prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Även risken all dödas och skadas i trafiken, mätt i relation lillbilbeslåndel, minskade markant fram lill år 1981-1982. Därefter har riskenlegal på i slorl sett oförändrad nivå. Dödadepersoner fördelade efter trafikantkategori 1968-1986 1974 1976 1978 1980 1982 1984 Antaletåriigen dödade bilförare varierade mellan 360 och 400.Under de därpå följande sex åren minskade antalet dödade. Mellan och1986 har emellertid en betydande ökning skett. Anlalel skadade bilförare följeri stort sett samma utveckling. Under åren 1968-1976varierade anlalel omkomna bilpassagerare mellan 250 och 300 men liksom förbilförare skedde en belydande nedgång fram t. o. m. . Därefter haranlalel, med undantag för , legat på i slort sett oförändrad nivå ochuppgick lill 160. Av dessa har ell 60-tal suttit i baksätet. Anlalelskadade bil passagerare följer i slorl sell samma utveckling. Sedan krav påbilbältesanvändning i personbilars baksäten infördes den haranlalel omkomna baksälespassagerare minskal. Anlaleldödade molorcyklister var fram t.o.m. ca 50 . Under senare delenav 1970-lalet minskade antalet förolyckade något för alt under de därpåföljande åren öka kraftigt med en topp 1983. Därefter har en vissnedgång skett. Anlalel skadade molorcyklister har följt en liknande ulvecklingsom antalet omkomna. Antalet motorcyklar itrafik var fram lill ca 50000. på 1980-lalelökade molorcykelbeståndet kraftigt. Det har uppgått lill ca100000. Risken, mätt i relation lill trafikarbetet, atl dödas eller skadas harberäknats vara ca 20 gånger större för motorcyklister än för bilister. Riskenhar dock minskat något . 1987/88:50 Bilaga 1 Skadadepersoner fördelade efter trafikantkaiegori 19681986 1968 1970 1972 1974 1976 1978 Cyklister GåentjeMotorcyklister é Övriga Såväl anlalet dödade somskadade mopedisier har minskal kraftigt. harmopedbeståndel mer än halverats, från ca 500000 lill ca 150000. Bland de dödade och skadade mopedisterna dominerar de yngstaförarna. Risken alt dödas eller skadas har beräknats vara ca lögånger störreför mopedisier än för bilister. Antalet dödade cyklister ivägtrafiken minskade fram lill . Därefter har'antaletvarierat mellan ca 80 och 110. Antalet skadade cyklister visar en någolannorlunda utveckling. oförändrat läge fram fill slutet av har en50-procentig ökning skett. Cyklister beräknas löpa ca 10 gånger större risk attdödas eller skadas än bilister. har antalet gående som dödalsi vägtrafiken minskal kraftigt. Under 1980-lalel har anlalel dödade fotgängarevarierat mellan 110 och 150 . Ävenutvecklingen av skadade har varil gynnsam för gående under perioden.Minskningen har inle varil lika uttalad som för de dödade, men uppgår till ca25 %. Gående beräknas löpa ca 10 gånger större risk att dödas eller skadas änbilister. Säkerhetenför barn har förbättrats avsevärt. Anlalet dödade har successivt minskat lillmindre än 50 under de senasle fyra åren. Särskilt stor har minskningenvaril bland de gående barnen. Anlalet omkomna cyklande barn har under periodeni stort sett halverats. En fortlöpande nedgång har även skell av dödadebarnpassagerare i personbil. Vägtrafikolyckornastotala kostnader har vad avser de materiella förlusterna för år 1986uppskattats fill drygl . Härtill kommer atl olyckornasjälvfallet även orsakar stora förluster av humanitärt slag i form av lidandeoch sorg. Jag mina bedömningar och förslag beträffande det fortsattatrafiksäkerhetsarbelet utgått från trafiksäkerhelsrådels tidigare nämndaprogram. Programmet omfattar förutom redogörelsen förtrafiksäkerhets-utvecklingen, en problembeskrivning, en beskrivning avtrafiksäkerhelsar-betets samordning samt de åtgärder som rådets medlemmar varför sig eller i samverkan planerar alt genomföra eller stödja inom resp.verksamhetsområde /89- 1990/91. Till grundför mina bedömningar och förslag ligger också framställningar till regeringenfrån TSV med förslag lill ny bilförarulbildning, krav på högt placerade extrabromsljus i personbilar samt en framställning från Svenskatransportarbetareförbundel alt yrkesförare i vissa situafioner skall användareflexsele. Prop.1987/88: 50 Bilaga 1 Minbedömning: Trafiksäkerhetsarbetet bör vara offensivt, utnyttja modern teknologioch baseras på vetenskapliga rön. Del skall bygga vidare på den modell församordnat arbete som används . Skälen förmin bedömning: med negativ olycksutveckling har under år 1987anlalel dödade och skadade i trafiken minskal. Denna minskning måsle fortsätta.Detla kräver elt målmedvetet arbete och etl offensivt arbetssätt. För att göradetta möjligt bör en ökad satsning på trafiksäkerheten göras. Berördamyndigheter och organisationer bör därför fortlöpande utvärdera och omprövasin verksamhet. Inriktningen skall vara alt resurser skall frigöras och sällasin där de gör störst nytta för alt uppfylla de fastlagda målen. Påmånga områden sker en snabb utveckling av tekniken. Del gällerinte minst inom fordons- och informationsteknologin. Trafiksäkerhetsarbetetskall söka tillvarata den potential som ryms i den nya teknologin. Komplexiteten i trafikenhar ökat kraftigt. De mest uppenbara säkerhetshöjande åtgärderna har ocksåvidtagits. gör alt ökad kunskap om olyckors och skadors orsaker krävs föratl finna nya, effektiva åtgärder. Den omfattande forskning som bedrivs påirafiksäkerhetsområdet syftar lill alt ta fram denna kunskap.Trafiksäkerhetsarbelet måste baseras på dessa vetenskapliga rön. Jag kommer i min följandepresentation atl la upp förslag som leder lill all intentionerna om etloffensivt, modernt och vetenskapligt trafiksäker-helsarbele kan förverkligas. 1987/88:50 BilagaI 10.3 Trafiksäkerhetsprogrammet - basen itrafiksäkerhetsarbetet inom vägtrafiken Minbedömning: De nuvarande målen för trafiksäkerheten bör vidareutvecklas så allde kan bli mer styrande för del fortsatta arbetet. Dennuvarande modellen för samordnat trafiksäkerhetsarbele utgör en god grund förfortsatta insatser. Trafiksäkerhelsrådelsprogram bör ulgöra basen i det framlida trafiksäkerhetsarbelet. Programmet börutvidgas till alt belysa även frågor rörande räddning och rehabilitering avpersoner som skadas vid trafikolyckor. Skälen för min bedömning:Klart uppställda mål är av största vikl vid planläggning, samordning ochuppföljning av trafiksäkerhetsarbelet. Målen bestämmer hurIrafiksäkerhetsarbetet skall inriktas och ligger också lill grund för val ochprioritering av åtgärder. Också för irafiksäkerhelsforsk-ningens inriktning ochsamordning har trafiksäkerhelsmåiens innehåll avgörande belydelse. Jag har tidigare, iavsnill 3, redovisat vilka mål som skall gälla för Irafiksäkerhetsarbetet inomvägtrafiken på 1990-lalel. - del totala anlalel dödade ochskadade i trafiken skall fortlöpande minskas. - risken all dödas och skadas itrafiken skall fortlöpande minskas för alla trafikantkategorier. - risken alt dödas och skadas itrafiken skall minskas i högre grad för de oskyddade trafikanterna än för deskyddade. Barnens problem skall särskilt beaktas. Dessa mål har funnits . De har dock ännu inle haft den avsedda genomslagskraften i detpraktiska trafiksäkerhetsarbelet. Av de utredningar som gjorts kan ocksåslutsatsen dras atl samtliga av de uppställda mälen under de senasle fyra åreninte har uppfyllts. Trotsall målen ännu inle uppfyllts helt finner jag inte skäl nu all föreslå Medden modell för samordnat trafiksäkerhelsarbe- Prop. 1987/88: 50 te som nubörial lillämpas bedömer jag emellertid alt målen skall kunna få Bilaga Istörre genomslag i det fortsatta trafiksäkerhetsarbelet. De nuvarande målenbör därför ligga fasl. Jaghar i det här sammanhanget övervägt om de nuvarande målen skulle kunnakompletteras med etl mer renodlat kvantitativt mål. Etl sådanl mål skulle hafiera fördelar. Del skulle kunna ge irafiksäkerhetsarbetet en mer konkret ochsamlande inriktning och vara en utmaning förirafik-säkerhetsansvariga myndigheter och organisationer. Det saknas emellertidännu tillräckligt underlag för alt kvantifiera målen på della sätl. Bl.a.saknas tillräckliga kunskaper om kostnader och effekter av olika åtgärder föratt förverkliga ett sådant mål. Jag är därför inle nu beredd att föreslå ellmål av detta slag. Det bör emellertid ingå som en naturlig del i del fortsattaIrafiksäkerhetsarbetet all undersöka om underlag kan las fram som gör altåtgärders effekter kan uttryckas i kvantitativa termer. Trafiksäkerhetsrådelhar i sitt program konkretiserat målen så all det för varie programområde finnsmer preciserade målformuleringar. Jag anser atl del ligger eft värde i enkonkretisering av detla slag eftersom det ger Irafiksäkerhetsarbetet ökadstadga. Detär viktigt alt man så långt möjligl kan få svar på frågan om de uppställdamålen verkligen uppfyllts. Detta har stor betydelse för målens styrande effekt.Jag har erfarit att man inom TSV påbörjat ett arbete med inriktningen atlulveckla relevanta mätmetoder för della. Detta arbete bör ges hög prioritet såall rådet i kommande program kan utvärdera erfarenheterna och effekterna avtidigare program. Delta är nödvändigt för atl underlätta val och prioriteringav fortsalla åtgärder. Jag ser delta som en börian på en utveckling där på siktäven kostnads- och nyttoeffekter kan redovisas för olika åtgärder. Trafiksäkerhetsarbeleutförs av många myndigheter, organisationer och enskilda. Endasl etl fåtal avdem har trafiksäkerhetsarbelet som sin huvudsakliga uppgift. Det är en styrkaatl detta arbete engagerar många och berör många samhällsområden, men detställer också krav på en systematisk samordning för att de resurser som satsasskall utnyttjas effektivt. Regeringenbeslöt alt TSV som sin huvuduppgift skall ha att samordnatrafiksäkerhelsarbetel. Del lill verket knutna rådet för samordning ochplanering (trafiksäkerhetsrådet) skall bistå verket med della. Itrafiksäkerhetsrådel ingår representanter på verkschefsnivå för - förutomtrafiksäkerhetsverket (TSV) - (), (SoS),, transporlforskningsberedningen (TFB), (), Landstingsförbundel,och (). Rådet skall utarbeta och anta ell trafiksäkerhetsprogram somskall redovisas för regeringen. Eftersom rådet har denna sammansättning är detenligt min mening naturligt atl dess trafiksäkerhetsprogram utgör basen i detframfida trafik--säkerhetsarbetet. Trafiksäkerhelsrådelsarbete med samordning av trafiksäkerhetsarbelet tar i första hand sikte på central verksamhet. Full effekl i den totala verk samheten uppnås dock/örsl om regionalt och lokall arbete också kan 202 inlemmas i etl totalt samordnat arbete. Enligt vad jagerfarit har arbetet Prop. 1987/88:50 med att bilda regionala samordningsgrupper kommit långl. Även del lokala arbetet bör tillmätas slor belydelse.Närheten till problemen och dem som berörs gör atl arbetet, om del drivs påett riktigt sätt, kan bli mycket effektivt. Etl brett engagemang på det lokalaplanet är således en viktig förutsättning för all målen skall kunnaförverkligas. Jag har under hand erfarit atl är berettatt verka för att kommunerna ökar sina insatser på detta område. Frågans aktualitet och belydelse kan också belysas av delfaktum alt Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) valde lokalttrafiksäkerhetsarbele som ämne vid de s.k. Nordiska trafiksäkerhelsdagarna ioklober 1987: Även inom en expertkommitté för trafiksäkerhet inom deneuropeiska (CEMT) behandlas denna fråga. Med den variation i styrka och resurser som gäller förmyndigheters och organisationers regionala och lokala organ bör storflexibilitet i uppbyggnaden av samarbetsformer eftersträvas så all alltillgänglig kraft kan komma trafiksäkerhetsarbetet tillgodo. Det är angelägelatl trafiksäkerhetsrådel i sitt fortsatta arbete följer strävandena tillsamordning på regional och lokal nivä saml på lämpligl sätt redovisarerfarenheterna i kommande program. trafiksäkerhetsprogram har särskilt inriktats påen fördjupad beskrivning av irafiksäkerhelsproblemen och deras orsaker. Medulgångspunkl häri har rådet presenterat åtgärdsförslag för perioden1988/89-1990/91 och också hur insatserna skall samordnas. Rådet har behandlatföljande områden: hastighetsanpassning, oskyddade trafikanter, nyblivnabilförare, trafikonyklerhet, funktionsnedsättningar hos trafikanter, trafikantersinformalionsinhämlning samt barn i trafiken. Etl urval av åtgärder inomrespektive omräde redovisas i programmet. Urvalet är grundat påtrafiksäkerhelsrådels bedömningar av åtgärdernas effekl med avseende på deövergripande trafiksäkerhelsmålen och orsakerna lill trafiksäkerhetsproblemen. En viktig utgångspunkt för det framlidairafiksäkerhetsarbetet bör enligt min mening vara all åtgärder, som underlättarför trafikanterna all kunna färdas på ell Irafiksäkert sätt, alltid först börövervägas innan åtgärder av mer inskränkande eller repressiv nalur vidlas. Detbetyder alt lösningar av problem först bör sökas genom en ändring eller enkomplettering av vägmiljön, utbildning av och information till trafikanternasaml ulveckling av fordonen. Först om sådana åtgärder inte visat sig varamöjliga eller få eftersträvad effekt, bör övervakning, sanktioner eller förbudtillgripas. Mot bakgrund av dessa principiella utgångspunkter anser jagtrafiksäkerhelsrådels program vara välbalanserat vad gällerval av åtgärder. Ätgärdsförslageni programplan har redovisats på en relativt övergripande nivå. Vissa förslag avser myndighetsuppgifter. Andra förut sätter regeringens prövning. Del kan gälla resursbehov eller ändring av författningar. Jag återkommer med en redovisning av åtgärdsförslagen i trafiksäkerhelsrådels program vid presentationen av mina förslag och be dömningar rörande konkreta åtgärder. Jag finner del viktigt all förslagen i kommande program ges en sådan utformning alt en samlad prövning kan göras. . 203 Trafiksäkerhelsrådels program är huvudsakligen inriktat pååtgärder vars syfte är alt minska riskerna för olyckor resp. minskaskadeföljderna när olyckor inträffar. Man har dessutom angivit atl skadadepersoner bör omhändertas bättre i varie länk av kedjan från olycksplats lillrehabilitering och eftervård. Nägra förslag till sådana åtgärder har dock intepresenterats. Landstingens främsta uppgifter är all medverka i delförebyggande arbetet och alt i samband med trafikolyckor la hand om de skadadepå ell bra sätt. Etl kontinueriigt ulvecklingsarbele pågår inom della område.Som exempel kan nämnas projektet "System-Allfa" som innebär betydligtstörre resurser för första hjälpen ute på vägen och under transporten lillsjukhuset. Vidare har chefen för socialdepartemenlel fillsall en arbetsgruppmed uppgift all klargöra förulsällningarna för atl förverkliga intentionerna i1987 års försvarsbeslut vad avser helikoptrar för sjuktransporter. Detlaarbete förväntas bli avslutat /88. Det är angelägel all även frågor om räddning ochrehabilitering av trafikskadade personer inlemmas i rådets program. Därigenomökar möjligheten alt uppnå en total överblick av vad som kan göras för altförhindra resp. minska trafikens negativa konsekvenser. Genom den sammansättningrådet har bör god möjlighel finnas lill breda analyser och samordnade åtgärder.I denna fråga harjag samrått med chefen för . Prop.1987/88:50 Bilaga 1 10.4 Modern teknologi för att öka trafiksäkerheten Minbedömning: Myndigheter och organisationer med verksamhet inomIrafiksäkerhetsområdet bör nära följa ulvecklingen inom den modernainformationsteknologin. Man bör därvid söka styra utvecklingen så alt den nyateknologin förmår tillgodose högt ställda krav på trafiksäkerhet. Tekniken börtillämpas som komplement lill eller ersättning för mer tradilionelli inriktattrafiksäkerhetsarbele. Skälen förmin bedömning: Som framgått av min tidigare redovisning har uppnått enhög trafiksäkerhet. Det beror på ell mångårigt intensivt och målmedvetet arbeteutfört av många, såväl myndigheter och organisationer som enskilda. Under desenaste åren har dock en viss stagnation och negaliv utveckling avtrafiksäkerheten kunnal märkas även om utvecklingen , som jagredovisat, varil positiv. Ellgenomgående drag i senare års trafiksäkerhetsarbele, vilkel även framgår av deltrafiksäkerhetsprogram som framlagts av trafiksäkerhetsrådel, är alt man sökerrealisera de återstående trafiksäkerhetsvinsler som redan införda åtgärderrymmer. Denna inriktning är effektiv i del kortsiktiga perspektivet. Enligtmin bedömning är del dock viktigt all man , med beaktande av den snabbaulvecklingen på leknologiområdel, söker finna nya angreppspunkter och förnyardet långsikliga arbetet. 1 del följande avser jag atl redovisa vad jag inhämtatfrån svenska myndigheter som deltar i pågående inlernationellateknikprojekt saml min Prop. 1987/88: 50 bedömning med anledning därav. Trafik är i hög grad elt samspel mellan teknik ochmänniska. Då della samspel inte fungerar bra kan tillbud och olyckor inträffa. Del råder en bred samsyn om alt olyckor beror pä sammanbrott i samspelet mellan trafikant, fordon och miljö. Utbildning och information är viktiga för alt ge trafikanten bättre förutsättningar alt klara av sin uppgift. Huvudslralegin i arbetet för en säkrare trafik måste dock vara all vidta åtgärder som ,> underlättar människors uppgifter som trafikanter.Införande av ny teknik har härvidlag slor belydelse. Det är först på den allra senasle liden som ny teknikintroducerats i syfte atl öka säkerheten i trafiksystemet. Det alltöverskuggande syftet vid introduktion av ny teknik i transportsystemet harhittills varil alt förbättra Iransporléffeklivitet, framkomlighet,tillförlitlighet, etc. Självklart har dock många tekniska lösningar dessulommedverkat lill höjd trafiksäkerhet. Datorerna och informationsteknologin används islor utsträckning i trafiksystemet och i våra fordon. Mänga irafikljus styrsredan av datorer, många funktioner i vissa bilar likaså. Denna utveckling kommeri hög grad atl påverka vår framtida trafik - oavsett om vi är yrkesförare, privalbilister,molorcyklister, mopedisier, cyklister eller fotgängare. Vi är nu på väg in i nästa utvecklingsfas som innebär atldatorerna kan knytas samman med varandra. Datorer i bilarna kommer i framlidenalt kunna utbyta information med datorer längs vägen. Datorerna i en bil kommerockså all kunna utbyta information med datorerna i de bilar som finns inärheten. Denna utveckling mol en samverkan av"'intelligenta'" fordon på "intelligenta" vägar beskrevstidigt i numera avslutade projekt . Flera internationella,långsikliga forskningsprogram har startats under de senasle åren för allulveckla syslem som gör en sådan utveckling möjlig. Det slörsla är -elt åttaårigt program - som innebär etl omfallande samarbete mellan europeiskindustri och europeiska myndigheter. Mälet är elt integreratvägtransportsystem med fordon och infrastruktur i samverkan och med en gemensamstandard för . De europeiska transportministrarna () har ocksånyligen kommil överens om en kommunikationsstandard för de budskap som skallsändas mellan väg och fordon. Detla är etl av de nödvändiga stegen i arbeiel påatt höja trafiksäkerheten med hjälp av ny teknik. Även i det gemensammanordiska arbetet finns 1. ex. inom NTR och förtransportfrågor (NÄT) slorl intresse för den informationsteknologiskaulvecklingen. Vi kan således vänta oss en intensiv utveckling inom dettaområde under de närmaste decennierna. Vad detta kan komma alt få för betydelseför det svenska transportsystemets utveckling är ännu för tidigt all uttala sigom. Framför allt är del svårt all uttala sig om i vilket tidsperspektiv dennautveckling kan bli verklighet. Det ärviktigt alt man i ett kortsikligare perspektiv kan påverka förarna att utnyttja den nya teknik som införs. Del kan ske genom att man försöker 205 styra,förbättra beteendet eller ange beteendemönster och kontrollera alt Prop.1987/88: 50 dessa följs. Del är samma princip som man med mer grovatekniska Bilaga 1 hjälpmedel framgångsrikt tillämpar vad gäller t. ex.hastighetsbegränsningar, användning av bilbälten och varselljus. Ny teknologikan möjliggöra betydligt bättre och smidigare slöd till föraren och dessutomtillämpas vid övervakning och kontroll. Introduktionen av avancerad informationsteknologi har,somjag angivit, en stor utvecklingspotential. Den kan dock leda till oönskadekonsekvenser och bl.a. medföra nya motsättningar mellan olikatrafikantgrupper, l.ex. trafikanter i fordon utrustade med resp. ej utrustademed tekniska anordningar, eller bilister resp. oskyddade trafikanter, om inteutvecklingen länkas in i en för samhället acceptabel riklning. Del är därförav slörsla vikt all myndigheter och organisationer nära följer utvecklingen ochtill-lämpar dess resultat med urskillnad. Inte minst viktigt är del alt samhället tidigt förmårställa säkerhetsmässiga krav på den nya tekniken. Samhället kommer inte allacceptera tillämpning av ny teknik som syftar till atl l.ex. effektiviseratransporterna och reducera miljöpåverkan om den inte tillgodoser högtställda trafiksäkerhetskrav. bör vara en ulgångspunkl för de ansvarigamyndigheterna. Omfattande resurser bl.a. i form av utbildning ochinformation läggs ned på åtgärder vars syfte är all motiveratrafikanterna all uppträda på önskvärt säll och följa de regler som styrtrafiken. Enligt min mening kan det finnas skäl att pröva om även nyainformationsteknologiska syslem kan utformas så att de ger möjlighel atleffeklivare än förhindra regelöverlrädelser och beakta denenskilda människans räll lill integritet. Som framgått av vad jag tidigare anfört lar man i anspråkresurser på de fiesta av samhällets områden för all minska anlalel olyckor ochdessas konsekvenser. Del är mot den bakgrunden angeläget att fråga sig vilkenroll försäkring av motorfordon har eller skulle kunna ha som ell led itrafiksäkerhetsarbelet. Jag har erfarit alt försäkringsbranschensIrafiksäkerhelskommitté med utgångspunkt i ett omfattande nordiskt projekt pådelta område har för avsikt all studera förulsätlningarna aft dels i störreutsträckning utnyttja befintliga former för påverkan - bonus, självrisker ochrabatter - dels om möjligl finna nya kombinationer där elt beleende som bidrarlill ökad trafiksäkerhet kan stimuleras. Enligt min mening är del värdefulltall detla arbete har kommit i gång. TSV och AB () samarbetar sedan längekring konlrollbesiklningen av motorfordon. Slalens väg- och trafikinstitul(VTI) har undersökt effekterna av kontrollverksamheten för trafiksäkerheten.Därvid har bl. a. framkommit all av den irafiksäkerhelsförbällring somnoterats kan tillskrivas den obligatoriskakontrollbesiktningen. Självfallet bör detla instrument vidareutvecklas. Enliglvad jag erfarit har nämnda samarbete bl. a. lett till all man inom ASB undersöker möjlig heten alt modifiera konlrollbesiklningssyslemel så atl del effektivare än i 206 dagminskar risken för alt trafikfarliga fordon körs i trafiken. I det nuvarandesystemet styrs den första inställelsen till konlrollbesiktning av delsårsmodellsbeteckning, dels slutsiffran i regislreringsnumret. Detla medför,enligt ASB:s statistik, atl vissa fordon konlrollbesikligas när de använtsendasl knappt etl år medan andra har använts drygl . Förutom all dettakan upplevas som orättvist av den enskilde ägaren medför del all vissa fordon -framför allt lunga lastbilar - kan ha körts myckel lång sträcka ulan atl hablivit föremål för samhällets kontroll av att de uppfyllertrafiksäkerhetskraven. Detta är en fråga som studeras . Vidarehar jag erfarit all man söker finna nya former för alt stimulera fordonsägareatt hålla sina fordon i Irafiksäkert och miljövänligt skick samt underlätta fördem att göra så. Prop.1987/88:50 Bilaga 1 10.5 Det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet Min bedömning: Den pläderande informationen är av centralbetydelse i arbetet för en säkrare trafik. Del bör finnas förutsättningar atl stärka det frivilligatrafiksäkerhelsarbetel genom ökade insatser från försäkringsbolagen. Skälen för min bedömning: Som jag tidigare anfört börsyftet med det framlida trafiksäkerhetsarbelet vara alt underlätta förtrafikanterna atl kunna färdas säkert. Det är mycket viktigt all trafikanternahar kunskap om och förståelse för såväl egna som andra trafikanterssäkerhetsproblem.