet har uppnått tolv årsålder. Inom folkpensioneringen föreslås omställningspensionenutgå på samma nivå som nuvarande änkepension och ålderspension, dvs. med ettårsbelopp motsvarande av basbeloppet. I förekommande fall kan pensionenkompletteras med pensionstillskott om maximalt av basbeloppet och medkornmunalt bostadstillägg till folkpension. Pensionen utgör skattepliktiginkomst för den efterlevande men berättigar till extra avdrag vid beskattningenenligt samma regler som för annan folkpension. Inom ATP skall pensionen utgöra20 % av den avlidnes egenpension i de fall då även barnpensionsberättigat barnfinns och i andra fall av egenpensionen. En utgångspunkt för familjepensionsreformen är att denefterlevande efter omställningsperiodens utgång i regel har möjlighet till entryggad ekonomisk ställning genom eget förvärvsarbete. Det förutsätts attinsatser görs på bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadsområdena för attundanröja förvärvshindren. Om hälsoskäl lägger hinder i vägen kanförtidspension utgå för att trygga försörjningen. Om en efterlevande inte kan försörja sig genom eget arbeteoch inte heller har rätt till förtidspension, ålderspension eller samhällsstödi annan form, skall denne enligt förslaget kunna få fortsattefterlevandepension i form av s.k. särskild efterlevandepension. Somgrundläggande villkor härför föreslås att den efterlevandes möjligheter attbereda sig inkomst av arbete är nedsatta med minst hälften avarbetsmarknadsmässiga skäl, försämrat hälsotillstånd eller annan sådan orsak.Den särskilda efterlevandepensionen utges så länge försörjningssvårigheternabestår och utbetalas från såväl folk- som tillägg- Prop. 1987/88:171spensioneringen. Enligtförslaget skall den särskilda efterlevandepensionen kunna utgå som hel, tvåtredjedels eller halv pension. Hel pension utges på samma nivåer somomställningspensionen. Denya reglerna för efterievandepension skall enligt förslaget tillämpas dådödsfallet inträffar eller . Har dödsfallet skettdessförinnan skall hittillsvarande regler om änke- och barnpension gälla ävenfortsättningsvis. I fråga om barnpension föreslås dock att de nya åldersgränsernaskall gälla även för i huvudsak alla barn som beviljats barnpension föreikraftträdandet. Också den sänkta kvalifikationstiden för utländska barns rätttill barnpension vid bosättning i föreslås bli tillämpad även isituationer då dödsfallet inträffat före ikraftträdandet. Likaså föreslås attde nya nivåerna för barnpension inom folkpensioneringen skall gälla även förbarn som beviljats sådan pension . Vidareföreslås att nuvarande regler om änkepension skall gälla i fortsättningen ävenför gifta kvinnor som är eller äldre vid ikraftträdandet, dvs. födda år1944 eller tidigare. Om en sådan kvinna blir änka efter ikraftträdandet, skallhennes rätt till efterlevandepension alltså prövas enligt hittillsvarandebestämmelser. Enligtförslaget skall kvinnor som vid ikraftträdandet är eller äldre, dvs.födda eller fidigare, få rätten till änkepension helt prövad enligthittillsvarande bestämmelser. För efterlevande kvinnor som är i åldern 45 59år vid ikraftträdandet, dvs. födda åren 19301944, utges folk- ochtilläggspension i form av änkepension enligt nuvarande bestämmelser fram tilldess kvinnan fyller . Därefter görs inom ATP en samordning mellanänkepensionen och kvinnans egen ålderspension. Kvinnor i denna kategori fårdock en garanti för att erhålla av makarnas sammanlagdaegenpensioner från ATP. Övrigakvinnor, vars make avlider efter ikraftträdandet, omfattas av det nya regelsystemetoch kan alltså erhålla omställningspension och särskild efterlevandepension. Omkvinnan är född eller senare, kan hon dessutom beviljas änkepensionfrån folk- och tilläggspensioneringen som står i relafion till denålderspension som mannen intjänat inom ATP fram till tidpunkten förikraftträdandet, under förutsättning att kvinnan då uppfyllde villkoren förrätt till änkepension enligt nu gällande regler. Denna änkepension samordnasmed förmåner enligt det nya systemet och fr.o.m. med egenpensionfrån ATP. Deangivna övergångsreglerna innebär att änkepension enligt nuvarande reglerkommer att fortsätta att utges under en mycket efter det nya systemetsikraftträdande. Först kommer de nuvarande reglerna föränkepension att sakna betydelse. Arbetsskadeförsäkringens efterlevandeförmåner Prop. Efterlevandeskyddetinom arbetsskadeförsäkringen föreslås reformerat efter samma rikfiinjer somden allmänna pensioneringen. Detta innebär bl.a. att änkelivräntorna inomarbetsskadeförsäkringen successivt - med motsvarande övergångsregler som förfamiljepensionsreformen - avvecklas och ersätts med omställningslivräntor ochsärskilda efterlevandelivräntor till efterievande män och kvinnor. Reglerna förrätten till barnlivränta justeras så att de bättre överensstämmer medbarnpensioneringens regelsystem. Ävenvissa andra förändringar föreslås i syfte att göra reglerna förarbetsskadeförsäkringens efterlevandeskydd och den allmänna försäkringensefterlevandepensionering enhetliga. Bl.a. avskaffas rätten för en frånskildkvinna och för föräldrar till den avlidne att erhålla efterlevandelivränta. Densärskilda folkpensionsförmånen hustrutillägg, som kan utgå till hustrun till enålders- eller förtidspensionär, föreslås avvecklad. Dekvinnor som vid ikraftträdandet av den nya lagstiftningen den 1 januari 1990uppbär hustrutillägg skall dock kunna erhålla detta också fortsättningsvis.Även andra kvinnor som är eller äldre, dvs. födda år1934 eller fidigare, skall enligt förslaget kunna beviljas hustrutillägg efterikraftträdandet av de nya reglerna. Dettabetyder att hustrufillägget kommer att vara i huvudsak avvecklat fio år efterikraftträdandet av de nya reglerna. Densärskilda folkpensionsförmånen barntillägg, som kan utges fill pensions-tagaremed barn , föreslås avvecklad fr.o.m. . De som dåredan har rätt till förmånen skall dock få bibehålla denna också för tidendärefter enligt hitfillsvarande regler. Deföreslagna övergångsreglerna medför att två olika system förefterievan-depensionering kommer att få fillämpas parallellt under lång tidefter reformens genomförande. Till följd av denna överiappning på förmånssidankommer att uppstå en motsvarande överlappning i kostnadshänseende. Underde första åren efter ikraftträdandet uppkommer kostnadsökningar i jämförelsemed om de nuvarande reglerna för efterlevandepensionering m.m. skulle kvarståoförändrade. Dessa ökade kostnader uppgår fill ca 100 milj. kr. Därefter inträder successivt minskade utgifter. Minskningenkan för uppskattas till 250 milj. kr., för till 4 500 milj. kr.och för till 9 400 milj. kr. I fullfunk-fionsstadiet oclidärefter kan utgiftsminskningen i fast penningvärde beräknas till ca 12 500milj. Propositionen innehåller också ett förslag till ändring iföräldraledighetslagen föratt göra det möjligt för förälder till ett barn somär under att vara ledig för att vårda barnet när denhemmavarande föräldern blivit sjuk. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' dels att 9 kap. 1 § och 10 kap. 5 § skäll upphöra attgälla, dels att i 16 kap. 10 § ordet "familjepension"skall bytas ut mot "efterlevandepension", dels an 3 kap. 3, 5 och 8.§§, 5 kap. 2, 4 och 5 §§, 8 kap.1-6 §§, 10 kap. 2-4 §§, 14 kap. 1-5 och 7 §§, 16 kap. 1, 2, 5, 6, 8, 9 och 11§§, 17 kap. 1-3 §§, 18 kap. 21 §, 20 kap. 2 och 3 §§ samt rubrikerna till 8 och14 kap. skalt ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tio nya paragrafer, 8kap. 7-12 §§, 14 kap. 6 och 8 §§ samt 16 kap. 3 och 7 a §§, av följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §2 Försäkrad, som åtnjuter hel för- &iförsäkrad, som Mpp/)är hel för tidspension enligt denna lag eller fidspensioneller hel särskild efterle- åtnjutit sådan pension under måna- vandepensionenligt denna lag eller den närmast före den, var««rfer han wppöur/rsådan pension under måna- börjat åtnjuta hel ålderspension, har dennärmast före den då han börjat ej rätt fill sjukpenning. För tid efter uppbärahel ålderspension, har inte ingången av den månad, varunder rätt fillsjukpenning. För fid efter försäkrad fyllt eller dessfö- ingångenav den månad då den för- rinnan börjat åfnyuto hel ålderspen- 5äÄ:rarfefyllt eller ~ , sion enligt denna lag, må sjukpen- börjatM/7pi)ärö hel ålderspension en- ning utgå för högst etthundraåttio ligtdenna lag får sjukpenning utgå dagar. Den allmänna skall i samband medinskrivning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i 1 § förstastycket skall kassan fastställa den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomst och, om inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning,dennes årsarbetstid. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad somavses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjortshos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundandeinkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete.Sjukpenningförsäkringen skall omprövas a) när kassan fått kännedom om att den försäkradesinkomstförhållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått ändringav betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. ' Lagen ointryckt 1982:120. ' Mednuvarande lydelse avses den i prop. 1987/88:113 föreslagna lydelsen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. b) när förtidspension enligt denna b) när förtidspension eller särskild lag beviljas den försäkrade eller re- efterlevandepensionenligt denna lag dan utgående sådan pension ändras beviljasden försäkrade eller redan med hänsyn till ändring i den försäk- utgåendesådan pension ändras med rades förmåga eller möjlighet att hänsyntill ändring i den försäkrades bereda sig inkomst genom arbete, förmågaeller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enligt särskild lag beviljas denförsäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt . d) när tjänstepension beviljas den försäkrade. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) inteske förrän efter det fått kännedom om de ändradeomständigheterna. Ändring skall i annat fall ske så snart anledning tilländringen uppkommit. Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej iannat fall än som avses i första stycket b), c) eller d) sänkas under tid dåden försäkrade 1. bedriverstudier, för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskiltvuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller bidrag enligtförordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorander, 2. genomgårgrundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) eller grundläggande svenskundervisning förinvandrare och uppbär timersättning för studierna, 3. är inskrivenvid eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning, 4. är gravid ochavbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnetsfödelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5. är helt ellerdelvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade ärförälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § lagen (1978:410)om rätt till ledighet för vård av barn, m. m. och barnet inte har fyllt ett år.Motsvarande gäller vid adopfion av barn som ej fyllt eller vidmottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än harförflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 skallförsäkringskassan, vid sjukdom , beräkna sjukpenningen påen sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart deninkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna fid. Om därvidden sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra tillanställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antalarbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbeteunder utbildningstiden. Under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då denförsäkrade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, skalldock sjukpenningen för tid efter utgången av en sådan period somanges i 10 § beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer avförsta-tredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad påden sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Vidbedömande huruvida fullständig nedsättning av arbetsförmågan föreligger skall,om sjukdomen kan antas vara kortvarig, särskilt beaktas huruvida den försäkradepå grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller därmedjämförligt arbete. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå frånförvärvsarbete under minst hälften av sin normala arbetstid en viss dag, skallhåns arbetsförmåga anses nedsatt i minst motsvarande mån . Är denförsäkrade föremål för åtgärd av beskaffenhet, som angives i 2 kap. 11 §, skallarbetsförmågan anses nedsatt i den mån den försäkrade på grund av åtgärden ärhindrad att utföra förvärvsarbete. Åtnjuter den försäkrade förtids- Om den försäkrade uppbär för- pensionenligt denna lag, skall vid tidspension eller särskild efterlevan- prövning av den försäkrades rätt fill sjukpenning bedömningen av hans arbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av arbetsförmågan, som ligger till grund för utgående pension. depension enligt denna lag, skall vid prövning av den försäkradesrätt fill sjukpenning bedömningen av hans arbetsförmåga ske med bortseende frånden nedsättning av förmågan eller möjligheten all bereda sig inkomst genomarbete som ligger till grund för utgående pension. Som sjukperiod anses fid,under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 §. Har pensionspoäng fillgodoräknats , utgår folkpensionsförmånen med oavkortat belopp. I annat fall utgår förmånen med så stor andel därav som svarar mot förhållandet mellan det antal år, för vilka pensionspoäng tillgodoräknats, och talet trettio. TiU den som har räU till tilläggs pension i form av änkepension skall \ folkpension enligt denna paragraf i i form av ålderspension alltid utgå be- Vidbosättning utom riket är svensk medborgare, som har rätt fill tilläggspensionenligt denna lag, berättigad fill folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller familjepension ävensom tillägg till pension i form av barntilläggeller handikappersättning. I fall som sagts utgår folkpensionsförmånen iförhållande till det antal år, för vilka den pensionsberättigade eller, närfråga är om familjepension, den avlidne vid tilläggspensionens beräkningfillgodoräknats pensionspoäng. Vidbosättning utom riket är svensk medborgare, som har rätt fill filläggspensionenligt denna lag, berättigad till folkpension i form av ålderspension,förfidspension eller efterlevandepension ävensom tillägg till pension i form avhandikappersättning. I fall som sagts utgår folkpensionsförmånen iförhållande till det antal år, för vilka den pensionsberättigade eller, närfråga är om efterlevandepension, den avlidne vid tilläggspensionens beräkningtillgodoräknats pensionspoäng. " Senaste lydelse 1987:223. räknad på grundval av minst det antal år, för vilka denavlidne tillgodoräknats pensionspoäng. Åro makarbåda berättigade till folkpension enligt denna paragraf och skulle pensionenför en av makarna, om endast denne varit berättigad fill pension, ha utgåttmed högre belopp än det sammanlagda beloppet av makarnas enligt andra stycketberäknade pensioner, skall ett tillägg motsvarande skillnaden utgå tillpensionerna med fördelning efter förhållandet mellan dessa. År makar båda berättigade fill folkpension enligt dennaparagraf och skulle pensionen för en av makarna, om endast denne varit berätfigadtill pension, ha utgått med högre belopp än det sammanlagda beloppet avmakarnas enligt andra stycket beräknade pensioner, skall ett tilläggmotsvarande skillnaden utgå till pensionerna med fördelning efter förhållandetmellan dessa. 4§ Den som ej är svensk medborgare, men är bosatt i , är på samma villkor och med samma tilläggsförmåner som svensk medborgare berättigad till folkpension i form av a) ålderspension, om han är bosatt i och efter fyllda har varit bosatt i under sammanlagt , b) förtidspension eller handikappersättning, om han antingen är bosatt i eller, om han är bosatt i än , har varit normalt arbetsför oavbrutet , Med bosättningstid likställes, såvitt gäller , tid för vilken sjömansskatt erlagts. c)familjepension, antingen om den avlidne före sin död hade varitbosatt i minst/em år och den efterlevande vid dödsfallet var bosatt iSverige eller om den efterlevande är bosatt i ochden efterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i , d) vårdbidrag för barn, om föräldern är bosatt i minst ett år. c) barnpension,antingen om den avlidne föräldern före sin död hade varit bosatt i och barnet vid dödsfallet var bosatt i eller bosatt i och barnet eller den avlidne föräldern vid dödsfallet var bosatt i , d) omställningspensioneller sär skild efterlevandepension, antingen om den avlidne före sin död hade varit bosaU i minsl och den efterlevande vid döds fallet var bosatt i eller om den efterlevande är bosalt i sedan minst fem är och den efterlevande eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i , e) vårdbidragför barn, om föräl dern är bosatt i . Förtidspension eller änkepension, vartill rätt föreliggerenligt 4 §, ersattes utan hinder av 4 § första stycket Förtidspension eller särskild efterlevandepension, tidvilken rätt föreligger enligt 4 §, ersätts utan hinder a) medålderspension frän och med den månad, varunder den pensionsberättigade . Barn, förvilket förälder åtnjutit vårdbidrag enligt 4 § första stycket d), år berättigatfill förtidspension eller handikappersättning utan hinder av 4 § förstastycket b). av 4 §första stycket a) med ålderspension från och med den månad då denpensionsberättigade fyller . Barn, för vilket förälder har uppburitvårdbidrag enligt 4 § första stycket e), år berättigat till förtidspensioneller handikappersättning utan hinder av 4 § första stycket b). 8 kap. Om familjepension Rätl folkpension i form av änkepension tillkommeränka, som ej åtnjuter folkpension i form av ålderspension, för tid före denmånad då hon fyller , därest hon