prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — De här berörda ändringarna i ersältningsnormerna fördentalguld beräknas leda till en sammanlagd minskning i försäkringsutgiflernapå ca 65 milj. kr. För patienterna beräknas tandvårdskoslnaderna minskamed ca. 20 milj. kr. Försäkringenskostnader för sjukresor har ökat markant , till stor del beroende på alt den försäkrades självrisk, det s.k. karens- beloppet, som i regel utgjort . för tur- och returresa inte hade ändrats . Även i andra avseenden har det funnits behov av ändringar. ersattes därför sjukreseförordningen (1975:974) 44 avförordningen (1987:82) om ersättning vid sjukresa. resamed egen bil och taxi sattes därvid till . för enkel resa. 1987/88:100 togs ett flertal andra ändringar i regelsystemet. En viktigsådan var atl ersätt- Bil. 7 ning för resa med egen bil lämnas ulan hänsyn till kostnaden för andra färdmedel och denförsäkrades hälsotillstånd. Vid öppen vård i form av läkarvård eller annansjukvårdande behandling lämnas ersättning för resa inom den kommun där denförsäkrade vistas lill en mottagning, offentlig eller privat, som kunnat genödvändig vård. När samåkning sker i bil eller taxi till-lämpas särskildaersättningsregler. Fr.o.m. har införts en möjlighet förförsäkringskassan att lämna ersättning till kommuner och landsting försjukresor med färdtjänst enligt en schabloniserad modell. En förutsättning fördetta är dock atl genom de överenskommelser om goltgörelsesom skall träffas får del av de samåkningsvinster som en samverkan skall kunnaleda till. Jag förutsätter också all en sådan ersältningsmodell innebäradministrativa besparingar för . Kostnadernaför sjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) beräknas för till 42805 milj. kr. Kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställning (milj.kr. - ingår all sjukvårdsersättning somutbetalas till sjukvårdshuvudmännen ' inkl. prisnedsatta livsmedel och kostnadsfriaförbrukningsartiklar. Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidragoch lill av socialavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. Avgiftentill sjukförsäkringen utgör av avgiftsunderlaget förarbetsgivare och av avgiftsunderlaget för egenförelagare. 1följande tabell belyses utvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfre-kvensm.m. Som framgår av tabellen har antalet ersatta dagarminskat från i genomsnitt 22,8 år1978 fill 1983, varefter en ökning här skett. Ökningen var särskilt kraftig och harfortsall även , Ökningen hänför sig framför allt lill sjukfall som varar längreän . Enförändring av del genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnadsförändring försjukförsäkringen ined totalt drygt 1 100 milj. kr. Av följande tabell framgår hur andelen sjukdagarresp. sjukfall fördelar sig på sjukfall av olika längd för åren1970-1986. 1987/88:100 Bil, 7 Antaletfolkpensionärer och utgifterna för folkpensionerna framgår av följande sammanställning. Vårdbidrag och barnpensionredovisas under avsnitt C. Prop.1987/88:100 Bil. Den första tabellen visar atl antalet personer medålders- och förtidspension har ökat successivt under de senaste 20 åren.Ökningen av antalet ålderspensionärer avspeglar självfallet ökningen avantalet äldre i befolkningen. Andelen personer av hela befolkningenvar och har därefter successivt ökat och är f.n. . Den ekonomiska tryggheten är av avgörande betydelse förde äldres välfärd. Reformerna inom folkpensioneringen var omfattande under1960- och 1970-lalen, Tillsammans med det ökade antalet äldre personerharidetla medfört kraftigt ökade pensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas ocksåav förmånernas anknytning lill basbeloppet och därmed anpassning lill förändringarnaav penningvärdet. Vidare har de standardförbättringar som skett i form av höjdapensionstillskott medfört en ökad kostnad. Av det totala antaletfolkpensionärer beräknas 674 000 eller ha helt ellerreducerat pensionsfillskott. Fr.o.m. uppgår folkpensionens årsbelopp -inklusive helt pensionstillskott men exklusive kommunalt bostadstillägg - lill37 . för ensam ålderspensionär och lill . för ett pensionärspar.Motsvarande årsbelopp för en ensam förtidspensionär uppgår lill . Anslagsbehovet för folkpensioner under budgetåret1988/89 beräknas till 52 810 milj, kr. Folkpensionernafinansieras över statsbudgeten som tillförs en socialavgift som betalas avarbetsgivare och egenförelagare. Denna folkpensionsavgift är förnärvarande-9,av avgiftsunderlaget. Avgiften beräknas vid nämndaavgiftsuttag täcka av statens utgifier 1988. Enkraffig förbättring av de kommunala bostadstilläggen (KBT) har genomförtsfr.o.m. För del första har KBT gjorts obligatoriskt förkommunerna och för det andra har statsbidraget lill KBT höjls avsevärt. Enligtde nya reglerna (SFS 1987:877) utges statsbidrag för kommunernas kostnader förKBT under förutsättning att kommunen svarar för av varje del av denmånatliga bostadskostnaden som ligger mellan . för ogiftpensionär samt mellan . Kommunen får statsbidragmed av sina KBT-kostnader i dessa intervall. Kommunerna bestämmer själva vilka grunder somskall gälla, men bostadstilläggetmåste minst täcka den bostadskostnad som ligger lill grund för statsbidraget. Inkomstprövningsreglerna är fastlagda i lag. KBTadministreras av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna och betalas ut samfidigt med folkpension. KBTutges f.n. lill ca 560 000 pensionärer. De totala KBT-kostnaderna har för år 1988beräknats fill 5 500 milj. kr. ochstatsbidraget till 1 250 milj. kr.Kostnaderna för KBT ökar genom den allmännahyreskostnadsstegringen men har den fortgående ökningen av antaletpensionärer med ATP en återhållande effekt på kostnadsutvecklingen. 1987/88:100 Bil. AntaletATP-pensionärer och utgiftsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. Barnpension redovisas underavsnitt C. Utgifterna förATP, milj.kr. ATP:s ålderspension utgör av denpensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av den försäkrades 15 bästainkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomst beräknades första gången förår 1960. Enligt huvudregeln krävs 30års förvärvsarbete för full pension. Den årliga pensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomstersom ligger mellan 1 och 7,5basbelopp. ATP-poäng för beräknas således på inkomster mellan 25 800 kroch . Reglerna för pensionsålder m.m. överensstämmer medmotsvarande regler inom folkpensioneringen. Av de redovisade sammanställningarna framgår attATP-förmånerna successivt fått ökad betydelse. av samtliga pensionärer med motsvarandeförmåner från folkpen sioneringen. Denna andel uppgår nufill . Av de f.n. drygt 1,5 milj. ålderspensionärerna och ca 335 000förtidspensionärerna med folkpension har ca 1,1 milj. () resp. 278 000() också ATP-pension. Ökningen av antalet ATP-pensionärerfortsätter. Utöver denna ökning av andelen folkpensionärer med ATP sker detockså en markant ökning av den genom snittliga ATP-pensionens storlekgenom att de nyfillkommande pensionä rerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch egenförelagare, ATP-avgiftenutgör för av avgiftsunderlaget. Avgiften har fastställts fill avavgiftsunderlaget. ATP-avgiften betalas in till allmänna pensionsfonden(AP-fonden). äruppdelad på nio styrelser. Första - tredje fondstyrelserna förvaltar var sindel av influtna medel från avgifter till tilläggspensioneringen,medan fjärde fondstyrelsen förvaltar en avgränsad del av dessa medel genom placering i aktier m.m. De femlöntagarfondsstyrelserna skall förvaltade medel som inflyter dels från vinstdelningsskatt och vinslskatt, dels från en särskild del (0,) avATP-avgiften. Löntagarfondsstyrelsernaskall överföra en real kapitalavkastning på till AP-fondenspensionsmedel, AP-fonden uppgick fill 7 300 milj. kr. 31 343 milj. kr. samt 148 312 milj. kr. år1980.1 januari 1988 beräk nas AP-fonden uppgå till 320 000 milj. kr. 1987/88:100 Bil, 7 Mitt förslag:Kravet på att ansökan skall göras för atl erhålla ålderspension slopas förpensionsberättigad som är inskriven hos allmän försäkringskassa och som vill laut hel ålderspension fr,o,m, den månad han fyller . Den som önskaruppskjutet uttag skall skriftligen meddela detta till . Skälen för mitt förslag: Enligt lagen om allmänförsäkring skall den som önskarerhålla ålderspension ansöka därom hos allmän försäkringskassa. Frågan om ansökningsförfarandel i samband medålderspension har ofta diskuteratsoch det har därvid framhållits all ålderspension är en generell rättighet och att redan har allabehövliga uppgifter för att beräkna pensionen. Ansökan har därför inte sällanuppfattats som en onödig formalitet. Ansökningsförfarandet gäller inte heller för allablivande ålderspensionärer. För demsom redan tidigare uppbär allmän pension i form av förtidspension, änkepension eller hustrutillägg byts dennapensionsförmån automatiskt ut motålderspension. Inle heller de som uppbär statlig eller tjänstepension behöver ansöka om ålderspension.Dessa försäkrade inform- 4 1987/88. eras om att de intebehöver ansöka och erhåller ett beslutsmeddelande angå- Prop. 1987/88:100 ende ålderspension före den månad då defyller . Totalt be- Bil. 7 viljasca 60 000 personer ålderspension utan att de behövt lämna någonansökan. Till övriga blivande ålderspensionärer, ca 35 000årligen, sänds ansökningshandlingarfrån (Rfv) två och en halv månad före 65-årsmånaden. För att ålderspension skall betalasut måste ansökan fyllas i, undertecknas och skickas till , I regel har även för dessapersoner redan alla uppgifter sombehövs för att bevilja pensionen. Behovet av att trots detta kräva en ansökan för att utge ålderspension haraktualiserats i olika sammanhang och fråganhar även behandlats i . Motioner med förslag om slopande avansökningsförfarandet har behandlats vid de båda senaste riksmötena,Socialförsäkringsulskoltet har vid båda tillfällena hemställt om avslag på motionerna (SfU 1985/86:15 resp, SfU 1986/87:10)med motivering att frågan utreddes inom Rfv och att resultatet av dennautredning borde avvaktas. har följt utskottets förslag. Rfv har slutfört utredningen och i skrivelseden 20 augusfi 1987 fill regeringenföreslagit att ansökan för att erhålla ålderspension inte längre skall krävas. I stället bör enligt verket ett förhandsbesked ompensionens storlek och uppgift om när denna börjar betalas ut sändas ut tillblivande ålderspensionärer i god fid före 65-årsmånaden. Beskedet bör ocksåinnehålla information om deförhållanden som ligger till grund för beräkningen av pensionen, som t.ex.ATP-poäng och civilslåndsuppgifter samt upplysning om aktuellafilläggsförmåner. Uppgift bör vidare lämnas om skatteavdragets storlek med hänsyntill av kända uppgifter. Verket framhåller dock alt det i vissa fall krävsen komplettering av befintligauppgifter för att ett korrekt beslut om ålderspension skall kunna fattas. Detta gäller t.ex. uppgift om sammanboende,eventuell utländsk pension eller uppgift om bosättnings- och vistelsetid iSverige för utländska medborgare.Därför bör en svarsblankett sändas fill den blivande ålderspensionären tillsammans med förhandsbeskedet. 1 de fall detframgår av förhandsbeskedet attpensionen är beräknad på felaktiga grunder bör det åligga pensionären att återsända svarsblanketten medkompletterande uppgifter. Blankettenbör också ge möjlighet alt begära uppskjutet uttag av pensionen eller ändring av skatteavdrag eller framställa önskemålom utbelalningssätt. Erhåller ingen svarsblankettsänds ett beslutsmeddelande ut som överensstämmer med förhandsbeskedet ochpensionen börjar betalas ut fr.o.m. 65-årsmånaden. För egen del anser jag alt ett slopatansökningsförfarande innebär en sådanförenkling av myndigheternas administrativa hantering som regeringen strävarefter och att det innebär en förbättrad service för allmänheten. Jag ansluter mig därför till Rfv:s förslag och förordar alt kravet på ansö kan för att erhålla ålderspension slopas för pensionsberättigad som är inskri ven hos och lar uthel ålderspension från . Självfallet kan den som så önskar - liksomhittills - uppskjuta uttaget av ålderspension. Föratt minska risken för missförstånd bör en sådan framställning ske i skriftlig form. Ändringen föreslås gälla fr.o.m. den 1oktober 1988. uppnår65-årsåldern gäller tidigare regler. Vad jag nu Prop.1987/88:100 har föreslagit medför ändring i 16 kap. 1 § i lagen om allmän försäkring. För att minska risken för felaktiga beslut omålderspension bör det införas en skyldighet för de försäkrade atllämna sådana uppgifter om t.ex. samboendeförhållanden, utländska pensioner m.m.som behövs för att ge ett korrekt beslut om ålderspension. i detta avseende kan utfärdas av Rfv. Ett inom upprättat förslag fill lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 5.4 Förvärvsarbetandei åldern har möjlighet att minska arbetsinsatsen genom att övergålill deltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut enviss andel av det inkomstbortfall som följer av ar-betsfidsminskningen. För attdelpension skall kunna utges krävs bl.a. att den försäkrade har haftATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och attvederbörande före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat . För anställda gäller alt arbetsfiden måste minskas medminst och efter minskningen uppgå till minst 17 fimmar . Egna företagare måste minska sinarbetstid med i genomsnitt minst hälften och därefter arbeta i genomsnitt minst17 timmar . Kompensafionsnivån inom delpensionsförsäkringen har fr.o.m.den 1 juli 1987 återställts till av inkomstbortfallet. ändradesreglerna för beräkning av inkomsten före arbetsfidsminskningen. Inkomstenberäknas med utgångspunkt från pensionspoängen förearbetstidsminskningen. De två sämsta poängåren elimineras och därefter beräknasinkomsten före arbetstidsminskningen till den inkomst som motsvarar dengenomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för de återstående tre åren. Dengenomsnittliga inkomsten räknas upp med aktuellt basbelopp. Delpensionen ärknuten fill basbeloppet och är pensionsgrundande för ATP. Av följande sammanställning framgår hur antaletdelpensionärer och kostnaderna har utvecklats sedan pensionsformen infördes år1976. - ersattes den tidigare ökningen av enklar minskning av antalet personer med delpension eftersom kompensationsnivåninom försäkringen sänktes från 65 till50 % av inkomstbortfallet. Sedan kompensationsnivån numera återställtsförväntas antalet delpensionärer åter öka. I slutet av är Antalet delpensionärer per är, milj.kr. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en socialavgift om Prop. 1987/88:100 från arbetsgivare och egenförelagare.Avgiften förs till en särskild fond. Den allmänna pensioneringens kostnader Sammanfattningsviskan konstateras att utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår fill mycket stora belopp.Statens kostnader under folkpensionsanslagetuppgår således till 52 810 milj. kr. under nästa budgetår. Härtillskall läggas statens och kommunernas kostnader, 5 500 milj. kr. för kommunala bostadsfillägg. Vidare fillkommer delpensions- och ATP-ulbelalningarna, som för detkommande budgetåret beräknas uppgå till i runda tal 1 700 resp. 62 800 milj,kr. Totalt kommer utgifterna för förmånerna från den allmänna pensioneringeninkl. bostadsfillägg därmed attuppgå fill ca 123 000 milj, kr, vilket innebär en ökning med ca . i förhållande fill motsvarandeberäkningar för innevarande budgetår. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenförelagare. Den ger i princip full ersättning för inkomstbortfall fill densom drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen anknyter till de principersom gäller för invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det ärdärigenom den faktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa siginkomst genom förvärvsarbete sombestämmer ersättningens storlek. Ersättning för arbetsskada utges vidbestående nedsättning av arbetsförmågan i form av en livränta, som i princip skall utgöra skillnadenmellan den inkomst som den försäkradekan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få.Arbetsskadeförsäkringen är samordnad medden allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ersättning utges från sjukförsäkringen sedan skadanuppkom (samordningstiden). Frånarbetsskadeförsäkringen utgår efter samordningsfidens slut ersättning försjukvårdskostnader inkl. resor och andra kostnader. Vidare utges sjukpenningoch - som tidigare nämnts - livränta. Livränta kan också utges till efterlevande anhörig. Den ersätterårlig inkomstförlust upp till sammainkomsttak som gäller för ATP, dvs. 7,5 gånger basbeloppet, vilket förår 1988 motsvarar . Antaletarbetsskadeärenden har utvecklats snabbt. Förklaringarna till detta är flera. Kunskapen omarbetsskadeförsäkringen har ökat genom informafion från försäkringskassornaoch parterna på arbetsmarknaden. En snabb utveckling har också skett av praxisoch därigenom också en ökning avförsäkringskassornas godkännandefrekvens. Den snabba praxisutvecklingen harockså lett till problem vad gäller försäkringens tillämpning och administration. Rfv och de allmänna försäkringskassorna har genomförtett flertal av de förenklingsförslag som förordats iarbetsskadeutredningens betänkande (SOU 1985:54). Försäkringskassornahar fr.o.m. tillförts 52 betydande resurser i form av framför aUt personal för attminska väntefi- Prop. 1987/88:100 derna för beslut i arbetsskadeärenden. Enytterligare förstärkning föreslås Bil. 7 förnästa budgetär. Rfv har inrättat en särskild arbetsskadebyrå bl.a. för att snabbt sprida kunskaper om praxis ocharbetsmetoder till försäkringskassorna. Praxisutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringenhar skett successivt. Innehållet ide för försäkringen centrala faktorerna skadlig inverkan i arbetsmiljön och sambandet mellan denna skadligainverkan och den försäkrades skada har allt sedan försäkringens ikraftträdandekommit att förändras. Därigenom har utgifterna ökat med påföljande behov avhöjning av arbetsgivaravgiften.Riksdagen har också gett regeringen fill känna (SfU 1987/88:2, rskr. 25) att det skulle vara värdefullt med enanalys av orsakerna till det ökandeantalet arbetsskadeanmälningar. anför att regeringen bör ta de initiativ som erfordras för atten sådan analys kommer till stånd.Ett arbete kring dessa frågor har påbörjats inom . Arbetskadeförsäkringen redovisas utanförstatsbudgeten och finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. Avgiften till arbetsskadeförsäkringenutgör fr.o.m. av avgiftsunderlaget. Genomkostnadsutvecklingen för arbetsskadeförsäkringen överstiger utgifterna deinkomster som följer genom arbetsskadeavgiften. Detta gäller även efter det att höjningen av avgiften fr.o.m. den 1januari 1988 har beaktats. Arbetsskadefonden redovisar ett underskottsom beräknas uppgå till 1 000 milj. kr. vid utgången av . Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget fill lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. 5 604 000 000 5 744 000 000 6 767 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Statsbidrag utgår avkostnaderna för den obligatoriskaförsäkringen, medan finansieras genom socialavgifter från arbetsgivareoch egenförelagare. Avgiften är av avgiftsunderlagetför arbetsgivare och för egenförelagare. De grundläggande bestämmelserna finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring(omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnaderm.m. Prop,1987/88:100 7Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetar utgår från det förväntade utfalletför /87. Verket beräknar att sjuktalet för ökar från 21,5 fill persjukpenningförsäkrad. Vidare förutser verket en något förhöjd medelsjukpenning 1987 som år 1988.För år 1989 beräknar verket samma sjukpenningkostnader som för . När detgäller sjukvårdsförmånerna harverket utgått från de ersättningsbelopp som gäller för . Fördelning av de beräknade kostnaderna påförmånsslag under dessa förutsättningarframgår av följande sanimanställning (milj, kr. Förebyggande hälso och sjukvård 'Har sammanförts till en ersättning för avinstitutionalisering. "Ingår i den allmänna sjukvårdsersältningen utom sjukhusvård enligt ingår ersättning frän företagshälsovården inte isjukförsäkringen. Utifrånnämnda förutsättningar beräknar anslagsbehovetunder /89 till 6 370 milj. kr. Vidmin beräkning av de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna har jag utgått ifrån riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar, Samfidigt har jag beaktaten viss löne- och prisutveckling samt vissa volymförändringar. Vidare har jag tagit hänsyn till innebörden avöverenskommelsen om ersättningarfill sjukvårdshuvudmännen samt vissa ändringar i ersättningsreglerna för läkemedel ochtaiidvård. Jag beräknar med dessaförutsättningar de sammanlagda sjukförsäkringskostnaderna (exkl. föräldraförsäkringen)till 45 112 milj.' kr. Den i inledningen till avsnitt D förordade ändringen i fråga om prisnedsältning av läkemedel fordrar lagändring. Ett inomsocialdepartementet upprättatförslag till lag om ändring i lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m.m. bör fogas fill protokollet i ärendet som bilaga 5.5. Hemställan Prop.1987/88:100 7 Jaghemställer att regeringen föreslår 1, antaförslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) om begräns ning av läkemedelskostnader, m.m. 2. atttill Bidrag till sjukförsäkringen för /89 anvisa ett förslagsanslag av 6 . 1986/87 Utgift 47 726 000 000 1987/88 Anslag 50 630 000 000 1988/89 Förslag - 52 810 000 000 Från detta anslag bekostas folkpension som utgesi form av ålderspension, förtidspensionoch änkepension samt hustrutillägg och barntillägg lill den som uppbär ålders- eller förfidspension. Härifrånbekostas också handikappersättning. Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen.Ålderspension utges . Den enskilde har dock möjlighet alt själv bestämma tidpunkten för sinpensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras pensionenlivsvarigt och vid uppskjutet uttag efter sker i stället enhöjning av pensionen. Det är även möjhgt att ta ut halv ålderspension. Förfidspension utges fill den som fått sinarbetsförmåga varakfigt nedsatt med minst hälften. Änkepension utges till änkafram till den allmänna pensionsåldern.Hustrutillägg, som är inkomstprövat, kan utges till gift kvinna vars make har ålders- ellerförtidspension. Folkpensionsförmånerna är indexreglerade, vilkelinnebär att pensionsbeloppenautomatiskt ändras i takt med basbeloppets utveckling. Ålderspension liksom hel förtidspension elleränkepension utges för år räknat med96 % av fastställt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för två pensionsberättigade makar.För den som inte har ATP eller harlågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som utges av basbeloppet förensam ålderspensionär och med 96 %för makar gemensamt. För en förtidspensionär utges pensionsfillskott med 96 %av basbeloppet. Pensionstillskottet avräknas krona för krona mot utgåendeATP-pension. Däremot görs ingen avräkning mot annan pension eller annatslag av inkomst. Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna finns ilagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1982:120), lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg lill folkpension(omtryckt 1976:1014) saml lagen (1969:205) om pensionsfillskott. Från anslaget bekostas även vissaläkarundersökningar m.m. för den allmännaförsäkringens behov främst vid sjukhus i . Vidberäkningen av folkpensionskostnaderna för /89 harriksförsäkringsverket utgått från ett uppskattat antal utbetalda pensioner ochutbetall medelbelopp . Verket har därvid gjort följandeuppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag av pensionsförmåner. 1987/88:100 Bil. Uppskattat antal pensioner utbetalning (1987/88) (1988/89) Barntillägg (antal barn) 1 520 000 335 000 25 100 66 900 44 700 36 500 1 533 000 339 000 24 000 65 100 45 600 37 000 -h 13 000 + 4 000 - 1 800 -1- 900 -1- 500 -1- 15 500 Med utgångspunkt från uppskattningar för december 1988och med basbeloppet . beräknar anslagsbehovetför här aktuella pensionsförmåner till 50 210 milj. kr. för budgetåret1988/89.