prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — Antalet skikt i skatteskalan minskastill fyra och högsta marginalskatlesatsen sänks till (vid en kommunalskattesats pä ). I motsatt riktning verkar atl kvillningsrätlen mellan villaunderskolloch inkomst av kapilal slopas. Sammantaget innebär förändringarna alt denstatliga inkomstskatten sänks med . vid oförändrade inkomster.Den kommunala utdebiteringen höjs med . De ökade inkomsterna ikombination med progressivilelen i skallesystemel medför all hushällensinbetalningar av direkta skaller, avgifter m. m. ökar med 1988. Denreala timlönen, som har stigit oavbrutet , beräknas öka med ca 1/2%1988 före skall och vara i slort sett oförändrad efter skall. Som framgär avdiagram 7: I har reallönen före skall och efter skatt haft en likartadulveckling sett över . Del bör påpekas all beräkningarna avreallön efter skatt inle är perfekta. Dels har hänsyn bara lagils lill preliminärA-skall, vilken kan skilja sig från den slutliga skatten och dessutom kanpåverkas av andra inkomster och avdrag. Dels är uppdelningen av totalpreliminär A-skatt pä sädan som avser löner och sådan som avser annat svår allgöra både principiellt och praktiskt. Diagram7:1 Reallön före och efter skatt priser, index 1974 = 100 Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 Källor: Statistiskacentralbyrån, och . I tabell 7: 3 redovisas lönesummans och pensionernasförändring i fasta priser före och efter skatt. Lönesummans ulveckling påverkasav bäde timlönen och antalet arbetade limmar. Eftersom sysselsällningen ökar deaktuella åren utvecklas den reala lönesumman mer positivt än den realatimlönen. Lönesumman efter skall ökar mindre än lönesumman före skatt främst pågrund av atl skatteomläggningarna de aktuella åren har ulgält frän ochkompenserat för lägre timlöneökningar än vad som blivit fallet.Pensionsutbelalningarna beräknas öka realt med ca 4 1/1988 före skatt. Lönesumma före skatt Lönesumma efter skatt Pensioner före skatt Pensioner efter skatt Miljarder kr., löpande priser ueli förändring, 1 priser Anm.:Lönesummans förändring innefattar förändringar i både timlön och antal arbetadetimmar. 1 pensioner ingår i denna tabell även privata tjänstepensioner. 1beräkningarna av lönesumma och pensioner efter skatt har hänsyn endast tagitstill preliminär A-skatt. Deflatering av lönesumma och pensioner är gjord medkonsumentprisindex. Källor: , ochfinansdepartementet. Pensionsutbelalningarna ökar regelmässigt iväsentligt lägre takt Prop. 1987/88: 150 efter skall än före skall. Detberor huvudsakligen på atl antalet pensonärer Bilaga 1.1 med full ATPforisätter att öka. 7.2 Privat konsumtion och sparande Den privata konsumlionsutvecklingen sedan början av1970-talel kan indelas i tre perioder. Under första hälften av 1970-lalel stegkonsumlionen parallellt med de disponibla inkomsterna, som framgår av diagram7: 2. Mdlan 1976 och 1983 stagnerade den privala konsumtionen på grund av densvaga inkomsluivecklingen. Under början av 1980-lalel sjönk hushällensrealinkomsler och därmed sparkvoten. har hushällens ekonomiförbällrats påtagligt. Den privala konsumlionen steg med 13 1/i volym mellan1983 och 1987. ökade konsumlionen med ochkonsumtionsnivån översteg de disponibla inkomsterna. Hur den starka konsumlionsuppgången de senasle åren harfinansierats framgår av tabell 7:4. De tillförda medlen är hushållensbruttoinkomster (disponibl inkomst -i- kapitalförslilning) och netloupplåning'.I tabellen Diagram 7: 2 Disponibel inkomst och privat konsumtion Miljarderkr.,priser 220 -I---- i--- 1--- i i------ 1--- i--- 1--- 1-- i--- 1--- i--- 1--- 1-- 1--- 1-- 1--- 1-- 1-220 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 Källor:Statistiska centralbyrån, och . ' 1nationalräkenskaperna reduceras hushållens bruttoinkomster med en kalkyleradkapitalförslitning vid beräkningen av disponibel inkomst. Kapitalförslitningenskall motsvara en nedskrivning av värdet på hushållens kapitalstock, vilkenhuvudsakligen består av småhus. framgår hur dessa medel användes lill konsumtion,investeringar och finansiella placeringar. Avregleringenav kreditmarknaden medförde en kraftig ökning avnelloupplåningen 1986 och därmed av hushållens tillförda medel. Den höganettoupplåningen motsvarades av ännu större finansiella placeringar, vilkelinnebär alt del finansiella sparandel var positivt. Den nedgång av de realainvesleringarna, som pågäll , fortsatte även 1986. Den allt lägreinvesteringsnivån i hushållssektorn beror främst på minskat småhusbyggande. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Tabell 7:4 Finansieringsanalys för hushållssektorn Miljarder kr., löpande priser Procentandel av disponibel inkomst Anm.: Exklusive hushällens andel (6,.) avden tillfälliga förmögenhetsskatten på försäkringsbolag 1987. I tabellen hartillförda medel och finansiella placeringar höjts med detta belopp. Källor:Statistiska centralbyrån och . År 1987låg nettoupplåningen på en fortsatl hög nivå. De finansiella placeringarnaåtergick lill den andel av de disponibla inkomsterna som rådde åren föreavregleringen. Del finansiella sparandel sjönk lill ca minus 18 miljarder.Därav svarade hushållens andel av den tillfälliga förmögenhetsskatten påförsäkringsbolagen för ca . Invesleringarna i småhus ökade 1987 ivolym under 1980-talel. Atl denprivala konsumtionen steg så starkt 1986 och 1987 i förhållande lillinkomsterna torde ha sin grund i tre faktorer. För det första var hushållensförväntningar om den egna ekonomins framlida ulveckling optimistiska fram tillbörsnedgängen i oklober 1987, se diagram 7: 3. För detandra steg hushållssektorns förmögenhet starkt till följd av värdestegring päaktier och fastigheter, se diagram 7:4. Frän slulel av 1985 till mitten avoktober 1987, före börsfallel, steg aktiekurserna med i genomsnitt 100%.Prisökningarna pä småhus översteg inflationstakten 1986 för första gängen sen1979. För dettredje har avregleringen av kreditmarknaden medfört althushållen i större utsträckning än tidigare kunnat låna till Diagram7:3 Hushållens förväntningar om den egna ekonomin 12 månader framåt Prop. 1987/88:150 Procent Bilaga 1.1 I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I II I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I r I I I I 1 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 Anm.: Diagrammet visar skillnaden mellan andelen hushållsom tror på en förbättring och andelen som tror på en försämring,säsongrensat. De tre sista värdena i diagrammet avser , november1987 (extra undersökning) och . Diagram7:4 Hushållens tillgängar och skulder Miljarder kr, priser "T---- 1---- 1---- 1- I----------- 1------- 1------- 1------- 1 -1----- 1---- 1--- ~l----- 1---- 1- Källor:Statistiska centralbyrån, konjunkturinslilutet och . 4 1987/88. Den ökadetillgången lill krediter har sannolikt haft särskilt stor betydelse för denstarka ökning av inköpen av bilar och andra kapitalvaror som illustreras itabell 7: 5. Inköp av kapitalvaror betraktas i nationalräkenskaperna somkonsumtion, men kan ur hushållens perspektiv delvis ses som investeringar. Åvenför turislulgifter i utlandet har höga ökningslal registrerats . 1987/88: 150 Bilaga1.1 -11,6 -10,9 Anm.:I dagligvaror ingår icke varaktiga varor exkl. bränsle och el, vilka ingår ibostad. I sällanköpsvaror ingår varaktiga och delvis varaktiga varor. Flerafaktorer talar för en fortsatt relativt stark ökning av den privalakonsumlionen 1988. Förutom den fortsatta ökningen av realinkomsterna kan nämnasatt hushållens förväntningar om den egna ekonomiska situationen inom delnärmaste året var nästan lika optimistiska som före börsfallet ioktober 1987, se diagram 7: 3. Den kraftiga nedgång av framtidsförväntningarnasom noterades efter börsfallel synes alliså ha varil tillfällig.Vidare har börskurserna gäll upp med lillbörjan av . Priserna på småhus och bostadsrätter steg kraftigt underloppel av 1987. Inga tecken finns än på alt utlåningen fill hushällen hardämpats. Ökningslakteni den privata konsumtionen dämpades under loppet av från över 5 %första halvåret lill . Tillgänglig statistik avseendedetaljhandelns försäljning och antalet nyregistrerade bilar visar på enfortsatl ökning av den privata konsumfionen i ungefär samma takt . Mot denna bakgrund beräknas den privata konsumlionen öka med 3%1988. Prognosen innebär en fortsall, om än dämpad, nedgång av hushällenssparande. År1987 blev betydligt starkare för investeringarna än vad som förutsattes i denpreliminära nalionalbudgeien. Enligl de preliminära nationalräkenskapernautfall var de fasta bruttoinvesteringarna volymmässigt 7,högre 1987 än 1986,vilket är den kraftigaste investeringsuppgången sedan millen av 1960-lalet. Delvar kombinationen av en god ulveckling för näringslivels investeringar och ensnabb expansion av bosladsinvesteringarna som gjorde attinvesteringstillväxten blev så hög. De offentliga myndigheternas investeringarminskade något 1987, men den offentliga sektorns bidrag till investeringarnavar ändå positivt genom atl de statliga affärsverken kraftigt ökade sininvesteringsaklivitel. Bruttoinvesteringarnasandel av BNP utgjorde . Räknat i fasta priser har invesleringskvolenstigit . är dockinvesleringskvolen lägre än vad den var första hälft, dä deni genomsnitt uppgick till ca 21 1/. Denna skillnad ligger helt päbosladsinvesteringarna och de offentliga myndigheternas investeringar, somutgjorde en större andel av BNP än vad de gör . 1987/88: 150 Bilaga1.1 Tabell 8:1 Bruttoinvesteringar efter 1987, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser 3,3 -0,8 -1,2 6,0 -1,8 -3,7 0,6 -0,2 -0,8 -3,2 -1,0 -3,9 8,1 -1,5 11,4 Under1988 vänlas investeringsvolymen fortsätta öka, även om lillväxl-takten inleblir lika hög som 1987. En slor del av de invesleringsprojekl som påbörjadesunder kommer all påverka invesleringarna även underinnevarande år. Ulöver en forlsall men långsammare expansion för näringslivelsinvesteringar och bosladsinvesteringarna visar de offentliga myndigheternasinvesteringsplaner att även dessa kan beräknas ge elt positivt bidrag under1988. Totalt innebär prognosen en lillväxl för brulloinvesleringarna på 3,8 %.Det kan noteras all handelsflottans och offshore-sektorns investeringar, somvänlas minska kraftigt , drar ned de totala brulloinvesleringarna med drygten halv procent. Procent avBNP, priser Procent avBNP, priser Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 70 73 76 79 88 65 88 Källor: och . Efter en relativt svag utveckling log näringslivelsinvesteringar ny fart och investeringsvolymen beräknas ha ökat meddrygt . Omsvängningen av investeringarna ligger i slorutsträckning på industrins investeringar, men även andra delar av näringslivetökade sin invesleringsaktiviiel. Tjänstesektorernas investeringar dämpades dockmarkant 1987, efter en mycket kraftig uppgång 1985 och 1986. Jämfört med 1982 har näringslivels investeringsvolymstigil med sammanlagt lill 1987. Mellan växte näringslivelsprodukfion . Näringslivels investeringskvot har således stigit markantoch var 1987 obetydligt lägre än vid mitten av 1970-lalel. Investeringsuppgångenhar varit koncentrerad till industrin och lill maskininvesteringarna. 1 den prognos för invesleringarna 1988 som gjordes i denpreliminära nafionalbudgelen fanns ell stort mått av osäkerhet,framför allt med hänsyn till all den investeringsenkät som låg lill grund förprognosen var besvarad innan företagen kunnal beakta börsfallel i oktober 1987.Planerna var expansiva men i prognosen justerades de ned med hänsyn till börsfallel.Den nya investeringsenkäten lyder emellertid på atlbörsfallel inte har haft den negativa effekt på förelagens investeringsviljasom kunde befaras . Nuvarande prognos innebär all näringslivelsinvesteringar forlsäller alt öka i volym, men med en lägre lillväxltakl änunder 1987. I ännu högre grad än är del expansionen av industrinsinvesteringar som bär upp invesleringsökningen. Tjänstesektorernasinvesteringar vänlas minska i volym, speciellt på byggnadssidan. byggregleringeni storstadsområdena beräknas få etl hårdare genomslag än under förra ärel.Vidare planerar och atl minska sininvesteringsaktivitet relalivi kraftigt jämfört med förra året.Sammanlaget beräknas näringslivets investeringar inklusive handelsflottan ökamed 2,. Exkluderas handelsflottan är uppgången 3,. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Tabell 8: 2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -8,5 El-, gas-, värme- och vattenverk -3,3 -19,4 -0,9 -17,6 -0,7 -7,1 -0,1 Källor: , ochfinansdepartementet. Miljarderkr., priser I-------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1 70 72 74 76 78 80 82 84 86 88 Källor: , ochfinansdepartementet. 5 1987/88. Denkraftiga omsvängningen av industrins invesleringar, frän en ned- Prop. 1987/88:150 gång 1986 lill en uppgång pä 1987, beror till slor del påBilaga I.l svängingar i skogsindustrins invesleringar. Exkluderasskogsindustrin ökade industriinvesteringarna 1986 och 1987.Transporlmeddsinduslrin exklusive varv, dvs. i huvudsak bilindustrin, har desenaste åren ökat sin investeringsvolym myckel kraffigl. var uppgångenhela 28%-, vilkel var en nästan dubbelt så slor uppgång som . Av dentotala uppgången för industriinvesteringarna pä 1987 svarade skogs-och Iransporlmedelsindustrin exkl varven för ca 4 1/vardera.Sammanlaget har industriinvesteringarna de senasle fem åren ökat med ivolym och är nu tillbaka pä samma nivå som de hade 1975 76, innan den kraftiganedgången började. År1988 vänlas industrins invesleringar öka . Till skillnad mol under 1987beräknas uppgången vara koncentrerad lill maskinsidan medanbyggnadsinvesteringarna blir ungefär oförändrade i volym. Av de enskildabranscherna väntas transporlmeddsinduslrin åven 1988 stå för en slor del avuppgången. Inom basindustrin är del framför allt järnverken och gruvindustrinsom ökar sina invesleringar. Tabell 8:3 Industrins investeringar 1987, löpande priser Ärlig procentuell förändring 1980 ärs priser Basindustri Verkstäder Övrig industri 23,7 32,0 -1,5 -28,3 9.4 6,7 Källor: , ochfinansdepartementet År1987 innebar en vändpunkt för nyproduktionen av bosläder. Byggnadsvolymenberäknas ha ökat med innan, efter all ha minskal älta är irad. påbörjades cirka 40000 lägenheter, mol drygt 30000 under 1986.Nybyggandet ökade i stort sett i hela landet. Ökningstakten är emellertidstörst i storstadslänen och särskill i , där antalet påbörjadelägenheter ökade . Bakomdel ökade bostadsbyggandet ligger en ökad efterfrågan på bostä der, vilken bl a visar sig i all andelen av allmännyttans lägenheter som är lediga för omedelbar uthyrning minskade från 1983 lill . De senasle årens ökade bostadseflerfrägan torde i hög grad återspegla den relalivi förmänliga ulvecklingen av hushållens reala inkomster. Regionala befolkningsomflyttningar kan också ha haft belydel se för bosladsefieflerfrågan liksom de åtgärder som har vidtagits för all begränsa annal byggande i storstadsområdena, se nedan. Fleraindikationer lyder på en fortsatt kraftig expansion av bostadsbyggandet 1988.Inkomna ansökningar om statliga bostadslån lill nybyggnad har ökat i antal.Bostadsstyrelsens enkäler visar all kommunernas planer för bostadsbyggandet1988 är myckel expansiva och dessutom har reviderats upp kraftigt iförhällande lill tidigare enkättillfällen. Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 1987, löpande priser Årlig procentuell förändring priser 1983 1984 1985 1986 - 9,8 -13,1 -11,2 -12,8 - 1,4 - 8,1 - 6,2 -11,3 -15,0 -16.7 -15.2 -14,2 16,9 41,0 12,6 4,5 19,1 36,6 27,7 2,7 10,5 54,2 -28,1 13,0 - - 1,2 7,4 0,6 - 3,2 8,3 -28,5 -13,0 -13,0 -13,0 Källor: , ochfinansdepartmentet Avgörande för hur mänga nya lägenheter som kan påbörjasunder torde vara produktionskapaciteten i byggsektorn och utvecklingen avannat byggande än bostäder. Sysselsällningen i byggsektorn väntas öka 1988 ochprognosen för byggnadsinvesteringarna exklusive nya bosläder innebår en vissnedgång. Del torde därför finnas ett utrymme för en fortsalt expansion avbostadsbyggandet. Miljarderkr., priser 1---- 1---- 1---- ;----- 1---- 1 70 72 74 76 I----------- 1------- 1------- 1------- ;-------- 1------- 1------- f 80 82 84 86 88 Källor:Statistiska centralbyrån, konjunklurinstitulet och . Ombyggnaden av bosläder visar en ulveckling som varilmotsatt den för nybyggnad, med en lillväxl under både 1970- och 1980-talel.Ombygg-nadsinvesieringarna expanderade särskill i böljan av 1980-lalen isamband med det s. k. ROT-programmel, som innebar all de resurser somfrigjordes dä nybyggandet minskade skulle föras över lill ombyggnadsverksamhel. Deåtgärder som vidlogs i slulel av 1986 hade emellertid lill syfte alt begränsaomfattningen på ombyggnaden av bosläder. De innebar bl. a. en begränsning avmöjligheterna lill statliga bostadslän för ombyggnad av bostäder istorstadsområdena. En myckel kraftig ökning av besluten om ombyggnadslån islulel av 1986 medförde emellertid all ombyggnadsverk-samhelen i dessa områdenunder inle reducerades i avsedd omfattning. väntas länebegränsningarnafä en betydligt större effekt på ombyggnadsverksamhelen i storstadsområdena,vilken emellertid delvis torde komma atl motverkas av en ökning av ombyggnadenav bostäder i övriga landet. Sammantaget innebär prognosen all del senasle åretsförskjutning från ombyggnad lill nybyggnad accentueras yllerligare under 1988och alt den totala investeringsvolymen i bostadssektorn fortsätter öka, meninle i samma snabba takt som . Prop.1987/88: 150 Bilaga 1.1 Tabell 8: 5 Offentliga investeringar 1987, löpande priser Åriig procentuell förändring, 1980 ärs priser Statliga myndigheter Statliga affärsverk Summa staten 3,8 -10,3 - 5,6 -8,8 5,3 0,1 -6,0 8.4 3,6 -3,8 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk' Summa kommuner -2,5 -1,3 -1,7 -4,3 -2,3 1,2 -8.7 -1,1 -5,7 -3.2 -5,1 -3,4 4,5 -0,9 -5,7 0,4 -4,9 -3,4 -9,6 -0,1 -1,2 'Inklusive kommunala företag, församlingar m. m. och exklusive bostäder. Den samlade byggnadsverksamheten ökade mellan 1986 och1987 med drygt 4 1/. Det största bidraget lill denna lillväxl kom frän denkraftiga expansionen av bostadsbyggandet, men åven näringslivets byggande gavetl positivt bidrag. Myndigheternas och affärsverkens byggnads- och anläggningsinvesteringarminskade däremot relalivi kraftigt. Enligl arbetskraftsundersökningarna ökadeantalet sysselsatta med hela 15000 personer 1987. Dessutom var löneglidningenstark i byggsektorn. I millenpå 1970-lalel minskade byggverksamheten dä förstbostadsbyggandet och några är senare näringslivels byggnadsinvesteringar föll.Denna utveckling återspeglas också i att sysselsättningen i byggnadssektorn under 1970-lalet minskade med ca 75 000personer. 1987/88: 150 återhämtning i både byggverksamhet ochsysselsättning skedde dock un- Bilaga 1.1 der framför allt genomen ökad aktivitet i bostadssektorn. Under den svaga byggkonjunkturen i börjanpå 1980-lalet minskade byggsektorns produklionskapacitet. Mellan 1981 och 1984minskade I ex sysselsättningen med nära 30000 personer. Hälflen av dennasyssdsäiiningsför-lust återhämtades 1987. Statistiken möjliggör inte någon regional fördelning avden totala byggverksamheten. Regional statistik över anlalet byggnadsarbetareindikerar dock atl byggverksamheten expanderade särskill kraftigt istorstadslänen, där byggarbelarkären ökade med drygt 3 1/all jämföra med enökning med i landet i övrigt. var byggnadsverksamheten föremål för en radsärskilda regleringar. Syftet med dessa var dels att dämpa överhettningen avbyggmarknaden i storstäderna, dels alt skapa ett större utrymme för nybyggandeav bosläder i storstadsområdena. Regleringarna innebar atl länsarbetsnämndernai samt anmodades utnyttjabyggnadstillståndsgivningen för atl begränsa den totala byggvoly-men till 1986ärs nivä och för dessutom atl begränsa annat byggande änbostadsbyggande lill av nivä. Vidare fastställdes förstorstadsområdena ramar för de statliga bostadslånen för ombyggnad avbostäder. Dessutom undaniogs företagen i storstadsområdena från möjligheten attutnyttja investeringsfonderna vid byggnadsinvesteringar och myndigheternasbyggande drogs ned. beslutade regeringen att föriängabyggnadsregleringarna lill alt gälla även . Vidareutvidgades frisläppsstoppel för investeringsfonderna till att gälla hela landetulom stödområdena. Åtgärderna har inneburit alt igång- -0,1 -0,1 -3,9 -6,9 -4,0 -7,6 Reparationer, om- och -4,0 -6,7 Anm.: Underlaget för beräkningarna av byggnadsverksamhetenhar betydande brister, varför resultaten bör tolkas med försiktighet. När detgäller vissa reparationer 1985-1986 har tidsserierersatts av en trendmässig ökning. Posten definieras som summan avreparationer och underhäll samt ombyggnadsinvesteringar i endastbostadssektorn, dvs., exklusive ombyggnader i andra sektorer, vilka inte kansärskiljas frän nyinvesteringarna. Källor: , ochfinansdepartementet. sättningenav nya projekt har minskat påtagligt i storstadsområdena samti- Prop.1987/88: 150 digt som påböljandet av nya lägenheter har ökat kraftigt ochprisutveek- Bilaga 1.1 lingen på nya bostäder dämpats. Trots åtgärdernaförstärktes byggkonjunkturen pålagligt under loppet av Kapacitetsutnyttjandetökade successivt och i konjunk turinstitutets byggbarometer uppgav av byggföre tagen alt bristen pä arbetskraft, trots sysselsättningsökningen, är det fram- sta hindret för atl ytterligare öka produktionen. Delta är den högsta siffra som har noterats sedan byggbaromelern startade . Byggföretagen väntar sig en ytterligare förstärkning av byggkonjunkturen 1988, menförutser en stagnation främst p. g. a. bris tande produktionskapacitet. Byggnadsinvesteringarnaberäknas öka med 3,1988. Byggnadsreparationerna väntas öka i en långsammaretakt och den totala byggverksamheten beräknas växa med 2,. Del har därvidtagits hänsyn lill atl kapacitetsutnyttjandet utomordentligthögt och knappast kan stiga nämnvärt . Tillgången påproduktionsresurser sätter därmed en effektiv restriktion på den samladebyggverksamhetens utveckling. Byggandet kan därmed inle förväntas växa i sammasnabba takt som . Prognosen innebär vidare att ROT-sektorn minskar iomfattning. Bortsettfrån en lageruppbyggnad inom industrin har lagren iden svenska ekonomin dragils ned successivt . Dennaavveckling fortsatte även . har lagren dragits ned med 43miljarder kr. Drygt hälften av neddragningen har kommit inom industrin men ävenpartihandeln har pressat lagren kraftigt . Under1987 reducerades lagren med ca . - vilket motsvarar 4,5miljarder kr. priser, se tabell 8: 5 - trots att neddragningen avoljelagren blev betydligt mindre än vad som förutsägs i den preliminäranalionalbudgeien. Däremot minskade färdigvarulagren inom industrin ovänlatkraftigt . Denna neddragning berodde troligen på attindustrin inte kunde producera i takt med den opåräknal höga efterfrågan,vilket medförde alt man fick dra ned ytterligare på lagren för atl kunna hållauppe leveranserna. Detvar endast inom detaljhandeln som lagren ökade . Denna uppdragningkan till fullo hänföras till atl bilhandeln ökade lagren kraftigt , vilket delvis förklarar den höga imporlökningen av personbilarunder . Totalt sett gav lagren ett bidrag till inhemsk efterfråganmotsvarande 0,av BNP 1987. Om man exkluderar neddragningen av oljelagren,vilken medförde lägre import och högre export gav övriga lagerändringar eltbidrag på av BNP. Enligtkonjunklurbarometern fortsatte industrin atl dra ned färdigvarulagren i är. Neddragningen kan fram för allt hänföras till transporlmeddsinduslrin och järn- och stålverken. 1987/88: 150 El-, gas- och vattenverk därav råolja och bränslen Källor: , konjunklurinstitulet ochfinansdepartementet. Inom Iransporlmedelsindustrin torde neddragningen vara eneffekt av konflikten på arbetsmarknaden, som ledde till att stora delar avtransportmedelsindustrin stod stilla under januari-februari.Under konflikten framkom all de nya lagerhanteringsrutinerna som införts iindustrin under av - bl. a. den s. k. jusl-in-lime principen, vilkeninnebär atl underleverantörerna levererar varan exakt när kunden behöver den -märkbart har ökat sårbarheten vid konflikter. Det var främst underleverantörernainom verkstadsindustrin som inte kunde hålla uppe produktionen eftersom såvälunderleverantörerna som de stora exportföretagen inom verkstadsindustrin dragitned förvaringsulrymmen för lager.