prop · GB0311 · 1987-12-31 00:00:00 — Förslagenkommer i viss begränsad utsträckning att förändra AP-fon dens traditionella placeringsinriktning och därmed tillgångarnas rikssam- mansällning. Fondstyrelserna anser alt beloppsgränser därför kan övervä gas i anslutning lill de nya placeringsobjeklen (se föreslagen lydelse). Placeringsreglemeniels övergripande krav på god avkastning, lillfredsstäl- 8! lande belalningsberedskapoch betryggande säkerhet i 11 §, utgör oföränd- Prop. 1987/88: 11 rat själva grundvalen för portföljförvaltningen. Besluti della ärende har fallals av iförsta fondstyrelsen ordföranden , ledamöterna . iandra fondstyrelsen ordföranden , ledamöterna , itredje fondstyrelsen av ordföranden , ledamöterna ALLMÄNNAPENSIONSFONDEN Första, andra och tredje fondstyrelserna BilagatUl framställningen från förstatredje fondstyrelserna Prop.1987/88: 11 Bilaga Lag ömändring i lagen (1983:1092) med regelemente för Varjefondstyrelse får placera de medel som styrelsen förvallar 4. iandra skuldförbindelser utfärdade av slalen, kommuner eller därmed jämförligasamfälligheter, , bankaktiebolag, sparbanker, cenlralkassor för jordbmkskrediteller andra kreditinrättningar som regeringen godkänner, eller av bolag,föreningar eller stiftelser som i 2 § första stycket 1 sägs, såvida slalen, enkommun eller en därmed jämförlig samfällighet har iklätt sig borgen förförbindelserna. 5. iskuldförbindelser utfärdade av en annan fondstyrelse saml 6. i fordringarhos kreditinrättningar i enlighet med bestämmelserna om återlån. 4. i andraskuldförbindelser utfärdade av slaten, kommuner eller därmed jämförligasamfälligheter, , bankaktiebolag, sparbanker, cenlralkassor för jordbmkskrediteller andra kreditinrättningar som regeringen godkänner, eller av svenskaaktiebolag eller ekonomiska föreningar eller av sådana stiftelser som i 2 §första stycket 1 sägs. Placeringar i sktddför-bindelser utfärdade av svenskaaktiebolag eller ekonomiska föreningar får dock uppgå till högst ett beloppsom motsvarar av det sammanlagda värdet av de medel styrelsenförvaltar med avräkning för medel placerade med stöd av punkten 5 nedan,såvida inte staten, en kommun eller en därmed jämförlig samfällighet iklätt sigborgen för förbindelserna, 5. i sådanatdlgångar som anges i 15 a §, 6. iskuldförbindelser utfärdade av en annan fondstyrelse samt 7. i fordringar hos kreditinrättningar i enlighet medbestämmelserna om återlån. Enfondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för attbereda styrelsen lokaler för verksamheten. För alttillgodose kravel på ändamålsenlig förvaltning av fondmedel och för atlbereda styrelsen lokaler för verksamheten får varje fondstyrelse själv ellergenom bo- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 1987/88: 11 lag som ägs av fondstyrelsen Bilaga 1. förvärvaoch till nyttjande upplåta fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt saml 2. förvärvaaktier i bolag med huvudsakligt ändamål att äga eller förvalta sådan egendom(fastighetsbolag). Värdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar somförvärvats enligt första stycket får uppgå till etl belopp som motsvarar av del sammanlagda värdet av de medel styrelsen i övrigt förvaltar.Vid beräkningen skall tillgångar som förvärvats enligl 1 upptagas tillanskaffningskostnaden och tdlgångar som förvärvats enligt 2 till den andel avdet bokförda värdet av varje bolags tillgångar som styrelsens innehav avaktier utgör av bolagets aktiekapital. får själv eller genom bolag som ägs avfondstyrelsen la upp kredit i den mån del behövs för förvärv eller förvaltningav de tdlgångar som i 15 a § första stycket I sägs. Sådana krediter får dockendast tas upp mot säkerhet av panträtt i dessa tdlgångar. Bilaga 8 Prop. 1987/88: 11 Bilaga 8 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse den 1april 1987 från Allmänna pensionsfonden, förstatredje fondstyrelserna, omändringar i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgivits av bankinspektionen,, fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskonloret,, , , , . ,Allmänna Hypoteksbank, ,Småföretagens , , , Centralorganisationen /SR, (), i (LO), (), ochKonungariket Stadshypotekskassa. PKbanken, Svenska Skeppshypotekskassanoch Investeringsbank har var för sig förklarat all man avstår frånalt yttra sig över framställningen. 2 Remissyttrandena 2.1 Förslaget i allmänhet , Småföretagens , CentralorganisationenSACO/SR, samt har i sina remissytlrandenendasl förklarat att man tillstyrker förslagen eller lämnar dessa utanerinringar. Företagareförbundethar avstyrkt förslaget i dess helhet. Motiven lill della anges vara flera. Fördet första råder del enligt förbundels mening inle någon brisl på kapilalför tillgodoseende av de större förelagens kreditbehov. För det andra är slalenredan engagerad i direklkredilgivning lill förelag genom bland annatInvesteringsbanken och PKbanken. Enligt förbundels mening bör staten i ställetför all ändra reglementet för AP-fonden sätta in kraflålgärder för att ökatillväxlförulsältningarna i svensk ekonomi. skulle också få till följdalt avgiftsunderlaget för ATP-syslemel ökades. Som exempel på sådana åtgärdernämner förbundet en förändring av skattesystemet, en förbättradarbetsmarknadslagsfiftning saml avskaffande av löntagarfonderna. I övrigt harföljande synpunkter anförts i denna del. 2.1.1 () Prop. AP-fondenhar en rad vikliga samhällsekonomiska funktioner bl. a. all ""s bidralill sparandet i samhället och att förvalta pensionssparandel sä altATP-pensionernas slorlek tryggas. För all uppfylla dessa målsättningar måsteAP-fonden ges goda möjligheter all på elt effektivt sätl förvalla sitt kapilal,både från nuvarande och blivande pensionärers saml samhällets synpunkt. TCOtillstyrker del föreliggande förslaget all första, andra och tredjefondstyrelserna ges möjlighet all placera en del av kapitalet direkt i fastighetereller indirekt via fastighetsbolag (totalt högst ) och som direktlåntill privala företag (högst ). 2.1.2Landsorganisationen i (LO) Fondernahar blivit alltmer beroende av avkastningen för att finansiera sinapensionsutfästelser. Därför är en förändring av placeringsreglerna av slörslavikt. LO kan konstatera all LO-medlemmarnas medel i AMF har en högre avkastningän i allmänna pensionsfonderna därför all fonderna inte har med försäkringsbolagenlikvärdiga placeringsregler. Fondstyrelsernasförslag innebär dock att de måsle bygga upp kompelens för alt göraföretagsbedömningar och ta över vägda risker. LO vill ocksä påpeka all del inleär möjligl all hell entydigt avgränsa vad som är fastighetsbolag. LOhar i en skri vise till regeringen daterad föreslagit attfondstyrelserna bör få placera av sina medel på den allmännaaktiemarknaden. Ännu friare placeringsregler i enlighet med LOs förslag skulleöka möjligheterna lill avkastning. LOtillstyrker således fondstyrelsernas förslag och anser atl dessa bör genomförasskyndsamt. Beträffandemöjligheterna atl i större utsträckning lämna direkta lån till företag togfondstyrelserna upp den frågan . I sitt remissyttrande då motsattesig inle bankinspektionen förslaget, förutsatt alt vissa synpunkter beaktades.Dessa var all AP-fonden måsle förfoga över expertis för kreditbedömning ochkrediluppföljning som motsvarade bankernas, dvs. resurser för förelagsekonomiskgranskning av kalkyler och för framlidsbedömningar. Placeringarav medel i de föreslagna nya placeringsobjekten avses göras under förutsättningav alt risk- och avkastningsbilden framstår som gynnsam för AP-fonden.Bankinspektionen vill också understryka vikten av all den avsedda förändringenav placeringsinriklningen sker på lång sikl. Medhänsyn lill vad som anförts i fondstyrelsernas framställning och under förutsättning alt AP-fonden kommer atl förfoga över den expertis för kredilbedömning och kredituppföljning som den nya placeringsinrikl ningen erfordrar, lillstyrker bankinspekfionen det framförda förslaget. 2.1.4 Fullmäktige iSveriges riksbank Prop. 1987/88: 11 Enframställning av fondstyrelserna är 1983 med förslag till vissa ändringar tjilago o av fondreglemenlelinnefattade den nu ånyo aktualiserade frågan om di- rektlånerätt för fonden.De motiv som dä anfördes var i huvudsak de samma som i den nuaktuella skrivelsen, nämligen all obligationslån inle alllid låter sig anpassaslill de större låntagarnas individuella behov med avseende på amorterings-och ränteprofil m. m. Fullmäktigeavstyrkte i remissyttrande all fonden skulle få rätt att gedirekllån med hänvisning fill bl.a. prop. 1978/79:165 om den svenskakapitalmarknaden. I propositionen anfördes atl AP-fondens reglemente i alltväsentligt även fortsättningsvis borde vara inriktat på kreditgivning viaobligationsmarknaden eller genom utnylQande av mellanhandsinslitut. Nägotvägande skäl fanns enligt fullmäktiges mening inle alt frångå denna princip.Nägon ändring av fondreglemenlel genomfördes heller inle på denna punkt. Närnu direkllånerällen aktualiseras pä nytt av fondstyrelserna sätts den in i eltvidare sammanhang. Bäde de ändrade förhållandena på kredilmarknaden och nyakrav på AP-fondens förmögenhelsförvallning mofiverar enligl fondstyrelserna enviss anpassning av placeringsreglemenlet i riklning mol de bestämmelser somgäller för försäkringsbolagen. Direkfiåne-rätlen framstår därvid som i förstahand ägnad att fillmötesgå länlagarnas individuella behov medanfastighelsförvärven avses höja avkastningen pä fondkapitalet. Enligtfullmäktiges mening är en justering av fondreglemenlel enligl förslaget enömtålig operation med hänsyn lill AP-fondens slora belydelse förobligationsmarknadens funktionssätt och över huvud tagel för utbudet påkapitalmarknaden. Fondstyrelserna är också medvetna härom och har kringgärdatförslagen om nya placeringsallernativ med begränsningsregler i form av kvoterför direktlånens och faslighelsförvärvens slorlek. Såtill vida har förhållandena på kredilmarknaden ändrats sedan justeringar avAP-fondens placeringsreglemente senast var aktuella, atl den sektorinriktadekreditpolitiken avvecklats. Därvid har placeringspliklen upphört för AP-fondenoch försäkringsbolagen. Drivkrafterna bakom denna förändring avkredilpoliliken har varil de stora förskjutningar av del finansiella sparandelmellan sektorerna i samhällsekonomin som bl.a. resulterat i en omfattandevärdepappersbaserad kreditgivning utanför kreditinstitutens balansräkningar.En avsevärd breddning av obligationsmarknaden har därvid kommit lill stånd,och nya placerare har inträtt pä marknaden. Ävenom AP-fonden allQämt är av väsenfiig betydelse för att upprätthällakapitalulbudel på obligationsmarknaden, kan upphävandet av den sektorinriktadekredilpoliliken enligl fullmäktiges mening likväl anses ha skapatförutsättningar för en något flexiblare utformning av AP-fondens placeringsreglemente. Parallellenmed försäkringsbolagens placeringsföreskrifter bör enligl fullmäktiges mening inle drivas långl, men likväl kan fondstyrelsernas argument tillmätas belydelse. Skillnaden mellan ell fördelningssystem som ATP-syslemel och premiereservsyslemet som ligger lill grund för försäk- ringsbolagen minskar närfördelningssystemet träder in i ell fullfunklions- Prop. 1987/88: 11stadium. Avkastningens betydelse för ATP-syslemel har därigenom ökal. Bilaga 8 Dessutom kan hävdas att den väldiga kapitalbasen i AP-fonden i siginrymmer en kapacitet för flexibilitet i kapitalulbudel och elt risklagandesom kunnat utnylQas i ringa utsträckning. Fullmäktigefinner mol denna bakgmnd att nya förutsättningar kan anses ha tillkommit sommotiverar en viss ändring av tidigare ställningstaganden lill fondreglementelsutformning. gäller dock enligt fullmäkfiges mening all delbetydelsefulla sparande som kanaliseras av AP-fonden i huvudsak bör reserverasför obligationsmarknaden och mellanhandsinstituten. Avgörande förställningstagandet fill en förändring av placeringsreglerna bör vara altändringarna inte får påtagliga strukturella effekter på kredilmarknaden. Delförslag till inrikting av en rätl för AP-fonden alt ge direktlån som framlagtsav fondstyrelserna kan enligt fullmäktiges mening godtas mot denna bakgmnd. Avmotiven framgår alt lånen avses vara av betydande storlek och ulgöra ellalternafiv lill obligationslån i särskilda fall. Trots all denvärdepappersbaserade kreditgivningen har ökal betydligt på kredilmarknaden somhelhet, är obligalionsinslrumentet förknippat med begränsade möjligheter allanpassa länevillkoren lill de individuella länlagarnas behov. AP-fondensmöjligheter till sådan anpassning tas följaktligen inle fullt till vara genomdel befintliga fondreglementet, låt vara atl Investeringsbanken har en visskapacitet i detta hänseende. Förslagetalt AP-fonden skall ges rätl atl placera i fasligheter innebär elt principielltavsteg från gällande placeringsregler och har inle aktualiserats i tidigareframställningar eller utredningar om fondreglemenlel. Fondstyrelsernasförslag i denna del lar helt sikte på atl höja fondens avkastning. En rätt atlplacera också i fastigheter medför, som fondstyrelserna också konstaterar,inte utan vidare en högre avkastning pä fondmedlen. Den höga avkastningenunder 1980-lalet pä placeringar i välbdägna fastigheter kan inle ulan vidarevänlas beslå på lång sikt. För alt den avsedda högre avkastningen skall kommafill stånd måsle väsentligt högre krav än ställas på fondförvaltningenall ändra portföljslralegin med hänsyn till växlingar imarknadsförutsättningarna. Ävenom ändringen utgör elt principiellt avsteg från placeringsreglemenielsuppbyggnad i övrigt vill fullmäktige, med vissa inskränkningar i förhållandetill förslaget, tillstyrka all en möjlighet öppnas för AP-fonden atl förvärvafast egendom. Som framhållits kan vissa förutsättningar numera anses föreliggalill ålminslone mindre avvikelser från den upprätthållna principenall AP-fondens medel skall placeras direkt på kapitalmarknaden. Någranämnvärda stmkturella återverkningar pä kapitalmarknaden kan en måttligplacering i fastigheter inte vänlas medföra. Avavgörande betydelse för fondernas placeringskapacitel pä sikt är dels den ekonomiska tillväxten, dels realränteutvecklingen. Under det senasle decenniet har den ekonomiska tillväxten avtagit som realränle- 95 utvecklingenvarierat myckel kraftigt. Detta har påverkat fondernas place- Prop. 1987/88: 11ringskapacitet och avkastningen pä de av fonderna gjorda placeringarna. Bilaga8 Som fonderna själv framfört i sin skrivelse har - mol bakgmnd av de minskadeATP-ulgifterna - en stigande del av pensionsutbelalningarna finansierats medfondavkastningen. Den framfida ekonomiska lillväxlen kommer atl bli av storbelydelse för fondernas ulveckling. Om denna förblir på nuvarande nivå kankonstaleras alt en allt större andel av pensionsutbelalningarna kommer attfinansieras fondavkaslningen. Fondernas finansiella sparande kommer pä siklalt minska, för atl nägon gäng i millen av 1990-lalel för första gängen visaunderskott. Sedanfonderna bildades har den svenska kredilmarknaden förändrats kraftigt.Placeringsplikt, likviditetskvoter, ullåningslak och andra kvantitativaregleringar på den svenska kreditmarknaden har avskaffats. Samfidigt harvärdepappersupplåningen ökal i omfång på marknaden och graden av intermedieringhar ökal. En rad faktorer har ändrats sedan fondernas placeringsreglemenlefastställdes. Det ter sig mot denna utveckling välmotiverat atl se överfondernas reglemente. Deav fonderna framlagda förslagen kan påverka på olika säll.För det första kan förslagen ge upphov till direkta effekter på obligationsmarknadensom inverkar på riksgäldskonlorets möjligheter alt låna upp medel främst på denlånga marknaden. För del andra kan förslaget ge upphov till indirekta effektervia kredilmarknadsslrukturen, vilka kan påverka . AP-fondenanför att näringslivets efterfrågan på kapilal via obligationsmarknaden harstagnerat. vill å sin sida understryka all obligationsmarknadenär under snabb utveckling och uppvisar livlig aktivitet. Volymerna är storaoch obligationer har blivit intressantare som placeringsinstrument. Del råderingen brisl på placeringsmöjligheter för AP-fonden; i stället finns ell klartbehov av alt AP-fonden fortsätter som en slor netloköpare påobligationsmarknaden. Annars är del risk all en försvagad efterfrågan påobligationer leder till fallande obligalionskurser och stigande långa räntortill skada för samhällsekonomin. Liknande problem skulle uppkomma om AP-fonden- fill följd av nya placeringsmöjligheter - sålde ut slora obligalionsvolymer. Undersenare lid har en slor mängd nya placerare tillkommit på obligationsmarknaden.Della är i och för sig en positiv utveckling. Dessa aktörers placeringar ochagerande är dock ibland mycket kortfristiga, vilkel kan medföra hastiga och,allmänl sett i etl längre perspektiv, omotiverade kurs- och, ränleändringar.Detta skapar osäkerhet på marknaden och problem för ränte- ochvalutapolitik. Även av denna anledning är det önskvärt all AP-fonden kvarstårsom en slor och långsiktig placerare i obligationer och som sådan verkar som enstabilisator pä obligationsmarknaden. 1987/88: 11 AP-fondernahar en viktig roll på kapitalmarknaden genom sin prima- '''S ° ra uppgiftatt förse de s. k. mellanhandsinstiluten med stabil och långsiktigfinansiering. anser all del är viktigt förkapitalmarknadens funktion att de tre första AP-fonderna bibehåller dessauppgifter. Föreningen fömtsätter därför all yllerligare verksamheler intemedför konflikt med 1-3 fondstyrelsernas primära uppgifter att förse andraullåningsinstilul med långfristig finansiering. ATP-syslemelär i gmnden ell fördelningssystem. AP-fondens tillväxt och avkastning är därförinte avgörande för de framtida pensionsutbelalningarna inom systemet. Detavgörande är den totala ekonomiska ulvecklingen och det avgiftsuttag lillATP-syslemel som denna ulveckling möjliggör. i delta perspektiv är delfrämsl del totala sparandel i samhället och avkastningen på de invesleringarsom delta skapar utrymme för som avgör ATP-systemets framlid. Den centralafråga som föranleds av framställan från AP-fonderna all ändraplaceringsreglemenlet är därför inle om dessa förändringar ökar AP-fondernasavkastning utan om de ökar sparandel och förbättrar kapitalavkastningen totalti samhället. kan inte finna nra övertygande skäl lill atldelta skulle vara fallet. Sommotiv för de föreslagna förändringarna hänvisar AP-fonden i sin framställantill föi-ändringarna på kapitalmarknaden och den förändrade relationen mellan fondavkaslningoch avgifter för finansiering av pensionsutbetalningarna. Förbundet anser atldessa förändringar utgör ytterligare etl argument mol de föreslagna ålgärdema. EnliglLU-87 kommer AP-fonderna vid gällande pensionsregler och avgiftsuttag atl få etlnegativt finansiellt sparande under första hälften av 90-talel. Problemet för AP-fondernaär då inle vilka tillgångar de nello skall köpa ulan vilka de skall sälja.Tillsammans med övriga utvecklingstendenser på kapitalmarknaden medför AP-fondensminskande och småningom negativa sparande en risk att den långa räntan drivsupp i början på 90-lalel. Via subsliluerbarhelen mellan aktier och obligationerdrivs avkastningskravet på aktier upp och därigenom företagensfinansieringskostnad. Investeringarna, den ekonomiska tillväxten,avgiftsunderlaget för ATP-systemel och pensionsutbetalningarna skulle dä blilägre. Risken atl hamna i denna situation ökar givelvis om AP-fonden dessutomminskar sill obligationsinnehav genom en ändrad portföljsammansätlning på delsätt som de föreslagna förändringama syftar lill. Delangivna syftet med de föreslagna ändringarna är atl möjliggöra en ökad avkastning på de av AP-fonden förvallade tillgångarna; en ökad avkastning skulle reducera behovet av framtida höjningar av ATP-avgiften. I skrivel sen framhålls, att del i båda fallen gäller placeringar som är tillgängliga för försäkringsbolagen. 7 1987/88. har i andra sammanhang starkt under- Prop. 1987/88: 11 slmkilnödvändigheten av en politik som bidrar lill en ulveckling av Bilaga 8 arbetskraftskostnadernainom de ramar, som sätts av ulvecklingen i vår omvärid. Endasl därigenom kanden svenska industrins intemafionella konkurrensförmåga långsikfigtupprätthållas. Elt viktigt inslag i en sådan politik måste vara all undvika arbelsgivaravgiftshöjningarhelst atl möjliggöra sänkta arbetsgivaravgifter. Vi biträder i delperspektivet syftet med de i skrivelsen föreslagna åtgärderna. Åtgärderna kandessutom sägas harmonisera med strävandena atl avreglera kredilmarknaden, vilkavi understödjer. vill samlidigl betona, atl etl tillstyrkande av den häraktuella breddningen av AP-fondens placeringsmöjligheter inle innebär någonändrad syn pä AP-fondens roll pä kapitalmarknaden. Fonden fär inle bli eltinstrument för ökal offentligt ägande. 2.2 Möjlighet för första-tredje fondstyrelserna att gevissa typer direktlån Riksförsäkringsverketanser med hänsyn lill den begränsade omfattning som direklullåningen skulle fäav dels praktiska skäl och dels p. g. a. den begränsningsregel som föresläs,all de ökade risker som uppkommer är godtagbara. Verkel tillstyrker därförförslaget. Fullmäktigefillstyrker atl AP-fonden ges räll all ge direktlån i det angivna syftet.Eftersom ändringen skall ses som en anpassning till förskjutningar i eflerfrägeförhållandenafrän obligationslån till specialkonstruerade, stora direktlån, kan den enligl fullmäkfigesmening inle betraktas som en betydande principiell ändring av fondreglementet. Fullmäktigeframhåller dock all de av fondstyrelserna anförda ändamålen för direktlånenbör skjutas fram ytterligare. Sålunda bör del enligt fullmäktiges mening inlekomma i fråga alt direkllånen ersätter finansiering av bostadsföretag via bostadsinslilulen.Denna typ av finansiering bör väsentligen vara obligationsbaserad eftersom denfrämjas av en kostnads-pressande masshanlering av lån med relalivistandardiserade lånevillkor. De motiv som anförs för direkllånerällen avfondstyrelserna kan inle anses tillämpliga på dessa läneändamål. inträde avAP-fonden med direkllån på denna marknad skulle ha betydande strukturellaåterverkningar inom bostadsfinansieringen. Likasåbör i molivlexlen till fondreglemenlel fastslås all lån lill mindre och medelstora förelag som kanaliseras av mellanhandsinstiluten inle heller faller in under de kriterier som gäller för direktlån från AP-fonden. Fondstyrelsernas framställning är också tydlig i della hänseende, men principen bör ändå slås fast. Motsatsen skulle förutsätta en ulbyggnad av fondförvaltningen för hantering av mänga mindre lån och kreditprövning. Framför allt skulledirekt konkurrens uppslå gentemot mdlanhandsinstilu- Prop. 1987/88: 11 len med oundvikliga strukturella återverkningar pä denna marknad. Denkvot på som enligl fondstyrelsernas förslag skulle gälla fördirektlån, skall appliceras på det sammanlagda värdet av de medel styrelsenförvaltar med avräkning för medel som placerats i fastigheter. I femprocentkvotenskall inte inräknas direkllån för vilka staten, en kommun eller en därmedjämförlig samfällighet iklätt sig borgen, lån som redan nu får ges av AP-fonden. Fullmäktigeanser alt femprocentkvoten för enkelhetens skull bör appliceras på delsammanlagda värdet av de medel som varje styrelse förvaltar, alltså utan avdragför fastighelsplaceringar. Däremot bör i kvoten inte inräknas lån mot statligeller borgen eftersom del tillgängliga utrymmet för direktlän då tillstor del skulle konsumeras av län som redan nu får ges. Enledamot i fullmäktige var av skiljaktig mening och anförde alt den föreslagnautvidgningen av reglementet var obehövlig och, sedd i en helhet med tidigareutvidgningar av placeringsreglemenlet, skadlig. Enligtfullmäktiges mening innebär möjligheten att ge direktlån alt betydandegränsdragningsproblem kan uppslå mellan de förelag som har obligationsmarknadensom alternativ och övriga förelag. Någon exakt gräns torde inle kunna dras upp.Andra finansinslitut kommer därför atl i varierande omfattning utsättas förökad konkurrens från fonderna om fondernas placeringsreglemente skulle ändrasi enlighet med förslaget.