prop · GB03160 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:160 om befruktning utanför kroppen Regeringen föreslår all anla de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel . Propositionen innehåller förslag till lagstiftning ombefruktning utanför kroppen. Denna metod för konstlad befruktning innebär altägg tas ul ur en kvinna, befruktas utanför hennes kropp och därefter förs in ihennes livmoder igen. Lagstiftningen beslår av dels en ny bestämmelse i föräldrabalkenom faderskapet lill barn som har kommil lill genom befruktning utanför kroppen,dels en ny lag om verksamheten som sådan med befruktning ulan-för kroppen. Dennya bestämmelsen i innebär att ett barn som har kommil tillgenom befruktning utanför kroppen med samtycke av moderns make eller sambo fårsamma rättsliga ställning i förhållande lill denne som om barnet hade kommil lillpå naturlig väg. Denne man skall alltså anses som barnels rättslige far. Enligt den nya lagen om befruktning utanför kroppen fårsådan behandling i syfte att avla barn i fortsättningen utföras endast på enkvinna som är gift eller sambo och endast med makens eller sambons sperma. Etlägg som befruktats utanför kroppen får endasl föras in i den kvinna som äggethärrör ifrån. En förutsättning är vidare att mannen skriftligen samtycker lillbefruktningen. S.k. surrogatmoderskap avvisas hell. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1989. 1 1987/88. Härigenom föreskrivs att del i 1 kap. 'skall införas en ny paragraf, 7 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har befruktning av moderns ägg utförts utanför henneskropp med samtycke av hennes make eller sarnbo och är del med hänsyn tidsamtliga omständigheter sannolikt att barnet har avlats genom befruktningen,skall vid tillämpning av 2-5 §§ den som har lämnat samtycket anses som barnetsfader. Denna lag träder i kraft . Lagen skalldock inte gälla i fråga om befruktning utanför kroppen som har utförts föreikraftträdandet. Har befruktning av moderns ägg utanför hennes kropputförts före lagens ikraftträdande med samtycke av hennes make eller sambo ochår det med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt atl barnet har avlatsgenom befruktningen, får efter utgången av talan inte väckas omförklaring enligt 1 kap. 2 § första stycket om att mannen inte är far tillbarnet eller enligt 1 kap. 4 § tredje stycket om att etl erkännande av faderskapetsom mannen har lämnat saknar verkan mol honom. ' Balken omtryckt 1983:485. 2 Förslag till Prop. Lag om befruktning utanför kroppen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag tillämpas på befruktning av en kvinnas ägg utanförhennes kropp i syfte att avla barn. 2 § Införande i en kvinnas kropp av elt ägg som har befruktatsutanför kroppen får ske endast om 1. kvinnan är gift eller sambo, 2. maken eller sambon skriftligen samtycker, och 3. ägget är kvinnans egel och har befruktats medmakens eller sambons sperma. 3 § Befruktning utanför kroppen får inte utan socialstyrelsenstillstånd utföras annal än vid allmänna sjukhus. 4 § Den som vanemässigt eller för att bereda sig bryter mot 2eller 3 § döms till böter eller fängelse . Dennalag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 mars1988 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, R. Carisson, , , , , G. , , Proposition om befruktning utanför kroppen 1 Inledning trädde lagstiftningen om insemination ikraft. Lagstiftningen består av dels en bestämmelse i 1 kap: omfaderskapet till barn som kommit lill genom insemination (1 kap. 6 §), dels enlag (1984:1140) om inseminationsverksamhelen som sådan. , utredningsman förrejustitieombudsmannen , som tillkallades , överlämnade idecember 1984 betänkandet (SOU 1985:5) Barn genom befruktning utanför kroppen m.m.Betänkandet har remissbehandlats. Slatens medicinsk-etiska råd har i augusti1987 redovisat sina synpunkter på betänkandet. Jag tar i milt förslag till proposition endasl upp fråganom befruktning utanför kroppen när syftet är att avhjälpa ofrivilligbarnlöshet. Frågan om forskning på befruktade ägg har tagils upp igen-etikkommitténs belänkande (SOU 1984:88) Genetisk integritet. Jag har föravsikt att senare återkomma till regeringen med mina förslag i den frågansamtidigt som jag redovisar mina övriga ställningstaganden lillgen-etikkommitténs betänkande. Till protokollet i delta ärende bör fogas delsutredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, dels de lagförslag somläggs fram i betänkandet som bilaga 2, dels en förteckning överremissinstanserna och en inom gjord sammanställning överremissyttrandena som bilaga 3, dels de synpunkter som slatens medicinsk-etiskaråd haft på betänkandet som bilaga 4. Regeringen beslutade all inhämlalagrådels yttrande över inom upprättade förslag till lag omändring i och lag om befruktning utanför kroppen. De förslag som jag nu skall lägga fram överensstämmer medde remillerade förslagen utom vad gäller några språkliga och redaktionellaändringar i förslaget lill lag om befruktning utanför kroppen. Jag återkommertill ändringarna i specialmötiveringen lill dessa bestämmelser. Lagrådet harlämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokolletsom bilaga 5. 2 Allmänmotivering Prop. Man räknar med att av alla gifta ochsamboende par är ofrivilligt barnlösa. För många av dem är del elt allvarligtproblem. Orsakerna till ofrivillig barnlöshet står oftast att finna i olikabiologiska störningar, skador eller missbildningar hos kvinnan eller mannen.Dessa kan i sin tur ha orsakals av t.ex. skadliga ämnen eller vissa sexuelltöverförbara sjukdomar. Del är en utomordentligt viktig uppgift för forskningenall belysa utvecklingen av den ofrivilliga ofruktsamheten, analysera vilkaorsakerna är och föreslå åtgärder för atl förebygga ofruktsamhet. Många ofrivilligt barnlösa par accepterar barnlöshetenutan atl vidta några speciella åtgärder. Andra försöker få adoptera barn. Ettökande antal vänder sig till hälso- och sjukvården för alt få hjälp. Endasl iomkring hälften av fallen leder dock utredning och behandling till engraviditet. Av de par som är ofrivilligt barnlösa är del ungefär hälflen somförsöker få ett adoptivbarn eller bli behandlade inom hälso- och sjukvården försin infertililet. Ca 1 600 barn adopteras i , huvudsakligen'frånländer utanför . Befruktning utanför kroppen är en relativt ny melod somanvänds framför allt när kvinnan har fel på äggledarna eller när mannen har förfå sädesceller för befruktning på naturlig väg. För kvinnan har denvanligaste behandlingen varit elt kirurgiskt ingrepp där man försökt öppnaäggledarna. . Enligt utredningen skulle uppskattningsvis 4 000-5 000 par varaintresserade av att få barn genom befruktning utanför kroppen. Den ofrivilliga barnlösheten kan bli etl allvarligtpersonligt problem för många par. För dem som drabbas av delta - atl vilja men inlekunna få egna barn - kan del innebära stora påfrestningar, bäde socialt och psykiskt. Problemen kan förstärkas av de allmänna attityderna isamhället. Det finns sedan gammall förväntningar på att en man och en kvinnasom lever tillsammans också skall skaffa barn. För en kvinna är del socialatrycket all bli mor ofta så stort all många kvinnor inle kan se adoption eller ellliv ulan egna barn som ell alternativ. Att bearbeta attityderna till barnlöshet är elt viktigtbidrag till all lindra dessa problem. Etl ofrivilligt barnlöst par bör redan i ett tidigt skedefå hjälp med alt dis-kulera olika alternativ som adoption, medicinsk behandlingoch etl liv utan eget barn. Metoden att befrukta utanför kroppen Befruktning utanför kroppen går till så atl ett ellerflera ägg tas ul ur en kvinna, befruktas utanför hennes kropp och därefteråterförs lill kvinnans livmoder. I medicinsk terminologi kallas metoden in-vitro-ferliliseringeller bara IVF.Tekniken kallas ibland också provrörsbefruktning. Det är främst en metod att avhjälpa kvinnlig infertililet.Men den kan också användas om mannen har för få sädesceller för befruktning pånaturlig väg. Kvinnan får hormonbehandlingar så att äggstockarnaproducerar fler ägg än vanligt (oftast 5-10 ägg). Äggens tillväxt följs medultraljud och hormonanalyser och plockas ut när de antas vara mogna. Äggenläggs därefter i näringslösning som mannens sperma förenas medäggen. förs av de befruktade äggen åter in ikvinnans livmoder. Befruktning utanför kroppen är tekniskt sett enförhållandevis komplicerad och resurskrävande metod. Del är relativt sett fäförsök som lyckas, dvs. som resulterar i ett barn. Man räknar med att av de behandlade kvinnorna föder ett barn. Vid befruktning utanför kroppen finns en viss ökad riskför för tidig förlossning och även en ökad risk för utomkvedshavandeskap.Såvittman vet innebår tekniken ingen ökad risk för skada på barnet. - då det första "provrörsbarnet"föddes i - har metoden fält stor spridning. Den tillämpas vid mer än500 kliniker i världen. har mer än 5 000 barn fölls genom IVF-behandling. I används metoden f.n. vid ett tiotal klinikervarav tre privala. Del första svenska barnet som kom till på det här visetföddes är 1982. har minst 150 barn fötts. Olika former av befruktning utanför kroppen Det finns flera olika tänkbara former av befruktningutanför kroppen. Den enda form av in vitro fertilisering som tillämpas i Sverigeär alt ett gift eller samboende pars egna ägg- och sädesceller befruktasutanför kroppen. En annan tänkbar form för befruktning utanför kroppen äralt en utomstående kvinnas ägg befruktas med sperma från en inferlil kvinnasman. Det befruktade ägget införs sedan i den sislnämnda kvinnans livmoder. Attanvända donerade ägg skulle kunna komma i fråga om en kvinna inte kan produceraäggceller eller är bärare av ell ärftligt anlag för någon svår sjukdom som medhög sannolikhet skulle kunna drabba barnet. Den här formen för befruktninganvänds på vissa håll utomlands. Totalt har elt 50-lal barn fötts. Ytterligare en annan form av befruktning utanför kroppenär att en kvinnas ägg utanför hennes kropp befruktas med sperma från enutomstående spermagivare och därefter implanteras i kvinnans kropp. Att användadonerad sperma är framför allt aktuellt när mannen i parförhållandet är ofruktsameller bär på anlag för en ärftlig sjukdom och kvinnans äggledare ärskadade. Denna form av befruktning tillämpas i vissa länder. Vidare kan man tänka sig att såväl ägg som sperma kommerfrån utomstående givare (s.k. adoption in vitro). Del befruktade ägget implanterasi den kvinna som "beställt" etl barn. Denna form av befruktningskulle kunna vara aktuell l.ex. när både kvinnan och mannen infer-tila. Den används utomlands. Elt hundratal barn har kommiltill på detta sätt. En ytterligare variant,som brukar benämnas 5Mrrogflfmorfer5ap, innebär vanligen alt en kvinnabefruktas med ägg och/eller sperma från del par som skall ta hand om barnetefter födelsen. Surrogatmodern föder fram barnet och överlämnar det därefter lillparet som "beställt" det, ofta mot eri hög ersättning. Surrogatmoderskapförekommer inte i men väl i vissa andra länder. Verksamhelenmed befruktning utanför kroppen är inle rättsligt reglerad i . År 1983uttalade sig som tillsynsmyndighet angående verksamheten medbefruktning utanför kroppen vid i . Avsaknadenav rättslig reglering har bl.a. den konsekvensen att det kan vara oklart, om enman som är sambo med den kvinna som befruktats utanför kroppen med hans spermakan förklaras vara far till barnet, om han vägrar erkänna faderskapet.Avsaknaden av rättslig reglering gör också att det blir oklart under vilkaförutsättningar befruktning utanför kroppen över huvud tagel får ske. INorge finns bestämmelser om befruktning utanför kroppen.Enligt Lov av nr. 68 om kunstig befruktning får befruktningutanför kroppen endast ske för par som är gifta och med parets egna ägg- ochsädesceller. Behandlingen får endast ske om kvinnan är oförmögen att få barn.Såväl kvinnan som mannen skall skriftligen samtycka lill behandlingen.Befruktade ägg får förvaras i fryst tillstånd under högst etl år. Defårendastanvändas för alt föras in iden kvinna som ägget kommer ifrån.. Obefruktade äggfår inte frysas. Enligt lagen är del förbjudet att forska på befruktade ägg. Inågra länder har frågan om reglering av verksamheten utretts men detta har ännuinte lett till lagstiftning. I några länder har riktlinjer meddelats för verksamheten. har arbete pågått på en rekommendation om bl.a:befruktning utanför kroppen. Enighet om en rekommendation har dock ännu inteuppnåtts. 2.2 Befruktning utanför kroppen i ett parförhållande Mittförslag: Befruktning utanför kroppen godtas för par som är gifta eller samborom parets egna ägg- och sädesceller används och paret inle kan få barn pånaturlig väg. Minbedömning: I avvaktan på att ställning senare las till frågan om forskning påbefruktade ägg anser jag atl annan forskning än metodforskning inte börförekomma. utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Utredningen ut- Prop. 1987/88:160talar sig inle i fråga om forskningen. Remissinstanserna: En hell övervägande majoritet avremissinstanserna instämmer i utredningens förslag. : Instämmer i utredningensförslag. Skälen för mitt förslag och min bedömning: Principerför användningen av befruktning utanför kroppen Alla konstlade befruklningsmeloder innebär en manipulationmed de mänskliga livsprocesserna. Frågan är hur långt det kan anses etisktacceptabelt alt påverka dessa livsprocesser. etiskt ställningstagande tillbefruktning utanför kroppen måste grundas i den humanistiska synen påmänniskan som en fri och ansvarig, skapande och social varelse. Ingen människafår behandlas enbart som medel utan varje individ har ett värde och är ett måli sig själv. Det är också viktigt alt eftersträva långsiktigt godakonsekvenser för alla inblandade parter. Framför allt måsle frågan dock prövasutifrån del blivande barnets bästa. Eftersom samhället medverkar vidtillkomsten av barnet har samhället också elt ansvar för all barnet skallkomma all växa upp under så goda förhållanden som möjligl. Hur angeläget det än kan kännas all hjälpa ell par som ärofrivilligt barnlöst får delta aldrig ske på bekostnad av det blivande barnetsbästa. Även om rätten att bilda familj är en mänsklig rättighet innebär dennaej en rätl att till varje pris få föda elt egel barn. 1 sammanhanget måsle också beaktas om det kan ansesuppkomma någon risk för selektion av individer eller för kommersialisering avbarnalstringen. Så långt möjligt bör det råda konsekvens i den etiskabedömningen av insemination och befruktning utanför kroppen. Del finns,påpekar utredningen, flera likheter mellan dessa metoder. Båda är metoder förall avhjälpa ofrivillig barnlöshet, och båda kan antingen tillämpas så altparet är barnets biologiska och sociala föräldrar eller så all en utomståendepart år givare, om det är mannen som är ofruklsam. Ålminslone en avgörande olikhet finns det dock enligtutredningen mellan metoderna. Befruktning utanför kroppen förutsätter etlkonstlat förfarande med kvinnans könsceller. Med hjälp av avancerad medicinskteknik tar man ut ägg från kvinnans kropp och befruktar dem i laboratoriemiljöoch för därefter åler in dem i hennes kropp. Till skillnad från inseminationkrävs avancerad teknik och hög medicinsk kompetens för atl genomföra befruktningen. Jag anser all befruktning utanför kroppen bör kunnaaccepteras under vissa betingelser. Enbart del förhållandel alt metoden ärtekniskt avancerad och sker utanför kvinnans kropp bör inle göra all denförbjuds. Befruktningutanför kroppen i ett parförhållande Prop. Om kvinnan l.ex. har tilltäppta äggledare kanbefruktningen inle ske på naturlig väg. Genom befruktning utanför kroppenhjälper man parets egna ägg- och sädesceller atl mötas. När befruktning utanförkroppen sker inom ett parförhållande är det inblandade paret barnels biologiskaföräldrar. Det som skiljer dessa föräldrar från andra föräldrar är den metodsom deras barn blir avlat på. De biologiska föräldrarna är också barnets socialaföräldrar. Barnets ställning i förhållande till föräldrarna och samhället iövrigt är detsamma som om befruktningen skett på naturlig väg. Vid en jämförelse av befruktning utanför kroppen inom etlparförhållande med makeinsemination, som alltså redan godtagits, anserutredningen att det i båda fallen rör sig om all på konstlad väg hjälpa mannenoch kvinnan att bli biologiska föräldrar. Enligt utredningen finns det från delblivande barnets synpunkt inle någol som direkt talar emot befruktning utanförkroppen i denna form. Utredningen godtar också denna form för befruktningutanför kroppen. En hell övervägande majoritet av de remissinstanser somuttalat sig i denna fråga är positiva till utredningens förslag. Även instämmer i förslaget. frikyrkoråd, ochRFSU avvisar förslaget. Jag kan inle se alt det är någon slor skillnad från etisk synpunktmellan att befrukta en kvinnas ägg utanför kroppen med sperma från hennes makeeller sambo och all genom etl kirurgiskt ingrepp öppna äggledarna så altbefruktning på naturlig väg kan ske. I båda fallen försöker man hjälpa enkvinnas och hennes mans egna ägg- och sädesceller all mötas. Jag delar utredningens uppfattning att den här formen avbefruktning utanför kroppen bör godtas. Den medför inte några negativakonsekvenser för det blivande barnet. Den innebår att en del barnlösa par fårmöjlighet atl bli föräldrar. Alla former av befruktning utanför kroppen innebärvisserligen psykiska påfrestningar för paret, framför allt för kvinnan somgenomgår behandling i flera olika steg. Som jag återkommer lill måsledel krävas alt såväl kvinnan som mannen samtycker lill behandlingen och alt denär som helst kan avbryta denna. Jag återkommer också lill alt paret bör gestillräcklig information och erbjudas rådgivning. Under sådana förhållandenanser jag atl de psykiska påfrestningar som uppkommer inle bör hindra alt dennaform av befruktning används. Utredningen har tagit upp frågan om vilka medicinskaundersökningar som skall få äga rum på del befruktade ägget före implanlationen.Jag delar utredningens mening alt de mest livsdugliga av utplockadeoch befruktade ägg bör få väljas för implantation. Om man vid en undersökning t.ex.finner att något eller några ägg är defekta i något hänseende bör dessa ägginte användas för implantation. Naturen själv gör en sådan sortering. Om eltdefekt ägg befruktas leder del ofta lill spontanabort. Befruktningutanför kroppen bör endasl få erbjudas par som inle kan få barn på naturlig väg. Flera remissinstanser anser atl befruktning utanför kroppen bör kunna användas för atl - när den tekniken finns utvecklad - 9 möjliggöraen tidig diagnos av om barnet kommer att få en ärftlig sjukdom, som någon avföräldrarna har anlag för. Jag anser alt denna fråga bör utredas närmare. Attgöra detta ingår i utredningens kvarstående uppdrag.Befruktning utanförkroppen bör inte användas i diagnostiskt syfte i avvaktan på att utredningenfullgör delta uppdrag. Som jagtidigare framhållit avser jag att senare återkomma till frågan om forskning påbefruktade ägg i samband med mina ställningstaganden till gen-etikkommitténsbetänkande (SOU 1984:88) Genetisk integritet. I avvaktan härpå anser jag attannan forskning än metodforskning inle bör förekomma. Med melodforskning avserjag forskning i syfte att förbättra tekniken med befruktning utanför kroppen.Tekniken bör inle användas för all enbart för forskning skapa befruktade ägg. 2.3 Befruktning utanför kroppen med donerade ägg Mittförslag: Befruktning utanför kroppen med en utomstående ägg-givare(äggdonation) förbjuds. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslagsåvitt rör äggdonation. Utredningen avvisar transplantation av äggstockar iden mån det ger möjlighet till graviditet. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser somlämnat synpunkter på förslaget i denna del anser atl äggdonation bör varatillåten. I fråga om äggstockstransplantalioner är remissopinionen blandad. : Instämmer i utredningensförslag. Skälen för mitt förslag: Äggdonation förekommer inte iSverige. Det anses vara ett relativt litet anlal kvinnor som skulle varahjälpta av all få befruktning utanför kroppen med ägg som donerats från enannan kvinna. Del skulle framför allt gälla kvinnor som inte kan produceraäggceller eller som är bärare av anlag för en svår ärftlig sjukdom. Utredningenframhåller all metoden all flytta ägg från en kvinna till en . annan i så höggrad har karaktär av leknisk konstruktion för att lösa elt barn-löshelsproblemalt den är ägnad atl skada människosynen. Utredningen anser därför alt dennaform av befruktning inle är etiskt godtagbar. Utredningen menar visserligen atl befruktning utanförkroppen med en utomstående kvinnas ägg i flera avseenden kan jämföras med givarinsemina-lionsom ju redan godtagits. I båda fallen är delen tredje part, en utomståendeperson, som ska bidra med hälften av barnets arvsanlag. Det skulle enliglutredningen kunna tala för atl man skulle acceptera äggdonation vid befruktningen. Enligl utredningens mening finns del emellertid samtidigtmyckel som skiljer dessa metoder ål. Givarinseminalion är en tekniskt enkelmetod som i princip kan utföras av vem som helst. Om verksamhelen med givarinseminalionförbjudils hade det funnits stor risk för atl det hade lett lill en"svart" marknad.Utredningen anser alt barn som avlas på del sättet skulle kunna få Prop.1987/88:160 sämre förutsättningar atl få växa upp under goda förhållanden än omverksamhelen är föremål för samhällets konlroll. Äggdonation är en klinisktkomplicerad melod som måsle ulföras av specialister. Det finns av den anledningeninte någon risk för en okonlrollerbar verksamhet, om metoden förbjuds. I etl särskilt yltrande har experten i utredningenprofessor närmare preciserat varför äggdonationer kan anses stridamol en etiskt godtagbar människosyn. Han konstaterar alt en människasarvsanlag, hennes gener, är unika för henne och är del som ligger lill grundför hennes identitet. En graviditet som uppstår på naturligt sätl innebäralltid alt ett ägg i kvinnans kropp, bestämt av just hennes egengenuppsättning, förenas med en utifrån kommande spermie och bildar etl embryo.Kvinnan bidrar med hälften av arvsanlagen lill della embryo, det blivandebarnet. Han framhåller också alt varken makeinsemination, givarinseminalioneller befruktning utanför kroppen med ägg- och sädesceller från ell par innebärnågol avsteg från den grundläggande principen. Del går således enligt enklar skiljelinje mellan å ena sidan dessa tre metoder och å andra sidanbefruktning utanför kroppen med ägg från en utomstående donator. Vidäggdonation finns det inget genetiskt samband mellan den gravida kvinnan ochdet blivande barnet. I ett annat särskilt yttrande har professorerna framhållit atl metoden med äggdonation harpåtagliga likheter med givarinseminalion. 1 båda fallen är del en givare somträtt i stället för den ofruktsamma parten i parrelationen. I båda fallenutvecklas del befruktade ägget till embryo, och barn hos en gift ellersamboende kvinna. Barnet växer upp i elt parförhållande och får både en mor ochen far. Dess situation borde bli jämförbar med etl barn som tillkommit genom givarinseminalion.I vuxen ålder skulle del ha samma möjligheter som elt inseminalionsbarn atl fåvetskap om sitt ursprung. Då det är framfött av den kvinna som blir desssociala mor, borde inle heller några juridiska komplikationer inträffa. Vägerman in alla långsikliga konsekvenser för barnet, föräldrarna och denmedicinska vetenskapens utveckling förefaller, enligt yttrandet, ett direktförbud mindre välgrundat. En majoritet av de remissinstanser som haft synpunkter påförslaget anser alt äggdonation bör vara möjlig. Flera av de medicinska fakulteterna, . och medicinska forskningsrådet anserall spermadonalion vid IVF-behandling på många sätt är jämförbar med givarinseminalion.Dessa remissinstanser, som i sitt resonemang utgår från atl spermadonalion börvara tilläten åven i samband med IVF-behandling, menar alt del då är svårt atlfinna några rationella skål till varför donerade könsceller från det ena men inledel andra könet skulle vara etiskt oacceptabelt.