prop · GB03153 · 1987-12-31 00:00:00 — Däremot instämmer inte i kommitténsförslag att uniformerad polis skall återgå till civil status.Förslaget till regler för "civila åtföljande stridskrafterna" kommeratt medföra onödiga problem. Enligt mening bör därför dennapersonalgrupp behålla en rent civil status. Länsstyrelseni framhåller all vad kommittén föreslår om polisens ställning ikrig inte kan vara förenligt med folkrättens anda. Polisen uppträder i sammasorts uniform i alla lägen, både under en kuppsiluation och i övrigt, varfördet för motparten måste vara svårt för att inle säga omöjligt all vela i vilkenegenskap polispersonalen agerar. Detta talar för att polisen inle bör växlastatus. I fråga om polispersonalen måste man skilja mellan dels sådan personalsom ibland opererar tillsammans med militär personal och som kommer ikonfrontation med en angripare och dels övrig polispersonal som även under krigfullgör rent civila uppgifter bakom stridslinjerna. Den första kategorin, t.ex.polismän tillhörande gränsövervakningspersonalen och polisavdelningarna pågemensamma stabsplatser, måste ha kombattantstalus. Annan polispersonal bör föratl bättre kunna tillvarata civilbefolkningens intresse ha civil status.Länsstyrelsen anser därför alt det är bättre atl knyta polispersonalensfolkrättsliga status till arten av den verksamhet som utövas än lill en diffustidsperiod vars början är svår att definiera. föreslagna tidsgränsen för uppdrag som skall kvalificera till ålföljandestatusär enligt svårbegriplig. Etl uppdrag som pågår under kortare tidbör även vara kvalificerande. Enligt är del vidare en nackdel allcivil personal som tjänstgör på stabsplalser inle kan uppvisa något ifolkrätten stadgal . Svenska staten bör arbeta för en komplettering av folkrätlsbeslåmmelsernai detta avseende. anser all såväl militär som civil sjä- 36 lavårdspersonalskall vara vapenlös. För denna åsikt talar såväl humanitä- Skr. 1987/88:153 rasom religiösa skäl. Centralstyrelsen vill vidare hävda atl personalvårds-Bilaga 3 assistenter, vilka ofta är präster, har en väsentlig kurativ uppgiftsom tangerar och inte sällan överskrider gränsen för själavård.Centralstyrelsen ser ingen svårighet i alt på vanligt sätt knyta samman dennagrupp med sjukvårds- och själavårdspersonal. Styrelsen föreslår därför atlmöjligheter prövas att ge personalvårdspersonal civil status. Kommittén tordeinte ha uppmärksammat del förhållandet all del totala och rörliga kriget ivissa situationer kan ställa krav på all en präst med verksamhel i det civila samhälletkan komma att temporärt användas för verksamhel i militära förband. Han ellerhon bör därför kunna utrustas med sådana igenkänningstecken som normaltanvänds av militär sjuk- och själavårdspersonal. Vederbörande skulle härigenomfå ett bättre folkrättsligt skydd. Svenskaröda korset framhåller att i fråga om skydd åt personalen vid hjälpaktionerunder en internationell konflikt talar kommittén om att enda villkoret för allerhålla skydd är atl verksamheten inle innebär hjälp för någondera parten ikonflikten. Enligt Svenska röda korset är innehållet och avsikten med dennamening något oklart. Hjälpaktioner under väpnad konflikl avser stöd ålcivilbefolkningen m.fl. tillhörande helst båda, eller om della inte är möjligt,ena parten i konflikten. Avgörande bör vara viljan att bistå båda parter.Svenska röda korset konstaterar all ingen personal inom röda korset uppfyllerkriterierna för all klassificeras som kombattant. Den personal som på någol sälltjänstgör inom försvarsmakten har sjukvårdsuppgifter och därmed särskild folkrättsstalusoch -skydd. Övrig personal är entydigt civil personal. Röda korset anser vidareatt dess personal inte skall beväpnas eller vapenutbildas. I fråga om hemvärns-och mobiliseringsplalssamariler anser röda korset till skillnad från kommittén altäven dessa skall vara militär sjukvårdspersonal. RiksförbundetSveriges loltakårer har inget alt erinra mot all hemvärnets B-personal skallanses som militär personal och åtnjuta temporär kombattanlslalus. Riksförbundetförutsäller dock alt denna klassificering görs trovärdig gentemot omvärlden.Riksförbundet framhåller också all B-personalens föreningsdräkl är all betraktasom civil klädsel och används sparsamt vid tjänstgöring för försvaret. Sverigeskvinnliga bilkårers riksförbund har inle något att erinra mot kommitténsförslag att civila förare av tillfälligt disponerade lastbilar och bussar vid körningför militär uppdragsgivare bör erhålla status som åtföljande. Det ärväsentligt atl denna personal erhåller ålföljandestatus så .snart den fåruppdrag av militär art, oberoende av tjänstgöringens längd. Förbundet instämmerockså i kommitténs förslag atl B-personalen för hemvärnet med uppgifter inombl. a. transportljänslen skall anses som militär personal och åtnjuta temporärkombattantstatus. Detta bör också gälla övrig B-personal, den s. k. B-fpersonalen som skall tjänstgöra tillfälligt vid t. ex. mobiliseringsplatser. Apoteksbolaget delarkommitténs uppfattning att del folkrältsliga skyd det för sjukvårdspersonal omfattar även apotekspersonal. Apoteksbolaget ser också med stor tillfredsställelse atl personal och lager för samtliga enheter inom bolagels ansvarsområden erhåller skydd enligl Geneve- 37 4 1987/88. aktiebolaginstämmer i kommitténs uppfattning atl hu- Skr. 1987/88:153 vuddelen avSveriges Radios personal inte kan erhålla kombattantstalus. Bilaga 3 EnliglSveriges Radios uppfattning är det nödvändigt att driftvärnspersonalen inomförelaget ges temporär kombattanlslalus, helt enligt kommitténs förslag. ABABansluter sig till kommitténs förslag atl skyddsvakter, som efter mobiliseringkommer atl avlösas och övergå lill andra uppgifter, bör erhålla temporär kombattantstalus.Kommittén synes däremot inte la ställning beträffande de skyddsvakter som krigsplacerasvid objekten eller, vilket synes vara en mera väntad tendens, beviljas uppskovför alt ingående i i bolagets egenskap av K-företagbestrida uppgifter som skyddsvakter vid de objekt, där de tjänstgör i fred.Omfattningen härav torde mera vara att hänföra till regel än undantag. För bådadessa kategorier synes det bli fråga om mera varaktiga skyddsvaklsuppgifter dären temporär kombattanlslalus inle är någon lösning. ABAB vill också framhållaatt del finns vissa ordningsvaklsuppdrag där beväpning krävs exempelvis bevakningav och ambassader. Sådan aktuell personal borde erhållatemporär kombattantstalus. och har inle något alt invända motkommitténs förslag lill fördelning av de olika personalgrupperna på skildafolkrättsliga kategorier. 4 Folkrättsregler i land-, sjö- och luftkrig överbefälhavarendelar i huvudsak kommitténs mening om begränsat bärande av armbindel förmedlemmar ay motståndsrörelse när dessa kommit i kontakt med motpartensstridskrafter. Del bör ankomma på vederbörande motståndsrörelse att självavgöra om och vid vilka tillfällen de skall bära armbindel. Den enventuellanackdelen i del taktiska uppträdande som bärande av armbindel kan medföra bör enliglöverbefälhavaren kunna accepteras om åtgärden medför bättre skydd förcivilbefolkningen. Överbefälhavarenunderstödjer kommitténs uppfattning alt reglerna för omstritt område äventillämpas inom ett område där fiendens stridskrafter utövar kontroll. Enligtöverbefälhavarens mening bör vi i del längsta hävda atl alla områden där enangripares förband är verksamma är all hänföra till omstridda områden. Överbefälhavarenanser vidare atl kommittén inle tillräckligt belyst den situation som kanuppstå vid överraskande angrepp. Elt sådant angrepp medför sannolikt så snabba förioppatt militära operationer genomförs i områden där civilbefolkningen fortfarandefinns kvar. Det blir enligl överbefälhavarens mening svårt att skilja civiloch militär verksamhet ål innan allmän mobilisering, koncentrering ochuppmarsch är genomförd. Överbefälhavaren biträder vad kommittén framfört omoförsvarad ort, demilitariserad zon och om alt "militärnödvändighet" skall användas med starka restriktioner. framhåller all del är av vikt, att materielverket på ett tidigt stadium av ett ulvecklingsarbele kan få besked, huruvida ell 38 projekterat vapen kan bliotillåtet på folkrältsliga grunder, så att verket kan Skr. 1987/88:153 undvikaalt lägga ner arbetskraft och kostnader på elt objekt, som inte Bilaga 3kommer att vara tillåtet atl använda. Del kan vara lämpligt atl verketgemensamt med försvarsgrenscheferna samarbetar med delegationen för folkrättsliggranskning av vapenprojekl avsedda för det svenska försvaret. Uppsalauniversitet delar kommitténs restriktiva tolkning av begreppet "militärnödvändighet". Också kommitténs ytterst restriktiva inställning tillkrigsrepressalier delas av . Påståendet att frågan om repressalierstillåtlighet inle år reglerad i någon konvenlionstexl måste förvåna - särskiltsom fyra bestämmelser om förbud mol repressalier i ochsju liknande bestämmelser i tilläggsprotokoll I behandlas direkt ibetänkandet. På liknande sätt hänvisar kommittén till reciprocitetsregeln vidbehandling av krigsfångar som man korrekt konstaterar att del ärförbjudet alt utsålla krigsfångar för repressalier vilkel ju utesluter reciprokbehandling i händelse av kränkning från motpartens sida av bestämmelse omkrigsfångars behandling. Kommitténs föreslagna tolkning av art. 51:5 itilläggsprotokoll I tycks enligt vara ganska långtgående i sinliberalism i fråga om repressalier och lycks på så sätt avvika från kommitténsgenerella ställningstagande i denna fråga. ifrågasätter om icke i högre grad än hittillskan hävda atl samtliga platser för religionsutövning fullt ut kan skyddas somtillhörande "folkens kulturella och andliga arv". Vidare harutredningen om kyrklig beredskap rekommenderat ell dylikt skydd. Det förefallerstyrelsen möjligl atl vid militära operationer undvika atl använda kyrkan och gudstjänslhussom annal än tillfälliga förbandsplatser för sårade. FöreningenSvenska jurister mol kärnvapen finner det absurt att folkrätten i framtidenenbart ger skydd vid konventionell krigföring. Principerna om diskriminationoch proportionalitet kan inte tillämpas i ett kärnvapenkrig. 5 Identifikationsfrågor, särskilt beträffande sjukvård ochcivilförsvar överbefälhavarenkan i huvudsak biträda kommitténs tolkningar, övervä ganden och förslag i avsnittet identifikalionsfrägor, särskilt sjukvård och civilförsvar. 1 fråga om uimärkning avser överbefälhavaren bl. a. överväga följande. Sjukvårdspersonal bör, utöver armbindel, även utmärkas genom etl på vänster ärm fastsylt rödakorsmärke. Uimärkning av sjukvårdsenhe ter och sjuklransportfordon bör ske så atl största möjliga skydd tillförsäk ras dessa. Hänsyn måste därvid även tas lill den taktiska situationen. För uimärkning av sjukvårdsenheter är del väsenlligl alt utmärkningen sker på sådant sätl atl en genom terrängen anfallande fiende ges en rimlig chans alt bli varse alt det rör sig om en sjukvårdsenhet. Ulöver rödakorsduk bör därför en sjukvårdsenhet utmärkas med i terrängen på lämpligt avstånd 39 utplacerade rödakorsskyltar.Enligl överbefälhavarens uppfattning bör ut- Skr. 1987/88:153 märkning av civila sjukvårdsenheter ske redan i fred. Försvaretssjukvårdsstyrelse vill, liksom kommittén, starkt avråda från upprepadeväxlingar mellan status som sjukvårdspersonal och kombattant. Enligt styrelsensuppfattning bör sådana växlingar inte ske. I fråga om uimärkning av militärasjukvårdsenheter vill sjukvårdsstyrelsen att dessa enheter alltid är utmärktaoch att den militäre chefen, i den mån den taktiska situationen så kräver,beordrar utmärkningen maskerad och därmed avstår från möjligheterna atlåberopa konventionens skydd. Försvaretssjukvårdsstyrelse anser vidare all det är angeläget alt all militärsjukvårdspersonal utmårkes med röda kors som är lättare att se än vad som i dagär fallet. Detta innebär förutom armbindlar 1. ex. hjälmar och bröstmärkningsom är så stor och tydlig atl del inte kan råda någon tvekan om personalens kategorilillhörighel.All personal som ingår i militära sjukvårdsenheter skall hänföras lillkategorin sjukvårdspersonal. I fråga om sjukvårdspersonalens beväpning årsjukvårdsstyrelsen tveksam om denna över huvud tagel skall vara beväpnad. Dettabör utredas närmare. Sjukvårdsstyrelsen vill starkt understryka kommitténs kravpå all sjukvårdspersonalen förses med identitetskort enligt konventionensbestämmelser. Ifråga om sjukvårdsanläggningarnas uimärkning i fred kan sjukvårdsstyrelsen inlese några praktiska eller ekonomiska konsekvenser som är så stora all man skallunderlåta all redan i fredstid göra sådan uimärkning. Civilförsvarssiyrelsendelar i slort kommitténs överväganden och förslag till ätgärder föridentifiering och uimärkning av civilförsvarsorganisationens resurser bådemateriellt och personellt. Uimärkning av skyddade utrymmen har inte behandlatsoch bör övervägas. Styrelsen delar kommitténs värderingar omledningscentraler. I fråga om uimärkning av civilförsvarspersonal anserstyrelsen atl belänkandet är något oklart. Del är svårt atl utläsa vad som börgälla för personal i ockuperat resp. icke ockuperat område. Det bör vidare klargörashur bärande av ijänstedräkt och organisatorisk uppgift påverkar behovet av uimärkning. Socialstyrelsendelar kommitténs uppfattning i fråga om sjuktransporter, anläggningar m. m. somingår i den civila sjukvårdens krigsorganisation, sjuktransporlmedel samtidentifiering av civillorsvarspersonal och personal inom den civilasjukvårdens krigsorganisation. Länsstyrelseni framhåller all även apoteken bör ges skyddsslatus och fåteknisk uimärkning. Föreningen korsels organ bör få rätt atl självanvända rödakorstecknel som skyddsmärkning. Svenska slaten bör arbeta för enändring av nuvarande regler. Svenskaröda korset framhåller atl inom den civila hälso- och sjukvården används bårbilartillhörande enskilda laxiägare för sjuktransporter. Kommittén föreslår attdessa i samband med krigsorganisering bör utmärkas med mindre rödakorsflaggoroch rödakorstecken. Enligl Röda korset bör alla fordon avsedda försjuktransporter utmärkas enligl samma princip. framhåller atl kostnaderna för uimärkning och identifieringbör bäras av slalen. 6Folkrättens efterievnad Skr. Bilaga3 föreslår all svensk personal, bl. försvarsmakten,redan i fred utbildas för att kunna tjänstgöra i skydds-maktsuppdrag. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar pekar på alt bestämmelser om etl särskiltundersökningsförfarande beträffande påstådda kränkningar av konventionernafinns med Genévekonventioner. Dessa bestämmelser haremellertid aldrig tillämpats i praktiken. Från svensk sida har föreslagits, inrättar en permanent internationell kommission för undersökande av faktakring påstådda folkrältsbroll. Kommissionens behörighet har emellertid baraerkänts av ett fåtal stater, däribland . Enligt beredskapsnämndenunderstryker detta de betydande svårigheter som uppslår när del gäller attvidta effektiva åtgärder för att förhindra folkrältsbrott. 7 Folkrätten under neutralitet överbefälhavarenoch försvarets sjukvårdsstyrelse har inle något alt invända mol vad kommitténframfört om folkrätten under neutralitet. Uppsalauniversitet anser att hela frågekomplexei om neutraliletsrätlen närmare börutredas och definieras under det av kommittén rekommenderade fortsatta folkrättsarbetel. FöreningenSvenska jurister mot kärnvapen delar kommitténs uppfattning alt frånvaron aven särskild konvention om neutralitet en brist. 8 Folkrättens regler under ockupation Riksåklagarenanser del knappast realistiskt atl ulan vidare utgå från att den ockuperademaklens strafflagstiftning i varje fall i dess helhet kommer alt vara ikraft. Man får enligt riksåklagaren räkna med atl det ockuperade landelsrättsväsen som regel endast kommer att fungera på de rättsliga områden därockupationsmaktens intresse saknas. Länsåklagarmyndigheteni finner del angeläget att det centralt upprättas anvisningar hurt. ex. åklagare skall förhålla sig vid väpnad konflikl och ockupation.Länsåklagarmyndigheten i framhåller atl folkrätten underockupation är ett viktigt område för den utbildning av totalförsvarets personalsom avses komma lill stånd. Enligtrikspolisstyrelsen finns det skäl som talar både för och emot alt polispersonalen bör kvarstanna i ockuperat område. ansluter sig dock till kommitténs förslag. Kommitténs förslag att det i fredstid utfärdas bestämmelser om polisens verksamhet inom ockuperat område ser styrelsen i kombination med information som synnerligen vikliga för att förklara polisens ställning för allmänheten. Om det införs bestämmelser om alt polisen skall stanna kvar inom ockuperat område bör denna skyldighet noggrant regleras. överbefälhavarendelar i huvudsak kommilléns överväganden och för- Skr. 1987/88:153 slag i frågaom folkrättens regler under ockupation. I fråga om myndighe- Bilaga 3 ters m.fl.kvarslannande inom ett av en angripare besatt eller ockuperat område anseröverbefälhavaren dock atl denna fråga måste ses mera flexibelt än vad kommitténangett mot bakgrund av tillämpningen av grundsyn"Skydd-utrymning". En ulgångspunkl bör därvid vara att myndigheter kvarstannarendast i den utsträckning delta är oundgängligt för all tillgodose renthumanitära krav, dvs. egen eventuellt kvarvarande befolknings skydd ochnödvändiga omvårdnad, överbefälhavaren anser alt kommittén har anfört enalltför ensidig inriktning mol alt civilbefolkningen i huvudsak är kvar ibesatt eller ockuperat område. a. anges att "en utgångspunkt börhärvid vara all civilbefolkningen i stor utsträckning kommer att stanna kvarpå ockuperat område". Enligt överbefälhavaren bör i stället grundsynen"Skydd- utrymning" vara mera styrande. Inriktningen av verksamhetensom kommittén redovisat bör enligl överbefälhavarens uppfattning dels ses somutgångspunkt för elt läge då utrymningar av olika skäl inte har genomförts,dels granskas i syfte atl ytterligare minska de kvarvarande civilamyndigheternas och resursernas omfattning. Det kan t. ex. ifrågasättas ompolisen bör kvarstanna i full omfattning. Risk finns alltid atl angriparenomhändertar viss del av polispersonalen eller atl de över huvud laget inletillåter svensk polis verka i området. Del av polispersonalen kan enligtöverbefälhavaren dessutom bättre behövas i andra distrikt. Motsvarande resonemangkan komma all gälla åven andra grupper av tjänstemän eller förtroendemän. Försvaretssjukvårdsstyrelse biträder de principer som kommittén anfört om folkrättensregler under ockupation men föreslår att hela ockupations-problemaliken blirföremål för särskild delaljutredning. Civilförsvarsstyrelsendelar kommitténs uppfattning alt regeringsbeslut om civilförsvarets verksamhelunder ockupation bör upphävas och ersällas med särskilda föreskrifter för såvälcentral och regional som lokal nivå. En utgångspunkt bör härvid vara, tillskillnad mot vad kommittén har förordat, alt civilbefolkningen kan komma attvara kvar på ockuperat område. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar instämmer i folkrättskommitténs allmänna bedömningarom befolkningens ställning för den händelse delar av vårt land eller kanskehela vårt land tillfälligt skulle ockuperas. anserberedskapsnämnden all del finns anledning att understryka, att det inte gesnågon garanti för att ockupationsmakten tillämpar de folkrältsliga regler somfinns. Nämnden vill understryka vikten av atl dessa frågor - som i självaverket rör sig om överlevnad och motstånd i alla lägen - även diskuteras vidutbildning inom totalförsvaret. Civilbefälhavareni Södra civilområdel delar kommitténs synpunkter m. m. som framförs omfolkrättens regler under ockupation. Civilbefälhavareni Bergslagens civilområde anser atl den svenska rege ringen bör verka för att folkråltsskyddet för civila motståndsmän för stärks. Endast om så sker kan de idéer och förslag som molslåndsulred ningen har framfört förverkligas. Enligt civilbefälhavarens mening bör de delar av länsstyrelse och andra regionala myndigheter som delvis är sam- 42 grupperad med militär stab inte åläggas att stanna kvar iområden som kan Skr. 1987/88:153 komma att ockuperas av angriparen.Organisationen bör avvecklas eller Bilaga 3 flytta vid hot om ockupation. Civilbefälhavaren i Nedre civilområde biträderkommitténs förslag att det centrala ansvaret för anvisningar omcivilbefolkningens uppträdande under krig och ockupation bör åläggas styrelsenför psykologiskt försvar. Civilbefälhavaren i Övre civilområde pekar pä atlfolkrättens regler under ockupation av vissa grupper har uppfattats som defaitistiska.Så år inte fallet enligt civilbefälhavaren, men eftersom frågan har väcktsfinns det anledning att ytterligare klargöra de regler som gäller. Man kanockså ifrågasätta om inte grundlag skall ändras till förmån för enannan inställning än . anser det myckel värdefullt allkommittén har tagit upp folkrätlsreglerna och den offentliga verksamhelen underockupation. Del är mycket viktigt att statsmakterna tydligt anger efter vilkaprinciper verksamhelen skall fortsätta atl bedrivas på etl ockuperat område. i delar kommitténsuppfattning att regeringsbeslut om civilförsvarels verksamhet underockupation bör upphävas. Krigsvetenskapsakademien har tidigare framhållit alt enväpnad motståndsrörelse för att nå effektivitet och uthållighet kräverunderstöd och underhåll av civilbefolkningen. Krigsvetenskapsakademien villupprepa atl kommittén tagit väl lätt på denna fråga. Krigsvetenskapsakademienvill även upprepa att det krävs omgående initiativ av den svenska regeringenför alt klarlägga de folkrältsliga formerna för det civilbefolkningens slöd avden väpnade motståndsrörelsen som regeringen själv uppmanar till i Om krigetkommer. 9 Information och undervisning om folkrätten under krig,neutralitet och ockupation framhåller att oaktat information ochutbildning om folkrätten är viktig i sig, denna utbildningsinsats måste vägasmot andra utbildningsinsatser inom område. mening finns det inle behov av särskilda utbildningsinsatsersom riktar sig till samtliga personalkategorier, ulan bör riktas mot vissapersonalkategorier. Del gäller främst domare som är placerade i de allmännadomstolarnas krigsorganisation samt möjligen jurister som är placerade i deallmänna advokatbyråernas krigsorganisation. finner det lämpligtatl utbildningen får en särskild uppläggning och anpassas till den utbildningsnivåi folkrätt som de aktuella personalgrupperna kan antas befinna sig på. Under denärmaste åren kommer atl genomföra ett antal kurser rörande tolalförsvarskunskap. Kurserna vänder sig till samtliga myndighetschefer inom domstolsverkels område och kommer all innehålla 43 ett folkrätlsavsnill.Det får ankomma på resp. myndighetschef atl på sin Skr. 1987/88:153myndighet ombesörja erforderlig information och utbildning till närmast Bilaga 3 berörd personal. anser vidare atl det inom varjehovrätts-område bör finnas en till två sakkunniga företrädare fördomarpersonalen i folkrältsliga frågor. Riksåklagaren framhåller all utbildning och information omfolkrättens innehåll är en förutsättning för dess efterlevnad. Riksåklagarenbiträder lill alla delar de allmänna synpunkter som kommittén anlagt. Del ärviktigt atl utbildningen utformas så alt den kan skapa en positiv inställningtill folkrättens roll. Riskåklagaren ansluter sig till kommitténs uppfattningall utbildningen bör anpassas till varje målgrupps särskilda behov. Del är avvikt att utbildningen inte generaliseras ulan alt den även inom resp. myndigheteller målgrupp utformas efter varje personalkategoris behov. Överåklagaren i anser all folkrättsreglerna kani hög grad komma atl beröra åklagarverksamheten. Som en beredskapsåtgärd synesdärför information om dessa regler påkallad. Överåklagaren föreställer sig alten åtgärd skulle vara all låta utarbeta en sammanställning av folkrätlsreglernasom kan ha belydelse för tillämpningen av svensk straffrätt kombinerad med ensakkunnig kommentar. Länsåklagarinyndigheten i framhåller altom en utbildning i folkrätt skall le sig meningsfull för åklagare bör denförutom en allmän kännedom om folkrättens natur och det folkrältsligaregelsystemet även ge kunskap som mer specifikt är av intresse föråklagarväsendets eller rättsväsendets del.