prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet ser positivt på förslaget till den särskilda reglering av bidrag till kostnadskrävande underhålloch restaurering av församlingskyrka som föreslagits i 18 S kyrkofondslagen. I motionen pekaspå det angelägna i att det satsas på utvecklingsarbete och utbildningsinsatser inom området. Utskottet anser också att detta ärangeläget. Utskottet menar att underhålls- och restaureringskostnader måste anses omfatta även vissa kostnader förutvecklingsarbete och utbildning pådet aktuella området. Till stor del kommer dock sådana kostnader att falla på den övrigafastighetsförvaltningen. Se utskottetsuttalanden i betänkandet (KO 1982:7) angående bidrag ur kyrkofonden till den kyrkligafastighetsförvaltningen (s. 8). Utskottet är inteberett att sträcka sig längre än vad som föreslås iregeringens skrivelse när det gäller att fastställa:vilkabyggnader som skall omfattas av bidragsreglerna i 18 S kyrkofondslagen.Reglerna där bör förbehållas församlingskyrkorna och inte omfattaandra kyrkliga byggnader. Det är också beträffande församlingskyrkorna som de största svårigheternakan uppstå för pastorat och samfälligheteratt bekosta bibehållandet av bl.a. det medeltidakyrkobeståndet. Utskottet avstyrker motion 1987:84. 6.5 Den allmänna och den särskilda kyrkoavgiften (RegSkr 3.6.7, 3.6.8) Regeringen föreslår att den allmännakyrkoavgiften behålls samt att den liksom hittillsbetalas av pastoraten. Enligt förslagetskall avgiftens storlek anges i lag. I skrivelsen föreslås även att densärskilda kyrkoavgiften behålls. Pastoraten skall i likhet med vad som hittillsgällt betala avgiften i relation tillsitt innehav av boställsegendom. Den ändringen föreslås dock att avgiften i fortsättningen skall bestämmas och beräknas påinnehavet året före avgiftsåret (i lagförslaget: året före det år som närmastföregår bidragsåret). Avgiftssatsen skall fastställas i lag. Imotion 1987:75 punkt A 18 hemställs att kyrkomötet beslutar att i skrivelse till regeringen somsvar på regeringens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet anföra attregeringen bör framlägga förslag till författningsändringar innebärande att beslut om den allmännakyrkoavgiftens storlek samt fastställande av avgiftssatserna för den särskildakyrkoavgiften fattas av kyrkomötet. Kyrkoavgifternainnebär ett åliggande för kyrkliga kommuner. Av konstitutionella skäl börstorleken på resp. avgift enligt regeringens förslaganges i lag och sålunda beslutas av . Utskottethar i sitt yttrande (KO 1985:10) över principbetänkandet års kyrkokommitté godtagit den av regeringennu föreslagna beslutsordningen. Utskottet finner inte skäl att frångå denna ståndpunktmot bakgrund av vad som anförts i motionen. Detbör dock beträffande den särskilda kyrkoavgiften anmärkas attdet i 12 S fjärde stycket kyrkofondslagen inte bör stå"bidragsåret" utan "avgiftsåret"såsom angivits i den allmänna motiveringen (s . 81) . Utskottetavstyrker motion 1987:75 A 18. Imotion 1987:95 hemställs att kyrkomötet hos regeringen anhåller om sådana författningsändringaratt vice ordföranden i kyrkofondens styrelse skall kunna väljasbland de ledamöter i styrelsen som kyrkomötetutser. Imotionen anförs att kyrkomöte beslöt att hos regeringen anhålla om ensådan ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader,att kyrkomötet får utse en majoritet av ledamöterna ikyrkofondens styrelse inbegripet dess ordförande. Enligtregeringens förslag skall styrelsen bestå av enordförande och sex andra ledamöter. Ordföranden och tre andra ledamöter skallutses av regeringen. Utskottetdelar den inställning som framgår av motionen att kyrkomötetsinflytande i kyrkofondsstyrelsen bör stärkas i förhållande till regeringens förslag.Utskottet anser emellertid att kyrkomötets begäran till regeringen bör sträcka sig längre än tillatt få utse vice ordföranden. I ett partssammansatt organ, som kyrkofondsstyrelsen,ärdet rimligt att den ena parten utser ordföranden och den andra vice ordföranden.Utskottet anser vidare att det är rimligt att kyrkomötet får utsemajoriteten av ledamöterna. Som en yttersta kompromiss kan utskottet tänka sigatt kyrkomötet tillförsäkras rätten att utse vice ordföranden. Utskottetföreslår att kyrkofondslagens bestämmelserom fondens styrelse utformas i enlighet med vad utskottet sålunda anfört.Motion 1987:95 är därmed besvarad. Åberopande det anförda hemställerutskottet 1. beträffandediakoni m.m. att kyrkomötet avslår motionerna 1987:30 och 1987:49, 2. beträffande förvaltning och äganderätt av kyrkogårdar m.m. att kyrkomötet medbifall till motion 1987:43 yrk. 2 och med avslag på motion 1987:43 yrk. 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört beträffandeförsamlings rätt att väckaärende. 3. beträffande ägande och förvaltning av fast egendom att kyrkomötet avslår motion 1987:75 yrk. A 1 och finner motion 1987:75yrk. A 7 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffande stöd till internationell kyrklig verksamhet att kyrkomötet avslår motion 1987:75 yrk. 5. beträffande kyrkoråd ivarje församling att kyrkomötet avslår motionerna 1987:96 och 1987:97 yrk. 6. beträffande direktvalt kyrkoråd att kyrkomötet medbifall till motionerna 1987:22 och 1987:75 yrk. A 4 som sin mening gerregeringen till känna att direktvalt kyrkoråd bör få finnas i alla församlingaringående i totala samfälligheter, 7. beträffande suppleanter i direktvalt kyrkoråd att kyrkomötet avslår motion 1987:25 8. beträffande tid förkyrkoråds val av elektorer att kyrkomötet finnermotion 1987:26 besvarad med vad utskottet anfört, 9. beträffande kallelse till sammanträde med kyrkoråd att kyrkomötet finnermotion 1987:34 besvarad med vad utskottet anfört, 10. beträffande valbarhet som kyrkorådsledamot och kyrkvärd, m.m. att kyrkomötet avslår motion 1987:7, 11. beträffande kyrkoherdens ställning i kyrkorådet att kyrkomötet avslår motion 1987:75 yrk. 12. beträffande obligatorisk stiftssamfällighet att kyrkomötet avslår motion 1987:99, 13. beträffande utvidgad verksamhet inom stiftssamfälligheten att kyrkomötet finnermotion 1987:43 yrk. 5 besvarad med vad utskottet anfört, 14. beträffande kyrklig beredskap att kyrkomötet medbifall till motion 1987:86 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om kyrklig beredskap som en uppgift för stiftssamfälligheten, 15. beträffande val av stiftsfullmäktige att kyrkomötet avslår motionerna 1987:40 öch 1987:75 yrk. 16. beträffande biskops ställning i stiftsstyrelsen att kyrkomötet avslår motionerna 1987:31, 1987:53 och 1987:59 yrk. 1samt finner motion 1987:41 besvarad med vad utskottet anfört, 17. beträffande domprosts valbarhet att kyrkomötet avslår motion 1987:89 yrk. 18. beträffandeövergångsbestämmelser till församlingslagen att kyrkomötet avslår motionerna 1987:75 yrk. A 6 och 19 samt 1987:97yrk. 19. beträffande indelning av pastorat att kyrkomötet finnermotionerna 1987:43 yrk. 1, 1987:44 och 1987:50 besvarade med vadutskottet anfört, 20. beträffande det allmännautjämningsbidraget att kyrkomötet medanledning av motion 1987:43 yrk. 4 och 1987:68 uppdrar åt centralstyrelsen att fortlöpande bevaka frågorsom sammanhänger med skattekraftsgarantin, 21. beträffande stiftsbidrag att kyrkomötet medbifall' till motion 1987:92 yrk. 3 b samt med avslag på motionerna 1987:75 yrk. A 17 och 1987:91 ho'sregeringen begär att 17 S förslaget till kyrkofondslag får den i motion 1987:92 yrk. 3 b föreslagna lydelsen, 22. beträffande bidrag till församlingskyrkor att kyrkomötet avslår motion 1987:84, 23. beträffande den allmänna och den särskilda kyrkoavgiften att kyrkomötet avslår motion 1987:75 A 18, att kyrkomötet finnermotion 1987:95 besvarad med vad utskottet anfört. 25. beträffande förslaget till församlingslag såvitt avser stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftssamfälligheten (9 kap.) och förslaget till kyrkofondslag att kyrkomötet anmäler hos regeringen att kyrkomötet tillstyrker förslagenmed undantag av vad som anförts ovanunder mom. 16, 17, 20, 21 och 24, 26. beträffande övriga delar av förslaget till försam lingslag samt förslaget till kyrklig indelningslag att kyrkomötet som sinmening uttalar att kyrkomötet inte har någon erinran utövervad som anförts ovan under mom. 2, 3, 6, 8, 9,13, 14 och 19. Närvarande: ordf.,, , , , ,, , , , Per JanWallgren, , , , P-H Wetterlöf. Dessutom deltog biskoparna och i utskottets arbete. 1. av , och P-H Wetterlöf som anser att utskottet borde anfört följande: Med anledning av förslageni RegSkr 1987:1 till kyrkomötet kommerbl.a. församlingsdelningar att äga rum. Därvidkan medlemmar i plötsligtfinna att de är kyrkobokförda i en annan församlingän den där de sedan längehar sitt engagemang i gudstjänstliv,distriktsråd och liknande. Vidare är det inteovanligt att man vid flyttning frånén bostad j25 till en annan i samma tätorteller bygd hamnar i en annan församling än i den man levat sitt andliga liv. Det är mot denna bakgrund rimligt inom samma pastorat eller total samfällighetfår möjlighet att i enstaka fall väljaförsamlingstillhörighet och bli röstberättigad i annan församlingän i den man bor. Med hänvisning till vad som sålunda anförtshemställer utskottet att kyrkomötet bifaller motion 1987:7. 2. av P-H Wetterlöf som anser att motion 1987:40 och 1987:75 p. A 8-11angående avsnitt 2.2.9, borde bifallasmed de motiveringar som motionärerna har lämnat. 3. av P-H Wetterlöf som anser att motion 1987:75 yrk. A 19 angående avsnitt 3.8, yrk. A 6 angående avsnitt 3.2.1 och 3.2.7, yrk. A 17 angående avsnitt 3.6.2 och 3.6.8 borde bifallits med hänsyn till de motiveringar som motionärerna har lämnat. medanledning av regeringens skrivelse 1987:1 och därtill anslutande motioner Till läronämnden har för yttrande överlämnats RegSkr 1987:1 med förslag till ny organisation på lokal- och stiftsplanet i m m samtde därmed sammanhängande KMot 1987:20, 31, 41, 46, 53, 59, 61, 62 och89. De förslag som läggs fram i RegSkr 1987:1 bygger på ett aktningsvärtutredningsarbete av kyrkokommitté, där man också strävat efteratt beakta teologiska aspekter. har tidigare yttrat sig över kommitténslägesrapport (Ln 1985:23). Det som här följerbehandlar endast mera övergripande frågor om den nya organisationen på lokal- och stiftsplanet. Av de speciella frågorsom berörs i de nämnda motionerna finner läronämnden attdet är två som kräver särskild belysning utifrån läromässiga överväganden, nämligen dels frågan omrelationen mellan stiftsstyrelse och domkapitel bl a vad beträffar fördelningenav ansvar och arbetsuppgifter, dels frågan ombiskopens ställning som självskriven ordförandei stiftsstyrelsen. Teologiska överväganden och rådande förhållanden I en evangelisk-luthersk kyrka kan olika ordningaraccepteras vad organisationen beträffarfastän läran är en. Strukturförändringar isvenska kyrkan på stifts-, pastorats- och församlingsplanet bördock utgå både från teologiska överväganden omvad kyrka och församling är och frånden aktuella situationen i kyrka och samhälle.Förändringar som föreslås blir med nödvändighet ofta stadier i en utvecklingprocess och utgör kompromisser i rådande läge. Det gäller ocksåde reformer som föreslås i regeringens skrivelse. Kyrkan beskrivs i dagens teologiska arbete ofta som ettGuds folk i världen. innehåller visserligen många bilder av kyrkan - kyrkan som fårhjord. åker, kropp, mm- men just föreställningen om kyrkan som folk kan av flera skäl ge en grundläggandetotalvision: ett folk bundet till som äralla människors skapare, ett folk som är förenat genomtron på och genom dopet iden treenige gudens namn, en världsvidgemenskap manifesterad i varje gudstjänstfirandeförsamling. Kyrkan är en plats förGuds handlande till människans frälsning. Tanken på kyrkan somGuds folk ger vikt åt varje enskild medlem och åt allas inbördesgemenskap. Den kristna församlingen är "ett utvalt släkte, kungar och präster, ettheligt folk, eget folk som skall förkunnahans storverk" i världen, ett andligt husbygge avlevande stenar (1 Pet 2:9). Varje sten fårsin plats och sin funktion utifrån den hörnsten som självlagt i sitt bygge, , ratad av människor(korsfäst) men utvald av och ärad av honom (uppväckt från de döda och upphöjd).Kyrkan beskrivs i samma urkristna dokument som en grupp människor som tjänarvarandra, "var och en med den nådegåva han har fått,som goda förvaltare av nåd i dess mångaformer" (1 Pet 4:10). Här framträder mångfalden,allas gemensamma uppgift trots olika . utrustning, ett tjänande i förvaltarskap.Samtidigt har 1 Pet plats för en särskild grupp.ledare i församlingen som fåttsitt uppdrag från : "Till 'era äldste riktar jag nu denna. maning, ........... :varherdar för den hjord som har anförtrott er ............. "(5:lf), en text som återkommer i det liggande förslaget tillvigning av biskopar och präster i . Den bibliskaföreställningen om kyrkan som folk påjorden, där alla har sitt ansvar, ger också rum förvigningstjänster med specialuppgifter. har tidigare yttrat sig i den typ av frågor som behandlas i RegSkr 1987:1 (se t ex Ln1983:5, 1985:6, 23, 26, 27) och dåsärskilt framhållit tre viktiga principer: 1) De lutherska kyrkornas grundläggande bekännelseom kyrkan, uttryckt i den augsburgska bekännelsenssjunde artikel: Vidare lära de, atten helig kyrka skall äga bestånd till evätdeligtid. Men kyrkan är de heligas samfund (latincommunio sanctorum, tyska "die Versammlung allerGlaubigen" ),. i vilket rent förkunnas ochsakramenten rätt förvaltas. Och för kyrkans sanna enhet är det nog att vara ense i fråga om evangelii läraoch förvaltningen äv sakramenten. Och det är icke nödvändigt, att nedärvdamänniskobud eller religiösa bruk eller yttre, av människor föreskrivnaformer för gudsdyrkan överallt ärolika. säger ju: En tro, ett dop, en somär allas Fader etc." (jfr Ef4:5). I denna artikel har tvågrundläggande principer vävts samman: att verkar genom nådemedlen och att det finns människor som tagit emot vad ger genom nådemedlen. I talarLuther om kyrkans sju kännetecken, notae ecclesiae, somvisar att kyrkan inte kan beskrivas enbart som en institution och inte hellerenbart som en samling människor. De sju kännetecknen -Ordet, dopet, nattvarden, gudstjänsten, bönen,.prästämbetet och korset (lidandet) - visar att kyrkans grund är det som Prop.1987/88: 31 gör genom ordet och sakramenten. Men det gör syftar till att skapa ett Gudsfolk på jorden, som i gudstjänsten och tron tar emot det geroch som i kallelsen och genom det profetiska vittnesbördet i samhället för evangeliet vidare, även om det skulle'möta motstånd (korset). 2) Det allmänna prästadömet, "som gör att församlingsmed lemmarna har rätt och plikt att axla inte endastett orga nisatoriskt och ekonomiskt ansvar utan även ett andligt, gemensamt med det kyrkliga ämbetet" (Ln 1985:23, s 1). Det s k allmänna prästadömet har sin grund i dopet och tron.Alla döpta och troende, vigda eller ickevigda, har tillsammans ansvaret för att kyrkans grundläggande uppgifter blir utförda. Och därvid är både församlingen som helhet och prästen i församlingen underställda evangeliet. Endast i den mån evangeliet får komma till uttryck talar ochhandlar församlingen och i den dess präst i enlighet med sitt gudomligauppdrag. 3) Den s k dubbla ansvarslinjen i svensk kyrkorättslig tra dition, dvs "kombinationen av prästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankrad självstyrelse" (se bl a Ln1985:23 s 1). Denna dubbelhet i kyrkans natur är grundad i hennes bundenhet tillbibel och bekännelse. Kyrkans lära är inte framsprungen ur endemokratisk process och kan inte ändras enligt vanliga demokratiska regler. finner nu att de i RegSkr1987:1 framlagda förslagen till organisationsförändringar i stort överensstämmer med dessa grundläggande principer även om vissa enskildheter kandiskuteras. vill här något utförligare kommentera den tredjeprincipen. Enligt gammal tradition och i likhet med de flesta storakyrkorna viger några till särskilda uppdrag i kyrkan, nämligen som biskopar, präster och diakoner, så även enligt det nu liggande förslaget till kyrkohandbok . anger i sitt yttrande över detta förslag (Ln 1987:1) vissa argument för bevarande av ordet ämbete (Andens ämbete, biskopsämbetet, prästämbetet,' diakonämbetet). Efter avgivna löften och genom vigning med bön och handpåläggning ges somliga medlemmar ikyrkan ett särskilt ansvar. Detta får sedan olika följder i kyrkans organisation på olika nivåer. Grundläggande för varje organisationsstruktur måste vara sådant som främjar en god samverkan mellan vigdamedlemmar i kyrkan och medlemmar som inte är vigda. 9 1987/88. som är präglat av Ordets förkunnelse och sakramentens förvaltning. Man kan inte tänka sig en församlingutan gudstjänst och gudstjänstgemenskap". Vigda och icke vigda har ettgemensamt ansvar för gudstjänsten och den gemenskap och det arbete som växer fram ur denna. Det dubbla ansvaret i kyrkan kandå inte tolkas så att de vigda har ansvar för "det andliga" medan de andra ansvarar för allt det övriga.Att båda "parter" ges plats ibeslutande organ med ansvar för församlingen som helhet ligger i linje med det nusagda. Förslagen om ett breddat och ökat ansvarstagande av icke vigda utgår ocksånaturligt ifrån den förutsättningen attde som utövar detta ansvar finns med i församlingens gudstjänstgemenskap. En allmän modell med"beslutsfattare" och "tjänstemän" som tvåskilda kategorier skulle svara dåligt mot de överväganden avteologisk art som här gjorts. Det är med tillfredsställelse som läronämnden konstaterar liknande uppfattningar i RegSkr1987:1 s 7. Där hänvisas till kyrkokommitténsbetoning av att i stort sett samtliga framställningar om ämbetet har sin utgångspunkt i församlingen:"Uppdraget att förkunna och gestalta det kristnabudskapet är givet åt hela kyrkan, varje församling och enskild troende." betonas ämbetet: "Det anses väsentligt förevanglieförkunnelsens frihet att prästen i sin ämbetsutövning inte ärunderställd församlingen och dess organ." karaktär av episkopal kyrka framhålls i remissvaren. "Antagningen till präst och prästvigningenanses innebära att prästen träderi hela kyrkans tjänst i ett stift och inte är att betrakta som anställd endast av det pastorat där han eller hon har sin tjänstgöring. "Bl a detta är bakgrunden till departementschefensegen bedömning: "För egen del ärjag angelägen att understryka att deorganisatoriska reformer som jag föreslår i det följandeinte avser att förändra grundläggandekaraktär av en episkopal kyrka där biskopar och prästerhar ett självständigt ansvar för kyrkans lära, förkunnelseoch sakramentsförvaltning." Enligt läronämndens bedömningborde det nu framlagda förslaget, som helhet kunnaresultera i en god samverkan mellan vigda och icke vigda i vår kyrka. Föratt så skall bli fallet måste dock de teologiska överväganden som läronämnden här redovisar hållasaktuella och beaktas, inte minst under uppbyggnadsskedet. I uppbyggnaden av en ny organisation på lokal- och stiftsplanet är det av vikt att kyrkans universella dimension finnerett klart uttryck. Kyrkan är över hela världen.Svenska kyrkan är en del av denna världsvida kyrka. Biskoparna, som i det föreliggande förslagettill ordning för biskopsvigning (CsSkr 1987:4) bla lovar att "främja enheten i ", spelarhär en enhetsskapande roll, något som måstefå adekvata konsekvenser i fråga om bådeorganisation och resurser. En rad motioner behandlar frågor om den prästerliga organisationen. Som nämnts inledningsvis gäller det främst dels ansvarsfördelningen mellan stiftsstyrelse och domkapitel (KHot 20, 46, 61, 62och 89) dels biskopens ställning i stiftsstyrelsen (KMot 31, 41, 53 och 59). Prästeroch biskopar har genom de löften de avlagt vid vigningen ett särskilt ansvar för att rätt förkunnas och sakramenten rätt brukas. Deras arbete är därmed bestämt av detta särskilda uppdrag från och inte bundet bara till församlingen och vad den beslutar. Den prästerliga organisationen är av hävd särskilt bunden till domkapitlen. Idet framlagda förslaget, s 32, säger statsrådet: Som remissinstanserna kraftigt framhållit och som jag själv i inledningen (2.3) har betonatbör den sedan gammalt tillämpade dubbla ansvarslinjen isvenska kyrkan bevaras, dvs en klar markering skall göras av att biskopar och präster har ett självständigt ämbetsansvar för kyrkans lära, förkunnelse och sakramentsförvaltning. Av denna anledning anserjag att domkapitlen alltjämt bör bestå för att ta hand om de frågor som har samband med kyrkans lära, prästämbetets utövning, gudstjänstlivet och kyrkorummetsutformning. Dessa frågortarvar särskild kyrklig sakkunskap. En praktisk konsekvens av detta är enligt läronämndens bedömning att också följande uppgifter, som föreslås ligga hos stiftsstyrelse, skallhandläggas av domkapitel: - tjänstgöringsföreskrifter för präster - utfärdande av tjänstgöringsbetyg för präster - disciplinansvarm m beträffande präster - förordnande av pastorsadjunkter. Den sistnämnda punkten bör sessom ett led i prästutbildningen - och enligt förslaget skall besluta idärmed besläktade ärenden som prästexamen och antagning av präster i stiftet. Denna förändring av förslaget till ansvarsfördelning mellan domkapitel ochstiftsstyrelse svarar också väl mot det som sägs i förslaget till domkapitelslag, s 319: 1. se tillatt den för gällande ordningen med avseende på lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar iakttas i församlingarna, 2. hatillsyn över prästernas ämbetsförvaltning och efterlevnad av prästlöftena. finner alltså att ansvarsfördelningen mellan domkapitel ochstiftsstyrelse av läromässiga skäl, även anförda i regeringens skrivelse, bör ändras enligt det nu sagda. Vad beträffar frågan om biskopens ställning som självskriven ordförande i stiftsstyrelsen vill läronämnden framhålla att en sådan ordning är av betydelse för bevarandet av kyrkans episkopalakaraktär och för biskopens uppdrag att ha ett helhetsansvari stiftet. Närvarande:Ärkebiskop ordf, biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskopGunnar , biskop , biskop , , , , , , , per och . Prop.1987/88:31 KO 1987:3 med anledning av motion om diakonin somförsamlingsangelägenhet Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1987:30. diakoni tar sig uttryck i omsorg och omvårdnad av medmänniskan i olika;livssituationer isamhälle och kyrka och. utgör en konsekvens av evangeliet. I församlingens verksamhet är diakonin därför självklar. Hen människors behov av omsorg och omvårdnad skiftar, och diakonin måste bl.a. på grund av detta ständigt pröva nya former, som inte kan förutses. har i tidigare yttrandenframhållit detta (Ln 1986:13, 1987:1 s5). När förslaget till ny församlingslag (RegSkr 1987:1 s 149)ger församlingen kompetens att själv utforma och ansvara för diakonin handlar det om justdenna diakoni som verkar i både samhälle och kyrka och vars omfattningoch verksamhetsformer ständigtskiftar. Närvarande:Ärkebiskop , ordförande, biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskopGunnar , biskop , biskop , , , , , , , Per och . Kyrkolagsutskottetsbetänkande 1987:5 med anledning av regeringens skrivelse om ny organistion pålokal- och stiftsplanet i , m. m. jämte motioner Medöverlämnande av nämnda belänkande får jag anmäla alt kyrkomötet den 27 augusti1987 beslutat mom. 27 bifalla ulskollets hemställan med den ändring som däri somföranleddes av bifall till motion 1987: 18 av mom. 36 bifalla reservation 4 av med den ändringen ireservantens förslag till 7§, all första och andra styckena i paragrafen gavsföljande lydelse: Församlingenskall förvalta skogen på församlingskyrkas fasligheter. Pastoratenskall förvalta församlingskyrkas fastigheter och löneboställen med undantag avskogen på dessa saml prästgårdar, samt atl i övrigl bifalla vad utskottethemställt. Prop.1987/88:31 Bdaga6 med anledning av regeringens skrivelse om ny organisationpå lokal- och stiftsplanet i , m. m. (RegSkr 1987:1) jämtemotioner 1 REGERINGENS SKRIVELSE M.M. Till utskottet har hänvisatsregeringens skrivelse till kyrkomötet1937:1 i de delar regeringen () till kyrkomötet för yttrande överlämnat förslag till 1. domkapitelslag, 2. prästanställningslag, 3. lag om förvaltningen av kyrklig jord.