prop · GB0320 · 1987-12-31 00:00:00 — Ellomfattande projekt har påbörjats om rationell energianvändning "Uppdrag 2000", vars huvudsakliga syfte är all studera möjligheternatill ökad elhushållning och omfördelning av behoven mellan el- och andra energislag. 1986 (milj.kr.) 1984/85* (milj. -72,8 -5,7 Soliditet i % Anlal anställda 1986 14,2' 1 138 * avser 18 månader. , med verksamheten koncentreradtill Studsvik är etl svenskt centrum för energi- och miljöforskning. Bolagets verksamhel var tidigare övervägande kärnteknisktinriktad, men omfallar numera också annan energiteknik. Studsvik EnergiteknikAB arbetar t. ex. med förbränning och förgasning av fasta ämnen som kol, torv ochbiomassa, med solenergi, energilagring, fjärrvärmesyslem m. m. Studsvik ärinlernationelll myckel välkänt bl.a. för sina resurser för ulveckling ochprovning av kärnbränsle. Bolagels huvuduppgift är atl utveckla ny, förbättrad ochanpassad teknik med särskild inriktning på energiteknik och med specialiseringpå områden av slor principiell belydelse för energiförsörjning ochnäringslivel inom energisektorn. är moderbolag i en koncern därflertalet av dotterföretagen är etableringar som kommil lill stånd för attexploatera den teknik som kommit fram genom moderbolagelsutvecklingsverksamhet. Soliditet i % Antal anställda tecknades avlal mellan svenska slaten ochSvenska () angående . Enligl della avlalöverläts till slaten Sveriges utsädesförenings netlofillgångar, vilka sedan iform avapporlegendom tillfördes del nybildade växtförädlings- och uisädesbo-lagelSvalöf AB (förutvarande ). Genom apporlegendomenökades aktiekapitalet lill 22,4 milj. kr. Efter genomförd kapitalökning ägsSvalöf AB lill lika delar av svenska slalen och SLR. Ovanslående avlal intogs iregeringens proposition 1978/79:130 varefter godkännande gavs av . Bolaget började sin verksamhel den Ijanuari 1980. Enligl bolagsordningen skall bolaget genom växtförädling,produktion och marknadsföring förse jordbruk och trädgårdsnäring med delsortmalerial som dessa näringar efterfrågar saml idka därmed förenligverksamhet. Huvuddelen av lanlbmksrördsen är förlagd fill ochIrädgårdsrörd-sen är förlagd till . Verksamhet avseende växtförädlingoch trädgårdsrörelse bedrivs i övrigt på ell fierlal platser inom landet.Bolagets centrala administration är förlagd lill Svålöv. Koncernomsältningenuppgick till 348 milj. kr. -33,4 -16,7 Soliditet i % Antal anställda fick statsmakternas uppdrag att slutligtomhänderta sådant hälso- och miljöfarligt avfall som kommuner och enskildaavfallspro-ducenler ej själva kan la hand om på etl från resurs- ochmiljösynpunkt godtagbart sätt. Verksamheten är auktoriserad genom förordningenom miljöfarligt avfall (SFS 1975:346) och sker på non-profit bas. I sambandmed detta beslul rekonstruerades och några av de gamla ägarna (SvenskaUtvecklingsbolaget, och Alfa ) lämnade bolaget. na ägare blev staten genom ochNäringslivets Skr. 1987/88:20 stiftelse för avfallsbehandling. /76 hade en behandlingsresurs(dotterbolaget i Lövsta). Detta företag utfördeåtervinning av lösningsmedel och olja saml förbränning av pumpbarl och fastavfall. övertog en vålkemisk anläggning avTerra i Norrlorp och senare knöts ännu en vålkemisk anläggning vidGraab-Kemi i till genom långlidsarrende. SAKABs verksamhet började med en inventering av befintligabehandlingsresurser för miljöfarligt avfall inom och utom landet. Delkonstaterades att det fanns en överkapacitet för behandling av avfallsolja ochstor brisl på resurser för kvalificerad förbränning. Mol denna bakgrund beslötSAKAB atl låta Ångteknik som tolalentreprenör projektera en centralbehandlingsanläggning med förläggning till Norrlorp i Kumla kommun. Tillstånd enligl miljöskyddslagen atl uppföra och drivabehandlingsanläggningen lämnades av idecember 1978. Sedan beslutet överklagats hos regeringen av bl.a. slalens naturvårdsverkhar ell flertal olika alternativa lokaliseringsorter för anläggningen prövats.Något bättre alternativ än Norrtorp har därvid inle framkommit. Regeringen hari beslut fastställt det av koncessionsnämnden lämnadetillståndel. Genom beslutet har dock villkoren för verksamhelen i fleraavseenden skärpts. /84 är anläggningen uppförd och i drift. SAKABs verksamhel är inriktad på alt ge service ålkommuner och industrier genom alt ta hand om och behandla miljöfarligt avfallför destruktion eller återvinning. Bolagels egna resurser är endasl denvålkemiska anläggningarna i . Bolaget har etablerat lager för pumpbart avfall iKarlskrona och . har byggt upp elt regionallsyslem av mottagningsstationer. Sådana finns nu i , , , ,och . Mottagningsstationen i och den våtkemiskaanläggningen har överlåtits på AB GRAAB-KEMI, , per den Ijanuari 1987. Bolagels verksamhet har varil inriktadpå att ge service åt kommuner och industrier genom alt ta hand om och behandla miljöfar ligt avfall för destruktion eller återvinning. Länsstyrelseni län har tillsammans med ell flertal myndigheter och organisationerutarbetat ett program avseende en förundersökning av mark, luft, m. m.för all kartlägga rådande förhållanden i Norrlorp med kringliggande områden,innan den planerade verksamhelen kommer i drift. Denna kartläggning avomgivningens bakgrund, som startades , kan sedan vid eventuellauppföljningar ligga lill grund för en konlroll av verksamhetens eventuellapåverkan på omgivningsmiljön. hartillsammans med och Kommunekemi A/S i Danmarkanslagit medel för alt låta analysera rökgaserna och kontrolleraförbränningsbelingelserna vid det senare förelagels nyuppfördaförbränningsanläggning. Man vill få bakgrundserfarenheler till den svenska ochden finska anläggningen. har spåranslutning till SJ's affärsbanenätetablerats. Speciellt de mer avlägsna avfallsproducenterna betjänas härigenom.Förberedelse har gjorts för uppbyggande av etl dotterbolag, ,avsett att fr. o. m. omhänderta kvicksilverhaltigt batteriavfall. Totalt har per investerat 281,9milj. (277,7). Vidare har med Kumla kommun slutits avtal om spillvärmeleveranserlill Kumla. Härav betingad investering uppgår för SAKABs del lill 6,4 milj. kr.Kommunen investerar ca 20 milj. kr. Omsättningen har uppgått till 67,5 milj. (56,8). Anlalet anställda under årel uppgick i medeltal lill 82(83). 1986/87 (milj. 1985/86 (milj. Soliditet i % An(a) anställda 1986/87 23,6 2 208 1985/86 21,6 2178 ABSvensk började sin verksamhet i anslutning tillalt bestämmelserna om den allmänna periodiska fordonskonlrollen trädde i kraft.Från den Ijanuari 1971 gäller den årliga konlrollbesiktnings-skyldighelen församtliga registrerade motorfordon som är eller äldre. Sedan den 1 juli1978 är bolaget riksprovplals för motorfordon, terrängfordon och släpfordonlill motorfordon. Bolaget svarar för den helt övervägande delen av denobligatoriska kontrollen inom fordonsområdet. Bolaget utför vidare konlroll avkilomeler- räknarapparaturpå brännoljedrivna och övriga kilometerskattepliktiga for- Skr. 1987/88:20don saml utfärdar intyg om alt kontrollmärke har förstörts. Därjämte utförbolaget frivilliga trafiksäkerhelskonlroller och konditionsbesiklning-ar samlvägningar av fordon. Bolagels verksamhet skall drivas på självkoslnadsbasis,dvs. intäkterna från besiklningsverksamhelen skall täcka bolagets totalakostnader. Under /87 utförde bolaget 4,48miljoner fordonsbesiktningar (1985/86 4,47), vilket innebär en ökning med 0,. Av de konlrollbesiklade fordonen godkändes 80,under1986/87 (1985/86 79,4) medan 19,underkändes på grund av en eller flerabrist-fälligheler av belydelse för trafiksäkerheten. För besiklningsverksamhelen disponerades 174bilprovningsslalioner i 162 kommuner. Bolaget äger 105 anläggningar, övriga ärförhyrda. Det ekonomiska utfallet efter finansiella poster förverksamhetsåret blev elt överskott på 31,2 milj .kr. Fordonsbeslåndels lillväxltakl är låg.Härvidlag fömlses inte heller någon förändring under de närmaste åren.Underiaget för bolagels verksamhet är sålunda stagnerande. Besiklningsvolymenberäknas öka med omkring en procent . (milj.kr.) Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Soliditet i % 0,7 0,6 BOFAB är ell kreditakliebolag som fått sin bolagsordningfastställd av regeringen och vars verksamhet enligl lagen om kreditakliebolag står un der lillsyn av bankinspektionen. BOFAB bildades av dåvarande Postbanken och Kredilbank som ägde hälflen vardera. utvidgades ägarkretsen lill alt omfatta alla de privata affärsbankerna utom . I samband därmed ökades aktiekapitalet och förde- 120 lades såall hälften innehas av den statliga PKbanken och andra hälflen av Skr.1987/88:20 affärsbankerna i övrigt. Bolaget skall medverka lill finansiering av bostads-,kontors- och affärsbyggnader. Långivningen skall bestå av långfristigakrediler mol säkerhet av pantbrev i fasligheter och tomträtter. Vidare kan lånlämnas i objekt, som får statligt lån för ordnande av allmän samlingslokal,ävensom ulan inteckningssäkerhel - i vissa gemensamhelsanläggningar enligtlagen (1974:172) om samfällighetsföreningar. Dessutom kan lån lämnas utaninteckningssäkerhel till kommun upp till statslånels nedre gräns för bebyggelsesom finansieras med slöd av statligt bostadslån eller statligt lån föranordnande av allmän samlingslokal. Medel lill utlåningen kan anskaffas genomemission av obligationer. beslutade att inte begära nyttförordnande hos Regeringen av den allmänna placeringspliklen från och med den 1december 1986. Priorileringssystemet upphörde därmed, varför BOFAB, som enbartlämnat prioriterade lån, i fortsättningen får inrikta sin verksamhet påförvaltning av den befintliga lånestocken. I likhet satte även för år 1986en ram för bolagels möjligheter alt emittera obligationer. Denna ram uppgicklill 7500 milj. kr. (6000). Totalt tecknades 5 238 milj. kr. (5 327). Bolagetsupplåning (obligations-, förlags- och reverslån) utgjorde 54864milj. (50052). Totalt utbetalades 6766 lån (9031) till etl värde av 4935milj. (5 293). Lånestocken utgjordes av 157 818 lån (151649)till ell sammanlagt belopp av 54411 milj. kr. (50043). Intäklsräntorna uppgick till 6509 milj. kr. (5 714) ochkostnadsräntorna lill 6270 milj. kr. (5 538). Räntenettot utgjorde sålunda 239milj. (176). ' Resultat före bokslutsdisposilioner och skatt, 173 milj.kr. (126), har disponerats genom avsättning till värderegleringsreserv med 121rhilj kr. (95). Av den särskilda investeringsfonden har tagils i anspråk 1milj. (1). Ackumulerade avskrivningar utöver plan har minskat med 1 milj.kr. fill 3 milj. kr. (3). Resultatet före skaU uppgår till 53 milj. kr. (30).Bolaget visar en nettovinst på 10 milj. kr. (7). Räntenetto(inkl. provisioner) Soliditet i % Antal anställda AB () bildades och ägs fillhälften vardera av staten och affärsbankerna. Bolagels ändamål är atl genomkreditgivning medverka vid finansieringen av svensk export av varor ochtjänster. TiU övervägande del finansieras export av kapitalvaror på kreditliderfrån lägst två till vanligen högst åtta å . Från lämnas såväl krediter med statligtslöd som krediter lill marknadsmässiga villkor. Krediler med statligt slöd ges för alt utjämna skillnaderi konkurrensvillkor vid kreditgivning i förhållande fill ulländskakreditgivare. Krediler med statsstöd avser i första hand export lill u-länderoch statshandelsländer. Vid export lill industriland åligger det exportören,för all statsstöd skall utgå, atl i någon form styrka alt utländskkredilkonkurrens föreligger. Fast ränta tillämpas och lågräntesatserna för statsslödda krediler i utländsk valuta mellan 8,och 12,beroende på kreditlid och importland och valuta. Den treåriga försöksperioden för det direkta statligakreditstödet via SEK utlöpte . Därefter har det s.k.SEK-syslemel förlängts och gäller f. n. tills vidare. Krediter till marknadsmässiga villkor lämnas då exportörinte avser att alls utnyttja slalligl stöd eller som komplement till enslatsstödd kredit för alt finansiera t. ex. iredjdandsdd i projekt eller lokalakostnader. För båda slagen av krediler gäller återbetalning efterfastställd plan, vanligen halvårsvis amortering. För lämnade lån skall enligt SEKsbolagsordning ställas betryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten enexporlkre-dilgaranli från exporlkredilnämnden (EKN). Vid utgången av uppgick bolagets utlåning till 33009 milj. kr. varav 25 161 milj. kr. uteslod bolaget med kreditofferler ochkredilavtal på tillsammans drygl 10907 milj. kr. avseende kreditgivning medstatsstöd (17 147), och 11 099 milj. kr avseende krediter fill marknadsvillkor(12 158). Slalens kostnad för den statsslödda kreditgivningen harfrån fram till utgången av uppgåll till ca. 7532 milj. kr. SEKs kostnadsmarginal på , som avser läcka bolagetshanteringskostnader saml vissa kreditrisker vid slatsstödd kreditgivning,utlas av låntagaren i form av förhöjd ränta. Den löflesprovision SEK uttar förlämnade kreditofferler är vad gäller statsslödda krediler ochmarknadsmässiga krediter i valutor, och för marknadsmässiga kredi- För krediloffertar till röriig ränla utlas 0,Skr. 1987/88:20 fill 0,. Rördseöverskollel före bokslutsdisposilioner och skatteruppgick för till 427 milj. kr. (334). Efter skatteavsällning ochavsättning av 310 milj. kr. till värderegleringskonto för utlåning, uppgick nettovinstentill 117 milj. kr. Av lill bolagsstämmas förfogande stående medel, 170milj. kr., föreslås en utdelning av . per aklie (80), vilket lar ianspråk 70,0 milj. kr., saml en avsättning till reservfonden med 12 milj. kr. Iny räkning överföres 71 milj. kr. (milj.kr.) Soliditeti % 0 0 Bolaget bildades i enlighet med ellmellan . och Oskarshamnsverkels KraftgruppAB träffat konsortialavtal. Enligt nu gällande konsortialavtal som trätt i kraft den Ijuli 1981 äger VaUenfall , , ochSydsvenska Värmekraftaktiebolagel av aktierna. Bolagels omsättning har ökal från ca 0,5 milj. kr 1972/73till ca 611 milj. kr . SKB har av de svenska kärnkraftföretagen fått uppdragetatt utveckla, planera, bygga saml driva anläggningar och system för hanteringoch omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från desvenska kärnkraftverken. SKB svarar också för den omfattande forskningsverksamheteninom kärnavfallsområdet som slalen ålagt de svenska kärnkraftproducenterna. Slutligenhandlägger SKB frågor beträffande prospektering, anriknings- och upparbetningsljänsler och reservlagring av uran för den svenska kärankraftindustrin saml medverkar på begäran av delägarföretagen vid urananskaffning. Verksamhetenhar omfattat utredningar, projektering och byggande saml drift avanläggningar och system för omhändertagande av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken m.fl. SKB har ocksågenomfört forskningsverksamhet inom kärnavfalls-området samt handlagt frägorbetr. uranprospektering, beredskapslagring av uran samt vissa anriknings- ochupparbetningstjänster. SKB:sberedskapslager omfattar anrikat uran och zirkaloy motsvarande behovet för enelproduktion av något över , i enlighet med avtal med Överstyrelsen förCivil Beredskap - ÖCB. SKBär avtalsslutande part för urananrikningskonlrakt med Techsnab-export iSovjetunionen. har förhandlingar inletts om en anpassning av prisoch villkor till lägre amerikanska priser. SKBhar också givits en samordningsfunktion mellan SKBs ägare iuranförsörjningsfrågor. Verksamheten har gällt marknadsföringsöver-sikler,bevakning, kontaktverksamhet. Inom Uranium Institule företräder SKB iuranförsörjningsfrågor. SKBhar bedrivit en omfattande forskningsverksamhet, i huvudsak med hjälp avföretagsexterna resurser vid högskolor, forskningsinstitut, konsultföretagm.fl. Fältundersökningar har pågått bl.a. vid Klipperås i , vidFinnsjön i och på Åvrö i saml några andra ställen i landet. Ettbrett upplagt projekt för studium av berggrundens stabilitet har påbörjatsunder . SKBhar elt omfattande internationellt samarbete inom hela företagetsverksamhetsområde. Viktigt härvidlag är det forskningssamarbete som skerbeträrffande radioaktivt avfall med organisationer i , , ochFrankrike samt organ inom lAEA, /och EG. Ettbetydande internationellt forskningsutbyte sker också inom de inlernationellasamprojekt som SKB deltar i. Viktigast här är det /NEA-projekl som underSKBs administration genomförs i Stripa gruva. har beslut träffats avsju länder. Vidare har avlal träffats med NÅGRA i och iStorbritannien om finansiering av en studie av naturliga analogier vid Pocos deCaldas i . Iseptember 1986 inlämnade SKB i enlighet med kärniekniklagen ellforskningsprogram belräffande kärnavfallets behandling och slutförvaring. Dettaprogram remissbehandlas och - SKNskall den avlämna elt utlåtande till regeringen. Delråder slort internafionellt intresse för SKBs forsknings- och övrigaverksamhet. Mot bakgrund härav har det bedömts motiverat för SKB atl deltaga ikonsultverksamhet inom kärnavfallsområdet av flera olika skäl vid sidan avkonsultverksamheten som sådan. Verksamheten ger bl.a. värdefulla utökade ochfördjupade kontakter och breddat arbetsinnehåll för SKBs forskning och övrigaverksamheter. Uppdrag har erhållits från , , ,och och kontakter sker kontinuerligt med flera andra länder.SKBs uppdragsverksamhet sker till helt övervägande dd inom ramen för SwedPower. Ijuniår 1986 inlämnade SKB i enlighet med finansieringslagens krav en kostnadsberäkning för kärnkraftproduktionens radioaktiva restprodukter '2 (Plan 86) till (). Efter beredning hos SKN Skr. 1987/88:20 och regeringen fastställdesavgiften för lill /kWh för , /kWh för OKG saml 1,9öre/kWh för och . Underår 1986 har kraftförelagen via avgift inbetalt 1271 milj. kr. till fonderinginom SKN enligt finansieringslagen. Ackumulerade inbetalningar jämte ränla påav SKN förvaltade medel l.o.m. utgör 7440 milj. kr. Av dessa har SKNunder utbetalt 4617 milj. kr. till SKB för byggande och drift avanläggningar och syslem. Byggnadsarbetenför SFR, ell centralt slutförvar för driftavfall från de svenskakärnkraftverken samt likartal radioaktivt avfall från Studsvik, sjukhus ochindustri, har kunnal bedrivas planenligt. har bergarbeten slutförtsoch arbetet i huvudsak omfattat betong och montagearbete samt arbete medovanjordsbyggnader. Arbetetmed konstruktion och byggande genomföres av Slalens på SKBsuppdrag. Den första byggnadselappen omfattar en silo och fyra bergsalar försammanlagt 60000 m avfall och beräknas, vara färdig . SKBscentrala mdlanlager för använt kärnbränsle, CLAB, har varil i drift . Anläggningen invigdes officiellt . Fram /1987 har använt kärnbränsle innehållande 360 lon uran samtreaktorkomponenler transporterats lill CLAB. Anläggningen har fungerat väl. Förtransport av använt bränsle och reaktorkomponenter m.m. har SKBs särskildasjötransportsystem utnyttjats. Systemet har fungerat väl. Pågåendeutvecklingsarbete för transporthållare för låg- och medelaktivt avfall harslutförts och en beställning av en första omgång behållare har skett. Fördriften av har SKB konlrakteral , Investeringari CLAB, transportsystemet och SFR har uppgått lill 266 milj. kr.och finansierats genom utbetalningar frän SKN enligt finansieringslagen ochgenom ddägarbidrag. Ddägarbidragen lill SFR utanför finansieringslagen harunder året uppgått till 188 milj. kr. och täckes via interna fonder inomrespektive kraftföretag. Erforderlig fondering har bedömts till 0,1öre/kWh. SKBsöker aktivt att överföra resterande kvantiteter av de s.k. 80-lalskonlraktetmed på andra kunder. Under årel har diskussioner främsl förts med andras.k. Några avslut har dock inte träffals. Avlalsom träffats med fyra tyska kraftföretag belräffande byte av kärnbränsle harunder året fullföljts genom alt SKB beviljades tillstånd avregeringen för affären och övriga nödvändiga lillslånd därefter erhålils.Erforderliga tekniska anpassningar av systemet sker och en första transport avbränsle från till CLAB planeras . Del lill detyska kraftföretagen överförda bränslet, omfattande uran i ,har upparbetats. Totalthar lill per utbetalts milj. kr. varav 255 milj. kr. har kostnadsförts och återstående bokförts som för skott. Efter överiåtelsen av av 80-talskontraklet lill har förskottet reducerats med 256 milj. kr. har förelaget varil organiserat med trehuvudavdelningar. 1987/88:20 Forskning och Ulveckling, Planering ochSystemanalys samt Anläggningar. Vidare har vid SKB funnits två stabsavdelningar,en för ekonomi och administration och en för information och samhällskonlakt. sker en organisationsändring genomatt två huvudenheter inrättats, en huvudenhet för Syslem och Anläggningar -omfattande tidigare Planering och Systemanalys saml Anläggningar - och en huvudenhetför Forskning och Utveckling. Vid sidan härav finns tre stabsavdelningar, enför Information och Samhällskonlakt, en för Uppdragsverksamheten samtslutligen en för Ekonomi och Administration. Medelantalet anställda beräknal enligt bokföringsnämndensanvisningar utgjorde 44 personer (42). översikt 1985/86 1984/85 (milj.kr.) 1984/85 1985/86 Soliditeti % 30,3 O Antal anställda 204 213 SEMKO, ärriksprovplals för elektrisk materiel, huvudsakligen för sådan materiel somanvänds i hem och hushåll. Aktieägare är svenska slalen , med 29,och med 19,. SEMKOs uppgift är all svara för obligatorisk kontroll d.v. s. av myndighet föreskriven provning på sådana produkter som ingår i SEMKOskon-Irollområde. Den hell övervägande delen av provningen har föreskrivits avstatens energiverk och gäller dsäkerheten, d. v. s. säkerheten mol elektriskstöt och brand. Genom all slaten har huvudinfiytande har slalens energiverkkunnal delegera rätlen all falla beslul om godkännande. Viss provning görs ävenenligl andra myndigheters föreskrifter. Det gäller t. ex. uppmätning avultraviolett strålning från solarier, joniserande strålning från TV-apparaleroch konlroll av mikrovågsugnar. Genom samordning av provningen av all säkerhetför aktuell elmaterid lill en provplats uppnås en rationell hantering sell urtillverkarens synvinkel. När kravenär uppfyllda godkänner SEMKO produkter och fabrikanten kan då genom S-märkningför allmänheten visa all den är godkänd. Fabrikanterna ansvarar för atl degodkända produkterna tillverkas och säljs i det av SEMKO godkända utförandet.Genom att göra sfickprovskontroller på marknaden och genom atl följa uppanmälningar och rapporter om olycksfall, får SEMKO kännedom om sådana fall dåprodukter säljs i elt ulföran- desom avviker från det godkända. SEMKO kan då påyrka rättelse och i Skr.1987/88:20 svårare fall anmäla förseelsen lill ansvarig myndighet för åtgärd. Möjlighetenatl genom typprovning hos SEMKO får verifierat produkternas överensstämmandemed svenska säkerhetskrav utnyttjas i allt större utsträckning även förprodukter utanför föreskrifternas krav på obligatorisk kontroll. Tillverkareoch importörer kan då dessutom i sin marknadsföring referera fill den förkonsumenterna så välkända S-märkningen. SEMKOdellager i fiera inlernaliondla samarbeten inom vilka provningsorgan frånolika länder accepterar varandras provningsresultat och därmed eliminerar behovför omprövningar och spar lid och kostnader för tillverkarna. Sådana samarbetenär EMKO för de nordiska länderna, CCA för och CB globall. Personalstyrkanvar vid verksamhetsårets början 216 personer och vid dess slul 210. Vidårets slut tjänstgjorde 37 personer inom ledning och administration, 21personer inom norm- och utredningssektionen samt 152 inomlypprov-ningssektionen. Av dessa var 136 direkl engagerade i provningsverksamheten. Underårel uppnåddes en kraftigt ökad försäljning av provning för S-märkning avprodukter utanför kravel på obligatorisk konlroll. Dessa provningsuppdrag harfrämst fallit inom följande produktområden: Produktersom på grund av någon leknisk parameter (spänning, effekl eller annat) liggerutanför föreskrifternas krav på provning saml kontorsmaskiner ochdatorutrustningar men även dektromedicinsk utmstning. SEMKOblev regislreringsinslans för viss elmaterid som kanförorsaka radiostörningar. I samband med della byggdes upp resurser för allkunna erbjuda radioslörningsmätningar. Efterfrågan på sådana mätningar blev såslor all kapaciteten måsle utbyggas för att möta efterfrågan. Underverksamhetsåret har 12 136 provningsuppdrag avslutats.