prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — a, med frågor som sammanhängermed personalförsörjningen inom statsförvaltningen. Statens löne- ochpensionsverk svarar för bl.a. administration av del statliga pensionssystemet. Även inom (), statskontoret ochriksrevisionsverket handläggs uppgifter som påverkar den statligaarbetsgivarrollen. Enligt min uppfattning måste den centralaarbetsgivarfunktionen samordnasbättre. Samarbetet mellan de myndigheter som handlägger frågor av betydelse förstatens roll som arbetsgivare måste utvecklas. Vissa organisatoriskaförändringar bör också övervägas, I första hand bör de frågor som har direktbetydelse för den statliga personalförsörjningen samordnas. Jag föreslårdärför, efter samråd med chefen förcivildepartementet, att förutsättningarna att inordna dessa frågor i SAV:s verksamhet närmare studeras, SAVskulle därmed få bättre förutsättningar att verka för en väl fungerandepersonalförsörjning inom staten. Detta bör ske genom alt SAV inriktarsin verksamhet mot all utveckla ett merflexibelt statligt lönesystem, en mer decentraliserad förhandlingsordning, förbättraderekryteringsålgärder, rörlighetsstimuleran-de ålgärder ochpersonalulvecklande ålgärder. Pris-, konkurrens- och konsumentpolitik () övervakar fortlöpande pris- och konkurrensförhållandena i näringslivet och ioffentlig verksamhet i enlighet medsin instruktion och särskilda riktlinjer frän regeringen, I utredningsverksamheten analyseras pris- ochkonkurrensförhållanden av betydelse, SPK skall bl, a. belysa hur offentligaregleringar påverkar pris- och konkurrensförhällanden.Insynen i och offentligheten kring prisbildning och konkurrensförhållanden utgör en viktig förutsättning för alt främjaen effektivt fungerande konkurrens.Utredningarna utgör i stor utsträckning också underlag för bedömningar i aktuella frågor hos (), offentliga utredningar, andramyndigheter och departement. SPK hari anslutning fill sin anslagsframställning redovisat resultaten av enorganisationsöversyn inom nämnden. I årets budgetförslag tas ställning till huvuddragen i denframtida verksamhetsinriktningen, I sam- Prop, 1987/88:100 band härmed har regeringen vidare uppdragit åtSPK och statistiska cent- Bil. 9 ralbyrån(SCB) alt i samråd före utgången av juni månad redovisa förslag till en ordning med enhetligt mätningsförfarande avkonsumentprisutvecklingen. Ett förslag fill ny prisregleringslag (Ds Fi1987:5) har nyligenremissbehandlats och bereds nu i finansdepartmentet. NO har redovisat ytteriigare erfarenheter fråntillämpningen av konkurrenslagen. NO har lagt stor vikt vid granskning av ochingripanden mot bl.a.' företagsförvärv, horisontell prissamverkan ochoffentliga regleringar. Denna inriktning av arbetet väntas bestå underdet kommande året. Ett väsentligt inslag i konsumentpolitiken utgörutbildning i konsumentkunskap. Konsumentfrågorfinns företrädda i en rad olika utbildningsvägar i samhället. har konsumentfrågorna kommit att framstå somån viktigare i utbildningen. Barn och ungdomar utsätts tidigt för ett allt kraftigare tryck från kommersiellaintressen. Utbildningsfrågor gavs högprioritet redan i del beslut om konsumentpolitikens inriktning som antog . Vissa förändringarinom skolväsendet är planerade, bl.a,när det gäller grundskollärarutbildningen. Ökade insatser för att förstärka konsumentfrågornas plats iskolan är påkallade. Intensifieradfortbildning av lärare i konsumentkunskap möjliggörs genom att spardelegalionen föreslås avsälla medel lillkonsumentverket för denna uppgift.Rådgivningen lill hushållen i olika konsumentfrågor, inte minst hushållsbudgetfrågor,har stor betydelse. Denna verksamhet ombesörjs, i enlighet med de principer som tidigare fastslagits förkonsumentpolitiken, på lokal nivå. Även reklamationshanteringen ombesörjs iallt större utsträckning av kommunala konsumenlvägledare. Med anledning av ett regeringsuppdrag harkonsumentverket i samråd medbankinspektionen sökt åstadkomma en förbättrad konsumentinformation om olika banktjänster. Efter överläggningarmed bankorganisafioner-na harenighet nåtts om vissa åtgärder för att förbättra konsumentinformationen om bankernas kredit- och sparerbjudandensamt avgifter för olika banktjänster.Av den rapport där arbetet redovisas framgår att enighet uppnåtts om attför hela konsumenlkreditområdel tillämpa en enhetlig metod för beräkning av effektiv ränta. Vidare har vissarekommendationer om etik vidkreditgivning lill privatpersoner antagits. Information om bankernas långivning kommer vidare att publicerasi marknadsöversikt på kreditområdet. Nya riktlinjer för handläggningen avlokalförsörjningsärenden föreslås. a. kommer ökad vikt att läggas vidmyndigheternas lokalkostnader och deras förändring. Myndigheterna kommer successivt att fä ökade möjlig heter alt ta kostnadsansvar förlokalförsöijningen. Genomförandet av lo kalförsörjningen föreslås delegerasgenom ökade bemyndiganden iHI rege ringen och myndigheterna. Inom ramenför en' treårsplan föreslås ett gemensamt investeringsanslag för samtliga departements verksamhetsom råden. Riktlinjerna för statsmakternas styrning av kom mer att ses över. Kontrollinsatserriktade mot narkotikasmuggling och ekonomisk brottslighet år verksamheter som prioriterar. Exempelpå andra angelägna områden för kontrollverksamheten är efterlevnaden avmiljöskyddsbestämmelser ochexportkontroll. För /89 föreslår styrelsen en besparing i form av en neddragning med 8tjänsier. Styrelsen yrkar på nya resurser i form av bl, a, 4hundekipage, 11 tjänster för kontroll av farligtgods, medel för det nya europeiska enhelsdokumentet, medel för en nygrundutbildning och medel för flygövervakning, I övrigt yrkar styrelsen påökade driftsmedel om 2,5 milj, kr., anskaffningar om 11 milj, kr. a. inköp av bilar och teknisk utrustning förnarkolikabekämpning. Ett modifierat huvudförslag föreslås tillämpas påtullverket för budgetåret.Besparingen uppgår lill 2,0 milj. kr. Resursförstärkningar föreslås för förbättrad utbildning i farligt gods, medel för nygrundutbildning, fortsatt utbyggnadav tullens ADB-baserade spaningsregister och resurser för flygövervakning avlandgränser mot och . Vidare föreslås resurser för uppbyggnad av en ADB-baserad tullproceduri samband med import och export av varor. Regeringen föreslår att den centralaADB-enheten i det nya tulldatasystemet lokaliseras till . Bank- och försäkringsverksamhet, m. m. Underde har strukturen på den svenska kreditmarknaden förändratsradikalt. Penningmarknaden har vuxit fram och är alltjämt föremål för en snabb utveckling. Under de senasteåren har också flertalet av de tidigare centrala regleringarna påkreditmarknaden avskaffats i snabb takt.Efter hand som kreditmarknaden utvecklats har också bankernas och övrigakreditinstituts verksamheter förändrats både med avseende på inriktning och former. Utvecklingen harmedfört en breddning av verksamheteni olika finansiella institut. Vedertagna gränser mellan dessa har efterhand suddats ut. Bankerna har alltjämt kvar den centralafunktionen på kreditmarknaden. Denhar emellertid till viss del förskjutits från den tradifionella in-och utlåningsverksamheten tillemissionsverksamhet, förmögenhetsförvaltning,penningmäkleri och andra finansiella verksamheter. Med dessa följer i sin turandra och betydligt större risker än dem som är förenade med den tradifionella verksamheten. Den snabbaomvandlingen på kreditmarknaden har också drivits fram genom den nyateknologin inom datakommunikation och informationsbehandling. Deförändringar som ägt rum på banksektorn har sin motsvarighet inom andrasektorer på kreditmarknaden. Detta gäller om finansbolagen med verksamheter som täcker flertalet tjänster på detfinansiella området, om fondkommissionsbolagen som breddat sinverksamhet genom handeln med nyariskinstrunient som optioner och terminer, liksom även om kreditaktiebolagen vars verksamhet förändrats bl, a.genom en ökad kortfristig upp- och utlåning. har viktigaändringar skett inom försäkringsområdet. Nyaförsäkringsformer har föranlett strukturella förändringar i branschen. 1987/88:100 Bolagen söker nya vägar för sinförsäljningsverksamhel. För bolagens Bil, 9 kapitalplaceringar kan man förvarje år notera en växande volym och komplexitet.Man kan också se tendenser alt gränserna mellan försäkringsbolagens ochandra kreditinstituts verksamheter suddas ut inom vissa sektorer. Den finansiella utvecklingen har nödvändiggjortalt strukturfrågorna på kredit- ochförsäkringsmarknaderna utreds skyndsamt. Delta görs inomkredilmarknadskommillén (Fi 1983:06) vars huvudbetänkande beräknas vara klart , (Fi 1987:03)behandlas frågor rörande värdepappersmarknaden, fondbörsverksamheten och fondkommissionärsverksamheten.Dess förslag väntas före utgången av , Inom optionsutredningen(Fi 1987:01) vars förslag väntas undervåren 1988, utreds frågor om handeln med optioner och liknande instrument. Inom försäkringsområdethar försäkringsverk-samhetskommitténavlämnat sitt huvudbeläknande (SOU 1987:58) Försäkringsväsendet iframtiden. Gemensamt fördel nu redovisade utredningsarbetet gäller att det i väsentliga avseenden kan komma att påverka förutsätlningarna för bankinspektionens och försäkringsinspeklionens framtidatillsynsverksamhet. Utvecklingen på bank- och försäkringsområdetställer redan pä kort sikt krav påökade resurser hos inspektionerna. Verksamheten hos dessa finansieras genomobligatoriska avgifter från de institut som slår under tillsyn. Den ökadeaktiviteten på marknaderna har medfört att inspektionerna untantagits frånhuvudförslaget i årets budgetproposition. Bankinspektionen föreslås fåen resursförstärkning för att möta de ökade kraven med nära fem milj, kr. För försäkringsinspeklionens del föreslås enresursförstärkning med drygt två milj, kr. Bidrag och ersättningar till kommunerna Skatteutjämningssystemetsyftar till atl utjämna de stora skiUnader som finns mellan enskilda kommuner resp,landstingskommuner i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande avkommunal verksamhet. Bidragssystemetär ett av de främsta medlen för en i möjligaste mån likvärdig kommunalservice i olika delar av landet. beslöt (prop. 1978/79:95,FiU 35, rskr, 335, SFS 1979:362) om en omfattande förändringav skalteutjämningssystemet vil ket medförde atl bidraget ökade med2,, penning värde eller , Reformen var fullt genomförd och innebar alt grundgarantinivån höjdes kraftigt i framför allt de södra och mellersta delarna av landet. sänktes allagrundgarantier med en procenten het för att finansiera denautomatiska ökningen av skatteutjämningsbidra- get detta år. Bidragsökningarna föråren 1986-1988 har finansierats genom en skatleuljämningsavgift som tas utpå kommunernas och landstingskom munernas totala skatleunderiag. Skatteuljämningsavgifien bestämdes till /skr. (kronor per skattekrona) förår 1986 och har sedan höjts med /skr. Fr.o.m, höjdes 8 dessutomskatteutjämningsavgiften med ,/skr, för kommunerna för Prop.1987/88:100 atl ersätta en utebliven besparing på utbildningsbidragen,Skatteutjäm- Bil. 9 ningsavgiften uppgår således för till /skr. för kommunerna och lill0:34 kr./skr, för landstingskommunerna. får kommuner och landstingskommunertillsammans ordinarie skatteutjämningsbidrag med preliminärt 13920 milj, kr.Av landets totalt 284 kommuner erhåller 253 () skatteutjämningsbidrag år1988. Samtliga landstingskommuner utom får skalteuljåmningsbidrag. Utöver ordinarie bidrag får regeringen enligt 13 § ilagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag bevilja extraskatteutjämningsbidrag. har regeringen beviljat 323 milj, kr. Förutom bidrag som efter ansökan beviljas kommuner ochlandstingskommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter utgårför bidrag för tre speciella ändamål. Del för provisoriskaslödel till 20 kommuner för alt göradet möjligt för dem att sänka sin höga skattesats har förlängts till atl gällaäven , Bidraget som för uppgår till 118 milj, kr,är förknippat med villkoret atl utdebiteringen inle höjs. För alt tryggakollektivtrafiken i glesbygden, sedan statsbidraget för detta ändamål slopats,utges ett särskilt bidrag om 70 milj, kr, till samt lillkommunerna och landstingskommunerna i de s, k, skogslänen. Inom ramen för extraskatteutjämningsbidrag beviljas också efter ansökan 25 milj. kr, som stöd tillkommuner som vidtar förebyggande åtgärder mol jordskred, översvämningar ochandra naturolyckor. Skalteutjämningsbidragen för motsvarar enkommunal skattesats på /skr, i genomsnitt för landet eller I 700kr,/inv. Den största betydelsen har skalteutjämningsbidragen för ,och . Skatteuljämningsbidragens utveckling under senare årframgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidragtill den kommunala sektorn åren 1979, 1982 samt 1984-1988 (milj. (1982)rik- tat stöd (1984) ' Bidragsnivån hänger samman dels medneddragningen av grundgarantin dels med slopande av den kommunala beskattningenav juridiska personer " Preliminärauppgifter Våren 1983utfärdades-direktiv till enpariamenlarisk kommitté med Prop. 1987/88:100 uppdrag alt se överskalteutjämningssystemet. 9 tén överiämnade sittbetänkande (SOU 1985:61) till chefenför . I budgetpropositionen 1987 lades ett förslag till reviderat skatteuljämningssystem fram, somdock inte bifölls av . Nuföreslås ändringar i skatleuljämningssystemel som avses träda i kraft den . Förslaget innebär enkraftig förstärkning av del regionalpolitiskastödet. En omfördelning av bidragen sker från södra till norra delen av landet. Den norra delen tillförsgenom förslaget ytterligare ca 500 milj. kr, . Fr. o,m. slopades den kommunalabeskattningen av juridiska personeroch kommunerna får en kompensation härför genom ett särskilt statsbidrag.Riksdagen har senare beslutat reducera kompensationen för med /inv. och för medytteriigare /inv. harregeringen fastställt kompensationen till kommunerna för slopad beskattning av juridiska personer tillsammanlagt 879 milj. kr. I samband med förenklingar av skattereglerna hargarantibeskattningen av fysiskapersoners fastigheter slopats liksom det extra avdraget från inkomst avschablontaxerad fastighet. Även beskattning i utbokommun har slopats. Slopandetav garantibeskaltningen och det extra avdraget medför ett nettobortfall av skatt för kommunerna fr, o. m, på ca800 milj, kr, och en minskning avskalteutjämningsbidragen med ca 100 milj, kr. föreslås att den kommunala sektorn kompenseras för dessaintäkts-minskningar genom ett särskilt statsbidrag. Slopandet av beskattningen i utbokommun för medsig påtagliga inkomstminskningarendast för ett fåtal kommuner utanför skalteutjämningssystemet. Dessa föreslås få en kompensation iform av extra skatteutjämningsbidrag. Behovet av extra bidrag för dettaändamål uppskattas fill högst 20 milj, kr. Förändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till motsvarande utgiflsändamål på statsbudgeten /89 framgår av följande sammanställning. A m, m. B Skatte- och indrivnings- C Pris-, konkurrens- och D Vissa centrala myndig- 1 695,0* E Bidrag och ersättningar -1-2620,4 *Inkl. anslag för Investeringar m. m. som överförts från justitie-, utrikes-,utbildnings-, jordbruks- och civildepartementen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser frågorna under littera A, B, D punkterna 1-8, E,F punkterna 15, statsrådet såvitt avser frågor under littera C, Dpunkterna 9-11, F punkterna 6-8. Prop.1987/88:100 Bil. Anmälan till budgetpropositionen 1988 A.Finansdepartementet m. m. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 50990000 (41348 000) -1-10798000 (-1- 6729000) Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för näsla budgetår till61 . Utvecklingen på värdepappers-och kreditmarknadenhar medfört en ökad arbetsbelastning på departementet. För att kunna hållajämna steg med utvecklingen måste ytterligare resurser tillföras. Den ökadeomfattningen av arbetet med ett nytt skattesystem ryms inte heller inombefintliga ramar. Sammantaget krävs 5 nya tjänster. Jag har för budgetåret1988/89 beräknat medel för anskaffning av ytterligare ADB-resurser för atldärmed möjliggöra en fortsatt rationalisering av departemenlsarbetet.Resursförstärkningen har finansierats. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lill för /89anvisa ett förslagsanslag av . Finansråd/Ekonomiska attachéer Prop. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget bestridskostnaderna för finansråd/ekonomiska attachéer. Sådana tjänsier finns inrättade i , och Washington.Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att lillFinansråd/ekonomiska attachéer för /89 anvisa ett förslagsanslagav , Utredningar m. m. 1986/87Utgift 22535 536 Reservation 4150316 1987/88Anslag 21300000 1988/89Förslag 29000000 Från anslagetbestrids förutom kostnaderna för kommittéer ävenkostnaderna för de ekonomiska långtidsutredningarna och vissa arbetsgrupper. Utredningsverksamheten inom finansdepartementetsverksamhetsområde har ökat mer i omfattning än vad som tidigare kunnalförutses. är över 30 utredningar verksamma. harutredningen om tulldala, utredningar om nytt skattesystem, lönestatisfik m.fl. tillkallats. Jag räknar med attomfattningen av utredningsverksamheten /89 kommer att varaoförändrat stor varför anslaget bör föras upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår atl fill Utredningar m.m. för /89anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87Utgift 845821 Reservafion 237737 1987/88Anslag 1 120000 1988/89Förslag 1200000 Jag förordar atl anslaget förs uppmed . i statsbudgeten för nästa budgetår. Jag har därvid räknat medatl bidrag till utgivningen av Sverigesstatskalender skall bestridas från detta anslag. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Extrautgifter för /89 anvisa ett reservationsanslag av , 1987/88: lOO 1 Allmänt om skatteförvaltningen och exekutionsväsendet Ettväl fungerande skattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet. Regeringen har under senare är gjort enmålmedveten satsning i syfte attförenkla och förbättra skattesystemet. Insatserna gäller såväl de materiella beskattningsreglerna somförfarandereglerna. Vidare har organisatoriskaförändringar beslutats och i viss mån redan genomförts för att få en mer ändamålsenlig förvaltning saml för allförbättra centralmyndighetens lednings- och styrningsfunktion, Ytlerligarereformer förestår. Flera storautredningar arbetar sålunda med att se över skattesystemet och arbetet beräknas i huvudsak vara avslutat vidutgången av . Den totala anslagsökningen för skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet uppgår till ca 330 milj. kr. En del av ökningen 180 milj.kr, -förklaras av en överföring fråntrettonde huvudtitelns anslag E 1 Länsstyrelserna på grund av fördelningav kostnader för lokaler och lokalvård mellanlånsstyrelserna och länsskatlemyndigheterna. Vidare utgör kostnaderna för anskaffningar av nya ADB-lerminaler ochskrivare lill skatteförvaltningen en stor del av resurstillskottet. Skatteförvaltningenomorganiserades , Länsstyrelsernas skatteavdelningar bröts ut och bildade egnamyndigheter, länsskattemyndighelerna. Den sista delen av utbrytningen regleraskostnadsmässigl i föreliggande proposition genom atl kostnaderna för lokaleroch lokalvård för länsstyrelserna och länsskattemyndigheterna fördelas efterförslag frän . Samtliga redovisningsfrågor förutsättsvidare senast den ha flyttats över från länsstyrelsernas organisationsnämndtill . Den nyaorganisationen har varit i funktion för atl några djupare analyser skall kunna göras. Jag vill härbara konstatera all den av allt atldöma har medfört en effektivare förvaltning som () har fått bättre lednings- och styrmöjligheter. Detta kommer attinnebära en mer fiexibel resursanvändning och ge ökade möjligheter till enfortlöpande rationalisering av verksamheten. Det finns således enligt minmening goda skäl att tro alt den nya organisationen skall kunna bildagrundvalen för en fortsalt utveckling mot en allt effektivare, mer serviceinriklad och på del hela taget bättreskatteförvaltning. 2.2 Exekutionsväsendet Prop. m, kommer exekutionsväsendet att organiseras om. ställetför de 81 myndigheter som finns kommer det att bildas 24 st, länskronofogdemyndigheter. Målsättningen är atlåstadkomma ett mer rationelltutnyttjande av resurserna och alt underlätta samverkan mellankronofogdemyndigheterna och länsskattemyndigheterna på regional nivå. Vidare kommer atl få en starkareledningsroll än . Genomriksdagsbeslut (prop, 1986/87:158, SkU 1987/88:2, rskr. 1987/88:2) harbestämls alt de lokala skallemyndigheterna fr.o.m, skall sköta den lokala folkbokföringen. Härigenomhar ställning tagits till en frågasom har diskuterats och utretts . I förhållande lill propositionen leddeutskottsbehandlingen till vissa ändringar. De allmänna försäkringskassorna skall integreras ifolkbokföringsarbetet på så sättatt de skall kunna medverka vid handläggning av samtliga de ärenden som initieras genom anmälan från enskilda.Prövningen av folkbokföringsfrågorna,registerföringen och ansvaret för registret skall dock förbehållasfolkbokföringsmyndighelerna. Den nya organisationen skall som nämnts börja fungera . Avsiktenär att möjligt tillsätta enorganisationskommitté som skall få lämna förslag på hur organisationennärmare skall utformas. Byggnadsstyrelsenhar i samråd med upprättat en lokalförsörjningsplan förskatteområdet. Planen innehåller stora osäkerheter beroende på att nya uppgifter lagts påskattemyndigheterna, att exekutionsväsendets organisation utreds samlatt huvudmannaskapet för folkbokföringenändras. Redovisningen kommer därför att byggas ut under innevarande år och myndigheterna kommer att lämnaett fylligare underlag i anslagsframställningen för /90, 3Förenklingar och kommande förändringar av skattesystemet Regeringenhar arbetat målmedvetet på alt förenkla och förbättraskattesystemet. Arbetet avser såväl förändringar i de materiellareglerna som i de regler som styr förfarandet. Jag kommer i detta avsnitt atl gå igenom en del av de förändringarsom beslutats ellertidigare och ange vilka effekter detta fått på skalleförvaltningens resurser.Jag kommer också att någol beröra planerade förändringar, 3.1Effekter av beslutade förenklingar Prop. gav regeringen i uppdrag alt utreda deadministrativa effekterna för skatteförvaltningen av vissa ändringar iskatte-och uppbördsförfattningarna,har redovisat uppdraget i anslagsframställningen. Följande förenklingar har tagits upp: slopadkommunal taxering av juridiskapersoner, förenklad självdeklaration, ändrade regler om skattetillägg, höjd gräns för deklarationsplikt, slopadmarginal-skatlespärr, slopadsambeskaltning av makars B-inkomsler, slopade räntetillägg, slopadkommunal garantibeskaltning och utbobeskallning, uppbörd av kvarskalt vid endast ett tillfälle samt utökat dalastöd i fastighetstaxeringen.Nu nämnda förenklingar får enligt riksskattevei-ket lill följd att mellan 92 och 107 årsarbetskrafter kansparas in under /89.Delta motsvarar en besparing på ca 25,7-28,5 milj, kr. Härutöver kan under loppetav kommande femårsperiod sparas ytlerligare 60 årsarbetskrafter. I mitt budgetförslag, som jag strax återkommerlill, har jag beaktat rationaliseringsvinsterna genom ätt reduceraanslaget för regional och lokalskatteförvaltning med drygt 16 milj. kr. Anslaget Kostnaderför årlig taxeringm. m, föreslås bli reducerat med 9 milj. kr. Ettomfattande utredningsarbete pågår i syfte att ytterligare förenkla och förbättra skattesystemet. Jag skall här begränsamig till att peka på fyra storautredningar som alla beräknas vara klara med sitt arbete , Jag tänker först och främst på utredningenom en reformerad inkomstbeskattning.Den har enligt sina direkfiv till uppgift alt lägga fram förslag om bl, a. lägre marginalskatter, breddadskattebas genom minskade avdragsmöjligheler,en mer enhetlig kapitalbeskattning och förenklingar. En annan utredning har till uppgift alt se överföretagsbeskattningen och även den skall sträva efter lägreskattesatser, bredare skattebas och förenklingar.En tredje utredning ser från liknande utgångspunkter över den indirektabeskattningen.