prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Av särskild betydelse i detta sammanhangär den administrativa utvecklingen och införandet av datorstöd i verksamheten. En viktig del i effektivise- ringsarbetet är den pågåendereformen av utrikesförvaltningens regelsys- 5 /88 kommer inga nya utlandsmyndigheter alt upp- Prop. 1987/88:100 rättas. Den tillfälligadelegationen vid Europeiska säkerhets- och samar- Bil. 5 betskonferenseni kommer atl läggas ned efter uppföljningsmötets avslutande och ersättas av en delegation meduppgift alt delta i de fortsatta överläggningarnaom förtroendeskapande åtgärder i samt atl bevaka kommande förhandlingar mellan medlemmarna i detvä militärallianserna om nedrustning pä det konventionella områdel. En utredning har tillsatts för att se över utrikesförvaltningensinriktning och organisation (UD 1987:07). Förändringarnainom verksamhetsområde-i förhållande till statsbudgeten för /88 framgår av följande sammanställning. Beloppen har avrundats och anges imilj. 1987/88 1988/89 Förändring 1 152,6 1 150,0 , - 2,6(1) m. m. Bidrag till vissa 310,6 334,8 + 24,2 internationella Internationellt ut- 9 681,3(2) 10 179,4(2l + 498,1 vecklingssamarbete Information om 98,5 127,6 + 29,1 i utlandet m. m. E. Utrikeshandel och 293,3 291,2 - 2,1 exportfrämj ande F. Nedrustnings- och 61,0 65,1 -I- 4,1 säkerhetspolitiska Totalt för utrikes- 11 597,3 12 148,1 -I- 550,8departementet (1)Anslaget A 3. Inköp, uppförandeoch iståndsättande av fastigheter förutrikesrepresentationen har överförtstill anslaget D 2. Investeringar m.m. under sjunde huvudtiteln(). (2)Eickl. avräkningarför biståndsändamål underandra anslag. Avräkning-arna /89 uppgår till 171,5 milj. kr. 1987/88: lOO 5 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde S. såvitt avser frågor under littera A punkterna 1 -6,8-12, B punkterna 1, 3 och 8, D och F; statsrådet såvitt avser frågorunder littera A punkt 7 och B punkt 2: statsrådet såvitt avser frågor under littera C; statsrådet såvitt avser frågor underlittera B punkterna 4-7 och E. Deninternationella utvecklingen kännetecknas av en viss förbättring avrelationerna mellan de ledande stormakterna. En konkret manifestation av dettavar loppmötet i mellan president och generalsekreterare har ställ i centrumför den intensifierade dialogen mellan och Sovjetunionen.Denna har dock också omfattat en rad andra utrikespolitiska frågor av gemensamt intresse för stormakterna,inte minst utvecklingen av regionala kriser. Även om utvecklingen gått mot en viss avspänningmellan stormakterna kvarstår mycketav misstron mellan dem och deras resp. miliiärallianser. I och på flera andra håll iÖsteuropa har en ökad öppenhetbörjat vinna insteg, och man har uttalat ambitionen att vidga möjligheterna för medborgarna att öva inflytande över sin tillvaro. Den har välkomnat denna utveckling som ettbidrag till en lugnare internationell atmosfär och ett närmareeuropeiskt samarbete. En rad regionala kriser och konflikter ingerfortsatt oro. Den förödande konfliktenmellan och , som pågått , har börjat internationaliseras genom ett tilltagandeengagemang från stormakternas sida,bl. a. i syfte att skydda den fria sjöfarten i . Särskilt den närvaron i området från Förenta staternasoch dess allierades sida har ökat. har FN:s ansträngningarall finna en fredlig lösning på konflikten äter korhmit i centrum. Krisen i fortsätter, även om enstörre militär urladdning kunnatundvikas. Ansträngningarna atl fä tillstånd en internationell konferensom har inte krönts med framgång. Den israelisk-palestinska frågan är alltjämt det grundläggandeproblemet. Ingen förbättring av dentragiska situationen i har kunnat skönjas. Den sovjetiska aggressionen i Afganistanfortsätter. Ansträngningarna att fålill stånd en lösning av konflikten och ett tillbakadragande av dé sovjetiskatrupperna har, trots sovjetiska viljeyttringar i denna riktning, ännu inte letttill något resultat. Vissatrevande ansatser har gjorts för att finna en lösning på den långva- Prop.1987/88: 100 riga konflikten i , som dock kan förväntas fortgåså länge den Bil. 5 vietnamesiska militära närvaron i landet fortsätter. I har situationen ytterligareförsämrats. Den sydafrikanska regeringenmotsätter sig hårdnackat att göra några genomgripande förändringar iapartheidsyslemet, som är grundorsaken till krisen. Det interna förtrycket har ytterligare skärpts. Den militäraaggressionen och de ekonomiskapåtryckningarna mot grannländerna fortsätter. Landets internationella isolering tilltar. Genomförandet av FN:splan för ett fritt förhalas av . Den fredsplan som antagits av länderna iCentralamerika inger vissa förhoppningarom atl konflikterna i regionen vars ursprung är ekonomiska ochsociala missförhållanden - skall kunna lösas. FN-systemets fortsatta finansiella svårigheteringer oro. Dessa problem kan varasymptom på minskad tilltro på sina häll till det multilaterala samarbetet. För del är det uppenbart atten nära samverkan inom FN-syslemetbör vara en naturiig följd av staternas ökade ömsesidiga beroenden på deflesta samhällsområden. Det finns en växande medvetenhet om vikten avgemensamma internationella insatserför att bekämpa hotet mot vår miljö. Att åstadkomma en "hållbar"utveckling, dvs. att dagens behov inte tillfredställs på bekostnad av den långsiktiga ekologiska balansen ochframtida generationers möjligheteratt överleva, är av vital betydelse inte bara för i-länderna, utan också för att främja en sund ekonomisk tillväxt ivärldens faltiga länder. Miljöhotetökar bördan för de redan hårt utsatta länderna i tredje världen som är drabbade av allvarliga ekonomiska problem, inteminst orsakade av den internationella skuldkrisen, och i flera fall av följdverkningarav regionala konflikter. Målet för säkerhetspolitik är, atl i allalägen och i former som vi själva väljer trygga en nationellhandlingsfrihet, att inom våra gränser bevaraoch utveckla vårt samhälle politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och ivarje annat hänseende efter våra egna värderingar samt i samband därmed utåtverka för internationell avspänning och en fredlig utveckling. Därvid blir målet alt bidra tillfortsatt lugn och stabilitet i vår del av världen av särskild vikt. säkerhetspolitik utformas väsentligen iett samspel mellan utrikespolitiken och försvarspolitiken. Huvudlinjen i dennapolitik är neutralitetspolitiken,dvs. alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Vår aktiva utrikespolitik syftar till att främja en fredlig utveckling i vår omvärld,alt förhindra konflikter, att undanröja konfliktorsaker samt att även i övrigt främja och tillvarata Sverigessäkerhetsinlressen. säkerhet är i hög grad beroende av deninternationella utveck lingen i stort, särskiltutvecklingen i närområdet. Delta gäller inle minst i ett läge då den strategiska betydelsen av och angränsande havsområden ökat. Delta yttrar sigbl. a. i stormakternas närvaro i havsområdena i vår närhet, saml i en alltmer omfattande spanings- och övningsverksamhet i området. Svensktterritorium har utsatts för upprepa de, allvarliga kränkningar. Utvecklingenj Eui;opa är äv central betydelse för . I ett skede av Prop. 1987/88:100 alltmer utbyggt europeiskt politiskt och ekonomiskt samarbete, önskar Bil. 5 nära förbindelser med alla europeiska stater. Den västeuropeiska integrationen fortskrider.Ytterligare steg har tagits mol en inre marknad med ett fritt flöde av varor,tjänster, kapital och människor. Regeringen ämnar fortsätta att ulveckla ettnära och omfattande samarbete mellan och EG på så många områden sommöjligt. Vår grundläggande bedömning, alt medlemskap i inte är förenligt medvår neutraliteispolilik, kvarstår. Tillsammans med arton andra eiiropeiska stater ochEG-kommissionen deltar i EUREKA-samarbetet, som syftar till att genom gemensamma satsningarförstärka den europeiska kompetensen och konkurrenskraften på delhögteknologiska området. medlemskap i år en bekräftelse pävår starka förankring i de västerländska demokratiska idéerna och vårt slorainti-esse för den mångskiftande verksamhet som bedrivs inom Europarådels ram. Vid uppföljningsmötet med konferensen om säkerhet och samarbetei (ESK) verkar för att främja framsteg inom alla ESK-pro-cessens samarbelsområden, dvs.militära säkerhetsfrågor, frågor soiri rör handel, vetenskap, teknologi ochmiljö samt frågor om vidgade mänskliga kontakter, informations- och kulturutbytem. Vår förhoppning är att ESK-staterna vid mötet.i skall enas om ettomfattande och balanserat slutdokument, som verksamt bidrar lill alt föra processen framåt och därmedvidga och fördjupa samarbetet mellan alla . Gemensamma europeiska åtgärder för alt gripa sig anmiljöförstöringen är nödvändiga. ESK-processen spelar i detta sammanhang encentral roll. har vid i lagt fram förslaginom miljöområdet samt fungerat som samordnare av arbetet rörande vidgademänskliga kontakter m. m. För förblir vårt medlemskap i och deförpliktelser som åläggs medlemsstaterna enligt en hörnsten i vårutrikespolitik. Stadgan ålägger staterna alt lösa internationella tvister medfredliga medel och atl avslå från hot om eller användning av våld mot en annanstats territoriella integritet.eller politiska oberoende. deltar i den internationella diskussionen omhur FN skall stärkas och medverkar i det inom FN påbörjade reformarbetet, somsyftar lill alt finna lösningar som säkerställer FN:s effektivitet ochfinansiella livskraft. Vi fäster slor vikt vid att FN ges bättre möjligheteratt fullgöra sin huvuduppgift att upprätthålla internationell fred och säkerhetsaml främja ett vidgat internationellt samarbete. Vårt engagemang i FN:snedrustningsarbete, i FN:s biståndsverksamhet och uppbyggnaden av dessmiljövårdsprogram, i arbetet för främjandet av de mänskliga rättigheterna, iFN:s fredsbevarande operationer samt vårt agerande mol kränkningar avFN-stadgans principer utgör led i dessa sti;ävanden. Den internationella terrorismen har under senare ärvuxit i omfattning. Kampen mot denna kiäver ett ökat internationellt samarbete. stöder aktivt detta arbete inom internationella organisationer, i första hand FN och . Den svenska krigsmalerielexporlen är föremål förlångtgående restrik- Prop. 1987/88: 100 tioner. Vid beredningen av dessaärenden har de utrikespolitiska övervä- Bil. 5 gandena och bedömningarna kommitalt få ökad betydelse. Förslag om en ytterligare skärpning av bestämmelsernaförbereds . En grundläggande förutsättning för aktivautrikespolitik är alt vi har goda kunskaper om den internationellautvecklingen, kapacitet atl analysera inkommande information samt atl viupprätthåller en hög diplomatisk kompelens för alt aktivt kunna delta iinternationella förhandlingar och konferenser. Utvecklingen i värt närområde och det ökade strategiskaintresset för vår dei av världen ställer betydande krav på säkerhetspolitisktinriktade analyser som underlag för beslul och svenskt agerande. Del är ocksåett starkt svenskt intresse alt ha ingående kunskaper om de ledande stormakternaspolitik och om utvecklingen i . Tillgången på erfaren och kompetentdiplomatisk och teknisk expertis har varit och förblir en nödvändigförutsättning för aktiva deltagande i nedrustningsförhandlingar.Delta gäller också för atl skall kunna fortsätta atl positivt bidratill FN:s arbete inom olika områden och tilldet internationella miljövårdssamarbetet. Kompetens för bedömning avutvecklingen i länderna i tredje världen och i regionala krisområden är avvikt för att värna om svenska intressen i dessa delar av världen. Våraansträngningar atl bidra lill alt nedbringa spänningarna mellan de ledandemilitärmakterna och minska rustningarna utgör en viktig del av den svenskautrikespolitiken. Denna strävan utgår ifrån en syn på säkerhet och samarbetesom betonar del gemensamma intresset av fred och mänsklig överlevnad samtekonomisk och social utveckling. Säkerhet för enskilda länder får inte uppnåspå andra länders bekostnad. Den svenska utrikespolitiken verkar därför förutvecklingen av ett brett bilateralt och multilateralt samarbete på mängaområden. har som mål att en gemensam säkerhet skallkunna skapas genom bilateral och multilateral utveckling av samarbetsstrukturerinom bl. a. de ekonomiska, sociala, kulturella och humanitära områdena mellanEuropas stater, som de militära motsättningarna minskas genomförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder samt nedrustning. och har nått enöverenskommelse om avskaffande av samtliga landbaserade medeldislanskärnvapen.De förhandlar bilateralt om omfattande nedskärningar i de strategiska kärnvapenarsenalernaoch om begränsningar i kärnvapenproven. Del förbättrade klimatet mellan stormakterna har ocksåpåverkat olika multilaterala förhandlingar. Vid det pågående uppföljningsmötet med kon ferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) i finns del goda utsikter atl staterna i de båda ledande militärallianserna samt de neutrala och alliansfria staterna i skall enas om,ett omfattande och balanse rat slutdokument. Detta förväntas bl.a.inrymma mandat för fortsatta förhandlingar om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder saml om 10 konventionell nedrustning i . Stockholmsdokumenlel ochde posi- Prop. 1987/88: 100 tiva erfarenheterna av tillämpningen av deförtroende- och säkerhetsska- Bil. 5 pandeåtgärderna i detta har lagt en fast grund för fortsatta framsteg inom dettaområde. Den svenska delegationen i verkar för att intressen skalltillvaratas i framtida förhandlingar om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och om nedrustning iEuropa. Ett nära samråd sker i kretsen av neutrala och alliansfrialänder i . Jag vill understryka kärnvapenfrågornas centralaplats i vår nedrustningspolitik.Kärnvapen utgör ett hot mot mänsklighetens överievnad. I nedrustningskonferenseni (CD) och i FN har , ofta i samarbetemed alliansfria stater, lagt fram förslag som syftar till att hejda kärnvapenkapprustningen och fä till stånd nedrustning på detta område.Sverige verkar aktivt i multilaterala fora och i sina bilaterala kontakter för atthindra atl kärnvapen sprids till fier länder. Regeringen avser att fortsätta detta arbete,varvid särskild vikt kommer atl läggas vid frågan om ett avtal om ettfullständigt kärnvapenprovslopp och möjligheterna att övervaka efterievnaden avett sådant avtal. arbetaräven, i FN och i CD, för all få lill stånd åtgärder som skulle kunna förhindra en hotande kapprustning i rymden. Inomsexnationsinitiativet verkar statsminister, tillsammans med stals- ochregeringschefer frän ytteriigare femnationer, bl. a. för ett fullständigt provstopp och för all förhindra enkapprustning i rymden. Ett särskilt möte med de sex stals-och regeringscheferna avses hållas i ijanuari 1988. har , som ordförandenation,fortsatt ansträngningarna för attpåskynda förhandlingarna i CD om ett totalförbud mol kemiska vapen. Särskilda ansträngningar kommer attgöras för all söka slutföra detta förhandlingsarbete. avser deltaaktivt i FN:s generalförsamlingstredje extra möte om nedrustning (SSOD III) som äger rum är 1988. frågorna om den marinakapprustningen och sambandet mellannedrustning och utveckling att betonas från svensk sida. verkar för en kärnvapenfri zon i Nordenoch deltar aktivt i den nordiskaämbetsmannagrupp som arbetar med denna fråga. Syftet med en sådan zon äralt förbättra de nordiska ländernas säkerhet. är zonen avsedd att utgöra ett bidrag tillsträvandena att minska kärnvapnens roll och antal i som helhet. Sverigestöder vidare förslaget om en korridorfri frän slagfältskärnvapen i . Upprättandet av en sådan korridor,som fått ökad aktualitet genom och överenskommelseom avskaffande av medeldislanskärnvapen, skulle höja kärnvapentröskeln ochutgöra en förtroendeskapande åtgärd. har sä sent som är 1987 fastslagit, attSveriges dellagande i det internationellanedruslningsarbetel och de mänga olika förslag till konkreta nedrustningsätgärder som vi stötteller själva presenterat ytterst syftar till att öka värt eget lands säkerhet genom attminska spänningen i väriden och reducera del militära hotet mot vårt nationella oberoende. Målet för de svenska nedrustningssträvandenaär att fä lill stånd internatio nell nedrustning i former som inte ger någon part ett övertag, men väl ökad säkerhet ål det internationellasamfundet som helhet. geren tryggare värld än en politik grundad på kärnvapenavskräckning. Som samtidigtkonstaterade har , genom sitt långvari- ' Prop. 1987/88: 100 ga engagemang i internationellanedruslningsförhandlihgar, haft goda för- Bil. 5 utsättningar att spela en aktiv och konstruktiv roll på detta område.Sveriges alliansfria ställning, iförening med teknisk kunskap i många av nedrustningsförhandlingarnas sakfrågor, har givit osssärskilda möjligheter lill insatser. Frågor rörande rustningsbegränsningaroch nedrustning har på detta sättblivit ett viktigt tillämpningsområde för aktiv svensk utrikespolitik såväl i FN och i CD som i regionala förhandlingaroch dä särskilt konferensen om säkerhet och samarbete i (ÉSK). Betydelsen av tillgång lill erforderligdiplomatisk och teknisk kompetens för en aktiv svensk nedrustningspolitik harredan framhållits. Jag vill också betona, atl nedrustningspolitiken, somen del av säkerhetspolitiken, grundar sigpå bedömningar av långsiktiga säkerhetsintressen. Ett systematisktsamråd mellan olika myndigheter, och mellan politiker och experter, spelar en central roll vidnedrustningspolitikens utformning. utrikespolitiska engagemang, särskilt ifreds- och nedrustningsfrågor,åtnjuter ett starkt folkligt stöd i vårt land. Det understöds av fredsorganisationer, kyrkor, fackliga, politiskaoch andra organisationer. Dessa rörelsers insatser för att stärkafredsopinionen är av utomordentlig vikt och föreslås få stärkt stöd förinformation, studier och forskning på freds- och nedrustningsomrädet. Folkrätten,dess tillämpning och utveckling, intar en betydelsefull plats i svensk utrikespolitik. Ett centralt inslag pådetta område gäller skyddet för de mänskliga rättigheterna. arbetar iolika internationella fora för att förstärka det internationella skyddetför mänskliga rättigheter och verkar för attdödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigt inslag i dessa strävanden äralt utarbeta och följa upp efterlevnaden av internationella normer för individens skydd. Det finns femFN-konvenlioner med tillhörande övervakningsmekanismer inom området förmänskliga rättigheter. Ytterligaretvä konventioner är under utarbetande, en om barnens och en om migrerandearbetares rättigheter. Utöver detta finns den europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundlag- ' gande friheterna, som gradvis har utökats medskydd för nya rättigheter. Europarådethar dessutom utarbetat en konvention mot tortyr som kommer att innebära längre gående förpliktelser änsom följer av den konvention i samma ämne som antogs av FN:s generalförsamlinghösten 1984. Andra viktiga folkrättsliga ämnen är havsrätten med tillhörandeavgräns-ningsfrägor, miljörätten och fymdrälten. ingår ett antal avtal, fördragoch internationella konven tioner med främmande makter.Förhandlingsarbetet kräver i betydande omfattning en traktaträttslig medverkan. Inom ramen för del internationel la samarbetet på det straffrättsligaområdet visar också ett stort engagemang. Det rör sig här omullämningsfrågor och om överföring för lagföring i hemlandet. Slorainsatser görs för att svenskar som har dömts lill fängelsestraff utomlands skall kunna tas hem för atl avtjänastraffet i 12 Genomutredningar om utländsk rätt och genom bistånd i:bl.a. Prop. 1987/88: 100 underhällsärenden fårsvenska medborgare stöd att hävda sinrätt i ullan- Bil. bislär även svenskar som hamnati nödsituationer utomlands, t.ex. sedan de råkat ut för olycksfall, sjukdom eller frihetsberövanden. Dessa frågor har blivitalltmera komplicerade i och med attsvenska medborgare numera i större utsträckning förlägger sina utlandsresorutanför de traditionella turistmålen. Handläggningen av ärenden som rör utlänningarkräver stora resurser. mottog utlandsmyndigheterna nära 27000 ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd samt 135 000 ansökningar om visering. Den omfattande flyktinginvandringen medför stor arbetsbelastning förvissa utlandsmyndigheter. är ett land som tillhör ettlitet språkområde. är del svenskasamhället starkt beroende av kontakter med omvärlden för sin fortsattautveckling. Information om i ullandel omfattar en mångfald olika kontakter och verksamheter. Syftet äralt sprida kännedom orn det svenska samhället samt väcka intresse ochförståelse för syn på olika samhällsfrågor. Informationsverksamheten gör del möjligt förSverige att aktivt delta i ett ökat erfarenhetsutbyte mellan olika länder ochkulturer. Det svenska kulturlivet ärstarkt beroende av kontakter och impulser utifrån. Forskning ochvetenskapligt arbete förutsätter ett fritt utbyte av erfarenheter. Det är ett utrikespolitiskt intresse att svenskaståndpunkter får gehör i utlandet och att finns med i den internationella dialogen. Ett mångsidigt person- och kulturutbyte bidrar till ökad förståelse mellan länder och folk. Den allmänna Sverigeinformationen i utlandet tjänar därmed ett långsiktigt utrikes- ochsäkerhetspolitiskt intresse. geinformationen kan vidare spela enviktig roll för våra ekonomiska förbin delser och främja såväl export somturism. Den statliga Sverigeinformationen får aldrig hasom mål att skapa en konstlad ochglättad bild av vårt land. Bilden av utomlands bestäms i huvudsak ochmed nödvändighet av faktiska företeelser hos oss. Men den internationella nyhetsförmedlingenuppmärksammar främst enstakahändelser och utvecklingsdrag. Det föreligger därför, enligt min mening, ett särskilt intresse alt genom statligainformationsinsatser försökakomplettera den existerande bilden och alt lyfta fram drag i den svenska samhällsutvecklingen som annars hamnar i skymundan- neutralitets- och försvarspolitiken, den gynnsamma ekonomiska utvecklingen,del svenska kullurlivetsvariationsrikedom, våra miljösatsningar m. m. Regeringen bemyndigade den 11 december 1986chefen för utrikesdepar tementet att tillkalla en särskildutredare för att kartlägga hur de av riksda gen fastlagda riktlinjerna för det allmänna informations- och kulturutbytet med utlandet tillämpats i praktiken(: UD 1986: 02). läggningen skall också avse hurSverigeinformationen inom övriga områ den fungerat. Utredarenskall mot denna bakgrund belysa framtida 13 behovsamt lämna förslag till eneffektivare resursanvändning genom om- Prop. 1987/88: 100 prioriteringaroch omdisponeringar av tillgängliga resurser. 5 beräknas varaslutförd . Högtidlighållandel av 350-årsjubiléet av densvenska kolonin i äger rum . har proklamerat som"Nya Sverige-året". Förberedelserna i inför denna manifestation leds av en nationalkommitté medriksdagens talman som ordförande. Desvenska insatserna samordnas av ett av staten och näringslivetgemensamt upprättat sekretariat. En rad insatser planeras i inom områden som kultur, samhällsinformation,teknik och industri saml idrott. Utrikesförvaltningentjänar intressen utomlands och skall kunna tillgodose de krav somfrämst riksdag och regering ställer. skall också kunnabiträda övrig statsförvaltning, näringsliv och organisationer samt i vissa falläven enskilda medborgare. Spännvidden i arbetsuppgifterna är stor - från atl hävda utrikespolitiken som"vår första försvarslinje" över handelsfrämjande till atl verka för solidaritet med fattigaoch förtryckta i bl. a. tredje världen. Det är även angeläget att främja Sverigesinternationalisering inom offentlig och enskild sektor, inom ekonomi,forskning, kultur och teknik. Detta utgör en del av en internationell process,där blott är en av de medverkande.För att vi skall kunna spela vår roll behövs en analys av och en anpassningtill de förhållanden som bl.a. internationaliseringsprocessen skapar. Dettanödvändiggör en närvaro i andra stater i form av ambassader och konsulatför att skapa kontinuitet i relationerna. För atl kunnauppnå dessa mål inom givna resurser har kraven på förnyelse av det administrativa arbetet intagit en särskild plats underde . Inom personalutvecklingen läggs en ökad tonvikt på ledarskap-, rekryterings- och kompetensfrågor.