prop · GB0361 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta beror på att jämkningsmöjligheten inte är relaterad tillmakars bodelningsanspråk och att bestämmelsen inte längre bygger på synsättetatt försäkringen skulle kunna ingå i eller påverka fördelningen i boet. Förhållandetär emellertid annorlunda i de fall den efterlevande är insatt som förmånstagare.Jag delar därför familjelagssakkunnigas uppfattning (se betänkandet s, 299) attdet inte är rimligt att låta den nya regleringen i FAL leda till att en makes förmånstagarförvärvi sin helhet träffas av skatt. I likhet med vad de sakkunniga sagt förefallerdet även mig vara lämpligast att slå fast att hälften av makes förmånstagarförvärvskall vara fritt från skaU, En sådan ordning leder i vissa fall till en skärptbeskattning, medan den i andra medför lindringar. De uppenbara fördelarna frånförenklingssynpunkt med en sådan regel måste enligt min mening tillmätasavgörande betydelse. Jag vill också påminna om att de skatteskärpningar som dennya regeln i vissa fall kan föra med sig i hög grad motverkas av förslaget om höjtgrundavdrag för efterievande make. Detkan slutligen anmärkas att förvärv som den efterlevande maken kan göra medtillämpning av jämkningsregeln i 104 § tredje stycket FAL för att tillgodosemakens bodelningsanspräk inte kommer att träffas av någon arvsskatt, Mitt förslag:Vad en efterlevande sambo erhåller vid bodelning enligt lagen om samborsgemensamma hem skall inte arvsbeskattas. För testamentslott som tillfaller ensambo skall beskattningen vara densamma som för make, dvs, med ett grundavdragpå , och skatteuttag efter klass I, Familjelagssakkunnigasförslag: Överensstämmer med mitt (se betänkandet s, 299-300), Remissinstanserna:Förslaget har godtagits eller lämnats utan erinran. Skälenför mitt förslag: I lagen om sambors gemensamma hem (sambolagen) finns bl, a,bestämmelser om fördelning av det gemensamma hemmet genom bodelning (5-13 §§),Dessa innebär i huvudsak följande. När ett samboförhällandeupphör skall bodelning ske om en av samborna begär det. Om en sambo avliderskall begäran av den efterievande sambon om bodelning framställas senast dåbouppteckning förrättas. Vid bodelningen fördelas sambornas gemensamma bostadoch bohag mellan dem, om egendomen har förvärvats för gemensamt begagnande (5 §),Värdet av egendomen skall - efter avdrag för skulder - delas lika mellansamborna (8 §), Skulderna avräknas i första hand mot sådan egendom som skuldenär hänföriig till. Om en fordran på en sambo inte är hänförlig till bostadeneller bohaget skall sambon i första hand få täckning för den ur egendom som inteskall ingå i delningen. Först om egendom som inte skall ingå i delningen interäcker till för att täcka de skulder som skall avräknas mot denna skall denegendom som skall ingå i delningen tas i anspråk (7 §), Vid bodelning medanledning av att den ena sambon har avlidit har den efterlevande sambon alltidrätt att i den män det räcker få ut sä mycket av den behållna egendomen - efteravdrag av skulder - att det motsvarar tvä gånger basbeloppet. Genomändringarna i ÄB har tagits in särskilda regler om bouppteckning efter sambo.De innebär följande. Begärden efterlevande sambon bodelning skall bostad och bohag som förvärvats förgemensamt begagnande antecknas och värderas särskilt. Därvid skall anges vemegendomen tillhör. Även fordringar som är förenade med särskild förmånsrätt iegendomen eller av annan anledning är att hänföra till denna egendom skallantecknas. Om den efterlevande sambon eller den avlidne sambons övrigadödsbodelägare begär att få täckning för annan skuld ur egendomen, skallsambons samtliga tillgångar och skulder antecknas (20 kap, 4 § ÄB), Somframhålls i den tidigare nämnda propositionen om följdlagstiftning till ÄktB m,m, (s, 66) skulle det strida mot den syn på frågan om lagreglering avsamboförhållanden som ligger till grund för den nya lagen om sambors gemensammahem att allmänt i lagstiftningen jämställa sambor med makar. Med denutgångspunkten har man i följdlagstiftningen analy- serat varjelagstiftningsfråga för sig och övervägt i vilken utsträckning Prop,1987/88:61 särskilda lösningar är påkallade. Detnu redovisade synsättet måste också ligga till grund när man överväger vilkaförändringar av arvsskattelagstiftningen som sambolagen och ändringarna i ÄBbör föranleda, Ifråga om egendom som en sambo förvärvar genom bodelning enligt sambolagen ärdet naturligt att sådan egendom inte träffas av någon arvsskatt. När en samboavlider måste alltså den efterlevande sambons del i det gemensamma hemmetbrytas ut innan arvslotterna beräknas. Detta bör kunna ske genom en schematiskbodelning. En möjlighet bör ocksä finnas att lägga en verklig bodelning tillgrund för beskattningsmyndighetens beslut. Vid den schematiska bodelningen bören hälftendelning ske. bör dock när bodelning skallske alltid beakta att den efterlevande sambon har rätt att erhålla egendom sommotsvarar tvä gånger basbeloppet. Andra regler som kan föranleda att hälftendelningenfrängås bör beaktas bara om en bodelning har förrättats enligt sambolagen. Närdet sedan gäller frågan hur en sambos testamentsförvärv skall beskattas, blirställningstagandet inte lika självklart. Den nuvarande bestämningen av den somi arvsskattehänssende skall jämställas med make tillkom genom lagstiftning är1970, Vid det tillfället bedömdes det vara olämpligt att ha olika regler vidinkomstbeskattningen och arvsbeskattningen (se prop, 1970:71 s, 110), Isamband därmed infördes för ogifta kravet på gemensamma barn. Jag vill härnämna att jag inte i detta sammanhang avser att föreslå några förändringar påden punkten pä inkomstskattesidan. Frågan är om det mot den bakgrunden finnsskäl att nu överväga ändringar i AGL, Familjelagssakkunnigaansåg det vara otillfredsställande att en testamentslott till en sambo skallbeskattas så mycket kraftigare av det skälet att samborna saknat barn. Desakkunniga föreslog därför att sambo borde jämställas med make iarvsskattehänseende. Enligt de sakkunniga borde förekomsten av ett testamentetillsammans med de uppgifter som lämnats i det och i bouppteckningen kunna getillräcklig vägledning för att i de enskilda fallen bedöma om mannen ochkvinnan bott tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Remissinstansernahar godtagit förslaget. De allmänna tjänstegrupplivförsäkringarnassamrådsgrupp (ATS-gruppen) har i sitt yttrande lämnat synpunkter i fråga om denutredning om samboförhållandets karaktär som bör föreligga i arvsskatteärendet. Detär även min uppfattning att frågan om vilka krav som bör vara uppfyllda för atten person skall behandlas som med make jämställd i arvsskattehänseende kommer iett delvis annat läge med den nya sambolagstiftningen. Jag kan därför anslutamig till familjelagssakkunnigas förslag och föreslår således att de regler omarvsskatteuttag som gäller för makar också skall tillämpas för sådana samborsom avses i sambolagen. Mitt förslag innebär att grundavdraget för en samboblir , och att skatten skall tas ut efter klass 1, SomATS-gruppen framhållit kan det givetvis inte uteslutas att den föreslagna ordningen i vissa fall kommer att leda till problem när det gäller 45 attavgöra om ett sammanboende haft sådan karaktär att den efterlevande skallbehandlas som sambo i arvsskattehänseende. Jag delar dock familjelagssakkunnigasuppfattning att det i de allra flesta fall bör vara möjligt att göra en riktigbedömning bl, a, med utgångspunkt i förekomsten av testamente till förmån förden efterlevande sambon, ATS-gruppen har i sittremissyttrande uppehållit sig vid de bedömningsgrunder som försäkringsbolagentillämpar vid bedömningen huruvida ett samboförhällande föreligger eller ej. ATS-gruppenpekar på förekomsten av gemensam bostad som en grundläggande förutsättning ochframhåller att samboendet skall ha varit stadigvarande och skett under äktenskapsliknandeförhållanden. Kravet pä varaktighet sätts lägre om parterna har gemensamma barneller tidigare varit gifta med varandra. Längre tid brukar krävas om parternaär mycket unga. Vad som krävs för att samboendet skall vara äktenskapsliknandeär svårare att ange. En bedömning mäste ske utifrån den totala situationen. Omtvä individer av motsatt kön varit samboende har presumtionen varit att detskett under äktenskapsliknande förhållanden om övriga omständigheter intemotsäger en sådan bedömning. Även varaktigheten har väsentlig betydelse viddenna bedömning. Vad ATS-gruppen framhållit om förutsättningarna för att vidbedömningen av ett samboförhällandes karaktär söka ledning i försäkringsgivarnasbedömningar och beslut har jag inget att erinra mot. Jagvill erinra om att den föreslagna ändringen i arvsskattehänseende för samborockså får effekt i samband med gävobeskattningen. Mitt förslag om sambornasbehandling i arvs- och gävoskattehänseende föranleder vissa ändringar i AGL,Dessa kommenteras i specialmotiveringen (avsnitt 4,2), Som en konsekvens avatt sambor i vissa hänseenden jämställs med makar erfordras också vissaföljdändringar i KL, Dessa kommenteras i avsnitt 2,10, Prop,1987/88:61 Mitt förslag:Homosexuella sambor skall vid beskattningen jämställas med heterosexuellasambor. Skälen för mitt förslag:Lagen om homosexuella sambor innehåller en förteckning över lagar och bestämmelseervars stadganden om sambor också skall gälla för homosexuella sambor. Bl, a,omfattas ÄB och lagen om sambors gemensamma hem. Vad som i föregående avsnittsagts om den civilrättsliga regleringen av samboförhållanden gäller följaktligenockså homosexuella sambor. De förslag till ändringar av arvsskattereglerna somdär föreslagits bör därför också gälla homosexuella sambor. Detsamma gällerföljdändringarna i KL, För att åstadkomma detta krävs att uppräkningen i lagenom homosexuella sambor utökas med AGL och vissa bestämmelser i , När det gäller att avgöraom tvä personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhällande har man iprincip att beakta samma slags omständigheter som när man skall taställning till huruvida en kvinna och en man lever i ett äktenskapsliknandeförhållande. Det krävs således att parterna sammanlever i en inte alltförkortvarig förbindelse, vari normalt ingår ett sexuellt samliv, gemensamthushåll och gemensam bostad, gemensam ekonomi eller i vart fall ett ekonomisktsamarbete samt att parterna står i ett sådant förhållande till varandra att deuppfattar sig och agerar som ett par i traditionell mening (se prop,1986/87:124 s, 48 och LU 1986/87:28 s, 16), Prop, 1987/88:61 2.8 Gåvor mellan makar Mitt förslag: Denya bestämmelserna om gåvor mellan makar i föranleder förnärvarande inga ändringar av gåvoskattereglerna. Familjelagssakkunnigasförslag: Överensstämmer med mitt förslag. De sakkunniga har övervägt frågan omen föriängning av preskriptionstiden men stannat för att inte lämna någotsådant förslag. Remissinstanserna:Malmö tingsrätt anser att det är otillfredsställande att frågan om preskriptionlämnas öppen. Det kan nämnas att kammarkollegiet avstyrkte de sakkunnigasgrundläggande förslag om rätt för makar att lämna giltiga gåvor till varandrautan registreringsförfarande, I övrigt har remissinstanserna inte kommenteratfrågan. Skälen för mitt förslag:Den nya regleringen i ÄktB innebär att gåvor kan bli gällande mellan makar utannågot registreringsförfarande (8 kap, I § ÄktB), För att en gåva mellan makarskall gälla i förhållande till givarens borgenärer krävs däremot registrering.Med oförändrade gåvoskatteregler kommer skattskyldighet att inträda redan närgåvan sker mellan makarna. Jämfört med dagens ordning, där en gåva mellan makarblir giltig först i och med att äktenskapsförord ges in för registrering, kande nya reglerna i ÄktB förutses leda till ökade kontrollproblem vidgåvobeskattningen, Familjelagssakkunniga har också noterat dessa svårighetermen inte föreslagit några ändringar i AGL, Det är enligt min meningingen framkomlig väg att ändra de nuvarande skattskyldighetsreglerna i AGL föratt komma till rätta med de antydda problemen. Skyldighet att erläggagåvoskatt uppkommer således så snart det föreligger en fullbordad gåva mellanmakarna. Det är uppenbart att förutsättningarna för kontroll av att sädanagåvor deklareras blir sämre än . Som jag tidigare varit inne på är det medhänsyn till arvs- och gåvoskatternas statsfinansiella betydelse inte rimligtatt påtagligt förstärka kontrollresurserna på detta område. Den nyacivilrättsliga regleringen av gåvor mellan makar mäste alltså mötas med ingreppi skattelagstiftningen av annan karaktär. Dentänkbara åtgärd som ligger närmast till hands och som ocksä övervägdes av familjelagssakkunnigaskulle vara att förlänga den tioåriga preskriptionstiden alternativt bestämmaen annan utgångspunkt för preskriptionstidens beräkning. Jag vill här påminnaom min tidigare gjorda bedöm- ning att sädana nya inslagi AGL väcker frågor av såväl principiell som prakrisk natur. Då jag dessutomhar erfarit att arvs- och gåvoskattekommittén i sitt arbete med översynen av AGLkommer in på frågor av det nu diskuterade slaget anser jag att eventuella förändringarav preskriptionsreglerna bör anstå till dess kommitténs slutbetänkandeföreligger. Jag är alltså inte beredd att nu föreslå några ändringar ibeskattningsreglerna för gåvor mellan makar. Prop,1987/88:61 2.9 Ikraftträdande, m. m. ÄktB,ändringarna i ÄB samt lagarna om sambors gemensamma hem och om homosexuellasambor skall träda i kraft den , Ändringarna i AGL bör träda ikraft . De nya bestämmelserna skall således tillämpas omskattskyldigheten inträder efter utgången av , Som jag framhållit iavsnitt 2,4 bör den nya regeln i 3 kap, 8 § ÄB om rätt för den först avlidnemakens arvingar att ärva allt om den sist avlidne maken saknar arvingar inverkapå arvsbeskattningen även i fall då det första dödsfallet ägt rum föreikraftträdandet. Det är dock inte nödvändigt med en särskildövergångsbestämmelse i AGL för denna situation. Att den först avlidnes efterarvingarskall ärva allt vid den sist avlidne makens död även om det första dödsfalletinträffade före ikraftträdandet framgår av en särskild övergångsbestämmelse tillÄB, Efterarvingarnas skattskyldighet inträder emellertid först vid det andradödsfallet och då kan bestämmelsen i 15 § 2 mom, fjärde stycket tillämpas utansärskilda övergångsbestämmelser. Avslutningsvisvill jag redovisa min syn på de statsfinansiella effekterna av de föreslagnaändringarna i arvs- och gåvoskattelagstiftningen. Närmare beräkningar ärvanskliga att göra. Det som främst kan komma att påverka skatteutfallet är denföreslagna höjningen av grundavdraget för efterlevande make. Med nuvarandearvsregler skulle en sådan höjning medföra ett betydande skattebortfall. Somjag framhållit i avsnitt 2,2 innebär emellertid de föreslagna arvsreglerna attett nytt arvfall kan sägas ha rillkommit. Syftet med det högre grundavdraget ärbl, a, att undvika att den nya ordningen för med sig att samma egendombeskattas dubbelt till följd av att den efterievande föräldern skjuts in somarvinge framför barnen. Mot den bakgrunden är det min bedömning att de nyaarvsskattereglerna inte kommer att få några nämnvärda statsfinansiellaeffekter. Det förhållandet att vissa förvärv som görs av sambor ifortsättningen blir skattefria bodelningsförvärv resp, förvärv som beskattasenligt klass I torde inverka pä skatteinkomsterna i så begränsad omfattning attmin gjorda bedömning inte rubbas. Mitt förslag:Beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar kompletteras med en bestämmelsesom öppnar rätt till återköp för det fall att den ena maken vid bodelning harrätt till sådan återbetalning som avses i 13 kap, 4 § ÄktB, 1övrigt föresläs några renodlade följdändringar. Familjelagssakkunnigasförslag: Överensstämmer med mitt förslag i frå- Prop, 1987/88:61 ga om denutvidgade äterköpsrätten (se betänkandet s,69, 402 och 472), De sakkunniga harinte föreslagit några andra ändringar i KL, Remissinstanserna: Endast , , harnärmare diskuterat förslaget och godtagit det med påpekanden om bl, a,ikraftträdanderegeln. Skälen för mitt förslag: I punkt 1 av anvisningarna till31 § KL anges kraven för att en försäkring skall behandlas sompensionsförsäkring. Bl, a, gäller att försäkringen inte får återköpas annat äni vissa fall. Enligt de nya bodelningsreglerna kan det vid beräkningenav makarnas andelar under vissa förutsättningar bli aktuellt att ta hänsyn tillatt en make har minskat sitt giftorättsgods genom att betala premie för egenpensionsförsäkring (11 kap, 4 § tredje stycket ÄktB), Har en sådanandelsberäkning gjorts och kan den andra maken inte få ut sin lott föreskrivs i13 kap, 4 § en skyldighet för försäkringsgivaren att av försäkringstagarenstillgodohavande betala tillbaka vad som fattas. Som anges i prop 1986/87:1 (s,204) är den nu beskrivnaåterbetalningen tekniskt sett en form av återköp. För att återbetalningsregelninte skall komma i konflikt med återköpsförbudet i KL krävs att ett ytterligareundantag förs in i punkt 1 av anvisningarna till 31 § KL, Genom utbetalningen uppkommer det en skattskyldighet förförsäkringstagaren, oavsett om utbetalningen görs till honom själv eller tillmaken; i båda fallen skall kontrolluppgift enligt 37 § I mom, 3 taxeringslagen(1956:623) lämnas för försäkringstagaren. Vidare är försäkringsbolaget enligt 7§ uppbördslagen (1953:272) skyldigt att göra ett källskatteavdrag med förnärvarande , vilket medför att den totala återbetalningen kommer att avseett högre belopp än makens anspråk. Som RSV påpekat i sitt remissyttrande bör det iövergångsbestämmelserna för tydlighets skull anges att möjligheten till återbetalningstår öppen också för försäkring som tecknats före utgången av dånuvarande regler om återköpsförbud m, m, började gälla, jfr femte stycket avanvisningarna i deras lydelse enligt SFS 1972:254 och 2 § lagen (1975:1348) omikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), Vid sidan av den nu redovisade ändringen i KL föreslår jagnågra följdändringar som föranleds av den nya sambolagstiftningen, däri inbegripetregleringen av de homosexuella sambornas förhållanden. Vad en sambo förvärvar genom bodelning bör, på samma sättsom makes bodelningsförvärv, vara fritt från inkomstskatt. Vidare bör de reglersom gäller realisationsvinstbeskattning av egendom som make förvärvat genombodelning också gälla egendom som.sambo förvärvat genom bodelning. Vad nusagts kräver att 19 § och 35 § 4 mom. KL samt punkten 2 a sjunde stycket avanvisningarna till 36 § KL ändras. Reglerna bör också gälla homosexuella samborvilket kräver att uppräkningen i lagen om homosexuella sambor utökas med nämndalagrum i KL. 4 1987/88. 3 Upprättade lagförslag Prop, 1987/88:61 I enlighet med vad jag nu anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1, lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2, lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 3, lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuellasambor. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.' Lagförslaget under 3 har upprättats efter samråd med chefen för justitie departementet. 4.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen Paragrafens bestämmelse om att vissa familjerättsligaförvärv inte skall räknas som skattepliktig inkomst enligt KL har ändrats.Ändringen innebär att inte heller vad som förvärvats genom bodelning mellansambor skall räknas som skattepliktig inkomst. Att det är fråga om sådanasambor som avses i sambolagen behöver inte sägas särskilt i lagtexten, eftersomdet är bara för sädana sambor som det finns regler om bodelning. Enligt lagen om homosexuella sambor är sambolagentillämplig på homosexuella sambor. Detta innebär bl, a, att bodelning kan skemellan homosexuella sambor. En hänvisning till paragrafen föreslås införd ilagen om homosexuella sambor, vilket innebär att vad en homosexuell samboförvärvar genom en sådan bodelning inte skall räknas som skattepliktig inkomst. En redaktionell ändring med anledning av att en nybostadsbidragsförordning träder i kraft har skett, 35 § 4 mom. I detta moment finns regler omrealisationsvinstbeskattning vid avyttring av annan egendom än fastigheter,aktier m,m. I fråga om beräkning av realisationsvinst vidavyttring av fastigheter kommer jag nedan att föreslå en mindre ändring ianvisningarna till 36 §. Sådan egendom som avses i förevarande moment kan utgöragemensamt bohag enligt sambolagen. Den kan alltså fördelas mellan sambornagenom bodelning. Ändringen innebär att de särskilda bestämmelser i momentet somavser bodelning mellan makar också kommer att bli rillämpliga på bodelningmellan sambor. En hänvisning till paragrafen föreslås införd i lagen omhomosexuella ' I bilagan har lagförslag 1, utlämnats. Förslaget är likalydandemed det som är fogat till propositionen, , samborvilket innebär att bestämmelserna ocksä gäller egendom som för- Prop.1987/88:61 värvats genom bodelning mellan homosexuella sambor. Punkt1 av anvisningarna till 31 § Dennya bestämmelsen har kommenterats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,10), Punkt2 a av anvisningarna till 36 § Ianvisningspunktens sjunde stycke finns särskilda regler om beräkning av ingångsvärdei de fall en avyttrad fastighet har förvärvats genom arv eller testamente ellergenom bodelning med anledning av en makes död. Ändringen innebär att dessaregler blir tillämpliga också när fastigheten har förvärvats genom bodelningmed anledning av en sambos död. Vadnu sagts gäller också homosexuella sambor. Bestämmelsen föreslås bli införd iuppräkningen i lagen om homosexuella sambor. Enligt35 § 2 mom, tredje stycket skall en avyttrad fastighet som har förvärvats genomarv, testamente, gåva, bodelning eller annat fång som inte är jämförligt medköp eller byte anses förvärvad genom det köp, byte eller därmed jämföriiga fångsom har skett närmast . Enligt 35 § 3 a mom, skall dennabestämmelse tillämpas på motsvarande sätt vid avyttring av en bostadsrätt. Somhar framgått är bestämmelsen formulerad sä att den utan ändring blir tillämpligocksä vid avyttring av en fastighet som har förvärvats genom bodelning mellansambor och vid avyttring av en bostadsrätt som har förvärvats genom bodelningmellan sambor eller övertagande enligt 16 § lagen om sambors gemensamma hem. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om arvsskatt ochgåvoskatt Somen ny paragraf har sist under rubriken förts inbeskrivning av de sambor för vilka AGL: s regler om sambor skall gälla. Dennamotsvarar I § andra stycket lagen om sambors gemensamma hem. Förändringarnai paragrafens första stycke är en följd av de långtgående förenklingar av försäkringsbeskattningen som jag redovisat i den allmänna motiveringen (avsnitt 2,6), Huvudregeln i första meningen om skattskyl dighet för förmånstagarförvärv har kompletterats med en bestämmelse om att motsvarande skall gälla i fråga om utbetalning pä grund av att ett förmånstagarförordnande jämkas med tillämpning av den nya regeln i 104 § FAL. Den nya bestämmelsen om att hälften av försäkringsbelopp som tillfaller försäkringstagarens make i egenskap av förmånstagare skall vara arvsskattefritt har också tagits in i paragrafens första stycke. efterlevandemaken eller bröstarvingen förvärvar med stöd av jämknings- Prop, 1987/88:61regeln omfattas ej av bestämmelsen i andra stycket om s, k, basbeloppsavdragom inte den som begär jämkning undantagsvis kan betraktas som förmånstagare. 15 § 1 mom. I första stycket har två sakliga ändringar gjorts. Den ena innebär att regeln om att beskattningsmyndighetenskall beakta basbeloppsregeln har tagits bort. Det beror på attbasbeloppsregeln enligt ändringarna i ÄB har omvandlats från en bodelningsregeltill en arvsregel. Härigenom skall basbeloppsregeln beaktas enligt 11 § I mom, AGLoch en särskild bestämmelse härom är inte längre nödvändig. Genom den andra ändringen regleras förutsättningarna föratt en verklig bodelning skall få läggas till grund för en frän den schematiskahälftendelningen avvikande delning. Bestämmelsen har kommenterats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2,3), 1 andra stycket finns bestämmelser som gäller äktenskap påvilka äldre är tillämplig.