prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Direkta val skulle vidare, via partiväsendet, tendera all utesluta ledandeföreträdare för vissa fackliga organisafioner och för arbetsgivareorganisationernafrån fondförvaltningen. skulle inle innebära nägon demokratisk fördel,bl.a.med utgångspunkt i den fria åsiktsbildningen kring AP-fonden. Närdet gäller det nuvarande systemet anför utredaren i huvudsak följan de. Parlamentarismen innebär att regeringen ansvarar för fondförvaltning en inför och all oppositionen där granskar fondförvaltningen. Om regeringen använder sina befogenheter enligl APR kan inle fond förvaltningen utvecklas vid sidan av den sittande regeringens önskemål. Vidare bidrar parlamentarismen lill atl föra ut regeringens och oppositio nens ståndpunkter beträffande fondförvaltningen lill allmänheten. Detta gäller särskilt med avseende på olika slag av kontroversiella spörsmål. ärnär fondförvaltningen på detta säll förs in som en del i kampen mellan Prop.1987/88: 11 partierna om regeringsmakten och centrala polifiska värderingar,som fondstyrelserna fär en demokratisk förankring. Genom de befogenheter somvarje regering enligt reglementet har finns det en möjlighet för regeringenall självständigt påverka fondförvaltningen. Medborgarnas inflytande överfondförvaltningen och samhällsordningen formas på så sätl genom den hårda konkurrensom regeringsmaklen som förekommer mellan de politiska partierna. Redan i det - med vissa begränsningar - en parlamentarisk ansvarskedja mellan deolika beslulsleden när del gäller AP-fonden. Inle minsl betydelsefullt i deltasammanhang är de olika spörs-målsinsliluten, som gör del möjligt atl venfilerafrågor om fondförvaltningen prakfiskt taget under den fid somriksdagen är samlad. Slutligen ligger del också elt demokratiskt värde i atlintresseorganisationerna på arbetsmarknaden är engagerade i fondförvaltningenpå det säll som anges i APR, någol som är möjligl när del är regeringen sominför och allmänheten har det yttersta ansvaret förfondförvaltningen. Ennackdel när del gäller parlamentarismen och den demokrafiska förankringen avAP-fonden och dess styrelser anger utredaren bestå i de generella problem somen nationell pariamenlarisk demokrafi ofta förknippas med. Dit hör exempelvisdel förhällandet alt väljare och valda ställs inför sä många frågor, all mankan få svårt alt känna någon reell delaktighet i den verksamhel som bedrivs.Enligl utredarens mening är dock denna lyp av generella problem mindrepåtagliga i fräga om del slags långvariga och lydliga konflikter som statligaklieförvaltning innebär i dagens . I sådana frägor fungerarparlamentarismen, med bistånd av offentlighetsprincipen, effekfivt. Andrafördelar med ett parlamentariskt syslem består i all regeringen kan utöva ellinflytande över fondförvaltningen och bli granskad för detta av oppositionen iriksdagen. I den offentliga debatten ställs medborgarna inför olikaståndpunkter, och valen grundas på relalivi omfattande och snabb information.Det är också i ell sådant parlamentariskt ansvarssyslem som del blir möjliglför flera intresseorganisationer på arbetsmarknaden alt engagera sina ledande ifondförvaltningen. Enligt utredarens mening innebär en fondförvaltning inomramen för det parlamentariska statsskicket en tillfredsställande demokratiskförankring av fondstyrelserna. Hans slutsats blir därför all del inle börinföras någol syslem med direkta val lill AP-fonden. "Det vore det intevärt - vare sig det gäller de demokratiska värdena eller de ekonomiskakostnaderna." Utredarenföreslår i stället all del nuvarande parlamentariska systemet behålls, men atldet utvecklas pä vissa punkter. Jag återkommer lill delta (avsnitt 3.2). Inledningsvisfinner jag det angelägel, mol bakgmnd av utredarens syn på frägan om AP-fondens rättsliga ställning, all framhålla följande. I pro positionen om löntagarfonder (prop. 1983/84:50 s. 71) har AP-fonden ka raktäriserats som en särskild insfitution, vars verksamhet och organisation är exklusivt reglerad i APR. Fondens tillgångar utgörs av statliga medel som i lag har avsatls fill en särskild förvaltning (jfr 9 kap. 8 § regeringsfor men). Dessa medel står således inle fill regeringens disposition ulan får endast användas på del säll som föreskrivs i APR. ter när det gäller fondenbeslår i att förordna och entlediga ledamöter, suppleanter samt revisorer.Vidare skall regeringen avgöra frägan om fastställelse av fondstyrelsernasbalansräkningar. Styrelserna har alltså en självständig ställning i förhållandelill regeringen när del gäller den direkta förvaltningen av de medel som haranförtrotts dem. De är dock enligl 34 § APR skyldiga atl förvalla medlen på ellsäll som "är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken och medbeaktande av kredilmarknadens funktionssätt". I sin affärsverksamhet är dei princip atl betrakta som vilken annan placerare som helst på den svenskaaktiemarknaden. När det sedan gällerfrågan om direkta val av styrelser i AP-fonden har utredaren enligl min meningpå elt övertygande sätt visat all det inle bör införas ell sådant syslem. Denuppfattningen delas, som jag redan har nämnt, av samtliga remissinstanser. Jagföreslår därför all den nuvarande ordningen belräffande utseende av ledamöter ide olika fondstyrelserna behälls. a. för atl ytterligareförslärka den parlamentariska granskningen i del nuvarande systemet harjag dockför avsikt all föreslå vissa förändringar vad gäller denna granskning, som jagstrax skall återkomma lill. 3.2 insyn i fondförvaltningen Mitt förslag: Dengranskning som gör av Qärde fondstyrelsens årsredovisning skallutsträckas lill all avse samtliga fondstyrelser. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga de remissinstanser som har uttalat sig i frågan har tillstyrktutredarens förslag eller lämnat del ulan erinran. Skälen för mitt förslag:Som jag har nämnt tidigare granskas fjärde fondstyrelsens verksamhel sedan år1975 av . Detta sker genom atl regeringen överlämnar fondstyrelsensårsredovisning lill . Formellt överlämnas årsredovisningen genom enskrivelse frän regeringen fill . Enligt tilläggsbestämmelse 3.11.2 iriksdagsordningen får riksdagsledamöterna avlämna motioner med anledning avskrivelsen. Utredaren har som motivför sitt förslag anfört atl en utvidgning av granskning kommer allinnebära atl de parlamentariska inslagen belräffande förvaltningen avAP-fonden förstärks. Jag delar uppfattningen att del kan finnas många fördelarmed alt får en sådan vidgad granskningsmöjlighel. Ulöver vadutredaren redovisat vill jag som elt väsenlligl motiv för en vidgadgranskningsmöjlighel peka på följande. AP-fondens olika styrelser förvaltar eltfondkapital som per sammantaget uppgick lill drygl 292,6miljarder kronor. Dessa medel skall, som jag tidigare delvis har berört, inomramen för vad som är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken och medbeaktande av kreditmarknadens funktionssätt förvallas på elt sådant sätl all deblir lill största möjliga nytta för försäkringen för filläggspension. riksdagsordningenskall regeringen - förutom förslaget till statsbudget i Prop. 1987/88: 11budgelproposifionen - avge ell särskill förslag till slutlig reglering avslalsbudgelen för del kommande budgetåret i den s. k. komplelleringspropositionen.I samband med all komplelteringsproposifionen föreläggs brukarregeringen också redovisa sin bedömning av den ekonomiska politiken i enreviderad finansplan. Del är i detta sammanhang som del enligt min mening vorenaturligt atl får möjlighet att ta ställning också lillfondstyrelsernas verksamhet. Fondmedlen representerar en inte oväsentlig del avkapitalflödel i samhällsekonomin och del är därför viktigt all förvaltningen avdessa medel kommer atl diskuteras i etl sammanhang där de rätteligen hör hemma. Jagföreslår därför all skall fä möjlighet all granska samtligafondstyrelsers förvaltningsberättelser. I och för sig innebär detta förslagsåvitt gäller löntagarfondstyrelserna endast atl en redan fastlagd praxis blirlagfäst. Som framhålls i betänkandet har nämligen olika utskott 1985 som är 1986 i praktiken kommit all granska löntagarfondstyrelsemasverksamhel. Formelltbör det system som tillämpas belräffande Qärde fondstyrelsens årsberättelsebibehållas. Delta innebär alltså all regeringen, efter atl ha fastställtfondstyrelsernas balansräkningar och förordnal ledamöter och suppleanter istyrelserna, genom en skrivelse lill överiämnar dels första-tredjefondstyrelsernas sammanställning av samtliga fondstyrelsersverksamhelsberältdser dels de enskilda fondstyrelsernas förvaltnings- ochrevisionsberättelser. Därvid bör regeringen också bifoga de utlåtanden somavgivits av och . I sin skrivelse kanregeringen vid behov motivera beslul som man har fattal i enlighet medreglementet och vidare ge uttryck för sin uppfattning om förhållandena inomfondförvaltningen utifrån del reglemente som styr den. i sin lur fårpå della säll möjlighet alt uttala sig om hur regeringen har handlagt frågorsom det enligt APR ankommer på regeringen all besluta om. I sitt beslul kanriksdagen göra särskilda uttalanden i anslutning lill regeringens skrivelseoch de mofioner som kan ha föranlelts av denna. prövning utgårdärvid från AP-fondens rättsliga ställning som en särskild institution.Fondens tillgångar är statliga medel men dessa medel slår inle lill regeringensdisposition ulan kan, som tidigare framhållits, användas endast på del sätt somföreskrivs i APR. Somen följdverkan av vad jag har sagt om AP-fondens roll i samhällsekonomin är det önskvärt alt ges möjlighet att behandla regeringens skrivelse under vårsessionen närmast efter del verksamhetsår som fondstyrelsernas förvaltningsberättelser omfattar. För en sädan ord ning talar ocksä den omständigheten att det kan vara angeläget med kam- mardeballer i någoriunda anslutning till atl ärenden är aktuella. efter räkenskapsåret blir en mängd information från fondstyrel serna offentliggjord. Vidare innebär arbetet i under vårsessionen att eventuella motioner från allmänna motionstiden om AP-fonden och dess styrelser och förvaltning behandlas i utskott och kammare. Del kan vara en fördel atl föra samman regeringens skrivelse om fondförvaltningen också med behandlingen av sådana motioner. För alt skall ha 16 nägon möjlighet attbehandla skrivelsen före sommaruppehället bör regeringen överlämna denna inomden lidsram som enligl riksdagsordningen gäller belräffandekompletteringspropositionen, dvs. före utgången av april årel efter delverksamhetsår som förvaltningsberättelserna avser. Självfallet vore detönskvärt all regeringens skrivelse skulle kunna överlämnas tidigare. Medhänsyn fill bl. a. det förslag jag strax kommer all lägga fram om enförskjutning av lidpunkten för fondstyrelsernas överlämnande av sinaförvallningsberälldser är del emellertid inle realistiskt atl fastställatidigare datum för regeringens skrivelse. frågor som rör insyn i fondförvaltningen harjag samrått medchefen för socialdepartemenlel. Deförslag jag nu har redovisat innebär alt såväl riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 3.11.2 som 17 § APR måste ändras. 3.3 Framställningen från fjärde fondstyrelsen 3.3.1 Placering av likvida medel Mitt förslag: Omdel behövs för en tillfredsställande belalningsberedskap eller för atttillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning skall Qärde fondstyrelsenoch löntagarfondstyrelsema - i förhållande lill vad som gäller fä placerafondmedel ocksä i andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för denallmänna marknaden. Fondstyrelsens förslag:Överensstämmer med mitt förslag såvitt gäller Qärde fondstyrelsen. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som har ullalat sig i denna del har tillstyrktförslaget. har uttalat farhågor för att reglementet oftamåsle ändras, om endast sådana instrument som anges i APR blir tillåtna placeringar.Verket gör nämligen den bedömningen all del på penningmarknaden successivtkommer atl introduceras nya placeringsallernaliv. Motsvarande tankegångaråterfinns i yttrandet från tredje löntagarfondstyrelsen. anser atl APR inle skall innehålla någonföreskrift om atl placeringarna måsle vara av kortfristig karaklär. (Se vidareavsnill 2.2 i bilaga 6). Skälen för mitt förslag:Som jag har nämnt tidigare skall Qärde fondstyrelsen ochlöntagarfondstyrelsema huvudsakligen placera sina medel i aktier. Om del behövsför en tillfredsställande betalningsberedskap eller för alt tillgodose kravelpä ändamålsenlig förvaltning får enligt 39 § APR fondmedel placeras också hosriksbanken, annan bank eller postgirot. I samma syfte får styrelserna ocksåplacera fondmedel i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat ochföretagscertifikat. Fjärde fondstyrelsen anser nu under hänvisning fill atlen fungerande och likvid obligationsmarknad har vuxit fram - att man för eneffektiv likviditetsförvaltning har behov av atl också kunna göra korlfrisfigaplaceringar i 2 1987/88. olika slag av långainstrument med hög likviditet, t. ex. stats-, Tele- och Prop. 1987/88: 11bostadsobligalioner. Densvenska penningmarknaden har på senare lid utvecklats i snabb takt, även vid eninternationell jämförelse. Den traditionella gränsen mellan penningmarknad ochkapitalmarknad har i slor utsträckning suddats ut, som en välfungerande andrahandsmarknad har etablerats. Detta har medfört alt marknadenhar breddats med avseende på säväl låntagarkategorier som instrument ochlöptider. Basen utgörs av handel med statspapper och bostadsobligationer.Bosladsobligalionerna, som svarar för större delen av den långaobligationsmarknaden, har en lägre omsättning än statsobligationerna. I taklmed all de äldre, prioriterade bostads-obligationerna sIuQusleras, kommer dessaalt ersällas av mer marknadsmässiga lån. Vid sidan av de renodlade stats- ochbosladsobligalionerna utgörs de mest likvida enskilda obligationerna av sädanasom utgivit i samband med sin upplåning, s. k. Teleobligalioner.Härutöver förekommer det på den långa marknaden etl flertal instmment som hargetts ul av exempelvis institut som är knutna fill slalen och kommunerna, ellerav banker och enskilda företag. Omsättningen när det gäller dessa instrument ärdock lägre än vad som är fallet med de instrument jag har berört tidigare. Utvecklingenmol en alltmer likvid och förfinad marknad för kort- och långfristigavärdepapper innebär ökade möjligheter till god avkastning och hög effektiviteti likviditetsförvaltningen. För en likviditetsförvaltning som är grundad påvärdepapper med fast ränta gäller emellertid också allmänt atl man måsle göraen noggrann avvägning mellan avkastning och risk. Normalt brukar man i sådanasammanhang tala om tvä olika slag av risk, nämligen kreditrisk och ränterisk.När det gäller värdepapper som har getts ul av slalen eller en kommun,bosladsinstitul eller statliga verk finns del inle någon anledning atl tala omkreditrisk. Däremot föreligger alllid en ränterisk såtillvida alt ettvärdepappers marknadsvärde kommer all variera med hänsyn lill rådanderänteläge. Vid stigande ränta sjunker värdet pä en penningmarknadsportföljmedan del motsatta förhällandet inträder vid sjunkande ränta. Långfristigavärdepapper är i allmänhet mer priskänsliga än vad som är fallet medkortfristiga papper, dvs. ränterisken för de långfrisfiga papperen är större.Della innebär all en förvaltare av likvida medel alltid måste ha kännedom omsin totala ränleexponering saml se lill alt den ligger inom de ramar som kananses acceptabla för den verksamhel som bedrivs. Allmäntsell kan man säga all behovet av en effektiv likviditetsförvalt ning har ökat inom ekonomin. Delta förutsätter i många fall en aktiv finansförvaltning som kan gå ulöver en traditionell likvidiletsplacering. Detsamma kan sägas om större placerare på aktiemarknaden. Eftersom såväl Qärde fondstyrelsen som löntagarfondstyrelsema inom ramarna för APR bör ha samma möjligheter som andra placerare att förvalta sina likvida medel, anscrjag all reglementet bör ändras så all fondstyrelserna får möjlighet att - utöver de placeringar som är angivna - placera sina likvida medel i andra värdepapper av hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Den yllerligare placeringsmöjlighet som tillskapas 1! på detta säll skall dockinle uppfattas som etl uttryck för en förändrad Prop. 1987/88: 11 inriktning av fondstyrelsernashuvudsakliga verksamhel - all placera sina medel på den svenskaakfiemarknaden. I stället är del fråga om atl bereda styrelserna ytterligarehandlingsutrymme när det gäller förvaltningen av deras likvida medel. Somriksrevisionsverkel har framhållit i sill remissvar vore det i del härsammanhanget opraktiskt atl precisera vilka instmment som kan komma i fräga somplaceringar. Lagtexten bör i stället ges en mer allmänl hållen utformning.Vad jag har anfört i del föregående fär sedan Qäna som vägledning förfondstyrelserna, när del väl blir fråga om all överväga olika alternativför placering av likvida medel. inle endasl attfondstyrelserna nu får möjlighet att placera medel också i Även vissa kortfristiga instrument som tidigare inleomfattats av bestämmelsen, l.ex. kommuncertifikat, kan komma i Idelta sammanhang kan del ocksä vara motiverat atl någol beröra frågan om enjämnare medelstilldelning till löntagarfondstyrelsema. Denna fräga har tagitsupp av i verkets utlåtande avseende fondstyrelsernasverksamhel är 1986. Verkelframhåller all ojämnheten, som kraftigt förstärkts , lill slörsladelen beror på all vinslddningsskatlemedlen blir tillgängliga för lyftning vidtvä tillfällen . Elt koncentrerat kapitalfillskotl lillaktiemarknaden av den storlek som det här är fråga om kan enligt verkelsbedömning läll medföra påverkan på marknadspriserna på aktier. Del finns dockenligl verkets mening flera omständigheter som talar för att marknaden ändåinle behöver påverkas nämnvärt av denna företeelse. En sådan omständighet äralt det pä marknaden också förekommer andra stora inslilutionella placeraresäsom försäkringsbolag, stora förelag och ulländska placerare. En annanomständighet, som är gemensam för alla placerare, är intresset av atl inteförsämra sina egna villkor genom sitt egel handlande. Verkets slutsals blirdärför att en professionell placerare (som exempelvis en löntagarfondslyrdse)kan förväntas handla på etl sådant sätl atl problem av den typ som nämnts ovaninte torde vara av någon större belydelse. Somjag har redogjort för fidigare erhåller löntagarfondstyrelsema sina medelhuvudsakligen från vinsldelningsskatten. kan fondstyrelsernarekvirera den slutligt fastställda vinstddningsskalten avseende skatteintäkterför det inkomstår som ligger bakåt i tiden. vaije år kan enfondstyrelse rekvirera av den beräknade vinstddningsskalten för föregåendeinkomstår. De medel en fondstyrelse rekvirerar ell år avräknas sedanfrän vad fondstyrelsen har möjlighet atl rekvirera i febmari månadefterföljande år. Enligt 27 § Qärde stycket APR gäller dock att en fondstyrelsealdrig får rekvirera medel utöver den medelsram som är angiven i bestämmelsen. Rätlenför en fondstyrelse alt rekvirera medel är inte periodicerad på något säll. kan alltid, om den under nägot eller nägra ärs tid gör bedömningen att konjunkturerna är mindre goda för placering av fondmedel i värdepapper, begränsa sina rekvisitioner hos riksförsäkrings verket. De medel som på della sätt inle utnyUjats ett visst år kan i stället 19 rekvirerasvid en tidpunkt när fondstyrelsen anser all konjunkturerna för sådanaplaceringar är bättre. Del finns således i APRredan nu inbyggt etl syslem som medför all en fondstyrelse själv kan bestämmaöver i vilken omfattning och takt medelstilldelningen lill fondstyrelsen skallske. Med hänsyn lill del avkastningskrav som är uppställt i APR utgår jag fränalt en fondstyrelse som rekvirerar nya medel alllid har gjortbedömningen all del är möjligl atl ocksä belräffande de nya medlen leva upplill detta avkastningskrav. Såvitt framgår av utlåtandeavsende fondstyrelsernas verksamhetsår 1986 uppvisar samtligalöntagarfondstyrelser etl överskott i förhållande lill del långsikligaavkastningskravet. Under hänvisning till vadjag nu har sagt och med beaktande också av de komplellerande regler som jag harföreslagit beträffande fondstyrelsernas placering av likvida medel, anser jaginle atl det nu finns anledning alt föreslå några nya regler belräffandetidpunkten för när en fondstyrelse skall ha rätt atl rekvirera yllerligaremedel. 1987/88: 11 3.3.2Ramen för innehav av utländska värdepapper Min bedömning:Ramen för Qärde fondstyrelsens ullandsplaceringar bör inle utökas i förhällandetill vad som gäller . Fondstyrelsensförslag: Fjärde fondstyrelsen har begärt all ramen för styrelsensutlandsplaceringar skall utökas från nuvarande en procent lill tvä procent avdet bokförda fondkapitalet. Remissinstanserna:Av remissinslanserna har LO och TCO avstyrkt förslaget. I övrigt har deinstanser som uttalat sig i frågan lillslyrkl framställningen. Riksrevisionsverkethar framhållit atl APR bör kunna ändras så all också löntagarfondstyrelsema fårmöjlighet alt placera i utländska aktier, (se vidare avsnill 2.3 i bilaga 6). Skälen för min bedömning:Enligt 35 § första slyckel 3 APR får Qärde fondstyrelsen placera de medel somstyrelsen förvallar i akfier i ulländska aktiebolag saml i sådana konvertiblaskuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lill nyteckning som harutfärdats av ufiändska akfiebolag. I paragrafens andra stycke begränsas dockfondstyrelsens räll all förvärva sådana värdepapper på så säll allvärdepapperens sammanlagda värde inle fär överstiga en procent av värdet av demedel som styrelsen förvaltar. Denna möjlighet för Qärde fondstyrelsen allförvärva ulländska aktier infördes . Redan vid det tillfälletfanns del elt uttalat önskemål från fondstyrelsens sida all begränsningenskulle bestämmas till tvä procent av fondstyrelsens medel. I propositionen(prop. 1983/84:50 s. 78) ultalade departementschefen all det kunde finnas skälall för en institufion av den storlek som Qärde fondstyrelsen då hade uppnåttmedge ell litet, tekniskt betingat innehav av ulländska aktier. För elt sådantmedgivande talade enligt hans mening bl.a. den omständigheten att riksbankenvid den tidpunkten hade godkänt några utländska företag för introduktion pä den svenska börsen. Vidare ansåg departementschefen allmöjligheten Prop. 1987/88: 11 all förvärva ulländska aktier också kunde bidrafill en förbättrad information om ulvecklingen på den inlernationellamarknaden. Han anförde att del emellertid fanns starka skäl atl varaåterhållsam i detta hänseende och förklarade sig därför dela fondgruppensbedömning all en procent av hela det av fondstyrelsen förvallade kapitalel varen lämplig begränsning av innehavet av ulländska värdepapper. I sin framställning har Qärde fondstyrelsen nu återkommitmed en begäran om atl ramen för placeringar i ulländska värdepapper skallbestämmas till tvä procent av det bokförda fondkapitlel. Fondstyrelsen framhållerdärvid bl. a. alt dess utländska värdepappersportfölj utgör ell hjälpmedel ihanteringen av fondens strategiska placeringar i slora inlernalionelll inriktadesvenska förelag. Kontakterna med några internafionellt verksamma mäklarfirmorger nämligen fondstyrelsen mycket värdefulla kompletterande informationer omde aktuella företagen och deras konkurrenter samt vidare om marknadstendenserbeträffande de svenska aktier som noteras och handlas utanför . Isammanhanget påpekar man emellertid också atl den föreslagna ändringen fårpraktisk belydelse först sedan gällande valutarestriktioner i fråga omulländska porlföljinvesteringar lindras eller slopas. Som jag har framhållit tidigare är syftet med Qärdefondstyrelsens och löntagarfondslyrelsernas verksamhel all stödja svensktnäringsliv med riskkapital. Jag har redogjort för de skäl på vilka Qärdefondstyrelsen getts möjlighet atl placera en procent av de medel styrelsenförvallar i utländska aktier. Vad styrelsen nu har anfört lill slöd för sinbegäran alt vidga denna ram lill utgör enligt min mening inletillräckliga skäl atl föreslå en sådan förändring.