prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det framgår av dem att det pägår ett omfattande arbete med förbättringar avtillgängligheten som t, ex. anpassademottagningstider, ändamålsenlig vägvisning, utökad telefonservice och effektivarehandläggningsrutiner. De myndigheter som har omfattande kontakter medmedborgarna har också högambitionsnivå i sina redovisningar. Här kan särskilt nämnas och domstolarna,med försäkringskassorna,riksskatieverkel, centrala , arbetsmarknadsstyrelsenmed länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna, statens lantmäteriverk samlflera länsstyrelser, 2 1987/88. Jag har tidigare i Gemensamma frågor (bil. 2 p.3) lämnat en utförligare Prop. 1987/88:100 redovisning av tillgängligheten istatsförvaltningen. 4.2 Introduktionav den nya förvaltningslagen Underförra budgetåret har SIPU och länsstyrelserna pä regeringens uppdrag genomfört omfattande informations- ochutbildningsinsatser om förvaltningslagen(1986:223, ändrad senast 1986:1196). Totalt räknar jag med atl ca 50000 statstjänstemän har nätts avinformation och utbildning. Insatsernainleddes med en verksledningskonferens som följdes av konferenser på femplatser för regionala och lokala chefer samt avdelningschefer. Vidare har ca150 halvdagskonferenser för myndighetsrepresentanter genomförts överhela landet. För att stödja myndigheternas interna utbildningoch förnyelsearbete har SIPU ochlänsstyrelserna genomfört instruktörsutbildningar och handledarutbildningar. SIPU har tryckt och distribueratkursboken som har använts i utbildningen, SIPU har regeringens uppdrag att göra en utvärdering av informationen ochutbildningen om förvaltningslagen. När det gäller informationen till all mänheten vill jag nämna att jusUtiedepartementel har gett ut en informationsfolder.Vidare har ett inslag om förvaltningslagensänts i televisionens inslag "Anslagstavlan", Ensvensk kvalitetsoffensiv har inletts på temat Svensk Kvalitet Rätt Sätt. Offensiven drivs av förSvensk Kvalitet med företrädare förregeringen, arbetsm;irknadens parter och flera intresseorganisationer. Inom ramen för den nationella kvalitelsoffensivenhar en arbetsgrupp för den offentliga sektorn bildals. Gruppen har uppgiftatt ge ökad uppmärksamhet ät kvalitetsarbetet i den offentliga sektorn.Gruppen utvecklar det kvalitetsarbete som redan pågår inom sektorn och arbetarkontinuerligt med dess innehåll, t.ex, kvaliteten i tjänsterna och faktorer som tillgänglighet osv. På gruppens initiativ har regeringenuppdragit ät SIPU att stödja förberedelseroch genomförande av regionala konferenser om kvalitet och förnyelse inomden offentliga sektorn , 4.4 Den offentligasektorns informationsverksamhet Samhällsinformationen har storbetydelse för medborgarnas möjligheter lillinflytande, delaktighet och valmöjligheter, för dén offentliga sektorns inreeffektivitet samt för kvaliteten på de offentliga tjänsterna. Utvecklingen mot ökat regionalt och lokaltsjälvstyre ställer nya krav på kommunikation,där information och kunskap blir allt viktigare, I propositionen 1986/87:91 om aktivt folkstyre ikommuner och lands ting och i propositionen 1986/87:99(KU 29, rskr, 226) om ledningen av den statliga förvaltningen redovisade jag olika samhällsinformaUonsfrågor, 18 Inom pågår ettfortsatt beredningsarbete på området. Prop, 1987/88:100 Det syftar till att kartlägga frågeställningar och problem och föreslå åtgär- Bil.15 der för alt främja utvecklingen av samhällsinformationen. En grundtanke i det utvecklingsarbete som bedrivsinom den offentliga sektorn är, allmedborgarna måste ges möjlighet att mer aktivt än tidigare påverka inriktningenoch arbetssättet inom all offentlig verksamhet. För detla behöver medborgarna kunskap om såväl sinarättigheter och skyldigheter som om sina möjligheter. Atl förmedla dennakunskap som bas för delaktighet och inflytande är en av samhällsinformationensviktigaste uppgifter. De statliga myndigheternas ansvar för den externaoch interna kommunikationen harskrivits in i den nya verksförordningen. Behovet av utbildningsinsatser och utvecklingsarbete förverksamhetsansvariga inom den offenUigasektorn bör tillgodoses bl. a, genom att SIPU vidareutvecklar sin verksamhet inom programområdetSamhällsinformation, Frågor kring forskning, grundutbildning ochmetodutveckling är också angelägna. Samhällsinformationsfrägorna har anknytning Ullgrundläggande demokratiska ochmedborgerliga intressen. Vi är inne i ett skede där utvecklingen går snabbi.Bland de områden som är betydelsefulla för den offentliga sektornsinformaUonsverksamhet vill jag nämna datatekniken och mediafrågorna. Jag vill också hänvisa till vad jag Udigareanfört i Gemensamma frågor (bil. 2, p, 14). Arbetetmed alt ompröva och förenkla reglerna i författningar fortsåtter. Departementet svarade den1 för 225 lagar ochförordningar i SFS. Det är samma antal som redovisades för i1987 års budgetproposition. Sedan del förra redovisningstillfället har 15 nyaförfattningar kommit till utan attdet har lett till en utökadförfattningsvolym. har nämligen bl.a, ett antal äldreförfattningar upphävts. Dessutom har i enlighetmed regeringens beslut bl.a. 17 administrativa regeringsförfalt-ningarupphört att gälla vid utgången av . Direktiv (1987:53) för en slatistikulredning harnyligen beslutals. a. se över behovet av ell trettiolal författningar på statistik-omrädet varav ansvarar för etttiotal. De förteckningar över gällande myndighetsreglersom departementets myndigheter i enlighel med 18 c § författningssamlingsförordningen (1976:725, omtryckt 1984:212, ändradsenast 1987:62) har lämnat till rege ringen tillsammans med sina anslagsframställningar innehåller ungefär samma antal regelrubriker (titlar) som , nämligen drygt 7000. Av dessa svararlänsstyrelserna liksom tidigare för nära 5000. Jag vill därvid peka på den översyn av länsstyrelsernas regelbeständ som sker och som jag tidigare denna daghar redovisat mera utförligt i Gemen samma frågor (bil, 2,1). Förslag tillförenklingar har lämnats av den gemen- 19 samma arbetsgrupp för departementet och länsstyrelserna somhar haft Prop. 1987/88:100 hand om översynen. Förslagen bereds nu iregeringskansliet. I Gemensamma frågor (bil, 2 p, I jämte bil, 2,1)behandlar jag liksom förra åretockså det allmänna förenklingsarbetet i , inräknatmitt eget departement. Ävenpå det kyrkliga området fullföljs arbetet med decentralisering och regelförenkling. Del förslag till ny organisation pä lokal- och stiftsplanet i , m, m, som regeringen har lagt fram i prop, 1987/88:31 innebär betydande reformer i dettahänseende. Regeringens befattning med förvaltningsärenden på det kyrkligaområdel begränsas radikalt. Nyakyrkokommunala organ i stiften får besluta om organisation och resursanvändning. De statliga stifts- ochboställsnämnderna avskaffas ochersätts av en kyrkokommunal egendomsnämnd i varje stift. Domkapitlen består som statliga myndigheter med avsevärtbegränsade uppgifter. Det gemensammastiftskansliet skall tillhandahålla även de kansliresurser som delbehöver. De nämnda reformerna avses träda i kraft , Förslag om en förenklad kyrkomusikerorganisationkommer senare atl lämnas till . Vidare förbereds förslag lill om allbegränsa den statliga uppsikten överkyrkobyggnader och begravningsplatser till all avse endast kulturminnesvårdens intressen. (Kn 1982:06) förslaglill en ny samlad kyrkolagsUflning i betänkandena (SOU 1987:4 och 5)har remissbehandlats och övervägsnu i . Förslag avses läggas fram årskyrkomöte, varefter en proposition kan väntas lill . Detsamma gällerbeträffande del nu remissbehandlade förslag (SOU 1987:16) till en nybegravningslag scm avlämnats av en arbetsgrupp inom . A. m. m. 1986/87Utgift 27959092 1987/88Anslag 28625 000 1988/89Förslag 30881000 Prop.1987/88:100 Bil. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Koslnaderför siatsrådsbilar Revisionskonloret - särkostnader (-1-1710000) Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovethar beräknats i en real minskning av utgifterna med I % /89enligt det treåriga huvudförslag som fastställdes inför /87, Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /89anvisa ett förslagsanslag av . Utredningar m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av verksamheten bör anslagsbeloppet under nästa budgetär varaoförändrat. Jag har därvid beräknat medel för forskning om den offentligasektorn med . För övrig utredningsverksamhet räknar jag med ettmedelsbehov av . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Utredningar m. m. för /89anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 403708 1987/88Anslag 478000 1988/89Förslag 511000 1987/88:100 Bil. Anslagsbeloppetbör under nästa budgetär uppgå lill . Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillE.xtra utgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 192789358 199825 000 218235000 () är ettgemensamt förvaltnings- och arbetsgivarorgan för frågor som enbart rörstatsrådsberedningen, departementen, utrikesrepresentationen ellerkommittéerna. Förvaltningskontoret leds av en styrelse. Chefför förvaltningskontoret är en förvaltningsdirektör. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Gemensamt utvecklingsarbete Gemensamma Investeringar Gemensamma förvaltningskostnader (34 556000) -1- 5409000 {+ 5 323000) -1- 6491000 + 16000 -1- 15000 4- 6479000 Förvaltningskontoretföreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande: 1, /89 med undantag för anslagsposten Lokalkostnader 208274000 kr.Utgiftsminskningen följer det treåriga huvudförslag som fastlades /87 och uppgår för bud /89 , För vissa bevakningsändamål samt en moderniseringav regerings kansliets telefonväxel m, m, behövs en förstärkning av anslagsposten Ge mensamma förvaltningskostnader (-1- . Jaggodtar förvaltningskontorets förslag om en planenlig real minskning av utgifterna för /89, med undantagför posten Lokalkostna- der, enligt det treåriga huvudförslag som fastlades inför budgetåret Prop. 1987/88:100 1986/87. Därutöver beräknar jag medel för vissabevakningändamäl och en Bil. 15 modernisering av regeringskanslietstelefonväxel m.m. med sammanlagt . ADB-utvecklingen i kräversärskilda insatser. En för gemensam ADB-upphandling harnyligen resulterat i ett avlal somger departementen möjlighet atl anskaffa utrustning enligt de villkor som fastställs i avtalet. Behov finns attstyra den fortsatta datoriseringeni så att investeringarna ger största möjliga nytta för verksamheten som möjligheterna tillrationalisering tillvaratas. De system och rutiner som är gemensamma iregeringskansliel bör utvecklas isamordnad form. För alt samordna och rationalisera den fortsattadatoriseringen inom beträffande teknikutveckling och drift, stöd för lokala departemenlsprojektsaml säkerhels- och behörighetsfrågormåste kvalificerade utredare med systemutvecklingserfarenhet anlitas. Det ärangeläget att ett utvecklingsarbete påböijas möjligt. Arbetet börorganiseras som ett centralt projekt under ledning av . De områden somnärmast bör behandlas är textprodukUon, kommunikaUon ochinformationsbehandling. Den totalamedelsanvisningen för detta beräknar jag till . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till för /89anvisa eft förslagsanslag av . B.Statlig rationalisering och revision, statistik Prop. 1987/88: lOO m.m. B''-'5 Statskontoretär central förvaltningsmyndighet för rationalisering, administrativ utveckling och ADB i den civila delenav statsförvaltningen samt ansvarig för anskaffning av ADB-ulruslning. För innevarandebudgetår har ett ramanslag av . anvisats för statskontoret. Statskontoret har i anslagsframställningen för1988/89 föreslagit förändringarbåde i den beslutsordning som gäller ADB-investeringar och i verketsroll som upphandlare av ADB-utrustning. I avvaktan på att beredningen av de frågor somhänger samman med dessa förslag slutförs föreslår jag att anslaget försupp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att, i avvaktan pä behandlingen av en särskildproposition i ämnet, till Statskontoretför /89 beräkna ett ramanslag av . Överdetta reservationsanslag finansieras och redovisas dels generellt användbar ADB-utrustning som anskaffas inom dencivila statsförvaltningen exkl. de affärsdrivande verken, delsteknikupphandling av programvara för småskalig ADB-användning, För innevarande budgetår har ettreservaUonsanslag av . anvisats för anskaffning avADB-utrustning, Statskontoret har i sin anslagsframställning för1988/89 föreslagit förändringar närdet gäller anskaffningen av ADB-utrustning i statsförvaltningen, I avvaktan på att beredningen av de frågor somhänger samman med dessa förslag slutförs föreslär jag att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på behandlingen av en särskildproposition i ämnet. av ADB-utrustning /89 beräkna ett reservationsanslag av , 24 I detta avsnitt behandlas frågorom dels anmärkningsprocessen, dels RRV:s anslag /89. 1987/88:100 Bil.15 Utredningen om den statliga redovisningsrevisionen (C 1985:04), RK-ul-redningen (särskild utredare: överdirektören ochchefen för statens förhandlingsnämndSvante ), föreslär i betänkandet (Ds C 1987:2) Revisionen avförsäkringskassorna, m. m. bl. a, att den s. k. anmärkningsprocessenavskaffas. Ett utdrag ur betänkandet bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga15.1. Betänkandet har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogasen förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena,bUaga 15.2. Jagtar nu upp denna fråga. Mitt förslag:Anmärkningsprocessen bör avskaffas och förordningen (1961:313) om förfarandet ianmärkningsmål följakUigen upphävas. RK-utredningensförslag: överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttratsig i frågan tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för mitt förslag: Anmärkningsprocessenregleras främst genom bestämmelser iförordningen (1961:313) om förfarandet i anmärkningsmål (ändrad senast 1971:650) och därutöver iinstruktioner och arbetsordningar för vissa myndigheter som handharrevisionsuppgifter. En redogörelse för själva förfarandet finns i bilaga15,1, Förhållandena i statsförvaltningen är numeraväsentligt annorlunda än när det särskilda förfarandet medanmärkningsprocessen infördes och senaständrades (prop. 1961:119, LU 41, rskr. Del s.k, redogörar-ansvaret har avskaffats, lönevillkoren m. m. för statsanställda reglerasi kollektivavtal, tvister prövas i den ordning som gäller för sädana avtal,revisionsorganisationen i staten har ändrats och nya former för avrapportering av iakttagelser har tillkommit. Vidareligger revisionen av de statliga myndigheterna nästan helt på RRV, som blandannat har att pröva framförda anmärkningar. Enligt min mening är anmärkningsprocessen intelängre en effektiv form förrevision, när del gäller att uppnå rättelser av felaktiga utbetalningar och att få till stånd bätlre rutiner och bättre intern kontroll hos de utbetalande myndigheterna. Anmärkningsförfarandethar för övrigt prakUskt taget upphört att Ulläm- pas.Under 1970- respektive har sex respektive tvä mål förekom- Prop.1987/88:100 mit vid RRV. prövade dessutom försvaretscivilförvalt- Bil. 15 ning några enstakamål. Hos affärsverken har anmärkningsförfarandet inte alls tillämpatsunder . Mot denna bakgrund anser jag att det faller signaturligt att anmärkningsprocessen slopas. Förordningen om förfarandet i anmärkningsmäl hartillkommit genom beslut av Kungl.Maj:t och riksdiigen gemensamt. Enligt punkt 6 andra stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen kan en sådan förordning upphävas bara genom lag. Inom har därför upprättatsförslag till lag om upphävande av förordningen (1961:313) om förfarandet ianmärkningsmäl. Lagförslaget bör fogas protokollet i detta ärende som bilaga 15.3. Medhänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslär att anta förslaget till lag om upphävande av förordningen (1961:313)om förfarandet i anmärkningsmäl. 1986/87Utgift 112200000 1987/88Anslag 115963 000 1988/89Förslag 122386000 RRVär central förvaltningsmyndighet för revision och redovisning inom statsverksamheten.RRV tillämpar programbudgetering ochtilldelas anslag i programtermer. Följande programindelning gäller förverket, 3, Prognoser och redovisning Utveckling och underhäll av system S, engångsanvisning Inkomster under program 1 Inkomsler under program 2 Inkomsler under program 3 Kostnadernaför verkels arbete med taxor och avgifter har överföns lill program 3, RRVanför i sin anslagsframställning bl, a. följande, Huvudförslag för /89 113 319000 kr.Huvudförslagel fördelas över entreårsperiod med fördelningen 1,2 och för budgelåren 1988/89, 1989/90respektive 1990/91, Huvudinriktningen för RRV:sverksamhet är att förse statsmakterna medunderlag för omprövning och omprioritering av den statliga och statligtfinansierade verksamheten. Målet förförvaltningsrevisionen är att genom granskning av statlig och statligt finansierad verksamhet bidra till attdenna verksamhet blir effektivare. Revisionsinsatserna kommer främst attinriktas mot följande områden statsbidrag och andra transfereringar, -statlig reglering och tillsyn, myndigheternas förmåga lill förändring ochförnyelse, nya verksamhets- och finansieringsformer i staten, -ADB-användningen inom statsförvaltningen, RRV:suppgifter inom förvaltningsrevisionen har vidgats till atl också gälla vissa staUiga bolag ochstiftelser. Måletför redovisningsrevisionen är att bedöma om myndighe ternas redovisning är rättvisandeoch om den utgör ett tillförlitligt underlag föratt styra verksamheten.Redovisningsrevisionens grundläggande inrikt ning för att nä detta mål är oförändrad. Fr, o,m. har ansvaret förredovisningsrevisionen av försvaret förts över till RRV. RRV:s ansvar för redovisningsrevisionen avaffärsverken har enligt riksdagensbeslut (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr, 226) utökats aft omfatta ävenkoncernrevisionen. Enligt riksdagsbeslutet kommer RRV också att få ansvaret för redovisningsrevisionenav vissa sUflelser. Måletför RRV:s arbete inom programmet Prognoser och redovisning är att skapa bättre förutsättningarför att fatta beslut inom det ekonomi administrativa området pä alla nivåeri den staUiga verksamheten. I finansplanen för är 1987 ladesfast ett program för utveckling av Prop. 1987/88:100 budgetprocessen ochden statliga ekonomiadministrationen. Större delen Bil. 15 av det analys-och utvecklingsarbete som krävs faller på RRV, RRV föreslår att denavgiftsfinansierade verksamheten undantas från nedskärning och alt kostnaderna för taxor och avgifter som Udigareredovisats under program 1Förvaltningsrevision redovisas under program 3 Prognoser ochredovisning, Utöver huvudförslaget redovisas ett kompletterande budgetförslagsom i korthet innebär att - program 1 Förvaltningsrevision förstärks med 1,5milj. föratt än mer kunna bidratill omprioritering och omprövning av statlig och statligt finansieradverksamhet, - program 2 Redovisningsrevision ökas med 1 milj.kr. för konsohdering av revisionen och för rådgivningsinsatser Ullmyndigheterna, - program 3 Prognoser och redovisning i likhet medföregående år erhåller enengångsanvisning pä 1,5 milj. kr. för förvaltning och utveckling av SystemS, - redovisningsrevisionen av försäkringskassorna ochvissa uppdragsmyndigheter avgiftsfinansieras i likhet med vad som gäller föraffärsverken, - verket Ulldelas en engångsanvisning på 0,7 milj.kr. för analys av slora medelsflöden, Envolymökning av den avgiftsfinansierade verksamheten på knappt 3 milj. kr. bör ske under program 2. Beträffandemålen för och inriktningen av RRV:s verksamhet för /89 kan jagefter samråd med övriga berörda statsråd i stort dela RRV:s förslag målsättningför och inriktning av verksamheten. Förvaltningsrevisionen är enligt min mening ettav de viktigaste instrumenten föratt få underlag för omprioritering och omprövning av statlig och statligt finansierad verksamhet. Som jag anmäldei propositionen om ledning av denstatliga förvaltningen (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226) finns det behov avatt bättre ta tillvara resultaten och erfarenheterna av revisionen samtatt utnyttja RRV:s kompetens inom området. I enlighet med vad jag anförde i propositionen anser jag att i den mån ytterligareinsatser från RRV:s sida behövs såbör detta ske genom särskilda uppdrag. Jagär därför inte beredd att föreslå ytteriigare medel till detta program. Ävenredovisningsrevisionen är en mycket betydelsefull verksamhet. Det är väsenUigt att denna kan uppfylla kraven pägod revisionssed. Möjligheten att geredovisningsrevisionen särskilda uppdrag är mer begränsade. För attytterligare förbättra RRV:s möjligheter att uppfylla detta krav föreslår jag att programmet tillförsytterligare medel. Jag föreslår attredovisningsrevisionen förstärks med . för främst rådgivningsinsatser och konsolidering inom verksamhetsområdet. Inom programmet Prognoser ochredovisning bedriver RRV ett omfat- tände och intensivtutvecklingsarbete bl.a, förutveckling av budgetpro- Prop. 1987/88:100 cessenoch den statliga ekonomiadministrationen. RRV anmäler i anslags- Bil. 15 framställningenatl verket avser att återkomma till regeringen med elt underiag för bl. a,beslut om framtida finansiering av system S, RRV har fält i uppdrag alt fr.o.m. budgetåret1987/88 införa ell ADB-baserat redovisningssystem för verksamhelen med statligakreditgarantier. Förvaltnings- och driftskostnaderna för systemet har beräknatstill . Dessa kostnader skall täckas genomavgifter från de garanti-redovisande myndigheterna. Jag har därför räknat uppinkomsterna under program 3 med . Frågan om ytterligare medel för förvaltning ochunderhåll av System S saml föranalys av stora medelsflöden avser jag att återkomma lill regeringen med. Jag godtar vidare den volymökning av denavgiflsfinansierade verksamheten under program 2 samt den överföring avverkets kostnader för arbetet med taxor ochavgifter från program 1 lill program 3 som RRV föreslagit. I övrigt är jag inte beredd atl föreslå någraytterligare medel för RRV:s verksamhet,Somjag tidigare refererat vill jag dock peka på den möjlighet regeringenhar att ge RRV särskilda uppdrag. Jag avser vidare att återkomma tillregeringen med förslag att uppdra åt riksrevisionsverketatl närmare utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av en avgiftsfinansiering avredovisningsrevisionen av uppdragsmyndigheterna. Frågan omredovisningsrevisionen av försäkringskassorna bereds . Jag godtar RRV:s huvudförslag i övrigt med en realminskning av ulgifterna om . Enligt min mening bör dock den totala realaminskningen fördelas med 2, 1, för första, andra respektive tredjebudgetåret, Mina beräkningar av medelsbehovet framgår avprogramsammanställningen. Jaghemsläller all regeringen föreslår att tillRiksrevisionsverkel för /89 anvisa ett ramanslag av . Kammarkollegietär en av de myndigheter som ingår i försöksverksamheten med treårigabudgetramar. I enlighet med de särskilda direktiv, som meddelades kollegiet , har kollegietredovisat ett brett underlag med förslag till verksamhetsinriktning och resurser för perioden /89-1990/91, Underlagetomfattar en särskild rapport, som avlämnades , och den sedvanliga anslagsframställningen, . Kollegiet har i enlighet med direktiven redovisaten verksamhetsanalys Prop, 1987/88:100 och förslag till förändringar samt framtida inriktning avverksamhelen. Parallellt med detla arbete har en särskildutredningsman (revisionsdirektören ) närmare utrett den ändradefinansieringen av kollegiets fondbyrä. Utredningsmannens förslag(Ds C 1987:3),Förnyelse av fondförvaltningen istaten, överlämnades till mig . Ensammanställning över remissinstansernaoch en remissammanställning bör bifogas protokollet i detta ärende sombilaga 15.4. Inom kollegiets verksamhetsområde pågår förnärvarande ett omfattande utredningsarbete. Flertalet av dessa utredningar förväntas avslutasunder och ställningstaganden bör kunna ske under samma är.