prop · GB0378 · 1987-12-31 00:00:00 — a. ochtrafikhuvudmannen, avser ansökningar om nytillkommande beställningscentraler.Generell skyldighet skall finnas för trafikutövare inom taxi - både befintligaoch nytillkommande - att inom storstadsområdena vara ansluten till en beställningscentral.Det blir en uppgift inom ramen för den forflöpande lämplighetsprövningen att setill att en sådan anslutning är en realitet. Bestämningenav vad som bör avses med storstadsområdena kan ske utifrån ett flertal olika utgångspunkter, I det författningsförslag som åter finns i promemorian anges följande avgränsning: vad avser de kommuner som ingår i nuvarande gemensamma samtrafikom- räde för taxi, , och kommuner samt och kommuner. För storstadsområdenaföresläs - med undantag för den nu nämnda Prop. 1987/88:78 beställningsverksamheten- samma ordning för en statlig avreglering av taxi som föreslås gälla förlandet i övrigt. Ipromemorian diskuteras i vad mån avregleringen bör införas stegvis. Detkonstateras att de olika regleringsmomenten hänger nära samman och att det mestlämpliga är att slopa dem i ett steg. Den övergångsordning som behövs börhellre grunda sig på kommunvisa eller länsvisa förutsättningar för en smidigövergäng till en friare ordning för taxi. Förslagettill övergångsordning innebär att det skall vara möjligt att efter kommunaltinitiativ kunna fä anstånd med den avreglering som enligt huvudförslaget skallträda i kraft vid ingången av är 1990, Motiv för att söka anstånd kan t. ex,vara en önskan att slå vakt om beställnings- och trafikledningsfunktionerna ochundvika en sådan splittring av dessa att taxiverksamheten skulle kunna bliallvarligt störd. Beslutom anstånd med avregleringen föresläs ske hos TPR. För beslut i taxifrågornabör till TPR knytas en rådgivande nämnd med företrädare för kommuner,landsting, trafikhuvudmän, taxiägarna och de anställda inom näringen. Initiativtagarei fräga om anstånd föreslås trafikhuvudmannen vara. Det blir dennes uppgift attjämka samman de kommunala intressena. Trafikhuvudmannen bör speciellt bevakaden regionala samordningen och pröva möjligheterna att inrätta regionalabeställningscentraler, t, ex. genom Taxi-Tel-konceptet. Liksom för busslinjetrafikenkan dock det närmare samordningsansvaret genom avtal eller andraöverenskommelser pä olika sätt fördelas mellan huvudman och kommuner. Om fråganaktualiseras skall TPR på begäran av trafikhuvudman för en övergångstid faststäUamaximitaxa. Behovsprövning och kommenderingsplan ligger då kvar hos länsstyrelserna,TPR:s beslut skall kunna överklagas hos regeringen. Med ett principielltavskaffande av taxiregleringen frän är 1990 bör övergångstiden kunna bestämmastill . De särskilda villkor som får föreskrivas ,får alltså gälla längst till och med utgången av är 1993. ITPR: s uppgifter bör ingå att ta de initiativ som den minskade regleringen kange anledning fill. Främst blir de av rådgivande karaktär. TPR skall allmäntfölja utveckUngen inom taxinäringen och lämna rapport fill regeringenom sina iakttagelser. Vad som kan förtjäna att ytterligare övervägas kan varaen anpassning av villkoren för statsbidrag till den kommur nala färdtjänsten.Dessa skulle, om sä visar sig befogat, kunna utformas så att de ställer krav påen effektiv samordning av de samhällsbetalda resorna med den positiva verkansom detta bör få för också taxiservicen i övrigt. Ipromemorian diskuteras en eventuell avreglering av också hyrverksrörelser. Detkonstateras att hyrverken svarar för en mycket liten del av den yrkesmässigatrafiken. Det finns nu ca 250 hyrverksbilar varav tvä tredjedelar iStockholmsregionen. Ävenom hyrverksrörelserna har en liten omfattning, bedöms det att utan en restriktiv tillståndsgivning skulle en betydande del av taxitrafiken kunna gå över till hyrverksbilar. Med ingen annan begränsning av hyrverksrörelsen än prövningen av tillståndshavarens personliga lämp- 70 lighetför yrkestrafik kommer trafiken inte att bedrivas pä lika villkor som Prop.1987/88:78 för taxi. Hyrverken fär oskäliga fördelar. Resultatet kan bli enomfattande nyetablering. Samutnyttjning av den egna bilen för privatkörningaroch yrkesverksamhet blir attraktiv. Genom t. ex. leasingförfarande kan denna typav rörelse stimuleras ytterligare, Ocksä större företag kan särskilt i storstädernaetableras med syfte att i hyrverksformen tränga in pä taxis verksamhet. Taxiskulle därmed riskera att förlora en del av sUt underlag till nackdel för denallmänna trafikförsörjningen. Lagtekniskamotiv kan anföras mot ett bibehållande av behovsprövning-en för hyrverk.Övervägande skäl syns dock tala för att åtminstone tdls vidare bibehålla denna.Behovsavvägningen föresläs därför tillsammans med prövningen av den personligalämpligheten för verksamheten ligga kvar hos länsstyrelserna. Vadgäller busstrafiken föreslås att behovsprövningen för turisttrafik ochbeställningstrafik slopas. Prövningen av turisttrafiktillstånd framstår nu somkrånglig och byråkratisk. Tillämpningen skiftar därtill mellan olika länsstyrelser.Samtidigt gäller att denna trafik kan tillgodose viktiga behov förkonsumenterna. Någon nämnvärd konkurtent till den av huvudmännen bedrivnalokala och regionala busslinjetrafiken kan den inte utvecklas till. Inte hellerför den långväga busslinjetrafiken eller för järnvägstrafiken tordelagändringen innebära några egentliga problem. De särskilda artangemang somkännetecknar turisttrafiken tillsammans med den ofta störte bekvämlighetenskapar särskilda kundkategorier. Liksomallmänheten bör trafikhuvudmännen vinna pä en omläggning. Vid sina framtidaupphandlingar av trafiktjänster bör de få större fördelar av en ytterligareökad konkurrens vid anbuden. Slopasbehovsprövningen för beställnings- och turisttrafiken går det att nåadministrativa besparingar. Det nya begreppet kollekfivtrafiktillständ kanundvaras. Den frigjorda kapaciteten inom länsstyrelserna bör kunna utnyttjasför den fortlöpande uppföljningen av lämpUgheten i samverkan med bl. Den konkurrens som omläggningen skapar förutsättningar förmäste ske på lika villkor. Fördelar får inte vinnas genom skatteundanhållande,brott mot trafiklagstiftningen eller andra överträdelser av gällandebestämmelser. Uthyrningav bussar fyller en viktig uppgift bl, a. för föreningslivet. Verksamhetenbehövs också för utbildning av förare, liksom för att tillgodose behovet avuthyrning till bussföretag. Syftet kan vara att ersätta bussar som genom skadorfått tas ur trafik eller att tillfälligt förstärka fordonskapaciteten. Beträffandeen del andra slag av uthyrning har det anförts att det kan finnas skäl attfölja den med en viss uppmärksamhet. Risk finns sålunda för att det kan uppståillojal konkurrens genom skatteundanhållande m. m. Behovsprövningen äremellertid knappast ett verksamt medel för att komma till rätta med riskerna för lagöverträdelser. En annan väg bör sökas som mera direkt tar sikte på att minska riskerna för brott. Ett genomföran de av förslaget att slopa behovsprövningen för uthyrning av bussar bör sålunda vara kopplat till en skärpt lämplighetsprövning och till en fortlö pande uppföljning a v lämpligheten. Slopandet avbehovsprövningen för turisttrafik, beställningstrafik och Prop. 1987/88:78uthyrning av bussar föreslås ske från . Detbör slutligen framhållas att författningsförslaget avser endast de ändringarsom sammanhänger med vad som föresläs gälla för taxitrafiken ochbeställningscentralerna samt för beställningstrafiken med tyngre fordon ochturisttrafiken. Ändringarna är emellertid så omfattande att de inte kunnatinarbetas i den nuvarande lagstiftningen. I stället föresläs en ny yrkestrafiklagoch yrkestrafikförordning. I dessa har de gamla bestämmelserna, vars sakligainnehåll inte skall ändras, införts i huvudsak oförändrade. Innan lagen ochförordningen utfärdas bör de emellertid genomgå en författningsteknisk översyn.Ytteriigare ändringar av saklig natur kan också komma att föresläs i denregeringsproposition som avses att föreligga under är 1988, Författningsförslag i promemorian (Ds K 1987:8) Avregleringav taxi Lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektivpersontrafik skall ha följande lydelse. 1§' För att främja en tillfredsställan- För att främja en tillfredsställan- detrafikförsörjning skall i varje län de trafikförsörjning skall i varje län finnas en huvudman som ansvarar finnas en huvudman som ansvarar för den lokala och regionala kollek- för den lokala och regionala kollek tivtrafiken på väg. Ansvaret gäller tivtrafiken pä väg. Ansvaret gäller linjetrafik för persontransporter. Unjetrafik för persontransporter Trafikens omfattning anges i trafik- och taxhrafik. Linjetrafikens om- försörjningsplan, som huvudman- fattning anges i en trafikförsöij- nen antar. ningsplan, som huvudmannen an- Regeringenfår efter framställning av huvudman, landstingskommun eller kommun meddelaföreskrifter om samverkan i fråga om trafik mellan huvudmän i olika län. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 §, 2 kap. 12 §, 3 kap. 5och 8 §§ samt rubriken närmast före 2 kap. 11 § yrkestrafiklagen (1979:559) skaUha följande lydelse. Bestämmelserna i denna lag om trafiktillstånd skall i fråga om persontransporter tillämpas även i följande fall. Bestämmelserna i denna lag om trafikfillständ skall i frägaom persontransporter /' bestäUningstrafik med lättare fordon och Unjetrafiktillämpas även i följande fall. När antalet fordon i trafiken utökas. När bilar byts ut och utbytetinnebär en höjning av det högsta antal passagerare som enligt tillståndet färtransporteras i trafiken, När trafiktiUständ överiäts. Särskilda bestämmelser för per- Särskildasontransporter dels i linjetrafik och linjetrafik turisttrafik, dels ibeställningstrafik med tyngre fordon Har någonansökt om tillstånd till sådan linjetrafik eUer turisttrafik som kan komma att konkurteramed redan etablerad Unjetrafik eller med järnvägs- eller spårvägstrafik och haräven den som utövar denna trafik ansökt om tiUständ, skall fill ståndet gesUll den senare om han kan antas vara lämplig. Har någonansökt om tillstånd till sådan linjetrafik som kan komma att konkurrera medredan etablerad linjetrafik eller med järnvägs- eller spåryägstrafik och haräven den somutövar denna trafik ansökt om tillstånd, skall tillståndet ges fillden senare om han kan antas vara lämp-lig- Görs isamband med en ansökan om trafiktillstånd framställning om återkallelse av etttidigare givet till stånd till sådan trafik som anges i ansökan, fär dettatillstånd återkallas, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn tillatt trafiken skall kunna ordnas pä ett sä ändamålsenligt sätt som möjligt. Görs isamband med en ansökan om tiUstånd till Unjetrafik eller bestäUningstrafik medlättare fordon framställning om återkallelse av ett tidigare givet tillståndtill sådan trafik som anges i ansökan, får detta tillstånd återkallas, om detfinns synnerliga skäl till det med hänsyn till att trafiken skall kunna ordnaspå ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Omen kommun söker tillstånd till linjetrafik och gör sannolikt att trafikförsörjningeninom det område som är avsett att trafikeras kommer att främjas genom atttrafiken drivs av sökanden, skall tidigare givet tillstånd till trafikenåterkallas. Detsamma gäller en landstingskommun, ett kommunalt trafikföretageller sådant kommunalförbund eller aktiebolag som avses i lagen (1978:438) omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. Dör en tillståndshavare,som har haft yrkesmässig persontrafik som huvudsaklig sysselsättning, får den tillståndsgivandemyndigheten pä begäran av dödsboet föreskriva att en ny tillståndshavare ärskyldig att i viss omfattning lösa in det eller de fordon som har använts i trafikrörelsen.I samband med en sådan föreskrift får den tillståndsgivande myndigheten ocksämeddela de föreskrifter som behövs för att reglera skyldigheten. Dör en tillståndshavare,som har haft yrkesmässig linjetrafik eller beställningstrafik med lättarefordon som huvudsaklig sysselsättning, får den tillståndsgivande myndigheten påbegäran av dödsboet föreskriva att en ny tillståndshavare är skyldig att i vissomfattning lösa in det eller de fordon som har använts i trafikrörelsen, Isamband med en sådan föreskrift får den fillständsgivande myndigheten ocksämeddela de föreskrifter som behövs för att reglera skyldigheten. Dennalag träder i kraft , Tillstånd till yrkesmässigtrafik som har meddelats enligt äldre bestämmelser gäller även efterikraftträdandet. 1 § Denna lag gäller yrkesmässig trafik. Angåendeviss linjetrafik för persontransporter finns särskilda bestämmelser i lagen(1985:449) om rätt att driva viss Unjetrafik. 2 §De myndigheter som prövar frågor om.tUlstånd till yrkesmässig trafik (trafiktillstånd) skall genom tillståndsprövning, en fortlöpande tillsyn och andra lämpliga åtgärder verka för att kraven på trafiksäkerhet och arbets miljö uppfylls. DetiUständsgivande myndigheterna skall också se till att de som har tillstånd fillyrkesmässig trafik driver verksamheten enligt gällande bestämmelser, 3 § Bestämmelser om de tillständs;givande myndigheternas fillsyn överhandikappanpassning av kollektivtrafik finns i lagen (1979:558) om handikappanpassadkollektivtrafik, 4 § Med yrkesmässig trafik avses trafik i vilken personbil, lastbileller buss med förare ställs till allmänhetens förfogande mot ersättning förtransport av personer eller gods. 5 § Yrkesmässig trafik kan bedrivas som godstrafik och, då det gällerpersontransporter, som Unjetrafik, taxitrafik, hyrverkstrafik och övrig pe-sontrafik.Med linjetrafik, taxitrafik, hyrverkstrafik och övrig persontrafik avsesföljande. Linjetrafik Yrkesmässigtrafik för transport av personer och,i förekommande fall, gods för vilken ersättningen bestäms särskilt för varjepassagerare för sig, under förutsättning att trafiken inte ingår som ett led iett sammanhängande artangemang, där huvudsyftet är ett annat än själva transporten. Taxitrafik Yrkesmässigtrafik för transport av personer och,i förekommande faU, gods i vilken fordon ställs till beställarens förfogandemed förare på villkor att beställaren förfogar över fordonet, underförutsättning att ersättningen med hjälp av en anordning i fordonet (taxameter)räknas ut pä elektronisk eller mekanisk väg pä grundval av vägsträcka eller tidenligt en i förväg bestämd taxa, Hyrverkstrafik Yrkesmässigtrafik för transport av personer och,i förekommande fall, gods i vilken person bilar ställs till beställarens förfogande med förare på villkor att beställaren förfogar över fordonet och att ersättningen bestäms med hänsyn tiU transportsträckans längd och hur mycket fordo- 76 net utnyttjas och inte förvarje passagerare för Prop. 1987/88:78 sig, under förutsättning attersättningen inte räknas ut med en taxameter, 4, övrig persontrafik Sådan yrkesmässig persontrafik som inte är Unjetrafik, taxitrafik eller hyrverkstrafik, 6 § Denna lag skall också tillämpas pä yrkesmässig trafik med tertängvagnaroch traktorer med tillkopplade släpfordon (traktortåg), 7 § Bestämmelserna i denna lag om trafiktillstånd skall i fråga omlinjetrafik och hyrverkstrafik tillämpas även i följande fall, Närantalet fordon i trafiken utökas, När bilar byts ut och utbytet innebär en höjning av det högsta antal passageraresom enligt tillståndet får transporteras i trafiken. När trafiktillstånd överläts. 1 § Yrkesmässig trafik får drivas endast av den som hartrafiktillstånd, 2 § I ett aktiebolag, en ekonomisk eller ideeU förening, etthandelsbolag eller ett kommanditbolag som har fått trafiktillstånd skall detfinnas en eller flera personer som har utsetts att ha ansvaret förtrafikutövningen. 3 § Trafiktillstånd får ges endast tiU den som med hänsyn till yrkeskunnande,ekonomiska förhållanden, laglydnad och benägenhet att fullgöra sinaskyldigheter mot det allmänna samt andra omständigheter av betydelse bedömsvara lämplig att driva verksamheten. Hossädana juridiska personer som anges i 2 § gäller kraven i fräga om yrkeskunnandeoch laglydnad den eller dem som skall ha ansvaret för trafikutövningen. Enprövning av dessas ekonomiska förhållanden skall göras i den utsträckning sombestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen utser. Prövningenav benägenheten att fullgöra skyldigheter mot det allmänna skall avse både deneller dem som skall ha ansvaret för trafikutövningen och den juridiskapersonen, 4 § I fräga om sädana juridiska personer som anges i 2 § skalltillståndsmyndigheten pröva lämpligheten på nytt, om den eller de som skall haansvaret för trafikutövningen byts ut. 5 § Frågan om trafikfillständ eller om medgivande till överlåtelse avett tillstånd prövas av regeringen eller den myndighet som regeringen utser. 6 § Trafiktillstånd gäller Ulls vidare. Om det finns särskilda skäl, kantillståndet begränsas till eller fill vissa transporter. 7 § Om tillständshavaren dör övergår tillståndet på dödsboet. Om tillståndshavarenförsätts i konkurs övergår tillståndet på konkursboet. Tillståndet gäUer underhögst räknat från dödsfallet eller konkursbeslutet. För verksamhetenskall det finnas en godkänd föreståndare. denneskall 3 § andra stycket tUlämpas, 77 Sårskddabestämmelser för godstransporter Prop. 8 § Endast den som har körkort med behörigheten C kanfå tillstånd till godstrafik. I fråga om sådana juridiska personer som anges i 2 §gäller detta villkor den eller dem som skall ha ansvaret för trafikutövningen.I fråga om dödsbo eller konkursbo gäller villkoret den som har anmälts somföreståndare. Särskilda bestämmelser för linjetrafik 9 § Tillstånd får ges endast om den avsedda trafikenbehövs och i övrigt är lämplig. Den myndighet som meddelar tillståndet får föreskriva taxa, tidtabell och andra särskilda villkor. 10 § Har någon ansökt om tillstånd tillsådan linjetrafik som kan komma att konkurrera med redan etablerad linjetrafikeller med järnvägs- eller spårvägstrafik och har även den som utövar dennatrafik ansökt om tillstånd, skall tillståndet ges till den senare om han kanantas vara lämplig, 11 § En kommun som söker tillståndtill linjetrafik har företräde framför andra sökande om det görs sannolikt atttrafikförsörjningen främjas av att ansökningen bifalls, Samma företrädesrättgäller för en landstingskommun, ett kommunalt trafikföretag eller för sådantkommunalförbund eller aktiebolag som avses i lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv persontrafik, 12 § En kommun, en landstingskommuneller ett kommunalt trafikföretag som har tillstånd till linjetrafik fåranlita någon som har tillstånd till taxitrafik, hyrverkstrafik eller övrigpersontrafik för att utföra trafiken, I sådana fall får den som anlitas utföralinjetrafiken med stöd av sitt trafiktillstånd. Vad nu har sagts gäller ocksåsådant kommunalförbund eller aktiebolag som avses i lagen (1978:438) omhuvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik, 13 § Den som har tillstånd tilllinjetrafik är skyldig att på de villkor som gäller för trafiken transporterapersoner och resgods (trafikeringsplikt), 14 § Om tillståndshavaren dör fårtillståndet överlåtas pä någon annan. Tillståndet fär ocksä överlåtas på någonannan om tillståndshavaren har försatts i konkurs eller om det finns andraskäl. Sårskdda bestämmelser för taxitrafik 15 § Regeringen får, beträffande vissalän eller kommuner, föreskriva skyldighet för den som driver taxitrafik attvara ansluten till en central för förmedling av transporterna (beställningscentral), 16 § Om inte särskilda skäl talar motdet, fär den tillståndsgivande myndigheten medge att ett tillstånd att ta medpassagerare vid färd för egen räkning inte skall medföra skyldighet att följabestämmelserna i denna lag eller i föreskrifter som med stöd av lagen harmeddelats om beställningscentral, anmälan av fordon och om taxor. Detsammagäller de särskilda 78 föreskriftersom finns om lämplighetsbesiktning av fordon som används i Prop. 1987/88:78yrkesmässig persontrafik. SärskUda bestämmelser för hyrverkstrafik 17 § Tillstånd får ges endast om denavsedda trafiken behövs och i övrigt är lämplig. Den myndighet som meddelar fillståndetfår föreskriva särskilda villkor. 18 § Ett tillstånd får överlåtas pånågon annan endast om det finns synnerliga skäl, 19 § Om inte särskilda skäl talar emotdet, får den fillständsgivande myndigheten medge att ett tillstånd att ta medpassagerare vid färd för egen räkning inte skall medföra skyldighet att följabestämmelserna i denna lag eller i föreskrifter som med stöd av lagen har meddelatsom anmälan av fordon. Detsamma gäller de särskilda föreskrifter som finns om lämplig-hetsbesiktningav fordon som används i yrkesmässig persontrafik, 3 kap. Återkallelse av trafiktillstånd 1 § Om det i den yrkesmässigatrafiken eller i övrigt vid driften av trafikrörelsen har förekommit sådanamissförhållanden att tillståndshavaren inte kan anses lämplig att fortsättaverksamheten, skall tillståndet återkallas. Om missförhållandena inte är säallvarliga att det finns skäl för äterkallelse men det finns anledning att antaatt frågan om återkallelse kommer att tas upp till prövning om rättelse intesker, skall tillständshavaren tilldelas en varning. 2 § Ett trafiktillstånd som inteanvänds skall återkallas, om inte särskilda skäl talar emot det, 3 § Ett trafiktillstånd kanåterkallas om det vid en ny lämplighetsprövning enligt 2 kap, 4 § framgår attden eller de som skall ha ansvaret för trafikutövningen är olämpliga föruppgiften. 4 § Frågan om återkallelse avtrafiktillstånd eller om varning prövas av regeringen eller den myndighet somregeringen utser. Särskilda bestämmelser för persontransporter 5 § Görs i samband med en ansökan om tillstånd tilllinjetrafik en fram ställning om äterkallelse av ett tidigare givet tillstånd till sådan trafik som anges i ansökan, fär detta tillstånd återkallas, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn till att trafiken skall kunna ordnas på ett så ändamålsen ligt sätt som möjligt. Om en kommun söker tillstånd till linjetrafik och görsannolikt att trafikförsörjningen inom det område som är avsett att trafikeras kommer att främjas genom att trafiken drivs av sökanden, skall tidigare givet tillstånd till trafiken återkallas. Detsamma gäller en landstingskommun, ett kommunalt trafikföretag eller sådant kommunalförbund eller aktiebolag som avses i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv per sontrafik, 79 6 § avgjort frågan om ersättning till ett tra- Prop.1987/88:78 fikföretag enligt lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd, får förbundet eller aktiebolaget inte göra gällande rätt till återkallelse enligt 5§ underden tid för vilken nämnden har bestämt ersättningen om det inte finns särskildaskäl för det. Vad som har sagts gäller också en sådan landstingskommun ellerkommun som ensam är huvudman enligt den angivna lagen eller ett trafikföretagsom ägs av den som utövar huvudmannaskapet, 7 § När ett Ullstånd återkallas enligt 5 § är den nye fillståndshavaren skyldigatt pä begäran av den vars tillstånd återkallas lösa in de fordon och andratillgångar som har använts i verksamheten. Om återkallelsen endast gäller enviss del av verksamheten, gäller skyldigheten endast denna del, 8 § Dör en tillståndshavare, som harhaft yrkesniässig Unjetrafik som huvudsaklig sysselsättning, får den tillståndsgivandemyndigheten på begäran av dödsboet föreskriva att en ny tillståndshavare ärskyldig att i viss omfattning lösa in det eller de fordon som har använts itrafikrörelsen. I samband med en sådan föreskrift tillståndsgivandemyndigheten ocksä meddela de föreskrifter som behövs för att regleraskyldigheten. 1 § En sådan beställningscentral somavses i 2 kap. 15 § får i de län eller kommuner som regeringen bestämmer drivasendast av den som har tillstånd till det. Särskilda villkor får föreskrivas, 2 § Tillstånd att driva en beställningscentral får ges endast till densom med hänsyn till personliga och ekonomiska förhållanden samt andra omständigheterav betydelse är lämplig därtill,