prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Efter samråd med mig kommer chefen förbostadsdepartementet senare denna dag atl föreslå atl medel förförsvarsberedskapen inom lantmäteriet anslås under elfte huvudtitelns anslag D4. Funktionen omfattar såväl som de fria trossamfundens För den del avsvenska kyrkans verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter gällerförordningen (1977:55) om vissa statliga myndigheters beredskap m. m. För dekyrkliga kommunerna gäller lagen (1981:1216)om kyrklig beredskap. Inom varje stift åligger del altfölja tillämpningen av lagen. I samordningsfrågor skall samrådamed . Lagen om kyrklig beredskap gäller inte för defria trossamfunden som dock genomförvissa beredskapsförberedelser pä frivillig väg. Detta arbete utgår bl. a. från en rekommendation av Svenska ekumeniska nämndenenligt vilken trossamfunden skall samverka i krig. ÖCB är ansvarigmyndighet för funktionen. ÖCB anger i sin program plan alt den kommer atl se över och revi dera allmänna råd för funktionen Kyrklig beredskap. 1986/87:158, SkU 2, rskr. 2) Prop. 1987/88:100beslutat atl huvudmannaskapet för folkbokföringen fr. o. m. skall ligga på skattemyndigheterna. Det ärangelägel all ÖCB därvid bevakar beredskapsaspekterna vid utformningenav den nya organisationen. 1 det följandekommer jag att under anslaget G 2. Civil ledning och samordning för funktionenKyrklig beredskap beräkna vissa medel i enlighet med det förslag tillinriktning som angetts av ÖCB. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . Jag hemställer atl regeringenbereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om den fortsatta utvecklingen inom Övriga viktigasamhällsfunktioner. 8.4.11 Beredskap inom ADB-området beslutade under hösten1987 (FöU 1987/88:1, rskr. 24) aU ÖCB:s roll när det gäller beredskapen inomADB-området, utöver ett ansvar under kriser och krig, även skall innefattafredstida störningar. Regeringen återkommer i denna fråga i samband med dendatapolitiska proposition som avses föreläggas . Jag hemställer att regeringenbereder tillfälle atl ta del avvad jag har anfört om beredskap inom ADB-området. 9 Forskning ochförsvarsindustri Prop. Kvalificerad försvarsforskning ären viktig förutsättning för att vi skall kunna tillgodogöra oss denmilitärtekniska utvecklingen. Forskningen bidrar lill att upprätthålla ettvisst nationellt oberoende tillomvärlden vid framtagning av vikligasystem. Härigenom utgör den ett betydelsefullt stöd för vår säkerhetspolitik. Tyngdpunkten iden gemensamma försvarsforskningen.bör enligt överbefälhavarens uppfattningligga inom de områden som berör informations-och sensorleknik samt vapen,vapenverkan och skydd. Härutöver bör skyddsforskning bedrivas inomkärnvapenområdet samt beträffande biologiska och kemiska stridsmedel. Ävenmänniskans roll och förmåga i del framtidakriget bör studeras. Vidare skall systemanalyliska utredningar som stödför försvarsdepartementet, de centrala staberna och de civila försvarsmyndigheternagenomföras. Anslagsramen förförsvarsforskningen förutsätter koncentration av verksamheten till ettbegränsat antal områden. Härvid bör särskilt sådana forskningsområdenprioriteras där den lekniska utvecklingen går särskilt snabbt eller eljest ärav stor betydelse för totalförsvaret. Sådana områdenär exempelvis informationsteknologi (IT), bioteknik, kemi och forskning av särskild betydelse för det civilatotalförsvaret samt ABC-skydd. För demilitärtekniska tillämpningarna bör erforderlig kompetens eftersträvas inom deviktigaste delarna av följande områden: Underrättelse-,lednings- och sambandssystem. Styrd ammunition samtland- och sjöminor. Forskningsstödetbör vidare, enligt överbefälhavarens uppfattning i ökad omfattning genomförassom samlade, systemorienterade insatser inom de koncenlrationsområden sombedöms som väsentliga för totalförsvarets verksamhet, såsom redan pågårbeträffande ubåtsskydd, pansarvärn samt samhället.s funktioner i kris ochkrig. börkoncentrationsområden också avse forskningsområdena luftförsvar,telekrigföring, ledningssystem samt sjukvård i krig. Via försvaretsforskningsanstalt och försvarels materielverk medverkar försvarel i detnationella informationsteknologiprogrammet. Samverkan sker med såväluniversitet och högskolor som induslrin. Jag vill betonabetydelsen av att det svenska försvaret kan utformas med egna värderingar och eget kunnande som grund. Försvarsforskning en skall i linje härmed stödja utvecklingen genom att tidigt upptäcka, identifiera och analysera sådana förändringar, dels i vår omvärld och dels inom landet, vilka har betydelse för våra försvarsansträngningar. Försvarsforskningen skall vidarelämna underlag för erforderlig anpass- Prop. 1987/88:100 ning inomtotalförsvaret. alliansfria politik gör atl vi måste sätta målen högti dessa hänseenden och innebär att den svenska försvarsforskningen måste hahög kvalitet. Jag erinrar omdel senast fattade försvarsbeslutet (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) däi" riktlinjerna för den framtidaförsvarsforskningen slås fast. Den föreslagnainriktningen av den försvarsgemensamma forskningen stämmer i allt väsentligtöverens med inriktningen i försvarsbeslutet. Överbefälhavaren framhåller altden svenska försvarsindustrin är av stor betydelse för svensk säkerhetspolitiksamt för försvarets möjligheter att utvecklasefter våra egna förutsättningar, dvs. ges en svensk profil. Vidare haröverbefälhavaren beskrivit den låga beläggning från svenskt försvar inom någrasektorer av svensk försvarsindustri som den gällande planeringen innebär.Enligt överbefälhavarens mening är export av försvarsmateriel nödvändig för atttidvis belägga industrins produktionskapacitet och betala delar avutvecklingskostnaderna. 1 annat fall kommer enligt överbefälhavaren störreanpassningsätgärder än vad försvarsbeslut pekade pä att krävas.Överbefälhavaren pekar särskilfpå problem inom eldrörs- och ammunitionsseklorn,varvssektorn beträffande övervatlensfartyg, lätta pansarvärns- ochluflvärnsrobotar samt flygindustrin. Inhemsk kapacitet atl utveckla, tillverka ochunderhålla försvarsmateriel är en betydande säkerhetspolitisk tillgång.Vår försvarsindustri är därtill en viktigförutsättning för att vi självständigt skall kunna vidmakthålla, utveckla och tillverka försvarsmaterielunder kriser och krig. försvarsbeslut framhöll bl.a. att industrins förmåga atl hålla sammanutveckling och tillverkning av kvalificerad försvarsmateriel så långt möjligt bör bevaras. Enligt minbedömning kommer dessutom behovet av inköp utifrån av tekniskt kunnande,komponenter och delsystem alt öka iomfattning . Ett samarbete med utländsk industri för altbevara och befästa systemkompetenser bygger därför på förutsättningen att högteknisk och industriell kompetens även fortsättningsvis kan upprätthållas inomsvensk försvarsindustri. En annanförutsättning för försvarsindustrins förmåga och möjligheten all bevara väsentliga delar av sinkompetens, kapacitet och konkurrensförmågaär möjligheter lill export. Enbartdel svenska försvarets planerade beställningar av utveckling ochproduktion av materiel ger varken tids-eller volymmässigt tillräcklig beläggning vid induslrin för alt göraverksamheten möjlig lill rimligakostnader och kanske än viktigare med bibehållande av en högteknisk nivå. Frågor som rör krigsmaterielexporten är emellertid för närvarandeföremål för beredning inom . Överväganden i hithörande frågorkommer därför att närmare presenteras i samband med en kommande proposition omökad styrning och kontroll av krigsmaterielexporten. Jag har i'denna Prop.1987/88:100 fråga samrått med statsrådet . Jag delar överbefälhavarens uppfattning attförsvarsindustrin står inför anpassningsätgärder som i vissa fall även kankräva strukturförändringar. Försvarsindustrins kapacitet behöver anpassas till försvarsmaktens behov av materiel ochtill rimliga exporlantaganden. En sådan anpassning förutsätter atlförsvarsmaktens planering i högre grad än vad som är fallet anpassas till industrins behov av jämnare beläggning.1 det följande utvecklar jag min syn på vissa malerielområ-den. Svensk varvsindustris förmåga alt ulveckla ochproducera örlogsfartyg enligt marinens behov bör enligt min mening så långtmöjligt bevaras inom landet. Jag konstaterar dock alt del svenska försvarelsbehov av varvskapacitet blir lägre . Dessalägre behov hänför sig främst till den minskande produktionen av övervatlensfartyg.Ubåtsproduklionen kan dock i stort upprätthållas enligt tidigare inriktning.Mot ovanslående bakgrund är det min uppfattning atl den totala kapaciteten förnybyggnad och underhåll av örlogsfartyg måste anpassas till aktuellaförhållanden. Härvid måste kompetensen atl utveckla och producera ubåtarenligt min mening prioriteras. Den militära beläggningen vid svensk flygindustri minskarnär produktionen av JA 37 avslutas och JÄS 39 börjar produceras.Med hänsyn lill försvarsmaktens långsiktiga behov är därför ett rationelltutnyttjande av flygindustrins resurser för både militär och civil produktionangelägen och bör säkerställas. Även beträffande /7)'wo/o/--områdetkommer demilitära beställningarna att minska. Möjligheterna att säkerställa en fortsattrationell och koslnadseffektiv flygmotorkompetens inom landet böreftersträvas. Enligt min uppfattning bör ammunitionsindustrin anpassasig till försvarsmaktens behov och lill rimliga exporlantaganden. Härvid ärdet viktigt alt utvecklings- och produktionsresurser inom både finkaliber-ochgrovkaliberområdena säkerställs, kapacitet för krigsproduktion upprätthållssamt atl påbörjad utveckling av kvalificerad ammunition inle äventyras. Den svenska försvarsindustrin har god förmåga attutveckla och tillverka artilleri- och pansarvärnssystem av varierande slag.Jag anser att denna förmåga om möjligt bör bevaras inom landet somvidmakthållande av vårt nuvarande bestånd av artilleri-och pansarvärnssystem måste säkerställas. Vidare måste studier och utvecklingav ny materiel påbörjas redan nu för atl skapa reella möjligheter lill att påbörja en materiell förnyelse avfrämst armén . En J'e/?.s'robotindustri är angelägen om det därigenom blir möjligt att lill rimlig kostnad fä tillgång till robotar somär anpassade till våra krav.Försvarets nuvarande planering innebär för svensk industri en möjlig beläggningav utvecklingsresurserna för tunga robotar fram till omkring . Beläggningen därefter blir beroende av kommande ställningstagandeni radarjaktrobotfrågan. Inom områdel för lätta robotar finns i nuvarande planer mycket fåutvecklingsprojekt. Ett särskilt problem är Prop. 1987/88:100 attutvecklingsresurserna för lätta robotar i huvudsak är desamma somutvecklingsresurserna för kvalificerad ammunition. Jag anser att det är angeläget att behållainhemsk kapacitet att ulveckla ochtillverka robotar. Försvarels behov av nya robotar är dock inte tillräckligtstort för att belägga nuvarande industrikapacitet.Anpassningsåtgärder erfordras därför inom industrin för alt erforderlig kompetens skall kunna säkerställas. Målet bör enligtmin mening vara alt företagens samlade kompelens utnyttjas på ettrationellare sätt. Överbefälhavarenhar tidigare redovisat en mängd tänkbara samverkansområden där militäratillämpningar inom havstekniken har direkta civilatillämpningsmöjligheler. Jag delar hansbedömningar av områdets betydelse och anser att bildandet av ettnationellt program för havsresursverksamheten bör övervägas. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om vissa frågor rörande forskning och försvarsindustri. 10Kustbevakningen p-p- i987/88:\oo har beslutat attkustbevakningen organisatoriskt avskiljs från tullverketoch bildar en egen civil myndighetinom försvarsdepartementets verksamhetsområde och inom den militärautgiftsramen men utanför försvarsmakten(prop. 1986/87:95 bil. I, FöU 11, rskr. I propositionen har bl. a.angetts att en organisationskommitté bör lämna förslag rörande den nyamyndighetens organisation, ledning, lokalisering, arbetsformer och relation tillförsvarsmakten. Vidare skall kommittén utarbeta ett förslag tillerforderliga författningsändringar och en plan för genomförandel. Målet är altden nya myndigheten skall inrättas den Ijuli 1988. Regeringen har tillkallaten kommitté som i enlighet med vad jag har beskrivit , skallutarbeta förslag till organisation m.m. för den nya myndigheten. Kommittén som antagit namnet ,har som särskild uppgift fått i uppdrag att redovisa vilka resurser som i samband med bildandet avmyndigheten skall överföras lill den militära utgiftsramen. Kommitténhar med utgångspunkt i anslagsframställning för /89lämnat förslag i anslagsfrågan till regeringen. I den anslagsframställning /89 som kustbevaknings-kommittén överlämnat till regeringenhemställer kommittén bl. den nya myndighetenbenämns , kustbevakningeninordnas under fjärde huvudtitelns Gemensamma myndigheterm. m. med anslagen F 18. och F 19. Anskaffning avmateriel till , anslag för budgetåret1988/89 anvisas under anslaget F 18. en ordinarie tjänstsom generaldirektör med beteckningen Cp inrättas vid myndigheten, den militärautgiftsramen i enlighet med framställningen utökas med . saml med det belopp som kommer att beviljas för /89. utan eget ställningstagande ett underlag avseende anskaffning av materiel om . för budgetåret1988/89. Mina förslag om anslagsmedel återkommer jag till närjag redogör för de nya anslagen F 18. och F 19. Anskaffning avmateriel för . Dessutom äskartullverket i sin anslagsframställning för /89 vissa andra medel som hänger samman med verksamhet. Mina överväganden rörande dessa äskanden redovisar jag 94 under avsniUel 8.4.2Befolkningsskydd och räddningstjänst. 1 föregåen- Prop. de årsbudgetproposition fanns även anslaget H 6. ochkemikaliebekämpning till sjöss som äskades av . underlättaplaneringen inom har jag emellertid fört resurserför olje- och kemikaliebekämpning lillsjöss till det nya anslaget F 19.Anskaffning av materiel för . m.m. för olje- och kemikaliebekämpning bör dock ske inom ramen för övrig planering som sker förbefolkningsskydd och räddningstjänst. Kustbevakningskommiltén föreslår all den nyamyndigheten bör ledas av en styrelse. Jag finner att detta ligger helt i linje med vad som anförs i prop. 1986/87:99 Ledning av den statliga förvaltningen. Jag avser därför att senare föreslå regeringen atl myndigheten skall ledas av 1 likhet med vad som gäller för de fiesta andramyndigheter som lyder direkt under regeringen bör enligt min mening chefen förmyndigheten vara generaldirektör. Jag anser vidare att tjänsten i enlighet medintentionerna i prop. 1986/87:99 bör vara en ordinarie tjänst medvisslidsförord-nande (Cp). Civilministern har under bil. 2 Gemensamma frågor hemställt att regeringen föreslårriksdagen atl regeringen får ett generellt bemyndigande alt inrätta sådanatjänster där det krävs att lämnar sitt medgivande ivarje särskilt fall. Förslaget innebär således att regeringen inte skallbehöva någol särskilt bemyndigande för atl få inrätta en tjänst som chef för enmyndighet. Om inte lämnar regeringen ett sådant generelltbemyndigande, krävs ett särskilt bemyndigande för regeringen att få inrätta enordinarie tjänst som chef för med beteckningen p. Jag anser att den nya myndigheten bör hetakustbevakningen eftersom detta är en väl inarbetad och med hänsyn lill uppgifterna lämplig benämning. I 1987års försvarsbeslutsproposition framhölls alt målet är att den nya myndighetenskall inrättas . (FöU 1986/ 87:11, rskr. 310) har intehaft något att erinra häremot. Jag anser atl organisationsarbetet nu harframskridit så långt att tidpunkten för all inrätta myndigheten kan fastställastill . Det ankommer påregeringen att besluta i dessa frågor. Beträffande lokaliseringen av centralaoch regionala organisation räknar jag med att kustbevakningskommiltén kommeratl lämna förslag . Jag är därför inte beredd att nu taställning lill lokaliseringsfrågorna för den nya kuslbevakningsorganisa-lionenutan avser att senare återkomma tillregeringen i dessa frågor. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle delsatt ta del av vad jag har anfört om inrättandet av en ordinarie tjänst somchef för med beckningen p, delsatt ta del av vad jag i övrigthar anfört om . 11 Anslagsfrågor /89 A.Försvarsdepartementet m. m. 1986/87 Utgift 34 721 220 1987/88 Anslag 35 150 000 1988/89 Förslag 37 490 000 Kostnader och medelsbehov (1 000-tal kr.) Beräknad ändring 1988/89 35 150 27 400 + 2 340 + 2 727 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Vid min bedömning av försvarsdepartementets medelsbehovhar jag tagit hänsyn till den reducering av anslaget som en tillämpning avhuvudförslaget medför. Jag hemställer alt regeringen föreslår fl//till Försvarsdepartementet för /89anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1986/87 Utgift 5 344 332 1987/88 Anslag 8 200 0001988/89 Förslag 3 000 000 Reservation 5 990 881 Anslaget benämndes tidigare A 3. Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget för nästa budgetår uppgåtill 3 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår ö//till /89 anvisa ett reservationsanslag av 3 000 000kr. 1986/87 Utgift 571 985 1987/88 Anslag 700 0001988/89 Förslag 770 000 Anslaget benämndes tidigare A 4. Anslaget bör för nästa budgetärföras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår . fl//till Extrautgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av . 7 1987/88. Chefen för armén ärprogrammyndighet för huvudprogrammet Arméförband. Verksamheten finansierasfrån följande anslag. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet B 2.Arméförband: Anskaffning av materiel B 3. Arméförband: Anskaffning avanläggningar Arméförband: Ledningoch förbandsverksamhet 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 6 630 211 226 Under anslaget bedrivs dels allmänledning och förbandsverksamhet, operalivoch krigsorganisatorisk verksamhet, utbildning till och av fast anställd personal m. fi. samtgrundutbildning och repetitionsutbildning av värnpliktiga inom armén, delsallmän ledning och förbandsverksamhet inom hemvärnet. (1 000-tal dagar) (1 000-tal dagar) ' 1 regeringsbeslut har medgivits attrepetitionsulbildningens omfattning fårminskas till 47 800 man och . Kostnaderoch medelsbehov (1 000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Allmän ledning och förbandsverksamhet Operativ och krigsorganisatorisk verksamhet Utbildning till och av fast anställd personal m. fl. 6 678 000. Repetitionsutbildning Allmän ledning och förbandsverksamhet för 7 055 000 7 055 000 Militär personal'" ' Inkl. intäklsfinansierad personal. yrkesofficersaspiranter och frivilligt tjänstgörande personal. 'Härtill kommer för yrkesofficersaspiranter och ca förfrivilligt tjänstgörande personal. " Exkl. lönebidragsanställda och beredskapsarbetare. Inkl. verkstadspersonal som förts över tillhuvudprogram 4 Operativ ledning m. m. . ''Härtill kommer för lönebidragsanställda och beredskapsarbetare. " Härtill kommer 150personår för arbetsvårdsfall. Budgetåret1988/89 Chefen för armén Regeringensuppdrag lill överbefälhavaren att lämna förslag till arménsutveckling avseende utbildningssystem och grundorganisation medför att chefensför armén inriktning av verksamheten måste betraktas som preliminär. Målet för grundutbildningen äratt alla värnpliktiga skall erhålla enProp. 1987/88:100 sådan utbildning att de är krigsplaceringsbara. Denvärnpliktige skall utbildas för en befattning i ett särskilt krigsförband ochvara användbar i sin huvudljänst 1. o. m. det fjärde året efter genomfördgrundutbildning. Den inriktning som anges i totalförsvarsproposilionen 1987 /88 gäller också för /89 och innebären fortsattprioritering för alt säkerställa att målen för grundutbildningen uppfylls. 35000 värnpliktiga beräknas rycka in tillgrundutbildning /89. Resurser för attgenomföra repetitionsutbildning enligt militärbefälhavarnasrepetitionsutbildningsplaner har inte kunnat avdelas. DeUa innebär i likhetmed budgetåret-1987/88 omfattande begränsningar av verksamhetens omfattning.Totalt kommer ca 42 200 värnpliktiga att inkallas jämfört med behovet ca 75500. A. Pris-och löneomräkning Pris- och löneomräkningen innebäratt kostnaderna ökar med 363 milj. kr. En analys av utfallet /87 visaratt någon justering av basnivån inte är motiverad. Inom den ram som överbefälhavarenhar anvisat för huvudprogrammet Arméförband har chefen för armén planerat vissauppgiftsförändringar. Dessa medför sammanlagt kostnadsökningar om totalt 14milj. i huvudsak enligt följande. Rekryteringenoch utbildningen av den fast anställda personalen ökar (+ 58 milj. Antalet Ijänstgöringsdagar för grundutbildning minskar liksomvärnpliktsresorna (26 milj. Repetitionsutbildningen minskar ( 38 milj. Rationaliseringar medför ett minskat medelsbehov ( 48 milj.kr. Investeringar för att möjliggöra rationaliseringarna ökar medelsbehovel(-1- 34 milj. Medelhar avsatts för rostskyddsåtgärder på terrängbilar (-1- 20 milj. Medelförtjänstemusik överförs från huvudprogram 4(-I- 14 milj. Överbefälhavaren tillstyrker chefensför armén planering och föreslår att anslaget förs upp med 7 055 milj. kr. Beträffande inriktningen avverksamheten under programplaneperio-. den får jag hänvisa till vad jag har anfört i avsnittet om det militära försvarets fortsatta utveckling. Som jag har angivit under avsnillet 7.3.7 Anställd personal finner jag .100 del viktigt atf åtgärder vidtas föratt täcka den besvärande personalbri- Prop. sten inom armén. Jag biträderdärför chefens för armén förslag till ökad rekrytering av officersaspiranteroch anställning av reservofficerare. Jag konstateraralt målet för arméns grundutbildning under /89 i stort sett ärdetsamma som för /88 och aU grundutbildningen har prioriterats.Som jag angav i försvarsbeslutspropositionen (prop. 1986/87:95 bil. 1, s. 79)anser jag att detta är nödvändigt för värnpliktssyslemets trovärdighet. Det ärdessutom en fråga av slor betydelse för den anställda personalensarbetsbetingelser. Den starkabegränsning av repelitionsutbildningen som chefen för armén har föreslagit /89 har ekonomiska orsaker. Denrepetitionsutbildning som avses bli genomförd har emellertid planeratsså att de viktigaste brigadförbanden får den förbandsutbildning som de behöver.Återverkningarna blir dock stora förövriga förband, vilket jag har berört under avsnittet 7.3.4.1Arméstridskrafter. Även underhållet av vissa byggnader har komrriitatt eftersättas i betydandeomfattning i arméchefens förslag. Som jag har angett i det föregåendeanser jag emellertid alt jag i huvudsak måste godta chefens för armén förslagtill uppgifter för /89. Vid minberäkning av kostnader för primäruppdragen och medelsbehov för anslaget harjag utgått från chefens för armén beräkning. Min beräkning av det totalamedelsbehovet framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Med hänvisning till denna hemställer jag att regeringenföreslår atl tillArméförband: Ledning och förbandsverksamhet för /89anvisa eU förslagsanslag av 7 . Arméförband: Anskaffning av materiel 1986/87 Utgift 2 376 582 347' 1987/88 Anslag 2 062 000 000 . 1988/89 Förslag 2 145000 000 'Varav 95 milj. kr. Verksamheten under anslagetomfattar dels materielunderhåll, som inte. är en direkt följd av materielens förrådshållning eller utbildning och övning vid förbanden, dels anskaffning av materiel för krigsorganisatio nen och av viss materiel för fredsbruk samt dels utveckling av materiel för armén. Verksamheten inriktas genom tilldelning av beställningsbe myndiganden medan anskaffningstidpunkt och anskaffningstakt be stäms av medelstilldelningen. Bemyndigandeskuldenunder anslaget var . 1987 6481 795 779kr. För /88 har lämnat eU be ställningsbemyndigande om 2 785 milj. kr. och anvisat ett anslag av 2 062 milj. kr. Den beräknade bemyndigandeskuldenunder anslaget Prop. 1987/88:100 1988 blir därmed (6 481 795 779 -l- 2 785 000 000 - 2 062 000000) 7 . Beställningsbemyndiganden och anslagsmedel(kr.) Primäruppdrag m. m. m. m. för delprogrammen 1.1 1.99 Prisreglering Justering på grund av Bemyndigandebehov 2 785 000 1 630 700 2 606 000 3 616 600 2 458 300 3 616 6002 418 300 2 610 700 2 606 000 3 616 600 2 458 300 3 616 600 2418 300 - -133 300 -140 000 -140 000