prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Internationelltsamarbete är väsentligt i samband med överväganden rörande flottförsök, nyaeller förbättrade motorer och drivsystem m.m. STU bör även fortsättningsvisfölja det internationella samarbetet rörande motorer och alternativa drivmedelbl. a, inom ramen för lEA-samarbetet, STUbör även i övrigt redovisa olika insatser som är ämnade att främja minskatoljeberoende och minskade föroreningar inom transportsektorn exempelvis genomFoU avseende alternativa motorer och drivsystem. Det gäller bl. a, FoU för attklarlägga möjligheterna att på introducera vätgas inomtransportsektorn. STUbör redovisa läget beträffande arbetet med uppdragettill regeringen. En samordning bör härvid ske med motsvarande redovisning avstatens energiverk. Statliga insatser som föresläs utöver de resurser sombeslutats inom ramen för energiforskningsprogrammet bör finansieras inom ramenför befintliga resurser. Regeringsuppdrag till Prop. STATENS ENERGIVERK Bilaga 4.9 Uppdrag att utarbeta program för energirelaterad forskningoch utveckling inom transportsektorn Regeringenuppdrar åt statens energiverk att fullfölja arbetet med att genomföraintroduktionsplanen för alternafiva drivmedel. Arbetet bör bedrivas i enlighetmed de riktlinjer som lagts fast och de resurser som anvisats ienergiforskningsprogrammet för budgetåren 1987/88-1989/90 (prop. 1986/87:80, NU33, rskr. 292), Arbetet bör samordnas med motsvarande arbete inom styrelsenför teknisk utveckling. Vid genomförandet av uppdraget skall beaktas vad somanförs i bifogad promemoria som har upprättats inom miljö- ochenergidepartementet. bör vid utredningsarbetets genomförandelöpande samråda med transportforskningsberedningen, ochstyrelsen för teknisk utveckling. Vidare bör samråd ske med transporträdet ochövriga berörda myndigheter, företag, organisationer m, m. Uppdrag till statens energiverk att utarbeta program förenergirelaterad forskning med anknytning till transportsektorn Riksdagenbeslutade är 1983 om en plan för introduktion av alternativa drivmedel (prop.1982/83:100 bil, 14, NU 33, rskr, 280). Enligt planen är målet för de statligainsatserna att ge ett underlag för ett beslut i slutetav om introduktion av ett rent alkoholbränsle som drivmedel istörte skala. Det ankommer pä statens energiverk att leda genomförandet avintroduktionsplanen. har i rapporten (1986:7) Motoralkoholer i utvärderat deinsatser som skett inom ramen för introdukfionspla-nen. Energiverketföreslär att introduktionsplanen, huvudsakligen av miljöskäl, ges en tydligareinriktning mot fordon med dieselmotorer. Enligt verket bör vidareforskningsinsatserna för att klarlägga möjligheterna för framställning avetanol ur cellulosa fortsätta inom ramen för energiforsk-nigsprogrammet. har i rapporten (3283) Lastbilar, bussar och renare luft på regeringens uppdrag utrett de framtida utsläppskraven för tyngre fordon. Verket konstaterar härvid att det erfordras ytteriigare FoU rörande motorer, drivsystem och alternativa drivmedel för att minska miljöbelastningen frän transportsektorn. () redovisade i betänkandet (SOU 1986:51) Bilaga 4.9 Alkoholer sommotorbränsle de samhälleliga förutsättningarna för introduktion av alternativadrivmedel. Enutgångspunkt vid utformningen av det framtida transportsystemet bör enligt MAKvara att det med beaktande av energi-, trafik-, säkerhets-ochberedskapspolitiska hänsynstaganden skall fungera pä mest kostnads-effektivasätt. Arbetet bör inordnas i en långsiktig strategi och inte påverkas avkortsiktiga fluktuafioner på drivmedelsmarknaden som vunnaerfarenheter tas till vara. Avvikelser pä kort sikt frän samhällsekonomisklönsamhet kan enligt MAK ses som en uppoffring eller en försäkringspremie föratt pä uppnå en ökad försörjningstrygghet eller för att uppnå andravinster för samhället. Olika tekniska lösningar mäste få tävla med varandra, säatt man sä småningom i väsentlig utsträckning skall kunna ersätta depetroleumbaserade drivmedlen. Enligt MAK:s uppfattning är motoralkoholer detdrivmedel som bäst fyller de krav som kan ställas pä ett nyttdrivmedel. En introduktion av sådana drivmedel är särskilt angelägen inomsektorer där tillförselstörningar förorsakar problem i stora delar avsamhället. Föratt förbereda en introduktion av alternativa drivmedel och för att vinnaerfarenheter frän bl, a, beredskaps- och miljösynpunkt föreslogs att insatsernaför motor- och bränsleutveckling bör fortsätta liksom att praktiskafordonsförsök med renalkoholer parallellt bör genomföras. Enligt MAK är det avsärskild vikt att finnii miljövänliga alternativ för tung trafik i tätorter. EnligtMAK bör statens energiverk även fortsättningsvis ha ett övergripande ansvarför introduktionsplanen för alternativa drivmedel och för FoU i syfte attutveckla ett konkurrenskraftigt alternativt drivmedel, STU bör ävenfortsättningsvis ha ansvaret för FoU rörande motorer och drivsystem.Energiverket bör enligt MAK bistå STU när det gäller genomförande avflottförsök m. m. Enbegränsning av oljeanvändningen inom transportsektorn kan även nås genomeffektivitetshöjande åtgärder i fordonen och i trafiksystemet samt genom andrastrukturförändrin.gar inom transportområdet. EnligtMAK bör berörda myndigheter följa de insatser som sker internationellt rörandealternativa drivmedel. Det gäller bl, a. samarbetet inom det internationellaenergiorganet lEA. MAKförutsätter att insatserna för att utveckla motorer, alternativa drivmedel m,m, finansieras via energiforskningsprogrammet. Regeringen förutsätts senarekomma att ta ställning till förutsättningarna för uppförande av enfullskaleanläggning för produktion av etanol ur jordbruksprodukter. MAK:sbetänkande har varit föremål för remissbehandling. Förslagen i de delar som berör detta uppdrag har i huvudsak lämnats utan erinran av remissinstanserna. Synpunkter av mer allmän karaktär lämnas av trans porträdet, STU, statens energiverk och Stiftelsen . anser i likhet med MAK att de statliga insatserna på FoU bör fullföljas och fokuseras på dels en syntesgasbaserad metanol- linje som utnyttjar torvoch trädbränslen, dels en etanollinje baserad på cellulosahaltiga råvaror. STUframhåller att tillgängliga resurser bör koncentreras till FoU avseendeproduktion av etanol ur cellulosahaltiga råvaror. Vidare bör tekniskasystemstudier för att visa hur etanolproduktion kan integreras i pappers- ochmassaindustrin genomföras i nära samverkan med industrin och statensenergiverk. Enligt finns godaförutsättningar för att ytterligare effektivisera tekniken företanolframställning baserad pä cellulosahaltiga råvaror. pekarpä att en utökad internationell samverkan bör komma till stånd för att utveckladrivmedelsalternativ till bensin och dieselolja. 1987/88:85 Bilaga4.9 Regeringenhar i proposition 1986/87:80 (bil. 12) om forskning lämnat förslag tillfortsatta insatser rörande bl, a, energirelaterad FoU inom transportområdetunder budgetåren 1987/88-1989/90, I propositionen framhöll chefen för miljö-och att en mer samlad syn på transportsektorns energi- ochmiljökonsekvenser bör utvecklas som bör vara långsiktigt inriktat. Målet börvara att skapa ett mer energieffektivt och miljövänligt transportsystemsamtidigt som åtgärder vidtas för att på litet utveckla ettkonkurrenskraftigt alternativt drivmedel baserat på inhemska råvaror. Eftersamråd med cheferna för kommunikations- och industridepartementet framhöllföredraganden att hon senare avsäg återkomma med förslag om fortsattinriktning av den energirelaterade forskningen inom transportsektorn. När det gäller insatsernainom området alternativa drivmedel föreslog föredraganden att det fortsattaarbetet bör inriktas mot att utveckla en konkurrenskraftig motoralkohol urcellulosabaserade råvaror. Resurser för detta ändamål har beräknats iprogrammet Energitillförsel, delprogrammet Bränsleförädling, harinte framfört nägra erinringar mot regeringens förslag i denna del (NR 33,rskr. Deöverväganden och förslag som redovisats i den forskningspolitiska propositionenutgör en grund för fortsatt FoU rörande alternativa drivmedel m.m, inom ramenför introduktionsplanen. Därför bör ett program för fortsatt FoU i syfte att päsikt utveckla konkurrenskraftiga drivmedel baserade på inhemska råvarorutarbetas. För att genomföra ett program med denna inriktning krävs ett aktivtengagemang frän berörd industi. Ansvariga myndigheter bör mot denna bakgrund isamverkan koordinera insatserna för att möjliggöra ett minskat oljeberoende ochen minskad miljöbelastning inom transportsektorn. Uppdrag med denna inriktningbör därför lämnas till statens energiverk och STU. Ett uppdrag med liknandeinnehåll bör senare lämnas till transportforskningsberedningen. Myndigheternabör samräda med SNV vad avser målsättningar beträffande reduktion avmiljöbelastningen frän motorer, drivmedel m, m. bördärför nu ges i uppdrag att inom ramen för Prop. 1987/88:85introduktionsplanen för alternativa drivmedel och i enlighet med de rikt- Bilaga 4.9 linjer som anges i beslut om fortsatt energiforskningutarbeta ett program för fortsatta insatser lörande alternativa drivmedel m. m. bör utarbeta ett program för energihushållning inom transportsektornoch utveckling av konkurrenskraftiga alternafiva drivmedel. Målsättningen börvara att utveckla sådan teknik och alternativ som kan medverka till att minskatransportsektorns oljeberoende och miljöbelastningen till följd av avgaser,buller m, m. Detbör ingå i uppdrag att översiktligt göra en avvägning mellantillförsel- och användningsinriktad FoU inom transportsektorn. En utgångspunktför arbetet bör vara att en säker och miljövänlig energiförsörjning inomtransportsektorn kräver insatser rörande säväl effektivare användning avdrivmedel i motorer, drivsystem m. m, som utveckling av konkurrenskraftigaalternativa drivmedel. Det bör vidare ingå i verkets uppdrag att bedömamöjligheterna att vid avspärtningssituationer ersätta gengasprogrammet medanvändning av motoralkoholer. bör utarbeta ett program för fortsatt FoU för produktion avalternativa drivmedel om inhemska råvaror i enUghet med de riktlinjer ochutgångspunkter som MAK anger. Verket bör härvid dra nytta av de erfarenhetersom erhållits av etanolproduktion inom ramen för Stiftelsen arbete. Vidare bör samordning ske med STU när det gällerstudier av hur etanol- eller metanolproduktion i störte skala kan integreras ipappers- och massaindustrin. bör vidare bistå STU när det gäller flottförsök för tyngredieselfordon och fortsatta insatser inom ramen för MlOO-programmet, Internationelltsamarbete är väsentligt i samband med överväganden rörande utveckling avalternativa drivmedel, bränslespecifikafioner m. m. bör ävenfortsättningsvis följa det internationella samarbetet rörande alternativadrivmedel, motorer m, m. bl. a. inom ramen för lEA-samarbetet. bör även i övrigt redovisa olika insatser som är ämnade att främjaökad energieffektivitet, minskat oljeberoende och minskade föroreningar inomtransportsektorn. bör redovisa läget beträffande arbetet meduppdraget till regeringen. En samordning bör härvid ske med motsvaranderedovisning av STU, Statliga insatser som föresläs utöver de resurser sombeslutats inom ramen för energiforskningsprogrammet bör finansieras inom ramenför befintliga resurser. 1987/88:85 Bilaga 5.1 Sammanfattning av statens naturvårdsverks rapportAktionsplan mot havsföroreningar 1 augusti1986 beslöt regeringen att tillsätta en aktionsgrupp mot havsför oreningar, med företrädare för berörda verk och departement och med statsrådet som ordförande. Pä akfionsgruppens uppdrag, och i samarbete med berörda myndigheter, m.fi, har utarbetat en aktionsplan, som överlämnats fill regeringen. Östersjönkan betraktas både som ett innanhav och som en stor Qord med grunda trösklaroch en serie djupbassänger innanför. Djuprännan mellan egentliga ochBottniska är smal. är ett grunt hav medan med storadjupområden är att betrakta som ett egentligt havsområde med öppen förbindelsemed . Störtedelen av de hav som omger är sålunda mer eller mindre instängda.Dessutom finns, utefter långa sträckor av kusterna, stora skär-gärdsområden medgrunda sund och fjärdar. Pä vissa ställen finns tröskelfjordar eller andradjupa vikar. förhällande till saltvatteninfiödet stora tillrinningen av flodvatten fillÖstersjön gör att denna är starkt utsötad. Salthalten i ytvattnet ökar frånBottniska och ut mot . Skillnaderna i täthet mellan ytvattnetoch det saltare djupvattnet försvårar utbyte mellan de tvä lagren. I Kattegattoch kan bottenvattnet under vissa förhållanden stagnera ochsyrebrist uppkomma genom att nedfallande organiskt material bryts ned undersyreätgång. För kan dessa stagnationsperioder vara ,och bryts normalt genom att nytt saltare vatten utifrån tränger undan det gamlabottenvattnet. Det kan ta innan en ändring av tillförseln avföroreningar blir märkbar som förändringar i miljökvalitén. Havens storautspädningskapacitet skjuter miljööverraskningarna framåt i tiden, både från och angränsande länder dels som punktutsläppoch diffus avrinning, dels genom långväga transport via atmosfären och medhavsströmar, Ämnensom genom biokemiska mekanismer snabbt bryts ned i miljön, under konsumtion av i vattnet löst syre, kan ge negativa mijöeffekter inom ett mer eller mindre begränsat näromräde till utsläppet. Det kan antingen vara fråga om direkta toxiska effekter, eller om sekundä ra effekter som en följd av själva nedbrytningsprocessen. miljöeffekterna är oftalokalt mycket störande (t. ex. genom illaluktande Prop. 1987/88:85 vatten och bottensediment, eller flytande skum pä vattenytan). Efter hand som akuta miljöstörningar av typen fiskdöd, dåliglukt, etc, kunnat åtgärdas, har betydelsen av den långsamma och smygandegiftverkan av stabila (persistenta) organiska ämnen, tillverkade av människan,blivit allt mer uppenbar. Sädana organiska ämnen, som endast långsamt bryts nedi miljön kan spridas över stora områden och påverka miljön under lång tid.Hiirigenom blir även relativt begränsade utsläpp av stabila organiska ämnen etthot sett i ett storskaligt och långsiktigt perspektiv. Olja.Effekter av akuta utsläpp av olja till den miljön är väl undersökta ochkunskaperna är relativt goda, åtminstone för marin miljö med höga salthalter. Iförsta hand är det strandorganismer och sjöfågel som påverkas. I strandzonen ärofta utslagningen av kräftdjur samt musslor och snäckor total. Påverkan päfrisimmande organismer är normalt snabbt övergående. Effekterna pä bottnar ochi sedement kan kvarstå . Totaltsett utgör dock de kroniska utsläppen troligen av den totalabelastningen av olja eller organiska ämnen som härstammar från olja. Kunskapenom eventuella effekter av kroniska utsläpp är mycket begränsad. Speciellt gällerdetta för och kallare klimat. Metaller.Omfattande åtgärdsprogram för att minska utsläppen av metaller har genomförtsi mänga länder-däribland . Tillförseln av toxiska metaller till vårahavsområden är dock fortfarande stor, särskilt via långväga lufttransport, ochmycket återstår att göra, i synnerhet om metallutsläppen ses i ett långsiktigtoch internationellt perspektiv, Metallernaär grundämnen och därför stabila-i absolut mening-och kommer att finnastillgängliga i havsmiljön sedan de väl förts dit. Demetallorganiska föreningarna, t, ex, tributyltenn eller metylkvicksilver,utgör härvidlag ett specialfall. Dessa föreningar bryts ned i naturen, i vissafall ytterst långsamt, och get som restprodukt bl, a, en stabil metall. Mångaav de toxiska metallerna binds till bottensedimenten. Riskbedömningen av dennaanrikning är en angelägen uppgift för internationellt forskningsarbete. Närsalter.Tillgängen på kväve och fosfor avgör normalt havsområdets produktion av biologisktmaterial. Utsläpp av närsalter frän jordbruk, kommuner och industrier samt fränbiltrafiken leder till förhöjda halter av dessa ämnen i kustområden närautsläppen, och pä sikt för vattenområdet som helhet. Den ökade tillgängen lederprimärt till en förhöjd produktion av alger. Deeutrofieringssymptom vi nu ser är resultatet av att tillförseln av näringsämnenunder fiera decennier stadigt ökat. Vissa kustområden har drabbats avmiljöproblem på grund av den ökade tillgången på närsalter. Situafionen är merasvårbedömd när det gäller de öppna havsområdena. Klart är dock att halterna avfosfor och kväve ökat även här. Att djupvattenmassor under fleraårfionden uppvisat en trend av successivt försämrade syreförhållanden arenvarningssignal. Farhågorfinns för att en fortgående eutrofiering av skall öka 108 utbredningen av syrefriadjupområden så att torskäggens överlevnad ytter- Prop. 1987/88:85 ligare försämras. Sedanmitten av har fintrådiga alger spolats upp påLaholmsbuktens stränder. har detta även drabbat delar avSkälderviken i ökad omfattning. Detta torde ha medfört att algsamhället viddessa kuster förändrats och därmed även djursammansättningen inklusivefiskbeståndet. Den pä senare tid allt vanligare förekomsten av giftigaplanktonalger mäste ocksä antas ha samband med det förändradeeutrofi-eringsläget. Äveni andra kustvattenomräden har eutrofieringseffekter konstaterats. Exempel ärOsloQordens mynning och vissa Qordar i . Radioaktivaämnen har inte tagUs upp i aktionsplanen. Iföreliggande aktionsplan ges arbetet med att minska belastningen pä havet avstabila organiska ämnen och närsalter högst prioritet. Även olja och toxiskametaller kan ge allvarliga föroreningsproblem, och arbetet med att minskautsläppen av dessa ämnen mäste fortsätta. Övriga typer avföroreningar-grumlande ämnen, nedbrytbara organiska ämnen, icke toxiskametaller, flertalet oorganiska föreningar-ges lägre prioritet, även om i detenskilda fallet lokala eller regionala skäl kan mofivera långtgående krav påmiljöskyddsåtgärder. Sverigedeltar i många olika fora för internationellt samarbete. Helsingforskonventionenär viktig när det gäller att minska föroreningsbelastningen pä Österjsön,inklusive , , Bälthaven och upp till en linjefrän till , Konventionen gäller , , ,, och och omfattar såväl sjöfarts- ochbekämpningsfrågor, som föroreningar frän landbaserade källor och långvägalufttransport. Dumpning är förbjuden inom konventionsområdet. Sverigesamarbetar med i Kommittén för , bl. a, omskogsindustrifrågor samt om förekomst och effekter ay metaller och organiskamiljögifter. Kommittén svarar för ländernas rapportering avmiljöövervakningsdata för till . Bilateralasamarbetsavtal finns med inom när det gäller Öresundoch, som ett särskilt avtal, beträffande åtgärder mot förorening.Mer eller mindre formaliserat samarbete med finns pä flera punkter.Dessutom har vi i många speciaLfrä-gor informellt samarbete med flera av devästeuropeiska länderna, och även med andra , främst , ochKanada. Bilateralaavtal om miljösamarbete finns också med , , ochÖsttyskland, där frågor av gemensamt intresse diskuteras. InomNordiska Ministertådet bedrivs arbete i ett antal olika grupper, varav nägra direkt berör havsmiljöfrägorna. fattade de nordiska miljömi nistrarna principbeslut om en "plan för nordiskt agerande mot havsförore ningar". är avstor betydelse och berör utsläpp frän landbase- Prop. 1987/88:85 radekällor i , , , , , , Bilaga 5.1Island, , , , och , Även EG harundertecknat konventionen. Genom , som hälls pä miljöministernivä,har den politiska betydelsen av arbetet inom ökat. Dets, k. mellan , , och avsernordiskt samarbete vad gäller rapportering och bekämpning av oljeutsäpp. Konventionenom långväga transporterade luftföroreningar får ökad betydelse allt eftersominsikten om vikten av luftnedfallet ökar. Dumpning,dvs. kvittblivning av avfall till havs, regleras i ett globalt perspekfiv avLondonkonventionen, och för och genom Oslokonventionen.Många länder har helt upphört att dumpa avfall (bl, a. ), ellerbegränsat omfattningen av sin dumpning. Förbränning av miljöfarligt avfalltill havs är en svårlöst delfråga. Påsjöfartens område finns internationella överenskommelser ingångna att motverkavattenförorening frän fartyg. De viktigaste är MARPOL 73/78,och SOLAS-74, I gäller idagÖstersjökonventionen för alla slags avfall frän fartyg och globalt gäller föroljeutsläpp MARPOLkonventionen, bestämmelser omtransporter i bulk av kemikalier som är fariiga för den miljön trädde ikraft , Enligtsvensk lagstiftning skall hamnarna ta emot avfall utan kostnad för fartyget.Denna princip har frän svensk sida alltid hävdats vara viktig för att förhindrautsläpp i havet. I tycks emellertid utvecklingen f n. vara påväg ät fel häll. Samordnandemät- och övervakningsprogram för havsområdena finns främst inom Paris-, Oslo-och , Det internationella havsforskningsrädet (ICES)har en betydelsefull roll i detta övervakningsarbete genom att man samordnaroch utvärderar mätdata från Paris-och , Genomhög aktivitet i förhandlingar beträffande internationella överenskommelser omtekniska åtgärder, har del i flera fall varit möjligt för att skynda päen i övrigt tämligen långsam internationell process. Åtaganden att samla in ochsammanställa data om utsläpp frän olika branscher, och halter av föroreningar iolika havsområden har visat sig vara ett ändamålsenligt sätt att påverka andraländer. Föratt kunna driva det internationella åtgärdsarbetet framåt, är det nödvändigtatt i ökad utsträckning satsa på en vetenskaplig argumentering pä kvalificeradnivå. För att kunna övertyga andra länder om allvaret i de framtida miljöhotenmäste de bästa forskarna medverka i det internationella samarbetet. 5 Stabila organiska ämnen Flertaletav de allvariiga miljögiftsproblem vi har uppevt, och varav alltförmånga är skrämmande aktuella, har sin grund i utsläpp 110 av stabila organiska ämnensom tillverkats av människan. 1987/88:85 innehållertorsklever fån vissa områden i sä höga halter av Bilaga 5.1organiska miljögifter att livsmedelsverket föreskrivit om konsumtionsbegränsningar. Sålänge stabila organiska miljögifter släpps ut, direkt eller indirekt, till vårahavsområden, kommer ett långsiktigt miljöhot att kvarstå. En ätgärdsstrategimåste därför utgå från behovet av att eliminera tillförseln av sådana ämnentill miljön. Detta mål måste, inte minst pä grund av brist på kunskap ochteknik, ses pä relativt lång sikt. Det är knappast realistiskt, även om detvore önskvärt, att i ett slag genomföra effektiva åtgärder mot alla tänkbarakällor för tillförsel av sädana ämnen, Iförsta hand måste ansträngningarna inriktas mot de stabila ämnen som har enallvarlig toxisk effekt, och som kan anrikas i näringskedjorna. Flertaletsädana substanser kan föras till gruppen klorerade organiska ämnen. Det ärdärför naturligt att dessa ämnen prioriteras säväl vad gäller nationella sominternationella åtgärder. Massaindustrinstår, trots att omfattande åtgärder genomförts, för de största utsläppen iSverige av stabilt klorerat organiskt material till havsmiljön. Det ärtekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att minska utsläppen av kloreradeorganiska ämnen frän tillverkning av blekt sulfatmassa till en nivå av 1,5 kgklorerad organisk substans (per ton producerad massa, och mätt som klor, TOCI)genom en kombination av syrgasblekning och ökad användning av klordioxid vidblekningen. Tekniken införs f n. successivt vid svenska fabriker. Dessa,eller motsvarande, åtgärder är angelägna och bör vara påbörjade inom enfemårsperiod. Sannolikt mäste naturvärds verket initiera omprövningen avvillkoren vid nägra av fabrikerna. Motbakgrund av riskbilden för de stabila organiska miljögifterna, mäste det docksamtidigt konstateras att de ovan redovisade åtgärderna inte är tillräckliga.Med hänsyn till de skogsindustriella utsläppens storiek och egenskaper finnsingen annan långsiktig lösning än att de stabila organiska ämnena iavloppsutsläppen så gott som helt elimineras. Detär angeläget att utveckling av teknik för miljövänlig blekning stöds, lika välsom ny reningsteknik för slutlig rening av resterande avloppsvatten. Ettbetydande tekniskt forskningsstöd komer att behövas för att klara detta. Itabellen nedan redovisas hur utsläppen av klorerad organisk substans harminskat seda mitten av 70-talet. Dessutom redovisas en prognos för tiden framfill är 2010, Produktion: 4,3 milj ton/år varav ca 1/3 lövmassa, Prop. År TOCI TOCI Anm