prop · GB0374 · 1987-12-31 00:00:00 — 1. lagom beslutanderätt för Sfiftelsen Lantbrukarnas skördeska deskydd, 2. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), dels att 3. godkänna vad jag har förordatom det framlida skördeskadeskyddet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 13n 1987/88. Bilaga Prop.1987/88:74 Arbetsgruppenför utformning av'cjet nya skördeskadeskyddet ÖverFöring av skördeskadeskyddettill LRf Företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation träffade principöverenskommelse ora att () skall överta huvudmannaskapet förett nytt skördeskadeskydd. En för staten och LRF gemensamarbetsgrupp har haft uppdraget att närma.reutreda och lägga förslag om utformningen av det nya skördeskadeskyddet.I arbetet har deltagit F generaldirektörIngvar , ordförande Lantbruksdirektbr , lantbruksnämnden i Som sekreterare har fungerat ochBengt-Erik . LRF har utarbetat en beskrivning av hur skördeskadeskyddet efter LRF:s övertagande skall se ut. Arbetsgruppen har tagit delav beskrivningen och funnit principerna fördet föreslagna skyddet vara i överensstämmelsemed överenskommelsen den 10 november1986. Gruppen har inte tagit ställning till förslaget om skörderegleringskonto.Gruppen har utrett frågor av betydelse för omläggningen ochgenomförandet av det nya skördeskadeskyddet. Inom ramen för gruppens arbete har en överenskommelse träffatsmellan staten och LRF om de villkor påvilka överförandet av huvudmannaskapet skall ske. Arbetsgruppen fårhärmed överiämna sin rapport av skördeskadeskyddet till LRF. Därmed har arbetsgruppens uppdrag slutförts. Arbetsgruppen för Prop. utformning av \i2t 1987-QA-21 ÖVERFÖRING AV SKÖRDESKADESKYDDET TILL LRF 1 ARBETSGRUPPENS UPPDRAG OCH TIDIGARE UTREDNINGS ARBETE 1.4 Överläggningar och överenskommelse mellan staten och LRF 2 UTFORMNING AV SYSTEM FÖR DET FRAMTIDA SKÖRDE SKADESKYDDET 2.2 Ersättningar vid totalskador 3 ANLITANDE AV STATLIGA ORGANS TJÄNSTER 4.2 Överenskommelse m m 5 EFFEKTER PA DEN STATLIGA FÖRVALTNINGEN 5.1 Omläggning avden objektiva skördeuppskattningen 5.2 Avveckling av nuvarande administration för skördeskadeskyddet 1 ARBETSGRUPPENS UPPDRAG OCH TIDIGARE UTREDNINGS- Prop.1987/88:74 Skyddet består huvudsakligenav utbetalning av kontant ersättning somberäknas utifrån den enskilda gårdensgrödfördelning och en för vart och ett av 420 skördeområdenobjektivt bestämd skörd. Skördeskadeskyddet är avsett att vara ett katastrofskydd varför självriskensatts förhållandevis hög. En närmare beskrivning av nuvarande skördeskadeskydd finns i Skördeskadeskyddet, principer och metoder, promemoriafrån SCB 1983:1. Den till SCB knutna expertgruppen, skördestatistiska nämnden,och dess kansli har kontinuerligt verkat föratt förbättra skördeskadeskyddets effektivitet. Denstörsta samlade genomgången gjordes och resulteradei rapporten skördeskadeskydd (SCB 1975). Denna översyn ledde till förslag om att göra skördeskadeskyddet mer individuellt. Någonsamlad, genomgripande förändring av skyddssystemet gjordes inte som resultat av skördestatistiska nämndensöversyn. Vissa delar av förslagen har likvälefter hand genomförts. Bland dem kan nämnas individuellt beaktande av utvintringsskador, avtotalskadad eller obärgad skörd samt skördeskadorpå sockerbetor. Utredningsarbete medsikte på ett bättre skyddssystem har fortsatt inom SCB och nyaregler har successivt införts. Regeringen tillsatte 1976 en parlamentarisk utredning för att se överhur jordbrukarnas trygghetsproblem skulle lösasvid intäktsbortfall till följd av störreskördeskador. I direktiven angavs somutgångspunkt för utredningsarbetet att de enskilda jordbruksföretagarna alltjämtskulle kunna ha tillgång till ett skäligt ekonomiskt skydd mot förluster till följdav större skördeskador. Olika skyddssystem skulle förutsättningslöst prövas.Utredningen borde finna former för skyddetsom var enkla och billiga att administrera och borde vidare eftersträva att jordbruket självt skulle administrera skyddet. Utredningen 1979 sitt betänkandeNytt skördeskadeskydd, SOU 1979:53. Häri presenterade utredningen två huvudalternativ, dels nuvarande områdesskydd med individuella kompletteringar, dels ettkombinerat låne-och bidragssystem. Man antydde även en övergångsform mellan nuvarande skydd och ett låne- och bidragssystem. Oavsett skyddssystem föreslogs staten alltjämt vara huvudman för skördeskadeskyddet. Betänkandet remissbehandlades, men harinte föranlett något beslut frånstatsmakternas sida. 1.3 Skördeskadeförsäkring Prop. Ar 1983 tillkallade chefen för en sakkunnig att göra viss ytterligare utredning om skördeskadeskyddets framtida utformning.Utredningsmannen redovisade resultatet av sitt arbete i promemorian Skördeskadeförsäkring, DsJo 1983:8. I promemorian redovisades ett par olika former avindividuell försäkring dels en med delvis lånefinansieradsjälvrisk, dels en med erfarenhetsbaseradindividuell tilläggspremie (expe-rience rating-system).Huvudmannaskapet föreslogs överfört på försäkringsbolag. De löpandekostnaderna för skyddet skulle enligt utredaren övertas av jordbruket. Promemorian remissbehandlades, men har ej föranlett beslut av statsmakterna. 1.4 Överläggningar och överenskommelsemellan staten och LRF Fortsättningen av arbetet med en reformering av skördeskade skyddet har skett i form av överlägg ningar vid skilda tillfällen mellan representanter förstaten och LRF. En principöverenskommelseom det framtida skördeskadeskyddet nåddes vid överläggningarmellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation. Denna skulle gälla under förutsättning av vederbörligabeslut av regeringen och . Ett nytt skördeskadeskyddinförs om möjligt års skörd. LRF åtar sig huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskyddenligt följande principer. Skördeskadefonden överförs i sinhelhet till den nye huvudmannen efter 1987 årsskörd. Om skördeskadorna detta år överstiger vad som är normalt skall staten och näringen dela på överskjutandebelopp. Näringens framtida avsättningar och kostnader för skyddet fårtas ut på marknaden. Fondmedlen får i fortsättningenplaceras fritt. Lantbruket ges frihet att utforma ett lämpligt skördeskadeskydd.Detta skall vara tillgängligt för alla lantbrukare. Skyddet skall vara utformat så att det tillförsäkrar jordbrukaren ett skäligt ekonomiskt skydd mot förluster till följdav större skördeskada. Skyddet skall i princip omfatta alla jordbruksgrödor. Staten kvarstårmed ett övergripande ansvar för skördeskadorsom har karaktären av naturkatastrof. överenskommelsen innebar också att en gemensam arbetsgrupp Prop. 1987/88:74 skullefå i uppdrag att närmare utreda och lägga fram förslag om utformningen av det nya skördeskadeskyddet. 2 UTFORMNING AV SYSTEM FÖR DET FRAMTIDA SKÖRDESKADE- Prop. Den nyssnämnda överenskommelsen innebär att jordbruksnäringen själv tar överhuvudmannaskapet för skördeskadeskyddet. Näringenskall vidare själv utifrån vissa utgångspunktersvara för utformning av skördeskadeskyddet, dess finansiering och administration.Denna reform ligger i linje med vad dåvarandejordbruksministern uttalade i direktiven år1976 till utredningen om skördeskadeskydd. LRF har därför - mot bakgrund av den träffade överenskommelsen- utformat ett nytt skördeskadeskydd. Vid val av skyddssystemhar LRF byggt på erfarenheterna av hittillsvarande skördeskadeskydd samt det omfattande utredningsmaterialsom presenterats . LRF harbl a gjort följande principiella överväganden. Ett tillfredsställandeskydd mot förluster till följd av störreskördeskada är en viktig frågaför jordbrukarna. är det svårtatt utforma ett ur alla synpunkter välfungerande skydd. Önskemålet om ett skyddssystem därersättningen står a överensstämmelse med skadan skall vägas mot möjligheternaatt till en rimlig kostnad göra en riktigskadebestämning. Effektiviteten i det nuvarande områdesskyddet har förbättrats genom enindividuell behandling av vissa skadetyper. En förutsättning för att det nuvarande systemet skall behällas är emellertidatt skyddet tillförs medel av storleksordningen . Motbakgrund av detta och med hänsyn tillden kritik som riktats mot nuvarande skyddssystem har LRF studerat alternativalösningar. Ett alternativ till nuvarande skördeskadeskydd ären individuell skördeskadeförsäkring. En sådan försäkring ärtekniskt genomförbar men är förknippad medstora kostnader. En individuell skördeskadeförsäkring bedöms utifrånamerikanska erfarenheter få mycket begränsad anslutning. LRF har ocksåstuderat alternativet skörderegleringskonto och menar attett sådant konto förbättrar möjligheterna att inom ett företag mötapåfrestningarna vid skördeskador. Olika lånesystem föratt hjälps: lantbrukare att överbrygga Prop. 1987/88:74 skördeskador har studerats vid tidigare utredningar.LRF anser att värdet av ett lånesystem begränsasav att många lantbrukare har enhög skuldsättning. LRF finner det mest näraliggandealternativet till nuvarande skördeskadeskyddvara ett skydd som begränsas till totalskador. Därmed erhållesmed relativt små administrationskostnader ett ersättningssystem närtotalskador på jordbruksgrödor inträffar.Jordbrukarna blir vid partiella skador hänvisadetill att möta eventuella likviditetsproblem genomresultatutjämningsåtgärder och/ellergenom tillfälliga lån. LRF anser det därför angeläget att jordbrukarna ges möjlighet att göraavsättningar till individuella skörderegleringskonton. Det system förskördeskadeskydd som LRF avser att införa omfattar totalskadade arealer av grödor som ingåri jordbruks-prisregleringen. Alla jordbruksföretagmed mer än 5,0 ha åker har möjlighetatt få ersättning vid totalskador av viss storlek. Skyddsformen beskrivs ibilaga. I det följande återges huvuddragen. Avsikten är att somskadeområden avgränsa de geografiska områden därtotalskador har större omfattning. Endast inom dessaskadeområden skall ersättning kunna utgå.Jordbrukare får inom sådana områdenanmäla arealer där skörden intekan bärgas eller skadorna på skörden i fält är sådana att skördenmåste kasseras. Skyddet gäller inte partiella skador och normalt inte heller utvintringsskadoroch osådda arealer. Anmälnings- och kontrollförfarandet organiseras på liknande sätt som f n sker vid individuell anmälan av skördeskador. Beräkningen av skördeskadeersättningensker individuellt för varje företag. Vid beräkningav skördeskadan utgår man fråntotalskadad areal och normskördevärdet i områdetför den aktuella grödan. Skördeutfalletav andra grödor som odlas på företagetbeaktas inte. Ersättningen beräknas som skördeskadanpå totalskadad areal minskad med ensjälvrisk beräknad pågärdens totala normskördevärde. Vissminimistorlek på utbetald ersättning kan komma att bestämmas. Frågan om självriskens nivåhar övervägts. Det har inte varit möjligtatt göra statistiska beräkningar av frekvensen av totalskador eller av derasstorlek vid enskilda företag. Det går därmed inteheller att utifrån viss självrisk beräknagenomsnittlig medelsätgång eller vice versa. Vid det nya skyddets införande avser man tillämpa en självrisk av ,. Självrisken kanbehöva vara olika stor i olika områden beroende påhur stor sannolikheten för totalskador är. Även individuellavariationer kan ifrägakomma. Inventeringen av totalskadade arealer bör avslutas i sånära samband med skörden som möjligt.Utbetalningarna av ersätt- ningar bör normaltske under det aktuella skördeåret. 1987/88:74 brukare som inte är nöjd med ersättningsbeslut avses fä möjlighet att få beslutet omprövatav särskild nämnd hos den nye huvudmannen. Medelsbehovet i det framtida skördeskadeskyddet ärberoende av omfattningen av de skadetyper som ingår i skyddet samt valet av självrisknivå. LRF avser att i stort sett behålla den ambitionsnivå sora gäller för de tillfälligaåtgärderna i nuvarande skydd. Den del av ersättningarna som föjjt av dessa åtgärder harvarit i genomsnitt . Om utvintring m m, som inte avses beaktasi det framtida skyddet, frånräknas har de årliga utbetalningarna varit knappt30 milj kr. Överslagsmässigt bedömsadministrationskostnaderna bli ca . Det beräknadeskadeutfallet och därmed också ersättningarnakommer att variera betydligt mellan olika är.Det är därför angeläget att skördeskadefondenär tillräckligt stor föratt klara stora variationer i ersättningarmellan olika är. har en väsentligavtrappning av fonden skett. Efter utbetalningarna årsskörd uppgår skördeskadefondentill ca . Det är angeläget att en uppbyggnad av fonden sker så att denna kommer att uppgåtill storleksordningen i dagens penningvärde. För skördeskadeskyddets finansiering övertarden nye huvudmannen skördeskadefonden skörd. Hurdetta i detalj skall gå till behandlar arbetsgruppen iavsnitt 4.2. Till fonden bör efter övertagandet tills vidare år]igen förasett belopp av . Detta är avsett attdels motsvara de ärliga genomsnittligautbetalningarna för ersättningar och administration, dels bygga upp fonden till erforderligstorlek. Avsättningen till fonden bör ske frände prisregleringsmedel som jordbruksnäringentillförs enligt ärliga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift.Jordbrukets kompensationsram höjs medmotsvarande belopp utan avräkning.Kostnaderna för skördeskadeskyddet betalas frånfonden. LRF avser att inrättaen stiftelse som ansvarig huvdman förskördeskadeskyddet och fonden. Stiftelsenskall ledas av en styrelse med ett litet kansli som administrerar skördeskadeskyddet. Stiftelsen beslutar om skyddetsomfattning och i vilka områden som inventering av totalskadorskall ske. Stiftelsen köper till stor del tjänster föradministrationen av skyddet. Arbetsgruppen har diskuterat frågan om skattebefrielse för stiftelsen utifrån de riktlinjer LRF skisserat förövertaganda av skördeskadeskyddet. Frågan har inte lösts . Det har förutsatts att den kan tas upp i samband med det särskilda avtal som skall träffas vid fondens överförande till stiftelsen. 2.3 Resultatregleringi jordbruket Prop. Som nämnts i avsnitt 2.1 i det föregående har LRFvid uppbyggandet av det nya skördeskadeskyddetlagt vikt vid resultat-utjämnande åtgärder vidpartiella skördeskador. LRF har föreslagit att nuvarande generella områdesskydd skall ersättas med ett skörderegleringskonto efter mönster av skogskonto. Behovet av ett sådant konto skulle bortfalla om den s k staketmetodenvid företagsbeskattning genomförs. En kortfattad beskrivning av LRF:s förslag till skörderegleringskontofinns i bilaga. Om man såsom i LRF:sförslag till skördeskadeskydd endast fär ersättning för större totalskadorpå skörden, finns givetvis ett behov av att inom företaget utjämnainkomsterna mellan år. Sädana möjligheter finns i viss mån genom reglerna i skattelagarna om avskrivning avinventarier, nedskrivning av lager och djur samt om resultatutjämningsfond. Ett skörderegleringskonto skulle ytterligare öka tryggheten vid större skördeskador. Frågan om att införa möjlighet tillskörderegleringskonto faller dock närmast inom det område som f n utreds av företagsskatteberedningen.Arbetsgruppen anser det lämpligast att frågan tas upp i denna beredning. Skördeskadefonden kan vid mycketomfattande skördeförluster till följd av katastrofsituationer bliotillräcklig. Staten skall enligt överenskommelsen kvarstå med ett övergripandeansvar för skördeskador som har karaktärenav naturkatastrof. I sådana situationer har LRF rätt att ta upp överläggningar i fråganmed staten. Arbetsgruppen har avståttfrån att precisera sig närmare pådenna punkt, eftersom det inte är möjligt att förutsealla tänkbara fall. 3 ANLITANDE AV STATLIGA ORGANS TJÄNSTER Prop. För att administrera det framtida skördeskadeskyddet har den nye huvudmannen behov avuppgifter och tjänster från bl a statliga organ. Det gäller uppgifter ur lantbruksregistret, viss skördestatistik samt medverkan vid skadebestämning. För lantbruksföretag som befinner sig i skadedrabbade områden behöverhuvudmannen - såvitt nu kan bedömas - tillgångtill följande uppgifter från lantbruksregistret. namn, adress och telefonnummer uppgift om vilka grödorsom odlas på gården och arealerna förvar och en av dem Arbetsgruppen föreslår att skyddets huvudman får rätt att ta delav de uppgifter ur lantbruksregistret som erfordras för skördeskadeskyddet.Utskrift av uppgifterna exempelvis på anmälningsblanketter bör SCB göra på uppdragsbasis. Gruppen förutsätter härvidatt uppgifter om bl a arealer av odlade grödorkommer att samlas in ärligen från företag medmer än 5,0 ha åker. Som framgår avbeskrivningen i det föregående behövs uppgifter om normskördar förersättningsberäkningarna. LRF anser att för det framtida skördeskadeskyddetär det tillräckligt med en tredjedel av nuvarande antal provytegårdar. Det blir därmedsannolikt de krav statistikanvändare i övrigt ställersom främst kommer att vara styrande för hur omfattande skördeuppskattningarna behövervara . publicerade Utredning om deobjektiva skördeuppskattningarnas omfattning.Enligt denna utredning erfordrades, om man bortsåg från skördeskadeskyddets behov, åtminstoneskördestatistik på länsnivå. Skördeuppskattningarnaborde, menade man, kunna begränsas till hälften eller tredjedelen av nuvarande omfattning. Detkan nu bedömas som troligt att antalet skördeomrädenkan minskas från 420 till ca 100. Arbetsgruppen utgårfrån att SCB kommer att närmare utreda statistikbehovet i samråd med den nye huvudmannen och övriga statistikanvändare samt redovisa resultaten häravi sin anslagsframställning. 3.3 Skadebestämning Prop. Huvudmannen förskördeskadeskyddet kommer att behöva köpa tjänster vad gällerrapportering av skador och granskning av skadeanmälningar. LRF har ansett det fördelaktigtatt därvid anlita lantbruksnämnderna. Arbetsgruppen föreslår atthuvudmannen för skyddet får köpa tjänster av nämndernaför bl a inrapportering av skadeområden, granskning av lantbrukarnas ansökningar om skördeskadeersättning. Överenskommelsei denna fråga får träffas mellan huvudmannen för skyddet och lantbruksstyrelsen. 4 REFORMENS GENOMFÖRANDE Prop. Enligt överenskommelsenmed företrädare för regeringen skall LRF om möjligt ärs skörd svara för ett nytt skördeskadeskydd. Arbetsgruppen har gåttigenom förutsättningarna för att genomföra reformen. LRF har förklarat sig kunna överta skördeskadeskyddet års skörd, om principbesluti frågan fattas av underinnevarande vårsession. SCB, som svarar förhuvuddelen av arbetet med nuvarande skördeskadeskydd,anser det angeläget att omläggningen av skyddet verkligen blir genomförd vid den angivna tidpunkten. Man bedömer att det blir mycket svårt att behällapersonal i erforderlig omfattning vid SCB:s enhet för skördeskadeskyddlängre än , sedan beslut om avveckling fattats. Arbetsgruppen föreslär att den preliminärt angivna tidpunkten för reformen,dvs års skörd, fastställs. Efter statens utbetalningar årsskörd skall skördeskadefonden överföras till den nye huvudmannen. Arbetsgruppen föreslår att statenden överför behållningen i skördeskadefonden med undantag för ett belopp som beräknas för återstående utbetalningar av ersättningar och behovsprövade bidrag till följd av skördeskador.Sedan dessa utbetalningar avslutats överförs äveneventuellt kvarstående medel i fonden. Skördeskadeskyddet kommer attfinansieras av skördeskadefonden samt av medel inomjordbruksprisregleringen eller särskilda avgiftersom tas upp i anslutning till jordbruksprisregleringen. Dessa medel är med hänsyntill sin karaktär att betrakta sorr. En förutsättning för att den av LRF inrättade juridiska person, som skall svara för skördeskadeskyddet,skall kunna disponera dessa medel ärett medgivande i lag. Arbetsgruppen föreslår att den nye huvudmannen genom en sådan lagbestämmelseges rätt att disponera nämnda medel och utbetala ersättningar förskördeskador. En överenskommelse mellan staten ochLRF om det nya skördeskadeskyddet av följande innehållhar träffats. () och staten är överens om Prop. 1987/88:74 att genom en särskild juridisk person, som LRF har ett avgörande inflytande överoch som endast har detta ändamål, skall vara huvudman förett nytt skördeskadeskydd års skörd, om följande förutsättningar och villkor uppfylls. Skördeskadeskyddet skall vara utformat enligt deriktlinjer som redovisas i bilaga, avsnitt 2.1 och 2.2, till denna överenskommelse. Detta innebär bl a att skyddet väsentligen är ett individuellt tolalskadeskyddsamt att det är öppet för alla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker. Den nyehuvudmannen ges tillgäng till sädana uppgifter ur lantbruksregistret som erfordras för att administrera skördeskadeskyddet. Uppgifterna skall behandlas med föreskriven sekretess. Skördeskadeskyddets huvudman får mot ersättninganlita ochlantbruksnämnderna för uppgifter inom skördeskadeskyddets ram. Skördeskadeskyddet finansieras genomprisregleringsmedel som jordbruksnäringentillförs enligt ärliga riksdagsbeslut eller genom särskild statlig skördeskadeavgiftinom ett årligt belopp som f n beräknas till ca . Omprövning av beloppets storlek kan aktualiseras, när fonden fåttavsedd storlek, i samband med överläggningar om prisregleringen på jordbrukets produkter. Jordbrukets kompensationsramskall således fr o m höjas med motsvarande belopp utan avräkning. Medlen tillförs den fond som enligt punkt 5 överförs till huvudmannen för skyddet. Genom ett särskilt avtal överför staten per till huvudmannen för skyddet behållningeni skördeskadefonden med undantag av detbelopp som behövs för återstående utbetalningar av ersättningaroch behovsprövade bidrag till följd av 1987 årsskbrdeskador. Så snart dessa utbetalningaravslutats överförs även eventuellt kvarstående medel. De medel som enligt punkterna 4 och 5 överförts tillskyddets huvudman skall användas för det nya skördeskadeskyddet. Om utbetaldaersättningar och behovsprövade bidrag till följd av skördeskador överstiger90 milj kr skall staten och jordbruksnäringenvardera tillföra skördeskadefonden hälften av överskjutande belopp. Näringens bidrag fårtäckas inom ramen för de prisregleringsmedel som jordbruket tillförs. Staten skall ha ett övergripande ansvar vid skördeskadorav Prop. 1987/88:74 naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden. situationer har LRF rättatt ta upp överläggningar med staten. Väsentliga ändringar i grunderna för skördeskadeksyddet kräver regeringens medgivande. Som framgår av avsnitt2.2 avser LRF att inrätta en stiftelse som skall handha skördeskadeskyddet. Avsikten ärinte att skördeskadeskyddets utformning idetalj skall låsas till beskrivningen i bilagan.Se även punkt 8 i överenskommelsen. Den nedre gränsenför brukningsenhet, 5,1 ha åker, ansluter till tidigare utredningars förslag. Den ärockså en gräns som tillämpasi jordbruksstatistiken. Odlingen av jordbruksgrödor vid enheter med högst 5,0 ha åker ger sällannågot större bidrag till försörjningen. Se avsnitt 3 i det föregående. Se avsnitt 2.2i det föregående. Denna punktreglerar hur och när skördeskadefonden skalj föras över till den nye huvudmannen. Avsikten är att infor överförandet av fonden ett avtal skall träffas mellan staten och den stiftelse som skall varahuvudman för skyddet. Enligt principöverenskommelsen skall, om 1987 ärs skördeskador överstiger vad som är normalt, staten och näringen delapå överskjutande belopp. För att precisera detta hararbetsgruppen beräknat de genomsnittligautbetalningarna (exkl administration) förde tjo skördeåren 1976 - 1985. De uppgick till räknat i 1986 ärspenningvärde. Med stöd av denna beräkningföreslår arbetsgruppen att, om utbetalningarna till följd av skördeskador1987 överstiger , staten ochjordbruksnäringen skall tillföra skördeskadefondenhälften vardera av överskjutande belopp. Arbetsgruppen har avstått från närmare precisering, eftersom det inte är möjligt att förutse alla tänkbara fall. Exempel på väsentliga ändringar i grunderna för skördeskade- Prop. 1987/88:74 skyddet ändradarealgräns, t ex från 5 till 10 ha