prop · GB03174 · 1987-12-31 00:00:00 — VOOOOOOO tOOOOOO t-~0>/-lf*1 CNt-Tflo CNOV-OOOv o-r ov-vooo m . ho-"CN cn r«/-icN >no "TI *s|, I 0C3 I OO C OTf -ow-icNmwi-t o "o CN >n vo TH ca :ca 2 B > o" o" o" r- Tt 00 o On »/I m m »o Tf 00 VI r o »n rs) I *» I Q O o NO r o . o 00 m ON \o o r NO On »/I m VI Tf Tt"o" o"o" Tt" O »n O NO m oo »o » m o o m o »o o Tfr « r- r- rj o c c/5 u i2 -a t-' rt :TO C > 00 o NO m »/-i I - rs) no" " " VI o NO r r- o r4 NO rJ On 00 O O »/I Tt 1 '' oo" o" O IU B 00 |3-Q«0 u-I P a p a Ip .2$S-g O.W ly jS C/5 C/) 0} o. C B av ||:§2 B ,2 O. O r" -t-j e 3'-'73.T3g7373 2-'ä- P O 5 " se O !e£ se seo se-S o-a o-o o 'C -.. ..- ca oca 3 u < .5 o o o -idiaiaöäcn-a-a--i:>~--S??--S-?*->.?>,S>v0.c? !-öS==!au Q c/2 on c/2 c/3 &n c/2 on Q oo O C/2 c/) Q c/2 oo on Q oo c/2 co oo c/3 Q oo Q co oo H Q H H D > > Skr.1987/88: 174 Bilaga 9 >- J£a *. r-Tf_ i-Cvo" o vo o m o CN o QO O 00 c t/5 I '1. *si, " I ' o'o'o' I "T. C1573 ca T3 Ul .1 ca : »« c > rv-oooooi/i r-tovtootpr voHfnvovoovo>n vO mCN t 1/ Ov r- 3: »v, 73 B ,P 1: J5 73 « is ca :ca 73 « c t/5 t; J2 T3 M is 1 catca CN rr\ Tf o' o'o' 1/1 o 1/1 T» o Tt Oc CS a\ 73 3 ,P l: C" 73 "i .is N ca -ca t; 15 73 Sea tro 3 > c t/5 t: <5 73 o o ov r m vo O O O O VO Ov CN /-! O) (fl < t" .2 o " S . "> S 'IS « *- .r-.l-i-.-.-.iivT'' c nr E ca tca o > ' IU L- B ca -; ica .E " '3 1- > 73 ,1 ca 1- « u ca C c- OJ "S 3 ta'3; '(- 3 o«o2 1987/88: 174 () har enligt lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagtsatt avge utlåtande över löntagarfondstyrelsemas och fjärde fonstyrelsensförvaltning av medel. I enlighet härmed överlämnas bifogade inom verketutarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vidlöntagarfonderna och Qärde AP-fonden ". Enligtden proposition som låg till grund för lagen (prop. 1983/84:50) bör riksförsäkringsverketsutvärdering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av tryggavkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin".Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kravenpå god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses".Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granskafondstyrelsemas medelsförvaltning. I sitt första utlåtande diskuterade innebörden av självautvärderingsuppdraget. Motbakgrund av den bifogade promemorian har verket inte funnit anledning attframföra några särskilda anmärkningar om fondernas resultat eller placering avde förvaltade medlen . Verket vill emellertid framhäva följande: Motbakgrund av fondernas förvaltningsberättelser för kanverket konstatera att sammantaget har de avlämnade redovisningarnaförbättrats. Vissa olikheter kvarstår dock vad gäller tillämpaderedovisningsprinciper. RFV har i samtliga avgivna utlåtanden starkt betonatvikten av att fonderna i sin redovisning tillämpar likformiga värderingsprinciper.Här kan även hänvisas till regeringsbeslut (Finans-dep. II: 2, 1267/85, B 62/85, Dossier VI) där det bl. a. uttrycksatt det är "i första hand en angelägenhet för fondernas revisorer attverka för att så sker". Motbakgrund av börsutvecklingen under löntagarfondernas verksamhetsperiod fmnsanledning att diskutera fondernas rekvisitionspolitik. Det rekvisitionsmönstersom framträder är att i stort har löntagarfondstyrelserna utom Qärdelöntagarfondstyrelsen rekvirerat nytt grundkapital i den takt medel blivit tillgängligaför lyftning. Riksförsäkringsverketanser att rekvisitionstidpunkten är ett av de vikti gare besluten en fondstyrelse fattar. Avstyr styrelsen från en rekvisition förräntas de orekvirerade medlen i stället till gällande avkastning i l-3:e 220 AP-fonderna.Sålunda bör, enligt verkets åsikt, fondstyrelserna före varje Skr. 1987/88:174 rekvisitionstillfälle noga överväga den framtida börsutvecklingen. Fråganbelyses även i prop. 1987/88:11 angående vissa ändringar i reglementet förallmänna pensionsfonden, m. m. Där skriver föredragande statsrådet (sid. 19) isamband med att den av verket, utlåtande, aktualiserade frågan omden till löntagarfondstyrelserna, ojämna medelstillströmningen under åretberörs: "Rätten för en fondstyrelse att rekvirera medel är inte periodiseradpå något sätt. kan alltid, om den under något eller några årstid gör bedömningen att konjunkturerna är mindre goda för placering avfondmedel i värdepapper, begränsa sina rekvisitioner hos riksförsäkringsverket.De medel som på detta sätt inte kan utnyttjas ett visst år kan i ställetrekvireras när fondstyrelsen anser att konjunkturerna försådana placeringar är bättre. Det finns således i APR redan nu inbyggt ett systemsom medför att en fondstyrelse själv kan bestämma över i vilken omfattning ochtakt medelstilldelningen till fondstyrelsen skall ske. Med hänsyn till detavkastningskrav som är uppställt i APR utgår jag från att en fondstyrelse somrekvirerar nya medel alltid har gjort bedömningen att det ärmöjligt att också beträffande de nya medlen leva upp till dettaavkastningskrav." 3 Angående tolkningen av 15 § APR Ipromemorian förs en diskussion angående tolkningen av 15 a § APR beträffande köpav bostadsrätt. har utifrån sin utgångspunkt inget attinvända mot en tolkning av ifrågavarande bestämmelse som möjliggör ett sådantarrangemang som femte löntagarfondstyrelsen beslutat om. Ihandläggningen av detta ärende har förutom undertecknad deltagitöverdirektören samt ledamöterna . Därjämte harnärvarit personalföreträdarna byrådirektören och förste byråsekreterarenTjärnberg, avdelningscheferna , styrelsenssekreterare byråchefen samt föredragande byråchefen . Utvärderingav medelsförvaltningen vid löntagarfonderna Skr.1987/88:174 och QärdeAP-fonden Bilaga 10 Uppföljning av tidigare års utlåtanden ............... 2 Fondernas medelstilldelning och medelsramar ....... 5 Allmänt om riskkapitalmarknaden ................ .. 10 Fondernas verksamhet .................... .. 13 Löntagarfondernas resultat 1984-1987 i förhållandetill genomsnittligt börsindex 15 Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade medeli förhållande till börsens genomsnittliga utveckling samt avkastningskravenligt APR 18 Fondernas placeringar...................................... .. 22 Andelar av aktiekapital och röstetal samtfackförbundens rösträttsutnyttjande 33 Sammanfattande kommentarer ........................ 35 Utvärdering av medelsförvaltningen vid Skr. löntagarfondernaoch Qärde AP-fonden ''a lo () har enligt lagen (1983: 1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR)ålagts att avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas och fjärdefondstyrelsens förvaltning av medel. Föreliggande PM har upprättats medanledning av detta åläggande. Enligtden proposition (prop 1983/84: 50) som låg till gmnd för lagen om reglementeför allmänna pensionsfonden bör utvärdering göras"med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på detförvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skallenligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på godavkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten iverkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsernasmedelsförvaltning. I sitt första utlåtande avseende verksamhetsåret 1984diskuterade innebörden av själva utvärderingsuppdraget. Löntagarfondernas(LTF IV) och fjärde AP-fondens verksamhet utvärderas av, förutom RFV,() samt granskas av fondernas revisorer. RFV har sålundainte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondernasverksamhet. 2 Uppföljning av tidigare års utlåtanden Riksförsäkringsverkethar i de tre tidigare avlämnade utlåtandena diskuterat några frågeställningarav betydelse för fondstyrelsernas framtida verksamhet, bl.a. fondernasupplåning och likviditet samt den till löntagarfondstyrelserna ojämnamedelstillströmningen . Verket har också i de tidigare utlåtandenaframhävt betydelsen av att fonderna - tillämpar likformiga redovisningsprinciper - tillämpar real redovisning - rutinmässigt presenterar ett tillfredsställandeinformationsunderlag om verksamhetsåret Motbakgrund av fondernas förvaltningsberättelser för kan detkonstateras att sammantaget har såväl de avlämnade redovisningarna sominformationsunderlagen förbättrats. Vissa olikheter mellanfonderna kvarstår dock vad gäller tillämpade redovisningsprinciper. T.ex. när det gäller värderingen av börsnoterade aktier till marknadsvärde per den 31/12 1987 har samtliga fonder utom LTF I tillämpat principen lägsta betalkurs eller om sådan saknas lägsta köpkurs sista börsdagen 1987. LTF I har använt principen högsta betalkurs eller om sådan saknas högsta köpkurs. Denna skillnad i re dovisningsprinciper påverkar inte det bokföringsmässiga resultatet men 223 innebär att det realaresultatet för LTF I är något överskattat jämfört med Skr. 1987/88: 174 deövriga fonderna. Ett annat exempel är val av ingångsvärden vid beräk- Bilaga10 ning av realisationsvinster/förluster vid försäljning av aktier, vilketpåverkar endast det bokföringsmässiga resultatet. Tre fonder tillämpar genomsnittsprincipenoch de tre övriga tillämpar principen högst in först ut. Deovan nämnda skillnaderna i redovisningsprinciper påverkar jämförbarheten av deredovisade resultaten. Därför bör även betonas att fondstyrelserna böranvända sig av likformiga redovisningsprinciper. Här kan hänvisas tillregeringsbeslut (Finansdep 11:2, 1267/85, B 62/85, Dossier VI) där det bl.a. uttrycks att det är "i första hand en angelägenhetför fondernas revisorer att verka för att så sker". Riksdagenbeslutade om vissa ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden, m.m. (prop 1987/88:11). Lagändringarna trädde i kraft den 1februari 1988. I detta sammanhang kan nämnas att fondstyrelserna - föreskrivsatt upprätta resultat- och balansräkningar efter reala princi per får vara kommanditdelägare i svenska kommanditbolag får, med syftet att möjliggöra en effektivlikviditetsförvaltning, placera medel i värdepapper med lång löptid och en välfungerande andrahandsmarknad t.ex. stats-, tele- och bostadsobligationer. FjärdeAP-fondstyrelsen men inte löntagarfondstyrelserna - fårmöjlighet att placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner Det konstateras i propositionen att möjligheter till en effektiv likviditets förvaltning, allmänt sett, kan sägas ha ökat inom ekonomin . Fondstyrelserna bör därför, inom ramarna för APR, ha samma möjligheter som andra placerare vad gäller likviditetsförvaltningen. Föredragande statsrådet skriver därefter (sid 18): "Den ytterligare place ringsmöjlighet som tillskapas på detta sätt skall dock inte uppfattas som ett uttryck för en förändrad inriktning av fondstyrelsernas huvudsakliga verk samhet - att placera sina medel på den svenska aktiemarknaden. I stället är det fråga om att bereda styrelserna ytterligare handlingsutrymme när det gäller förvaltningen av deras likvida medel." Ipropositionen berörs i samband med behandling av likviditetsförvaltningen ävenden av verket, utlåtande, aktualiserade frågan om den, till löntagarfondstyrelserna,ojämna medelstillströmningen . skriver (sid 19) "Rätten för en fondstyrelse att rekvirera medel är inte periodiserad på något sätt. kan alltid, om den under något eller gör bedömningen att konjunk turerna är mindre goda för placering av fondmedel i värdepapper, begränsa sina rekvisitioner hos . De medel som på detta sätt inte kan utnyttjas ett visst år kan i stället rekvireras när fondstyrelsen anser att konjunkturerna för sådana placeringar är bättre. Det finns således i APR redan nu inbyggt ett system som medför att en fondstyrelse själv kan bestämma över i vilken omfattning och takt medels tilldelningen till fondstyrelsen skall ske. Med hänsyn till det avkastnings krav som är uppställt i APR utgår jag frän att en fondstyrelse som rekvi- 224 rerar nya medel alltid har gjort bedömningen att det är möjligt att också beträffande de nya medlen leva upp till detta avkastningskrav." 3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar Varje löntagarfondstyrelses (LTF) verksamhet finansierasmed en femtedel av den tillfälliga vinstskatten' och av vinstdelningsskattensamt av tilläggspensionsavgifter motsvarande 0,04 enheter per fond avprocentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift. Influtna medel fördelassåledes lika mellan fondstyrelserna. Summan av de medel som överförs till enlöntagarfondstyrelses förvaltning får emellertid, enligt APR, inte överstigaen angiven medelsram. Denna beräknas som summan av ett basvärde om för1984 plus 20000 basbelopp fram t.o.m. . Tilläggetper fond till ramen var , och år 1987.Ar 1987 var ramen sålunda per fond. Utvecklingenav förhållandet mellan av löntagarfondstyrelserna rekvirerade medel, medelsramoch influtna medel beskrivs i diagram 1. Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 Diagram 1 Förhåilande mellan medelsram, influtna medel ochrekvirerade medel. * Prognos på influtna medel gjord utifrån SCB:sstatistik över vinstutvecklingen för de större företagen 1987. Somframgår av diagrammet räckte inte influtna medel förfonderna att rekvirera fullt rambelopp. har emellertid influtitmedel i en sådan omfattning att, sett över samtliga verksamhetsår, summainflutna medel vid utgången av överskred rambeloppet. Differensen varvid årets utgång och denna kommer enligt en prognos attkraftigt öka. Därmed är medelsramen den restriktion som begränsarlöntagarfondstyrelsernas möjligheter att rekvirera grundkapital. Influtna medelår 1987 täckte medelsramen . är medelsramen täcktredan i februari 1988. Denna förändring av medelstillgången har sålunda ökatlöntagarfondstyrelsernas valfrihet angående den tidpunkt då de kanlyfta nytt grundkapital. ' Lagen omtillfällig vinstskatt gällde under inkomstår 1983 men inflöt i efterbetalningartotalt dvs. Fjärde AP-fondstyrelsensverksamhet finansieras med belopp som överförs från l-3:e AP-fonderna.Riksdagen beslutar om medelstilldelningen till fjärde fondstyrelsen. Detsenaste beslutet fattades och innebar en höjning av rambeloppettill . Utvecklingen av förhållandet mellan Qärde AP-fondens medelsramoch rekvirerat grundkapital framgår av diagram 2. Skr.1987/88: 174 Bilaga 10 Diagram 2 Förhållande mellan medelsram och rekvirerademedel. / / / / / / / / / / / / / / / / 1974 U75 197E 1977 197S 1973 1380 1381 1382 1989 1984 1385 1386 1987 Fördelningenav disponibla medel (dvs högsta möjliga belopp som kunnat lyftas med hänsyntill influtna medel och medelsramen) per löntagarfond och år för löntagarfondernasverksamhetsperiod visas av följande tablå (mkr): Ärligt tillägg 308 243 542 691 Ackumulerat belopp 308 551 1093 1784 Summa outnyttjade disponibla medel vid början av 1987,samtliga löntagarfonder sammanräknade, uppgick till . Under 1987rekvirerade samtliga löntagarfondstyrelser nytt grundkapital över året enligtdet mönster som visas i tabell 1. Löntagarfondernas rekvirerade grundkapital under1987. Samtligalöntagarfondstyrelser utom LTF IVrekvirerade ca Skr.1987/88: vilket, i förhållande till den över helaverksamhetsperioden givna Bilaga 10 medelsramen innebär att de, i stort sett,rekvirerade maximalt möjliga belopp. Rekvisitionsmönstret visar för de fyrafondstyrelser som lyfte stora summor, med smärre tidsförskjutningar, attbeloppen lyftes i takt med att de blev tillgängliga. LTF IV däremotrekvirerade enbart och hade därmed ioutnyttjade disponibla medel vid utgången av , vilket även framgår avföljande tablå som visar respektive löntagarfonds disponibla ej rekvirerademedel vid utgången av (mkr): Rekvisitionstidpunktenär ett av de viktigare besluten en fondstyrelse fattar. Avstår styrelsen frånen rekvisition förräntas de orekvirerade medlen i stället till gällandeavkastning i l-3:e AP-fondema. Detkan här nämnas att Qärde rekvirerade i december 1987.Fjärde har därmed rekvirerat maximalt möjliga belopp enligtrådande riksdagsbeslut, dvs. Löntagarfondernasoch fjärde AP-fondens rekvirerade grundkapital vid utgången av 1987 fördelatöver löntagarfondernas verksamhetsperiod framgår av tabell Bl i tabellbilagan. 4 Allmänt om riskkapitalmarknaden Sedanlöntagarfonderna tillkom i mitten av har börskurserna sammanlagt ökatmed .' som helhet sjönkbörskurserna med men steg därefter kraftigt under de två efterföljandeåren. Ar 1985 steg kurserna i genomsnitr med och 1986 med . År1987 inleddes med en relativt kraftig nedgång av börskurserna påStockholmsbörsen. sjönk börskurserna med totalt . Därefter stegkurserna kraftigt fram t.o.m. mitten av oktober med jämfört med utgångenav januari. Under senare hälften av oktober och sjönk totalindexned totalt . steg emellertid totalindex me . .Sammantaget minskade totalindex med . 'De angivna procentuella förändringarna av börskurserna utgör procentuella för ändringar av Veckans Affärers totalindex. Utvecklingen kan avläsas i diagram 3 nedan somvisar totalindex' och branschindex inom verkstadsindustri, fastighets- och byggföretagsamt förvaltningsbolag. Dessa tre branscher var de största mätt som andel avdet totala börsvärdet den 1/1 1987.- Diagram3 Utveckling av totalindex och branschindex för verkstadsindustri, fastigheteroch byggföretag samt förvaltningsbolag . ' Samtligaindexserier är hämtade från Veckans affärer och omräknats med den 31/12 1986som bas (index = 100). Exklusivebolag noterade på OTC och väntelistan samt inofficiellt noterade aktiebolag.Branschindelning enligt Veckans affärer. Den I/l 1987 utgjorde börsnoteradeverkstadsföretag, fastighets- och byggföretag samt förvaltningsbolag avdet totala börsvärdet på AI och All-listan. 1987/88:174 Bilaga 10 Den ovan beskrivna börsutvecklingen återspeglas ilöntagarfondernas och fjärde AP-fondens resultat . I tabell 2 nedanredovisas fondernas bokföringsmässiga och reala resultat för verksamhetsåret1987'. Av tabellen framgår att det bokföringsmässiga resultatet för samtligafonder tillsammans varit tillräckligt för att täcka årets "avsättning förbevarande av grundkapitalets köpkraft" dvs. årets inflationsuppräkning avtotalt rekvirerat gmndkapital t. o. m. samt överföring till l-3:e AP-fonderna.Det finns emellertid relativt stora skillnader mellan löntagarfonderna vadavser det bokföringsmässiga resultatet. (LTF III) ligger lägstoch Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) ligger högst. Efter "avsättning för bevarande av grundkapitaletsköpkraft" och "ökning/minskning av orealiserade vinster" erhållesdet reala resultatet'. Fondernas resultaträkningar 1987. Aktieutdelningar, räntenetto samt övriga intäkter Bokföringsmässigt nettoresultat före överföring till l-3:e AP-fondema (= 1. tom 4.) Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Ökning/minskning av orealiserade vinster Realt resultat (= s;a5. tom 7.) Överföring till l-3:e AP-fonderna Årets resultat i relation till resultatkrav (= 8. + 9.) ' Avser reservering av medel som investerats i onoteradeföretag. Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) har redovisat denna post genomnedskrivning av marknadsvärden på onoterade värdepapper. ' Tabell B2 i tabellbilagan redovisar fondernasresultaträkningar i större detalj. Utgör definitionsmässigt bokföringsmässigtresultat med avdrag för "avsättning för bevarande av grundkapitaletsköpkraft" och tillägg av ökning/minskning av orealiserade vinster". framgår att sistnämnda resultat är negativt för samtligafonder vilket sam- Skr. 1987/88: 174 manhänger med att posten"ökning/minskning av orealiserade vinster" Bilaga 10 haft storpåverkan på det redovisade reala resultatet. Då börsutvecklingen som helhetvarit negativ är det naturiigt att även löntagarfondernas och QärdeAP-fondens reala resultat har påverkats negativt. Här kan nämnas att fjärde AP-fondenstillgångar är något större än summa tillgångar för löntagarfondernatillsammans. Effekten av börsnedgången på posterna ökning/minskning avorealiserade vinster belyser på ett illustrativt sätt vikten av att fondernasresultat bedöms i ett längre tidsperspektiv. För löntagarfondernas totalaverksamhetsperiod (1984-1987) uppgår löntagarfondernas ackumulerade överskotti förhållande till resultatkrav till ca .' Beträffande Qärde AP-fondenuppgår motsvarande överskott till ca . 6 Löntagarfondernas resultat 1984-1987 i förhållande tillgenomsnittligt aktieindex Då löntagarfondstyrelserna huvudsakligen har placeratrekvirerade medel i börsnoterade aktier ger en jämförelse av fondernas resultatmed börsens genomsnittliga utveckling en god bild av hur fonderna harförvaltats. Ett sätt att jämföra löntagarfondernas resultat med börsensgenomsnittliga utveckling är att skapa hypotetiska indexportföljer för vaijeenskild fond, dvs. portföljer som över tiden utvecklas enligt börsindex. Sådanahypotetiska portföljer har beräknats här under antagande om att rekvirerademedel har placerats i aktier som sedan följt börsens genomsnittligautveckling. Börsutvecklingen mäts med hjälp av Veckans Affärers totalindex. 'Värdet av de olika börsindexuppräknade portföljerna redovisas som rad 4 itabell 3. I tabell 3 framgår att löntagarfondernas samladefondförmögenhet ligger något högre än den beräknade förmögenheten för enhypotetisk indexportfölj. Det finns emellertid skillnader mellan de olikadelfonderna där Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) ligger avsevärt över och Sydfonden (LTF I) avsevärtunder respektive indexportfölj. Veckans affärers totalindex mäter bara kursändringar. Detlämpar sig därför väl vid jämförelse av löntagarfondernas utveckling efteröverföring till l-3:e AP-fonderna. ' I tabell 83 (i tabellbilagan) kan detta utläsas genomatt summera "Ackumulerat överskott i relation till resultatkrav" och"Arets +/- i relation till resultatkrav". ' Löntagarfondstyrelserna skall enligt lag, varje är,överföra av inflationsupp- räknat grundkapital till l-3:e AP-fonderna. De överfördabeloppen ligger i procent av löntagarfondernas samlade tillgångar nära dengenomsnittliga direktavkastningen Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypote- Skr. 1987/88:174 tiska indexportföljer beräknade för fondernas totala verksamhetsperiod,19841987. I II III IV V I-V Grundkapital 1784.0 1783.8 1784.0 1200.0 1784.0 8335.8 TJI k 11 S K il förmögenhet' 1852.2 2 166.1 1933.2 1769.3 2033.0 9753.8 (2.-1.) 68.2 382.3 149.2 569.3 249.0 1418.0 följ 2048.4 2017.8 2043.6 1559.1 2030.7 9699.6 Värdeökning för index portfölj 1984-1987 (4.-1.) 264.4 234.0 259.6 359.1 246.7 1363.8 Skillnad mellan lön tagarfon demas och indexport följernas värdeökning (3.-5.) -196.2 -H48.3 -110.4 -1-210.2 -1-2.3 H-54.2 ' Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder. ' Indexportföljerna har beräknats på följande sätt: Demedel som rekvirerats har antagits placeras i aktier.Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Veckans Affärersaktieindex). Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt ellerförvaltningskostnader. En grov beräkning visar att kurtage och omsättningsskattunder hela verksamhetsperioden skulle ha uppgått till ca 88 mkr.Löntagarfondernas faktiska förvaltningskostnader uppgick för motsvarandetidsperiod till ca . 7 Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade medel iförhållande till genomsnittlig börsutveckling samt avkastningskrav enligt APR 1 föregående avsnitt redovisades löntagarfondernasvärdeökning i förhållande till värdeökningen på indexportföljer. Det är ävenav intresse att belysa förräntningen av fondernas förvaltade kapital under åren1984-1987 uttryckta i termer av en åriig procentuell avkastning. I tabell 4 nedan redovisas dels löntagarfondernas faktiskaeffektiva årsavkastning, dels den avkastning som skulle ha uppnåtts om vatjefondstyrelse hade placerat de rekvirerade medlen till rådande genomsnittligtaktieindex.' Dessa procentsatser ges beteckningen (F) respektive (I). Deberäknade värdena inkluderar såväl orealiserade som realiserade vinster. Dålöntagarfondstyrelserna dels har rekvirerat medel löpande ' Innebär hypotetiska placeringar till Veckans Affärerstotalindex pä samma sätt som beskrivits i föregående avsnitt "Löntagarfondernas resultat 1984-1987iförhål lande till genomsnittligt aktieindex". 1984-1987,dels överfört medel till l-3:e AP-fonderna har tidpunkterna Skr. 1987/88:174 för dessa kapitalflöden också beaktats i beräkningarna.