prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Det gäller inte minst i.fråga om vilkanya och bättre lösningar som forskning och utveckling kan erbjuda längre fram.Energipolitiken bör därför utformas så att tillräcklig handlingsfrihet ochhandlingsberedskap kan behållas. Jag anser därför att riktlinjerna för denfortsatta kärnkraftsavvecklingen, efter det att de två första reaktorerna hartagits ur drift, bör preciseras . Genomett beslut att avvecklingen skall inledas med att två kärnkraftsreaktorer tasur drift skapas enligt min mening mer stabilaplaneringsförutsättningar för kraftindustrin och användarna av el. Jag har nyssangivit huvuddragen i den handlingsplan som bör gälla under de närmaste åren.Arbetet med elhushållning kommer att intensifieras bl. a. som en följd av delelhushållningsprogram som jag förordar. Jag förutsätter vidare attkraftföretagen startar förberedelserna för att efter behov ersätta denelproduklionskapacilet som bortfaller när reaktorerna tas ur drift. Genomsådana åtgärder skapar de berörda kraftföretagen fömlsättningar atl behålla sinnuvarande ställning på elmarknaden. a. noga följa elanvändningen och elprisets utveckling och kraftföretagens planering av produkUonssyslemet. Regeringen bör enligt min mening återkomma till med överväganden avseende eventuella behov av ytterligare åtgärder för elhushållning och avseende kraftsystemets leveransförmåga. Jag bedömer, mot bakgmnd av de långa ledtider som gäller för investeringar i kraftanläggningar, att en första 10 avstämning bör göras år1990. En andra avstämning bör, såvitt kan bedö- Prop. 1987/88:90 mas ,göras innan den första reaktorn tas ur drift . Vidavstämningarna bör ställning las till elhushållningsprogrammets fortsättning.Behovet av ytterligare åtgärder för eltillförseln kan också behöva övervägas.Härvid bör bl. a. beaktas hur kraftföretagens planering och projekteringtillgodoser kravet på en säker regional elUllförsel. Effekternaav de elprishöjningar som förväntas till mitten av blir små förhushåll som inte har elvärme. Även för de hushåll söm utnyttjar elvärme blireffekterna relaUvt begränsade. Beroende påhusets energitekniska standard och elprishöjningarnas omfattning kan dockvissa skillnader i kostnadsökningar uppstå. Somjag har anfört är emellertid elprishöjningar på oundvikliga.Detta gäller oberoende av avvecklingen av kärnkraften. Prishöjningarna ledernaturligtvis till att elvärmen inte längre kommer att expandera och att elsparandetmåste öka. Parallelltmed denna utveckling skall del program för effektivare användning ochersättning av el, som jag strax kommer att föreslå, stimulera till att nyteknik utvecklas som minskar kostnaderna för elvärmeersättning. För dettaändamål kommer jag att föreslå bl. a. ett nytt stöd till teknikupphandling förvilket jag har bedömt medelsbehovet sammanlagt 400milj. kr., varav 150 milj. kr. och genom Uppdrag 2000 attengagera sig i den tekniska utvecklingen inom detta område. Detfinns skäl för elproducenter och eldistributörer alt engagera sigi eleffektiviseringsfrågor i störte omfattning än . Genom ettsådant engagemang tillförs resurser som kan skapa fömlsättningar för attsamhällsekonomiskt motiverade eleffekliviseringsåtgärder realiseras.Utvecklingen bör följas noga och vid behov bör åtgärder vidtas inom dettaområde. Sammanlagetinnebär detta att de statliga åtgärder som jag nu föreslår för all främja delångsiktiga möjligheterna till eleffektivisering och elersättning koncentrerastill insatser för teknikutveckling och olika typer av försöksverksamhet framförallt vad gäller alternativ uppvärmningsleknik. Först när resultaten av dennaverksamhet föreligger kan en bedömning göras av förutsättningarna ochkostnaderna för en framtida ersättning av elvärme i större skala. Jag villbetona det ansvar som kommunerna har när del gäller att planera värmeförsörjningenså att den sker till rimliga kostnader för kommunernas invånare. Därvid gällerdet särskilt att finna lösningar för sammanhängande bostadsområden medelvärme. Igod tid innan de två första reaktorerna tas ur drift bör enligt min mening en utvärdering av det nu föreslagna programmet genomföras. Med utgångspunkt i denna utvärdering kommer de fördelningspolitiska konse kvenserna av den fortsatta kärnkraftsavvecklingen att kunna belysas när mare. Om det visar sig att kostnadsökningen för eluppvärmda bostäder i vissa fall inte kan bemästras genom besparingsåtgärder eller alternativa uppvärmningslösningar rimliga villkor bör staten vara beredd att gå in 11 Denelintensiva industrin sysselsätter ca. 100000 personer och den är i Prop.1987/88:90 stor omfattning lokaliserad till Bergslagen och norta . Idessa områden svarar denna industri för upp emot av den totala industrisysselsättningen.Dessa regioner har stora arbetsmarknads- och regionalpolitiskaproblem. Den elintensiva industrin har en mycket stor exportandel och dessexportvärde uppgår till ca en tredjedel av industrins totala nettoexportvärde. Inomregeringskansliet har beräkningar gjorts av sysselsättningseffekterna förelintensiv industri vid höjda elpriser. Beräkningama visar att ett stort antalarbetstillfällen hotas vid stora elprishöjningar. Jagbedömer att en mycket snabb ökning av den svenska elintensiva industrinselkostnader i förhållande till den internaUonella elkostnadsutvecklingen skullekomma att leda till en allvarlig försämring av dessa branscherskonkurtensvillkor. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskildarbetsgmpp som får till uppgift att till den första avstämningstid-punkten år1990 redovisa förslag till åtgärder så att rimliga konkurrensvillkor kanbibehållas för den elintensiva industrin. Speciella regionalpolitiska insatserkan därutöver bli nödvändiga för atl säkerställa industrisysselsättningen isärskilt utsatta orter och regioner. Jag återkommer strax (avsnitt 4.7) tillvissa frågor som berör sysselsättningen. Jagförutsätter att länsstyrelse och länsarbetsnämnd beaktar behovet ochmöjligheterna att åstadkomma allernaUv sysselsättning i de kommuner som direktberörs av kärnkraftsavvecklingen. EninformaUonsgmpp bör, som jag har nämnt, inrättas för att behandla depersonal- och kompetensfrågor som kan uppkomma inom del kärntekniska området. Förslagförbereds om sådana förändringar i kärntekniklagen, som skall regleraurdrifttagningen av reaktorer. Jag räknar med att denna fråga skall varaklarlagd vid den första avstämningstidpunklen. Jagvill också erinra om att utredningen om de indirekta skatterna enligtdirektiven skall redovisa utredningsuppdraget i huvudsak senast vid utgångenav . Vid den första avstämningen bör därför frågan om energiskatternasframtida utformning vara löst. Vid denna lidpunkt torde också frågan omkraftindustrins vinster ha klarlagts. Sammanfattningav handlingsplanen för kärnkraftsavvecklingens inledning Denhandlingsplan som jag förordar för kärnkraftsavvecklingens inledande skedeskapar fastare planeringsförutsättningar för elmarknadens aktörer. En välfungerande elmarknad underlättar avvecklingen av kärnkraften. Det är viktigtatt de ökade produktionskostnaderna gradvis får ett genomslag på elpriserna.Endast då kan den anpassning hos hushåll, företag och andra elanvändaregenomföras, som är en förutsättning för att kärnkraften skall kunna avvecklas.De åtgärder som startas bör fortlöpande följas och anpassas till bl. a. denrådande elsituationen. Handlingsplanen, som förutsätter en samverkan mellanalla berörda parter, kan sammanfattas i följande punkter. I.En första reaktor tas ur drift och en andra - en i 12 Ringhalsverketoch en i . Jag avser att , bl. a. Prop. 1987/88:90efter överläggningar med ägarna, återkomma till regeringen med förslag omvilken reaktor i resp. verk som skall ställas av och med vilken turordningdelta skall ske. Miljökraven för värme- ochelproducerande anläggningar skärps successivt under 1990-lalel. Åtgärder föratt sänka svavelhalten i tung eldningsolja vidtas. Ett omfattande program förelhushållning startas omgående. Medelsbehovet för programmet beräknas till 400milj. för en femårsperiod, varav 150 milj. kr. anvisas inledningsvis.Programmet syftar till att - utnyttja den potential föreleffektivisering och elersättning som är ekonomiskt tillgänglig till år1997, - stärka och bevaraflexibiliteten i elanvändningen och förebygga en ökad elanvändning inom områdendär en sådan ökning inte är samhällsekonomiskt moUverad, - ta till vara de långsiktigamöjligheterna att effektivisera elanvändningen och ersätta el med andraenergislag, framför allt inom uppvärmningsområdet samt inom den elintensivaindustrin. Kraftsystemetplaneras för en användningsnivå vid slutet av 1990- talel på el . Följande bör, utöver de skärpta miljökraven, gälla för planeringen av nya elproduktionsanläggningar. - Kraflvärme och industrielltmotlryck byggs ut så långt det är ekonomiskt rimligt. - Vattenkraften byggs ut med stormiljöhänsyn så långt det är ekonomiskt rimligt inom ramen för de av riksdagenfastställda riktlinjerna för vattenkraftens utbyggnad. - Alternativa elproduktionsformervidareutvecklas. - Erforderlig kapacitet för attklara effektbalansen byggs ut. I synnerhet gäller detta i . I övrigtbör en projektreserv finnas. - Bränslebaseradelproduklionsteknik som kan klara högt ställda miljökrav utvecklas.Demonstrationsanläggningar byggs. - Arbetet med projektering ochlokaliseringsansökningar sätts i gång för kraftprojekt som blir lönsamma omelbehovet skulle överstiga planeringsnivån vid slutet av1990-talet. Upphandling startas endast om elanvändningen i senare prognoserbedöms överstiga planeringsnivån. De statliga insatserna för attfrämja forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik med godamiljöegenskaper intensifieras. En energiteknikfond inrättas. Överföringssystemet för elförbättras. För kärnkraflsavvecklingen erforderliga nätförstärkningargenomförs. En informationsgrupp tillsättsför alt behandla personal- och kompetensfrågor inom det kärntekniska området. Regeringen följer utvecklingenav elbehovet, elpriserna och kraftföretagens investeringsplanering.Elanvändningen följs kontinuerligt och hushållningsprogrammet liksom åtgärdernaför tillförselplanering följs uppoch revideras vid behov. Därvid får bedömas bl. a. om staten 13 behövergå in med särskilda insatser för elvärmda bostäder. En första Prop. 1987/88:90avstämning görs . bör även frågorna ömenergiskatternas framUda utformning och om kraflindustrins vinster haklarlagts. 9, Regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att till denförsta avstämningstidpunklen redovisa förslag åtgärder så attrimliga konkurrensvillkor kan bibehållas för den elintensiva industrin. 10.Lagstiftning förbereds avseende återkallelse av drifttillstånd förkärn-kraftsreaklorer samt ersättning tillståndshavare efter återkallelse. 2 Situationen inför kärnkraftens avveckling 2.1 Energiläget internationellt och i Dengoda Ullgången på olja till lågt pris och fram tillbörjan bidrog till alt skapa en hög ekonomisk tillväxt i denindustrialiserade västvärlden. Den visade sig emellertid också medföranackdelar, bl. a. i form av en kraftigt ökad nedsmutsning av miljön. De lågaenergipriserna ledde i många fall en ineffektiv och slösaktig produktionoch användning av el och värme. Några egentliga bedömningar gjordes inte av vadmiljön skulle kunna tåla i fråga om allt störte utsläpp från bl. a,energiomvandlingsprocesser. k. oljekrisen innebar ett dramatiskt slut på de tidigare årensgynnsamma marknadssituation. De kraftigt ökade oljepriserna därefter ledde Ullökade kostnader för energiförsörjningen och bidrog till en minskad ekonomisktillväxt i stora delar av världen. Därmedbröts också den dittillsvarande utvecklingen med i det närmaste direkt följsamhetmellan tillväxt i bruttonaUonalproduklen (BNP) resp. energianvändningen. Mellanåren 1979 och 1985 sjönk totala energianvändning med ca 0,5 %per år trots att BNP ökade. minskadeenergianvändningen i i förhållande med . Föroljeanvändningen var minskningen ännu mer markant, . Motbakgrund av utvecklingen kom flertalet av deprognoser som gjordes under 1970-lalet atl kraftigt överskatta de framUda energibehoven.Prognoserna utgick från att ekonomisk tillväxt alltid leder till en ökadenergianvändning. De ökade energipriserna ledde emellertid tilleffektiviseringar och t. o. m. till en minskning av den totalaenergianvändningen i den industrialiserade västvärlden. Utvecklingen under1980-lalet har sedermera bekräftat att ekonomisk tillväxt kan skapas utan ökatutnyttjande av naturtesurser och med en minskande belastning på miljön. Samtidigtmed utvecklingen på efterfrågesidan har de höjda energipriser na medfört ett ökat intresse för investeringar i energiutvinning. Produk tionskapaciteten för bl, a, olja och kol har ökat. a. har oljeutvinningen i ökat och nya kolgmvor öppnats, t. ex, i och , Detta ökade utbud ledde emellertid i sin tur till att priserna på såväl olja som energikol och naturgas böljade sjunka på den internationella energi- 14 marknaden ,Beroende på alt den svenska kronan sjönk i Prop. 1987/88:90 förhållandetill USA-dollarn märktes denna utveckling inte så tydligt i Sverigefört"än , då oljepriset föll kraftigt. Förnärvarande är det internationella utbudet av energiråvaror stort ochprisutvecklingen, åtminstone på kort sikt, lugn. På kan docksituationen bli annorlunda. Inte endast de fysiska tillgångarna och prisutvecklingenutan också de effekter som energiomvandlingsprocesser har på miljön begränsarmöjligheterna atl fortsättningsvis öka energianvändningen. Världskommissionenför miljö och utveckling, den s, k, , har i rapportenVår gemensamma framtid bl. pekat på vikten av ett internationellt synsätt imiljö- och energifrågor. Kommissionen visar på de orimliga skillnadernabeträffande den globala fördelningen av utnyttjandet av världens energiresurser.En person i de industrialiserade marknadsekonomierna använder exempelvis merän 80 gånger så mycket energi som en invånare i en del afrikanska stater. Dentotala nivån på energiförbrukningen i den industrialiserade världen är ohållbari längden enligt kommissionen. skulle nå upptill samma energianvändning, som de industrialiserade länderna har förnärvarande, skulle jordens totala energianvändning femfaldi-gas. En sådansituaUon skulle, enligt bedömningarna av BmndUandkom-missionen, innebärakatastrof för jordens ekologiska balans, i synnerhet om den ökade användningenbaseras på icke förnybara fossila bränslen. Bmndtlandkommissionensslutsats - som jag helt ansluter mig till - är att den ekonomiska tillväxten iframUden måste grundas på en mer effektiv användning av energi än . Utvecklingenpå energimarknaderna i efter slut har i sinahuvuddrag liknat utvecklingen i den västliga induslrivärlden i övrigt. Mellanåren 1945 och ökade energianvändningen med . Samtidigtökade industriproduktionen och det allmänna välståndet i landet. På 1970-talelfick oljeprisökningarna stora konsekvenser för utvecklingen här liksom i andraländer. minskade den totala slutligaenergianvändningen med . Ökadeenergipriser i innebar bl. a. alt det blev lönsamt att investera i merenergieffektiv utrustning. Intresset för sådan utrustning medförde en snabbteknisk utveckling inom energiområdet under 1970-och 1980-talen. Energibehovetkunde minskas genom användning av ny, energisnål teknik. Exempel på detta är dehus som har byggts i . Dessa kräver avsevärtmindre energi än äldre byggnader men är dyrare atl bygga, beroende på tjockareisolering, värme-återvinningsaggregat, treglasfönster etc. Det har blivitalltmer uppenbart att energianvändningen, genom en ökad insats av kapital ochny teknik, kan sänkas utan att levnadsstandarden eller komforten försämras. Också inom den svenskaindustrin har stora ansträngningar gjorts för atl effektivisera energianvändningen. Således har oljeanvändningen minskat kraftigt, bl. a. genom processförändringar och genom övergång till el. Dessa förändringar har i många fall även medfört andra fördelar, såsom minskad råvaruförbrukning och minskade utsläpp av förorenande ämnen. Även om Ullgången till energi internalionellt sett är godi dag är det, inte Prop. 1987/88:90 minst från miljösynpunkt, angeläget atthålla tillbaka energianvändningen. Mot bakgrund av vad som framgår av bl. a.Bmndtlandkommissionens rapport anser jag att del är av stor vikt atl allaländer anstränger sig för alt utveckla och införa ny energieffektiv teknik medbästa möjliga miljöegenskaper. I synnerhet gäller delta den industrialiseradevärlden, däribland , som bör ta ansvar för atl driva denna utveckling.Som nämnts har det bl. a. i gjorts stora framsteg inomområdet. Denna utveckling måste fortsätta och även fokuseras på elanvändningen. 2.2.1 Den nuvarande elsituationen var ett gott år från elproduktionssynpunkt.VattenUllrinningen var riklig, och därav följde en myckel god tillgång påvattenkraft i systemet. Vattenkraftproduktionen uppgick till . Detta kanjämföras med produktionsförmågan, , hos vattenkraften mednormal Ullrinning. Vidare var kärnkraftens tillgänglighet mycketgod. På grundval av preliminära uppgifter kan en elenergibalansför landet ställas upp för enligt tabell 2.1. Tabell 2.1 Elenergibalans är 1987, TWh Total prima elanvändning (inkl. överföringsförluster)* 132,5 (Dito, temperaturkorrigerad) . (129,5) Netto elproduktion 142 fördelad på: industriellt mottryck och kraftvärme 6 * elanvändning avser el som levereras inom ramen förordinarie abonnemang Överföringsförlusterna uppgick till ca 11.4TWh. Det kan noteras att kraftsystemels produktionsresurserdetta år avsevärt översteg vad som behövdes för atl läcka de primaelleveranserna. Ca kunde därför levereras till avkopplingsbara elpannoroch avsättas som nettoexport. Dessutom reglerades kärnkraften ned, dvs.utnyttjades till mindre än full effekt, vissa perioder. Del industriellamottrycket och kraftvärmen utnyttjades endast till en del. Hade vattentillrinningen i stället varit låg -under ett extremt torrår kan vatlenkraftproduktionen bli så låg som nedåt - skulle elenergibalansen ha fått ett annat utseende. Användningen av avkopplings bara elpannor och elexporten hade i ett sådant läge blivit mindre eller ersatts av elimport. Kärnkraften skulle ha utnyttjats fullt ut, det industriel- 16 la mottrycket ochkraftvärmen skulle ha utnyttjats mera, och den oljeelda- Prop. 1987/88:90de kondenskraften hade sannolikt behövt användas under längre perioder.Kapaciteten i landets kraftförsörjning var dock sådan alt elenergibalansen överåret skulle ha klarats, sannolikt med god marginal, även om ett extremt torrårråkat inträffa. Dådet gäller eleffektbalansen är marginalerna inte fullt så goda, något somuppmärksammades särskilt . Detta år inleddes med en periodav ovanligt sträng kyla i hela landet. Följden blev en extremt högförbrukningstopp . Det högsta timmedelvär-detuppgick till 26200 MW. Under noterades ett rekordhögteffektuttag, 26800 MW. Detta var ganska nära det högsta effektuttag somkraftsystemet bedömdes kunna tåla. Läget följdes därförnoga från kraftföretagens sida och de var beredda att böija koppla bort vissaelabonnenter om effektuttaget skulle öka ytterligare . a. skeddevissa frivilliga övergångar från eldrivna värmepumpar till oljeba-seradvärmeproduktion. Köldperiodeni ledde till ett effektuttag som var väsentligt högre än vad somavspeglas i de kriterier som tillämpas vid dimensioneringen av kraftsystemet.Statens energiverk har därför låtit meteorologiska och hydrologiskainstitut () utreda köldperioden med avseende på lägstadygnsmedeltemperatur, hur ofta sådana köldperioder kan förväntas återkomma samtavvikelse från vad som betraktats som extrem utetemperatur. Det kan avutredningen utläsas att en kyla som den som rådde uppträderytterst sällan. Tidsintervallen mellan köldperioder av delta slag är olika förolika delar av landet. För de tätast befolkade delarna av landet, som också harde största elbehoven, noteras intervall . Till detta kommer attsituationen försvårades av kraftig vind. Sådan vind är ovanligi kombination med sträng kyla. Energiverketanser att situationen vid effekttoppen var så exceptionellatt den inte bör tas till utgångspunkt för beräkning av framtida effektbehov.Verket menar att sådana ovanliga situationer bör ulan alt ny kraftbehöver byggas, t. ex. genom att kraftföretagen tecknar kommersiella avtal ombortkoppling av elförbmkningen inom uppvärmning och industri i speciellasiluaUoner, 2.2.2Elanvändningens framtida utveckling och behovet av ny produktionskapacitet vidavveckling av två reaktorer har på regeringens uppdrag tagit fram en prognos överelanvändningens utveckling , Verket har den 15 december 1987redovisat utredningsuppdraget i rapporten av två reaktorer. Rapporten och remissammanställningen bör fogas Ullprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Energiverkethar utgått från att utvecklingen av elanvändningen i första hand kommer att ske utan någon annan form av statlig styrning än den som följer av beslutet om att ta två reaktorer ur drift. Vidare har verket utgått från en relativt låg allmänekonomisk tillväxttakt, något som bl. a. avspeg- 17 2 1987/88. lasi alt industriproduktionen i antas öka med per Prop.1987/88:90 år. Detta ligger i linje med kalkylerna i den senastelångtidsutredningen (SOU 1987:3). Några mera dramaUska ändringar i olje- ochkolpriserna fram har inte antagits. Prognosen kan sammanfallas itabell 2.2. Tabell 2.2 elanvändning , TWh/år 1997 med 10 reaktorer 42- 56 2,8 56- 73 Källa: statens energiverk Somalla prognoser är även denna behäftad med avsevärda osäkerheter. Industrinsproduktionstillväxt kan bli högre eller lägre än vad som antagits.Bränslepriserna påverkas av utvecklingen utomlands. Elanvändarnas reaktioner ärsvåra att fömlse. har markerat osäkerheterna genom att angeintervall för elförbrukningen i industri- samt i bostads- ochservicesektorerna. Dessa osäkerheter innebär tillsammans att prognosen för dentotala elefterfrågan omfattar intervallet . Mångaremissinstanser invänder mot prognos. a. framhållerVattenfall, Kraftsam och att det, mot bakgmnd avalt den temperalurkorrigerade elförbrukningen uppgick till knappt130 TWh, knappast kan vara rimligt att elförbmkningen endast skulleuppgå till , dvs. den årliga elförbmkningen skulle öka med endast 2-3TWh . Kraflsam påpekar att även en förbrukningsnivåom övre gränsen i osäkerhelsintervall - skulleinnebära en långsam ökning av elförbrukningen jämfört med utvecklingen desenaste decennierna. Räknat från dagens nivå skulle ökningen i genomsnitt blimindre än . () anser att gjort en alltför ytlig analys av den framtidaelanvändningen. Speciellt pekar LO på att inte analyserat deunderliggande drivkrafterna bakom den eltunga basindustrins ökade elbehov.Antagandena om priskänslighet förefaller också väl optimistiska vad avser storagmpper av elkonsumenter, LO anser därför att sannolikheten talar för atlelbehovet blir avsevärt störte än vad energiverketberäknat. Motdenna bakgrund anser många remissinstanser att det krävs utbygg nad av ny kraft för att kompensera bortfallet av den kärnkraft som avveck las. () framhåller att beslut sam tidigt bör fattas om byggande av viss ersättningsproduktion eller att i vart 18 fall beslut bör fattas om långtgående förberedelser försådan utbyggnad i . 1987/88:90 form av projekterad och tillståndsförbereddproduktionsreserv, LO utgår från att konkreta beslut om avveckling kopplas tilllika konkreta beslut om ersättande produktionskapacitet med motsvarande effekt.Kraftsam anser atl samhällets krav på en säker elförsörjning leder att nyaproduktionsenheter måste vara klara i samband med att kärnkraflreaklorernabörjar ställas av. Ökade krav måste ställas på att energiresurserna skallutnyttjas effektivt. Detta gäller särskilt möjligheterna att effektiviseraelanvändningen och utveckla ny miljövänlig uppvärmningsteknik som kanersätta den befintliga elvärmen. För att klarlägga vilka åtgärder som behövsför att åstadkomma den nödvändiga effektiviseringen av elanvändningen tillkalladeregeringen en särskild delegation (ME 1987:01) för elanvändningsfrågor(elanvändningsdelegationen). Delegationen har redovisat resultatet av sittarbete i betänkandet (SOU 1987:68) Elhushållning ,