prop · GB03152 · 1987-12-31 00:00:00 — Myndighet,som i , , eller förskottsvis utbetalat bidrag,äger göra framställning om indrivning av bidraget direkt hos svensk myndighetenligt vad tredje stycket sägs. Vistassökanden i , göres framställning direkt hos vederbörandekronofogdemyndighet. Framställning,som gjorts i , , eller , skall av behörig myndighetöversändas till vederbörande kronofogdemyndighet eller, om ovisshet råderangående behörig kronofogdemyndighet, till . Myndighet, som i , , eller förskottsvisutbetalat bidrag, får göra framställning om indrivning av bidraget direkt hoskronofogdemyndigheten. Handling,som är avfattad på finska eller isländska språket, skall vara åtföljd avbestyrkt översättning i erforderliga delar till svenska, danska eller norskaspråket. Denna lag träder i kraft . 3 1987/88. 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1970:215) om arbetsgivares ' Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt skall haföljande lydelse. Framställningom besked enligt Framställning om besked enligl 6 Sgöres hos kronofogdemyndig- 6 § görs hos kronofogdemyndighe- heten i den ort där arbetstagaren är ten i del län där arbetstagaren är bosatt. Är han icke bosatt här i lan- bosatt. Är han inle bosatt här i lan det, göres framställningen i den ort del, görs framställningen i del län där arbetsgivaren finnes. Innan där arbetsgivaren/inns. Innan kro- kronofogdemyndighelen meddelar nofogdemyndighelen meddelar be beslut, skall myndigheten bereda slut, skall myndigheten bereda ar- arbetsgivaren tillfälle atl yttra sig, betsgivaren tillfälle atl yttra sig, om om del kan ske utan avsevärd tids- del kan ske utan avsevärd tidsut- utdräkt. beslul får talan ej föras. kanändra beslutet, om anledning därtill förekommer. Dennalag träder i kraft den . 6 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs Härigenomföreskrivs atl i 6 §' lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs orden"den ort" skall bytas ut mol "det län". Dennalag träder i kraft . >Lydelse enligl prop. 1987/88:2. 7 Förslagtill Prop. Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Bilaga 1 Härigenomföreskrivs att i 6 kap. 6 § aktiebolagslagen (1975:1385) ordet "orten"skall bytas ut mot "länet". Dennalag träder i kraft . 8 Förslagtill Prop. Lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981) Härigenomföreskrivs att i 17 § konsumentkreditlagen (1977:981) ordet "exekulionsavgift"skall bytas ul mol "ulsökningsavgifl". Dennalag träder i kraft . 9 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1978:599) om avbetalningsköp ' Härigenomföreskrivs alt i 9 och 12 §§ lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellannäringsidkare m.fl. ordet "exekulionsavgift" skall bytas ul mot "ulsökningsavgifl". Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980: 343) Härigenomföreskrivs atl 10 § skatteregisterlagen (1980:343) skall ha följande lydelse. 1987/88:152 Bilaga 1 Terminalåtkomsttill uppgifter i register enligt denna lag får finnas endast för de ändamål somanges i I § och i den utsträckning i övrigt som anges i andra - femte styckena. Länsskaltemyndigheloch lokal skattemyndighet får ha terminalåtkomst lill uppgifter som avses i 5och 6§§, 7§ 1-6, 9, 13, 15 och 17 saml de uppgifter därutöver som behövs förutfärdande av skattsedel och dubblett-skaltsedel. Länsskattemyndighetoch lokal skattemyndighet får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter somavses i 7 § 7, 8, 10-12, 14, 18, 20 och 21 och som hänför sig lill länet ellergäller skatlskyldig som laxeras i länet. fårha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6§§samt7§ 1-15, 17, 18,20och21. får haterminalåtkomsl till det centrala skatteregistret i fråga om uppgifter enligl5 och 6 §§ samt 7 § 1, 3 och 4. i det län där ett mål ärregistrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalålkomst i frågaom uppgifter enligl 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den somär registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make lill gäldenäreneller annan som sambeskallas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 §I får terminalåtkomsten avse också den som är delägare i fåmansföretag därnågon som avses i tredje meningen är delägare. får haterminalåtkomst till det centrala skat-teregistret i fråga om uppgifter enligl5 och 6 §§ samt 7 § I, 3 och 4. i det län där ett mål ärregistrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalålkomst i frågaom uppgifter enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalålkomslen får avse den somär registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenäreneller annan som sambeskallas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § Ifår terminalåt-komslen avse också den som är delägare i fåmansföretag därnågon som avses i tredje meningen är delägare. Denna lag träder i kraftden . 11 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända ' Härigenomföreskrivs atl i 5 § lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer ordet"distriktet" skall bytas ut mot "länet". Dennalag träder i kraft den . 12 Förslag till Prop. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 15, 16 och 24 §§, 4 kap.8, 27 och 32 §§, 15 kap. 7 § och 16 kap. 1 och 10 §§ utsökningsbalken skall haföljande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När kronofogdemyndigheten enligl 4 kap. 14 eller 15 §eller 16 kap. 9 eller 12 § eller 13 § jämförd med 4 kap. 14 och 15 §§förelägger svaranden eller tredje man att fullgöra eller underiåta något, fårmyndigheten föreskriva vite lill belopp som finnes behövligt. Fråga om utdömande av vite som Fråga om utdömande av vite som har förelagts enligt första stycket har förelagts enligt första stycket prövas, på talan av allmän åklagare prövas, på talan av allmän åklagare eller kronofogdemyndigheten, av eller kronofogdemyndigheten, av tingsrätten i den ort där kronofog- tingsrätten i den ort där svaranden Har åndamå- har sitt hemvist. let med vitet förfallit, får det ej dö- med vitel förfallit, får det ej dömas Om föreläggande vid vite ej iakttas, kankronofogdemyndigheten ge nyll vitesföreläggande utan hinder av alt del förra ejhar vunnit laga kraft. Efterkommer ej gäldenären eller Efterkommer ej gäldenären eller tredje man föreläggande enligl 4 tredje man föreläggande enligt 4 kap. 14 eller 15 § eller 16 kap. 13 § kap. 14 eller 15 § eller 16 kap. 13 § jämförd med nämnda lagrum, får jämförd med nämnda lagrum, får han häktas, om synnerliga skäl fö- han häktas, om synnerliga skäl fö religger. Fråga om häktning prövas, religger. Fråga om häktning prövas, efter framställning av kronofogde- efter framställning av kronofogde myndigheten, av tingsrätten i den myndigheten, av tingsrätten i den ort där kronofogdemyndigheten ort där gäldenären har sitt hemvist, finns. När framställning om häktning har gjorts, skallförhandling äga rum inför rätten. Till förhandlingen skallkronofogdemyndigheten och, om hinder ej möter, den som avses med yrkandetkallas. Denne får hämtas, om skäl föreligger därtill. Har han kallats tillförhandlingen eller kan det antagas atl han har avvikit eller eljest håller sigundan, utgör hans utevaro ej hinder för prövning av yrkandet. I fråga om rätttill biträde och kostnader i målet har vad som föreskrivs i omförsvarare och om rättegångskostnader i brottmål motsvarande tillämpning. Rätten skall med högst hållaförhandling för alt pröva om den som är intagen i häkte fortfarande skall vara häktad. Förelig ger ej längre skäl för häktning, skall rätlen förordna att den häktade skall friges. Ingen fär hällas häktad än i målet. Beträffande behandlingen i övrigt av frågor om häktning enligt denna paragraf har vad som gäller enligt om häktning av misstänkt motsvarande tillämpning. 4 1987/88. Prop.1987/88:152 Bilaga 1 Har enligt4 kap. 20, 21 eller 22 § eller 13 kap. 7 § andra stycket föreläggandemeddelats all väcka talan vid domstol, skall tvisten prövas av tingsrätten iden ort där kronofogdemyndigheten finns, om ej annal följer av andra stycket. Har enligt4 kap. 20, 21 eller 22 § eller 13 kap. 7 § andra stycket föreläggandemeddelats att väcka talan vid domstol, skall tvisten prövas av tingsrätten iden ort där gäldenären har sitt hemvist, om ej annat följer av andra stycket. Omföreläggande har meddelats enligt 4 kap. 20, 21, 22 eller 26 § i fall dåtvisten rör egendom som avses i 10 eller 12 § , gäller omdomstols behörighet vad som sägs där. I föreläggande skall anges vid vilken domstol talan skall väckas Harföreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 §tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet ärföreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket skall tvistenprövas, när fråga är om pantbrev i faslighet, av den tingsrätt som anges i 10kap. 10 § och eljest av tingsrätten i den ort där kronofog- Harföreläggande meddelats enligt 4 kap. 23 § första stycket eller 9 kap. 11 §tredje stycket, gäller om domstols behörighet vad som i allmänhet ärföreskrivet därom. I fall som avses i 4 kap. 23 § andra stycket skall tvistenprövas, när fråga är om pantbrev i fastighet, av den tingsrätt som anges i 10kap. 10 § och annars av tingsrätten i den ort där gäldenärenhar sill hemvist. Utmätning söks hos kronofogdemyndigheten i det län där gäldenären har sitt hemvist. Utmätning av egendom som ej finns i det län där gäldenären har sitt hemvist får även sökas hos kronofogdemyndigheten i del län där egendomen finns eller, i fråga om fartyg eller luftfartyg, dit det väntas. Utmätning av fartyg får även sökas där fartyget har sin hemort. Utmätning av fordran eller annan rättighet får också sökas där sekundogäldenären eller annan förpliktad finns, även om fordringen eller rättigheten skall anses finnas i annat län. Utmätning av lön eller annan förmån som avses i 7 kap. söks, om gäldenären ej har hemvist här i riket, där arbetsgivaren eller annan som utger förmånen finns. Utmätning söks hos deri kronofogdemyndighet i varsdistrikt gäldenären har sitt hemvist. Utmätning av egendom som ej finns i det distrikt där gäldenärenhar sitt hemvist får även sökas hos kronofogdemyndigheten i det distrikt däregendomen finns eller, i fråga om fartyg eller luftfartyg, dit det väntas.Utmätning av fartyg får även sökas där fartyget har sin hemort. Utmätning avfordran eller annan rättighet får också sökas där sekundogäldenären eller annanförpliktad finns, även om fordringen eller rättigheten skall anses finnas iannat distrikt. Utmätning av lön eller annan förmån som avses i 7 kap. söks, omgäldenären ej har hemvist här i riket, där arbetsgivaren eller annan som utgerförmånen finns. Har utmätning sökts hos kronofogdemyndighet som ej ärbehörig enligt första eller andra stycket, får myndigheten likväl i brådskandefall vidtaga åtgärd som avses i 6 kap. 12 § innan målet enligl 2 kap. 4§ första stycket överlämnas till kronofogdemyndighet som är behörig. Har domstol fastställt alt förfallen fordran skall utgåmed särskild förmånsrätt i registrerat skepp, registrerat luftfartyg,intecknade reservdelar till luftfartyg eller fast egendom anses egendomenomedelbart utmätt. Dennaverkan förfaller, om ej försäljning begärs hos kronofogdemyndigheten inom två månderfrån det atl domstolens beslut vann laga kraft. Prop.1987/88:152 Bilaga 1 Begäran omförsäljning görs hos en kronofogdemyndighet som enligt 8 § är behörig all laupp ansökan om utmätning. Försäljning av fast egendom skall dock begäras hoskronofogdemyndigheten i del distrikt där egendomen finns. Denna myndighet fåröverlämna målet till annan kronofogdemyndighet, om det behövs för att samordnaverkställigheten mol en gäldenär. Begäran omförsäljning görs hos en kronofogdemyndighet som enligl 8 § är behörig all taupp ansökan om utmätning. Försäljning av fast egendom skall dock begäras hoskronofogdemyndigheten i del län där egendomen finns. Denna myndighet fåröverlämna målet lill annan kronofogdemyndighet, om det behövs för all samordnaverkställigheten mol en gäldenär. Om vissegendom utmäts av mer än en kronofogdemyndighet, skall målen i fortsättningenhandläggas gemensamt av den kronofogdemyndighet som myndigheterna i samrådbestämmer eller som utses av den kronfogdemyndighet i vars distrikt gäldenärenhar sitt hemvist. Om vissegendom utmäts av mer än en kronofogdemyndighet, skall målen i forlsällningenhandläggas gemensamt av den kronofogdemyndighet som myndigheterna i samrådbestämmer eller som utses av kronofogdemyndigheten i det län där gäldenärenhar sitt hemvist. Innan kronofogdemyndighet överlämnar mål enligl förstastycket skall den vidtaga sådana i 6 kap. föreskrivna åtgärder som ej böranstå. Införselsöks hos den kronofogdemyndighet i vars distrikt gäldenären har sitt hemvist.Har gäldenären ej hemvist här i riket, görs ansökningen där arbetsgivarenfinns. Införselsöks hos kronofogdemyndigheten i det län där gäldenären har sitt hemvist. Hargäldenären ej hemvist här i riket, görs ansökningen där arbetsgivaren finns. Verkställighetav förpliktelse för tidigare ägare eller nyttjanderälts-havare all flytta frånfast egendom, bostadslägenhet eller annal utrymme i byggnad (avhysning) sökshos den kronfogdemyndighet i vars distrikt svaranden har sitt hemvist. Avhysningfår även sökas hos kro- Verkställighelav förpliktelse för tidigare ägare eller nytljanderätls-havare atl flytta frånfast egendom, bostadslägenhet eller annat utrymme i byggnad (avhysning) sökshos kronofogdemyndigheten i det län där svaranden har sitt hemvist. Avhysningfår även sökas hos krono- nofogdemyndighelen i det distrikt där verkställighetenskall ske. fogdemyndighelen i del län där verkställighetenskall ske. Prop.1987/88:152 Bilaga 1 Verkställigheti annal fall än som avses i I § av förpliktelse som ej avserbetalningsskyldighet samt verkställighet av beslut om kvarstad eller annansäkerhetsåtgärd söks hos den kronfogdemyndighet i vars distrikt svaranden harsitt hemvist eller egendom som är i fråga finns eller där verkställighetenannars med fördel kan äga rum. Verkställigheti annat fall än som avses i 1 § av förpliktelse som ej avserbetalningsskyldighet samt verkställighet av beslut om kvarstad eller annansäkerhetsåtgärd söks hos kronfogdemyndigheten i det län där svaranden har sitthemvist eller egendom som är i fråga finns eller där verkställigheten annarsmed fördel kan äga rum. Denna lagträder i kraft . 13 Förslag till Prop. Lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) Härigenomföreskrivs alt 7 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha följandelydelse. Riksskatteverketoch kronofogdemyndigheterna får ha terminalålkomst till utsökningsregislret. Terminalålkomslenför en kronofogdemyndighet får avse endast uppgifter om 1. densom är registrerad hos en I. den som är registrerad hos kro- kronofogdemyndighet i länet som nofogdemyndighelen i länet som gäldenär i mål om exekutiva åtgär- gäldenär i mål om exekutiva åtgär der, der, 2. den som i annat fall än somavses under 1 är gäldenär eller svarande i mål eller ärende som handläggs hosmyndigheten, 3. make lill person som avsesunder I, 4. den som är gemensamtbetalningsansvarig med person som avses under 1, 5. fåmansföretag som avses i 35 §1 a mom. sjunde stycket kommunalskattelagen (1928:370) och delägare i sådantföretag, om förelaget eller delägare i detta är gäldenär som avses under I, 6. konkurs och näringsförbud. Ifråga om kronofogdemyndighet som är tillsynsmyndighet i konkurs gällerterminalåtkomsten enligl andra stycket I ocksä gäldenärer i annal län, om dellaingår i tillsynsområdel. Dennalag träder i kraft.den 1 juli 1988. 14 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenomföreskrivs alt i 12 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar ordet"orten" skall bytas ul mol "länet". Dennalag träder i kraft den . Utdrag ur kommitténs promemoria , Prop. Det nyaexekutionsväsendet Bilaga 2 2.6 Styrning genom föreskrifter och råd m. m. Beträffandestyrningen av kronofogdemyndigheternas operativa verksamhet skall till attbörja med konstaleras atl en central myndighet inle i någol fall får besluta i eltvisst mål eller ärende som handläggs av en underställd myndighet. Föreskrifthärom fmns i 11 kap. 7 § regeringsformen (RF). Det bör framhållas atl det påden här punkten inte år någon skillnad mellan kronofogdemyndighetens exekutivafunktion i allmänna och enskilda mål och funktionen som borgenärsförelrädare iallmänna mål. VarkenRSV eller någon annan myndighet, och för övrigt inte heller regeringen ellerriksdagen, kan alltså la över beslut som det ankommer på en kronofogdemyndighetalt fatta. Del innebär att man inte heller kan t. ex. beordra enkronofogdemyndighet alt utmäta eller inte utmäta viss egendom hos en gäldenäreller atl träffa en avbelalningsöverenskommelse eller ange vilkel innehålldenna skall ha. Enöverordnad myndighet måste även i övrigt iaktta den största försiktighet närdet gäller alt agera i etl enskilt fall. Ett enskilt fall kan tas som ulgångspunklför föreskrifter, om del del finns författningsstöd för att utfärda sådana,vägledande uttalanden etc, men uttalandena skall vara av generell natur och detenskilda fallet kan bara användas som elt exempel på vad som enligl denöverordnade myndighetens mening är etl riktigt resp. felaktigt agerande. Delkan tilläggas alt RSV kan ha anledning att uttala sig om en myndighets ellertjänstemans agerande i etl enskilt fall när verket yttrar sig i etl ärende hosJK eller JO. Isammanhanget kan nämnas atl RSV på exekutionsväsendets område inte har tilluppgift att överpröva kronofogdemyndighetens beslut i del operativa arbetet. exekutiva verksamheten är inslansordningen i slället den, attkronofogdemyndighetens beslut kan överklagas till hovrätt och därefter högstadomstolen. Beslut som kronofogdemyndigheten fattar i egenskap avborgenärsföreträdare kan lill största delen inte överklagas alls. Regeringenhar grundlagsenligt en allmän rätl att utfärda föreskrifter om verkställighet av lag, s. k. tillämpningsföreskrifter (8 kap. 13 § första styc ket RF). Något särskilt bemyndigande behövs inte även om det emellanåt ansetts önskvärt att för tydlighetens skull ge ett uttryckligt bemyndigande, s. k. kvasidelegalion. Regeringen kan i sin lur uttryckligen bemyndiga en myndighet att utfärda tillämpningsföreskrifter (8 kap. 13 § tredje stycket RF). På del nu aktuella området finns flera exempel på sådana bémyndi ganden. Belräffande den exekutiva verksamhelen gäller bl. a. alt RSV i 19 kap. 2 § utsökningsförordningen (UF) bemyndigats att meddela ytterligare föreskrifter för verkställigheten av utsökningsbalken (UB) såvitt avser förfarandet hos kronofogdemyndigheterna. På konkursområdet saknasbemyndigande, men på lönegarantiområdet Prop. 1987/88:152 fmns i 23 §kungörelsen (1970:745) om statlig lönegaranti vid konkurs etl Bilaga 2bemyndigande för RSV att utfärda föreskrifter såvitt avser ochkronofogdemyndighetens handläggning av lönegarantiärenden (jfr 13 § utkastettill lönegarantiförordning i SOU 1986:9 s. 248). Ifråga om borgenärsfunklionen vid indrivning kan hänvisas till 67 § uppbördsförordningen. Gemensamtför de verkställighelsföreskrifter som RSV har att utfärda är att de främstgäller förfarandet eller rent administrativa frågor. I den mån del förekommerutfyllnad av lagbestämmelser i materiellt hänseende får della inte medföra att någolväsentligt nytt tillförs genom föreskriften (jfr prop. 1973:90 s. 211). Föreskrifter eller bara råd? Fråganom vilken styrning av kronofogdemyndigheternas verksamhel från RSV:s sida somär tillålen har behandlats av . Vad som därvidhar tilldragit sig intresse är främst kronofogdemyndigheternas prioriteringmellan olika mål eller lyper av mål och valet av efter-forskningsålgärder iolika fall (jfr LU 1980/81:23 s. 24-25, 1985/86:23 s. 6 och 1986/87:12 s. 12-14). Bakgrundentill lagutskottets uttalande i LU 1985/86:23 är att RSV i ett dokument av den18 , med rubriken angående differentierade insatser idet exekutiva arbetet (dnr 1273/84-90), gett vissa råd förkronofogdemyndigheternas prioritering av eflerforskningsinsatser-na mellanolika mål - främst med utgångspunkt i fordringsbeloppel. Grundenför råden är RSV:s överväganden om utnyttjandet av resurserna inomexekutionsväsendet. Tänkbart hade också varit all RSV med åberopande av 19 kap.2 UF meddelat föreskrifter i ämnet. Att RSV inte valt den vägen fär antas beropä att sådana föreskrifter skulle innebära en utfyllnad i materiellt hänseendeav bestämmelsen i 4 kap. 9 § UB och därmed vara otillåtna. Lagutskottetanför avslutningsvis följande: "Utskottetvill framhålla atl utskottets av godkända i det ovan redovisade betänkandet gjorda uttalanden om i vilken ordning prioritering ar borde ske i kronofogdemyndigheternas verksamhet alltjämt skall gälla. Det innebär att det får ankomma på varje kronofogdemyndighet att själv ständigt pröva i vilken ordning inkomna mål skall handläggas och vilka indrivningsåtgärder som bör vidlas. Självfallet kan RSV:s rekommendatio ner tjäna som vägledning för myndighetens ställningslagande. Mol bak grund av inkassoföreningens uppgifter om att det totala belopp som indrivs i enskilda mål sjunker vill utskottet stryka under vad utskottet anförde om att man inte generellt får tillämpa en ordning som innebär att smärre fordringar endast föranleder mera begränsade utmätningsåtgärder. Som utskottet då framhöll gör hänsynen till borgenärerna och intresset av att upprätthålla en god betalningsmoral en sådan ordning omöjlig. Inga åtgär der bör således vara uteslutna endast därför att målen avser ett litet belopp." Del belänkande som åsyftas i del nu citerade uttalandet är LU Prop.1987/88:152 1980/81:23, Uisökningsbalk. Avdetta uttalande synes framgå all lagutskottet i och för sig godtar att RSV göruttalanden till vägledning för kronofogdemyndigheterna i den nu aktuellafrågan, men ogillar innehållet i vägledningsdokumentet. Detförefaller däremot klart alt utskottet vid sin bedömning inle har gjort skillnadmellan den rent exekutiva verksamheten och kronofogdemyndighetens borgenärsfunklion. Exekutiv funktion och borgenärsfunktion Detbör inledningsvis framhållas atl RSV har såväl rätt som skyldighet att gekronofogdemyndigheterna vägledning av generell natur när det finns behov avdet. Det gäller alla delar av kronofogdemyndigheternas verksamhel. Eftersomjust frågan om insatsprioritering fått så stor uppmärksamhet bl. a. iriksdagsarbetet lämpar den sig väl som utgångspunkt för en mera ingåendediskussion i frågan om vilkendera av kronofogdemyndighetens funktioner vidverkställighet - den exekutiva funktionen eller borgenärsfunklionen - somprioriteringen är ett utflöde av och vilka befogenheter RSV kan ha. Dengrundläggande bestämmelsen om kronofogdemyndighetens efterforskning avutmätningsbara tillgångar, lillgångsundersökningen, finns i 4 kap. 9 § UB. Vihar redan konstaterat atl en utfyllnad av bestämmelsen i materiellt hänseendegenom föreskrifter av RSV inte skulle vara tillåten, i vart fall inte om någotväsentligt nytt därigenom hade tillförts. Men gäller det alltså vägledning iform av allmänna råd. Enligtden nämnda paragrafen skall kronofogdemyndigheten i den utsträckning sompåkallas av ansökningens innehåll, gäldenärens förhållanden och övrigaomständigheter undersöka huruvida gäldenären har utmätningsbar egendom. Detär alltså flera omständigheter som skall beaktas. Sökanden kan begränsaansökningen till att enbart gälla utmätning av överskjutande skatt. Han betalardå en lägre avgift. Här rör det sig alltså om en författningsregleraddifferentiering av handläggningen. Sökanden kan också anvisa viss egendom tillutmätning. torde då i princip inte kunna avsluta måletutan att ha närmare undersökt möjligheterna atl utmäta den anvisade egendomen,såvida fordringen inte blir betald ändå. Gäldenärensförhållanden har slor betydelse i sammanhanget. För olika kategorier av gäldenärerär det olika efterforskningsåtgärder som faller sig mest naturliga, åtminstonesom en ända att börja efterforskningarna i. Mest påtaglig är skillnaden mellanlöntagare å ena sidan och näringsidkare/ företag å den andra.