prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Slutligen kan nämnas att skatteförenklingskom-millén under åretkommer alt redovisa detaljförslag på grundval av statsmakternas beslut underhösten 1986 om ett förenklat laxeringsförfarande. Av det anförda framgår altdet finns all anledning att räkna med ytterligare förenklingar ochförbättringar av skattesystemet. Enligt min mening bör det pågåendeutredningsarbetet kunna resultera i genomgripande förändringar av skattesystemet med angiveninriktning . 4Prioritering under /89 Treprioriterade områden i årets budgetförslag är förstärkning av riksskatteverketskoncernledningsfunktion, ADB-utrustning och skattekontroll av de störstaförelagen. Vad först beträffar förstärkningav koncernledningsfunktionen är det . framförallt ett område som jag anser att det finns behov av kraftfulla Prop.1987/88:100 åtgärder på, nämligen utveckling av uppföljningssystem. Regeringengav i Bil. i uppdrag alt i samråd medriksrevisionsverket ulveckla ett system för uppföljning av kostnaderna förskatteadministrationen. Enligt har något arbete i deltaavseende ännu inte varit möjligt alt påbörja. Jag kommer senare att föreslå atlriksskatteverket får ett resurstillskott för att komma igång med arbetet ochsnabbt ulveckla ett uppföljningssystem. När del gäller ADB-utrustning kommer jag atl föreslåatt får ett resurstillskott för atl kunna dels ersätta en deläldre terminaler och skrivare, dels nyanskaffa sådan utrustning. Jag delarriksskatteverkets uppfattning att de nya flerfunklionslerminalerna bör kunnamedföra stora rationaliseringsvinster, särskilt när de används igranskningsarbelel. Inför en eventuell fortsatt ökning av antalet terminaler iskalteförvaltningen och exekutionsväsendet bör lill regeringenredovisa var och rationaliseringseffekterna uppkommer ochhur stora de blir, I fråga om skattekontrollen föreslår riksskatteverketalt det görs en relativt kraftig satsning på kontroll av de största företagen.För närvarande saknas i stort sett resurser för sådan kontroll. Enligt verketbör man införa ett system med en planmässig revision av de 175största bolagen. Jag delar verkets uppfattning att resurser bör tillföras såatt en kontroll av de största företagen kan ske. Del saknas emellertid underlagför alt bedöma vilken omfattning denna kontroll bör ha och hurgransknings- och revisionsresurserna i stort bör fördelas mellan olikakontrollområden. Det kan nämnas alt yrkande i denna delmotsvarar ca 110 revisorer, vilkel skall jämföras med nuvarande ca 800revisorer på revisionsenheterna. Jag kommer mol denna bakgrund fram lill i ett första skede bör inrikta sig mot en något lägre ambitionsnivå när detgäller kontrollen av de största företagen och då som huvudsaklig målsättning häatl skaffa erfarenheter och underiag för att kunna göra en noggrannareavvägning av hur kontrollresurserna bör fördelas, börfortlöpande följa upp och utvärdera satsningen på kontroll av storföretag samtavrapportera sina slutsatser lillregeringen, 1 samband därmed bör verket också redovisa hur man för framlidenplanerar alt fördela gransknings- och revisionsresurserna på olikakontrolländamål och därvid ange bl.a. den inriktning och ambitionsnivå som ärtänkl för olika fall. När jag har beräknat medel för en ökad kontroll har jagbeaktat behovet av ökad revisionsverksamhet även beträffande andra förelag änstorföretagen. Jag vill i det sammanhanget erinra om alt man inte har infriatden målsättning i fråga om antalet revisioner som antogs av isamband med den s, k, RS-reformen . Jag vill ocksåframhålla all den ökade satsningen på revisionsverksamheten ligger helt i linjemed en av tankarna bakom arbetet med förenkling av skattesystemet, nämligenatt en del av de resurser som frigörs genom förenklingarna skall föras överlill kontroll av de svårare deklarationerna. 369014861 541104000 608 200000 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 1987/88:100 Bii.9 är dels central förvaltningsmyndighetför frågor om skatter och socialavgifter samt folkbokföring och val, delscentralmyndighet för administration av exekutionsväsendet, allt i den månannat ej följer av särskilda föreskrifter. Riksskatteverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör som även ärstyrelsens ordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. I verketfinns en skatterättslig huvudavdelning och en skatte-administrativhuvudavdelning som var och en består av tre avdelningar. Vidare finns enexekutionsavdelning, en avdelning för folkbokföring och val, enekonomiavdelning, en personalavdelning och en teknisk avdelning. Beräknad ändring 1988/89 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Expenser för annat än eget behov 183434000 (138023000) -1-36898000 (-H 5 930 000) -102000 -I- 4228000 -1-26072000 -h 67 096 000 Riksskatteverkethar i anslagsframställningen /89 redovisat ett treårigt huvudförslagsom, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, innebär en minskning /89, en procent //91. I enlighet med regeringens direktiv till myndigheternahar någon pris-och löneomräkning för /89 inle gjorts. beräknade huvudförslag för budgetåret1988/89 innebär att anslaget räknas ned med 0,2 milj. kr. En nedräkning avverkets anslag motsvarar ca 10,8 milj. kr., men verket har isin beräkning begränsat nedskärningen till 0,2 milj. kr, genom överföring avmedel från skatteförvaltningen i övrigt. Verket har i sin anslagsframställningi första hand yrkat atl det skall undantas från huvudförslaget och i andra handatt huvudförslaget bara skall bestämmas . Som skäl för att slippahuvudförslagstillämpning anförs att skattesystemet kontinueriigt är föremål förmer eller mindre omfattande förändringar till vilka skatteadministrationen successivtmåste anpassas. De långsiktiga ålgärder som nu 2 1987/88. vidtas kräver iniliaU storainvesteringar i ett förändringsarbete som kom- Prop. 1987/88:100 mer alt pågåin . Verket konstaterar alt besparingar kan åstad- Bil. 9 kommas på två sätt dels genom derationaliseringsvinster som uppkommit på grund av genomförda förenklingar iskattesystemet, dels genom minskad verksamhet. När det gäller besparingargenom rationaliseringsvinster pekar emellertid på vissaproblem. Ett problem är atl resursdimensioneringarna inom skatteförvaltningenbygger på den s. k, RS-reformen från mitten av 70-lalet. hardeklarationsvolymen ökat och det har också blivit en högre svårighetsgrad imaterialet. Resurser som frigörs tasdärför snabbt i anspråk för andra arbetsuppgifter. Det är också svårtatt "ta hem" smärre rationaliseringsvinster. Del andra sättet att göra besparingar på - minskad verksamhet - kanpå myndighetsanslag åstadkommas på två sätt. Det första ärgenom minskad utbildning och stopp för pågående eller planeradeutvecklingsprojekt. Del andra är genom minskad offensivkontrollverksamhet. Utöver huvudförslaget lämnar ellbudgetförslag som innebär enutbyggnad av verksamheten med . Ett av högt prioriterat område i budgetförslagetär förstärkning av kon-cernledningsfunklionen. För detta ändamål begär verketca 6 milj, kr. motsvarande 27 nya tjänster vid verket. För utbyggnad avADB-stödet begärs totalt 55,2 milj, kr.,varav 8,8 milj. kr, hänför sig till kostnader för personalförslärkningar på verket i syfte altminska beroendet av ADB-konsulter,46,4 milj, kr, hänför sig lill utrustning. Del gäller ersättningsanskaffning och nyanskaffning avterminaler och skrivare. För förberedelsearbetetoch utbildning inför den allmänna fastighetstaxeringen 1990 begärs 14,6 milj,kr. För en ny grundutbildningsmodell i beskattning begärs 3 milj, kr. Verket har tillförts vissaarbetsuppgifter när det gäller gåvoskattoch begär 1,7 milj, kr, för delta. För kostnader hänförliga till den förenkladesjälvdeklarationen begärs 2,6 milj, kr. Vidare begärs för kostnader för folkbokföring och val, flyttning avverkels beskaltningsavdelning till ,ökade lokal- och lokalvårdskostnader saml ny telefonväxel ca 20,2 milj, kr. Slutligen begär riksskatteverketresurser till central skyddskommitté och avgifter fill stalshälsan med0,2 milj, kr. Förnästa budgetår bör medel för verksamhet med undanlagav skatleråtlsliga och skalteadministrativa huvudavdelningarna beräknas i enlighet med ett ettårigthuvudförslag. Enligt mina beräkningarinnebär huvudförslagstillämpningen för /89 en reducering av anslaget med 7 milj, kr. efter pris- ochlöneomräkning. Jag har gjort denbedömningen alt den föreslagna huvudförslagslillämpningen bör kunna ske ulan allvarliga konsekvenser på verkelsprioriterade områden. I syfte bl.a, att stärka ledande och samordnande roll i skatteförvaltningen har verket underinnevarande budgetår fått i uppdrag atl fördela vissa medel i skatteförvaltningen. Beloppet motsvarar den besparing om somtillämpats för den regionala och lokala skatteförvaltningen plus ytlerligareen procent av dessa myndigheters an- 18 Beloppet har i sin helhet disponerats av riksskatteverket.Härigenom Prop. har resurser kunnat överföras frånmyndigheter med relativt sett goda Bil. resurser till de mestresursansträngda myndigheterna. sigfungera väl varför jag föreslår motsvarande tillämpning för budgetåret 1988/89. Beträffandeanslagen lill vill jag framhålla följande. Pris- och löneomräkningen uppgår till 33,3 milj.kr. För förstärkning av koncernledningsfunklionenhar jag beräknat 2,2 milj. kr. motsvarande ca 10 nya tjänster. Av dessa börenligt min mening 5 inledningsvis enbart ägnas ål att utvecklauppföljningssystem för skatteförvaltningen. Denna del av koncernledningsfunktionen bör alltså ges högsta prioritet. Närdet gäller medel för utbyggnad avADB-stöd har jag beräknat 32,8 milj, kr. Beloppet hänför sig i sin helhet tillersättnings- och nyanskaffningar av terminaleroch skrivare. Jag har noterat all RSV under de kommande budgetåren planerar omfattande ADB-investeringar,Verket bör som en grund för dessa investeringar i anslutning till nästaårs anslagsframställning, ange verkelsADB-strategi inför 1990-talet saml upprätta en därmed sammanhängande treårig investeringsplan. Strategin skall vara grundad på överväganden om verksamhetensutveckling och bl, a. innehållariktlinjer för syslem- och datorkraftslrukluren . För förberedelsearbetetmed allmänna fastighetstaxering har jag beräknat riksskatteverketsresursbehov lill ca 14,6 milj, kr. Resurstillskottet avser till slor del ADB-kostnader och kostnader förutbildning. Jag återkommer senare till frågan om resurser tilllänsskattemyndigheterna. Kostnaderna för atttrycka broschyren Dags att deklarera har ökat på grund av införandet av den förenklade självdeklarationen. Deltadeklarationsförfarande innebär också atl ett särskilttaxeringsmeddelande måste sändas ut. För dessaändamål har jag beräknat 2,6 milj. kr. När del gäller beräknade resurstillskott för folkbokföring och val,flyttningen lill , ökade lokal-och lokalvårdskoslnader godtar jag beräkning om 10,9 milj. kr. Under anslagspostenFörvaltningskostnader har jag beräknat 9,3milj. kr, för investering i en ny telefonväxel för riksskatteverket.Investeringen ger utrymme för rationaliseringar och driftskostnadsminskningar.Investeringen skall därför finansieras genom en minskning av anslaget under entioårig avskrivningsperiod. Vidare har jag beräknat resurser tillverket för en central skyddskommitté, 0,2 milj. kr. Jag har slutligen för /89 på samma sätt somföregående budgetår beräknat särskilda medel om 3 milj. kr. för skatte- ochADB-utbildning. Med hänvisning lill vad jag anfört och i övrigtlill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till för /89anvisa ett förslagsanslag av . B 2.Regional och lokal skatteförvaltning 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag 1987/88:100 Bil. Den regionala och lokala skatteförvaltningenutgörs av 24 länsskatte-myndigheler och 120 lokala skaltemyndigheter. är regionalförvaltningsmyndighet för frågor om skatter och socialavgifter samtfolkbokföring, om inte annat följer av särskildaföreskrifter. Myndigheten bislår med vissa administrativaarbetsuppgifter som rör exekutionsväsendet i länet. är under riksskatteverketchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheternai länet och skall meddela de beslul som behövs i fråga om verksamhetenhos dessa myndigheter, om inte detta ankommer på annan. leds av en styrelse. Chefför myndigheten är en länsskattechef, som även är styrelsens ordförande.Myndigheterna är med ett undantag organiserade i sju enheter, nämligen entaxeringsenhet, en revisionsenhet, en besvärsenhet, en mervärdeskatteenhet, enuppbördsenhet, en dataenhet och en adminislrafiv enhet. Länsskaltemyndigheteni är organiserad i entaxeringST, uppbörds- och dataenhet, en revisions- och mervärdeskatleenhet, en besvärsenhet samt en administrativenhet. Antalet tjänster vidlänsskatlemyndigheterna uppgår till ca 6300. Delokala skattemyndigheterna är lokala förvaltningsmyndigheter för frågor om skatter och socialavgifter, bestämmandeav pensionsgrundande inkomst samt folkbokföring, allt i den mån inte annatföljer av särskilda föreskrifter.Varje län är indelat i fögderier. Inom varje fögderi finns en lokal skattemyndighet. I hela landet finns det 120lokala skattemyndigheter. Varje sådan myndighet förestås av en fögderichef.Antalet tjänster vid de lokala skaltemyndigheterna uppgår till ca 6300, Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) (till disposition) Till regeringens disp. 1831557000' (1656310000) -t--1- pensionsfonden /88 Ersättning från dataenheterna 103 773 000 0 'Ny anslagsstruktur. I förvaltningskostnaderna ingår den i föregående budgetproposition som särskild anslagspost upptagnadelposten Till disposition. Riksskatteverketsyrkanden Prop.1987/88:100 har ianslagsframställningen /89 redovisat ett treårigthuvudförslag som, jämfört med anslaget för innevarande budgetår, innebär en minskning /89,en procent //91. I enlighet med regeringens direktiv fillmyndigheterna för /89 har någon pris- och löneomräkninginte gjorts. beräknade huvudförslag /89 innebär attanslaget räknas ned med 39,8 milj. kr. Som skäl för att länsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheternaskall undantas från huvudförslagstillämpningenanför bl.a. följande. Besparingar kan ske bl. a. genomminskad verksamhet. På länsskattemyndigheterna skulle resursminskningarbehöva göras på flertalel enheter. Detta skulleleda till längre handläggningstider och sämre kontroll av svårgran-skade deklarationer. Även arbetsgivarkontrollenskuHe försämras. Detta skuHe få tillföljd att skatte- och avgiftsintäkterna minskade. På de lokala skattemyndigheternas område ärhandläggningstiderna ofta reglerade i författningar. Utrymmet för ambifionsnivåsänkningar är därför litet. Utöver huvudförslaget redovisar riksskatteverketett budgetförslag, vilket innebär enutbyggnad av verksamheten med 249,3 milj. kr. I budgetför-" slaget begärs resurser för bl. a följande ändamål.För att påbörja ett projekt med en planmässig revision av de 175största bolagen begärs ca 29,9 milj, kr. För vissa resursförstärkningar införden allmänna fastighetstaxeringen begärs 3,2 milj. kr. För ökade kostnader pågrund av volymökningar i bl. a.deklarationsmaterialet begärs 8,6 milj. kr. För ökade lokal- och lokalvårdskostnader begärriksskatteverket 179,8 milj. kr., varav179,1 milj. kr. är en överföring från trettonde huvudtitelns anslag E 1Länsstyrelserna. För diverse engångsutgifter i samband med mindre ombyggnader och anskaffning av ny utrustning begärs13 milj. kr. För anskaffning av nyatelefonväxlar begär 21,2 milj. kr. Jagdelar uppfattning att en renodlad huvudförslagstill-lämpning skulle få negafiva effekter för denregionala och lokala skatteförvaltningenbl.a. när det gäller genomförandet av de omfattande reformer som förestår inom skatteförvaltningen och även ifråga om förberedelsearbetet års allmänna fastighetstaxering. Jaggör den bedömningen att etthuvudförslag om bör fillämpas på länsskattemyndigheterna och de lokala /89 men atl det börske på samma sätt som innevarande budgetår dvs. att motsvarande del avmyndigheternas anslag förs fill disposifion. Detta innebär enligt mina beräkningar att myndigheternasanslag minskas med 44,9 milj. kr. Jag har tidigare nämnt att härutöver ytterligaremedel skulle tillföras för att stärka verkets ledandeoch samordnande roll. finner lämpligt att för budgetåret1988/89 för delta ändamål omföra en av det totalaanslaget för den regionala och lokala skatteförvalt- ningen, dvs, ca 23 milj, kr. disposition kommer Prop. 1987/88:100 sålunda alt ställas67,9 milj, kr. av den regionala och lokala skatteförvalt- Bil. Beträffandeanslagen till den regionala och lokala skatteförvaltningen vill jag vidare framhålla följande. Pris- ochlöneomräkning uppgår till 143 milj, kr. Vid bildandet avlänsskaltemyndigheterna gjordes ingen fördelning mellan länsstyrelserna och länsskattemyndighelerna beträffande kostnaderna för lokaler ochlokalvård. harunder utarbetat en fördelning vilken innebäratt det frän trettonde huvudtitelns anslag E I Länsstyrelsernaskall överföras 157 milj, kr, förlokalkostnader och 17 milj. kr. för lokalvårdskostnader lill länsskatlemyndigheterna. Till följd av utökade lokaler hosvissa lokala skattemyndigheter ökar lokalvårdskostnaderna med 0,7 milj, kr.För alt inleda en satsning på planmässig revision av de största koncernerna ilandet och för att överlag förbättra konlrollnivån får totalt15 milj. kr, atl fördela inom skatteförvaltningen. Vissa förstärkningar behövergöras på länsskattemyndighelernainför den allmänna fastighetstaxeringen 1990, Resurser för detta, 3,3 milj. kr,, får myndigheterna genom en överföring av medel från anslaget B 5Kostnader för årlig taxering m. m. Jag har beräknat 2,6 milj. kr. för deförstärkningar som behöver göras på grund av volymökningar på mervärdeskatleenheterna och på del s. k.GD-kontoret, De nya reglerna för anförande av besvär i taxeringsmål medför altde lokala skattemyndigheterna måste tillföras resurser. Jag har beräknat 4,6milj. för detta ändamål. Ett antal myndigheter har behov av nyutrustning i samband med fiyttning och vissaändringar i befintliga lokaler måste göras. För detta har ca 7,2 milj, kr, beräknats. För länsskaltemyndigheten i och lokala skattemyndigheten iHelsingborg har jag beräknat medelför investeringar i nya telefonväxlar, nämligen totalt 21,2 milj, kr. Anskaffningarna ger utrymme förrationaliseringar och driftkostnads-minskningar. Investeringarna skall därförfinansieras genom en minskning av anslaget . Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigt till sammanställningen beräknarjag anslaget till 2 . Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillRegional och lokal skatteförvaltning /89 anvisa ettförslagsanslag av . 622816332 565525 000 610412000 1986/87Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Prop.1987/88:100 Bil. Kronofogdemyndigheternas verksamhet avser dels delallmännas fordringar på skatter, böter, allmänna avgifter m.m,, dels ärendensom an-hängiggörs av enskilda rättsägare. Kronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhetregleras bl, a, i utsökningsbalken. Dessutom handlägger kronofogdemyndigheternaärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs. Vidare ärvissa kronofogdemyndigheter tillsynsmyndigheter enligt 7kap, 25 S konkurslagen(1987:672) och har i denna egenskap tillsyn över förvaltningen i konkurser. För den exekutiva verksamheten är landet indelat ikronofogdedistrikt. 1 varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med enkronodireklör eller ki"onofogde som chef. ärcentralmyndighet för administration av exekutionsväsendet. Frånoch med ändras exekutionsväsendets organisation på så sätt attdet i stället för nuvarande 81 kronofogdedistrikt bildas 24 distrikt, ett ivarje län, I samband därmed får vidare RSV en starkare ledningsroll förexekutionsväsendet. Antalet tjänsier i exekutionsväsendet uppgår lill ca 3 100, Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Ersättning frän allmänna pensionsfonden 15 247000 578 740000 -H 32 926 000 - 3739000 -1-39439000 + 5 448000 +44 887000 Riksskatteverkethänvisar i sin anslagsframställning för kronofogdemyndigheterna för budgetåret1988/89 till atl kommittén (1987:02)för genomförande av en ny organisation för exekutionsväsendet (KOX) kommer atlredovisa de förändringar i resursbehoven som föranleds av omorganisationen. har, mot bakgrund av den pågående omorganisationeni exekutionsväsendet, ansett att sådana särskilda skäl föreligger att någothuvudförslag inte bör beräknas. budgetförslag har riksskatteverketendast beräknat resurser om 1,2 milj, Prop. 1987/, för vissa engångsutgifter. har i en skrivelse tillregeringen den anfört alt det var omöjligtalt exakt beräkna resursbehoven. Med hänsyn härtill anser kommittén attresursramarna inle bör fastställasför mer än ett budgetår. För att exekutionsväsendet skall kunna överta ansvaret för sin egen ekonomi- ochpersonaladministration begärs ett resurstillskott motsvarande avhela anslaget. Vidare begär kommittén all få återkomma med mer specifika kravpå resurser, i första hand av engångsnatur, för omorganisationen. Kronofogdemyndigheternashuvudsakliga arbetsuppgifter är verkställighet i allmänna mål - skatter,böter och allmänna avgifter m.m, - samt enskilda mål. Antalet inkomna allmännamål har minskat , Under perioden1981-1986 har antalet inkomna allmänna mål minskat med . När det gäller inkomna enskildamål har det däremot skett en ökning. I och med ingången av /89 kommerden nya organisationen förexekutionsväsendet att träda i kraft. Som tidigare nämnts innebär omorganisationen att det i stället för 81kronofogdemyndigheter kommer attfinnas 24 st,, en i varje län. Omorganisationen innebär också att skall ges en starkare ledningsrollän vad som är fallet . Vidareskall de nya länskronofogdemyndighelerna själva svara för ekonomi- ochpersonaladministraliva uppgifter för myndigheten. Jag delar och organisationskommitténsbedömning att något huvudförslaginte bör tillämpas på exekutionsväsendet för /89. Emellertid bör resurser av anslaget avsättas föratt användas till vissa reformer som blir en följd av den nya organisationen. Som exempel kan nämnas altkronofogdemyndigheterna kan kommaatt behöva tillföras vissa personalresurser för atl sköta ekonomi- ochpersonaladministrafionen på myndigheterna. Pris-och löneomräkningen uppgår lill 43,6 milj, kr. För vissa kronofogdemyndigheters kostnader isamband med ombyggnader,flyttningar och dylikt samt andra engångsutgifter har jag beräknat 0,8 milj. kr. Beloppet bör ställas tillriksskatteverkets disposition. har aviserat attytterligare kostnader av engångsnatur kanuppkomma vid omorganisationen men att det är för tidigt att ange storleken avdessa och för vilket ändamål de kan behövas. Jag delar organisafionskommitténsbedömning att ställning fill dessa frågor får tas . Med hänvisning till vad jag anfört och i övrigt lill sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår all tillKronofogdemyndigheterna för /89 anvisa ett förslagsanslag om , 24. B 4.Stämpelkostnader Prop. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från detta anslag bestrids kostnaderna förpostverkets uppbörd av influtnastämpelmedel och tillhandahållande av stämpelmärken. Kostnaderna för stämpel väsendet under nästabudgetår beräknar jag till . Jag vill i dettasammanhang erinra om att en särskild utredare (1977:06) arbetar med att bl.a. se över reglerna om expeditionsavgift. Iöversynen, som i denna del i första hand syftar iHl alt få till ståndett förenklat och mer lättöverskådliglsystem än det nuvarande, ingår att undersökamöjligheterna fill rationalisering av stämpelmedelsuppbörden samt överväga om stämpelmärkena bör mönstras utur ett framtida system. Utredningsmannen räknar med att uppdraget skallkunna vara slutfört , Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till Stämpelomkostnader för /89anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. m. 1986/87Utgift 199967118 1987/88Anslag 133000000 1988/89Förslag 110900000 Från delta anslag betalas bl. a.ersättningar till ordförande och kronoombud i taxeringsnämnder enligt129§ taxeringslagen (1956:623) samlkostnaderför handräckning på grund av avtal med främmande makt i vissabeskattningsärenden.