prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Entotal pastoratssamfällighet kan ocksä bildas genom beslut av sliflsstyrelsen,om del är lill övervägande och varaktig fördel för pastoratet som helhet atlpastoratssamfälligheten sköter alla ekonomiska angelägenheter. Etl sådantbeslul fär inle fallas utan att varje församling och kyrklig samfällighet ipasloratel getts fillfälle atl yttra sig. Stiftsstyrelsen får självla upp en fräga om all bilda en tolal pastorats samfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en ansökan hos 318 sliflsstyrelsen av någon av församlingarna i pastoratet. Etlbeslut om all bilda en total pastoratssamfällighet fallas enligl/öria Prop.1987/88:31 stycket av församlingarna själva. Några särskilda förutsättningarbehöver inte anges i lagen. De församlingar som berörs av åtgärden beslular varför sig om denna. Församlingarnas beslut anmäls till sliflsstyrelsen. Närstiftsstyrelsen konstaterat alt de beslutande organen i samtliga församlingarinom del aktuella pastoratet enigt har beslutat om den totala pastoratssamfällighetensaml atl besluten vunnit laga kraft fastställer stiftsstyrelsen församlingarnasbeslut. Stiftsstyrelsen får således i detta fall inle göra någon egen bedömningav lämpligheten att utvidga pastoratssamfälligheten. Avparagrafens andra stycke följer atl en total pastoralssamfällighet kan bildasäven om det inte föreligger enighet mellan församlingarna. För delta böremellertid krävas atl del objektivt sell finns elt allmänl behov av åtgärden.Ett beslul om utvidgning skall på goda grunder kunna antas medföra fördelar förpastoralels församlingar sedda som en enhet. Del torde sällan vara så att etlenda skäl motiverar en utvidgning. Bland de hänsyn som måste tas är beslutetsinverkan pä möjligheterna atl rationellt och smidigt sköta de angelägenhetersom före utvidgningen fortfarande sköttes av församlingarna själva eller av denobligatoriska pastoratssamfälligheten. En särskill vikfig faktor är härvid deförsamlingsekonomiska frågorna, d. v. s. de enskilda församlingarnas kostnaderför de angelägenheter som del är fråga om all föra över lill samfälligheten.En utvidgnings eventuella betydelse för församlingsskatten är också enomständighet som kan fä betydelse vid bedömningen. Del måsle vidare kunna antasatl fördelarna inte är av endast övergående nalur. Detta innebär atl en utvidgningmol någon församlings vilja bedöms medföra en lämplig lösning under överskådligtid. Innan sliflsslyrelsen fattar beslut om atl bilda en totalpastoratssamfällighet skall berörda församlingar och kyrkliga samfälligheterges tillfälle alt yttra sig. Itredje stycket ges regler om initiativrätt. Frägor om utvidgning av enpastoratssamfällighet fär av naturiiga skäl väckas av en församling i pastoratet.Härutöver har stiftsstyrelsen i egenskap av det organ inom stiflssamfällighelensom har del övergripande ansvaret för strukturfrågorna getts inifiativrält. 3§ En flerpastoratssamfällighet får bildas genom beslul av stiftsstyrelsen, omberörda pastoral har samtyckt till åtgärden eller om den är lill övervägandeoch varaktig fördel för pastoralen. Paragrafenhandlar om bildandet om sådana kyrkliga samfälligheter pä lokal nivä som omfattar församlingar i mer än ell pastorat. Denna typ av samfälligheter får enligt 1 kap. 6 § andra slyckel den nya församlingslagen antingen sköta en eller flera ekonomiska församlings- och pasloralsangelä genheter eller samtliga ekonomiska angelägenheter, en total flerpastorats samfällighet. beslut atl bilda en flerpastoratssamfällighet får meddelas endast om berörda pastorat, dvs. berörda församlingar som ulgör enför samlingspastorat eller berörda pastoratssamfälligheter har samtyckt till åtgärden eller om del finns etl allmänl behov av den med beaktande av vad -,.n som sagts ispecialmofiveringen lill föregående paragraf Beslut om bil- Prop.1987/88:31 dande av flerpastoratssamfälligheter skall alltid fattas avstiftsstyrelsen. 4 §Stiftsstyrelsen får själv ta upp en fräga om atl bilda en flerpastorats samfällighet. En sådan fråga får också väckas genom en ansökan hos sfiflsstyrdsen av en församling eller elt pastorat som skulle beröras av samfällighetsbildningen. Eltbeslut om bildande av en flerpastoratssamfällighet får inle fallas ulan attvarje församling och kyrklig samfällighet som berörs av åtgärden gettstillfälle alt yttra sig. 1 paragrafenges bestämmelser om rätten att ta initiativ till bildandel av flerpastoratssamfälligheter och om hörande av de berörda före ärendets avgörande. Frägor om bildandet av en flerpasloralssamfäliighel får väckas av en församling eller ett pastorat genom en ansökan lill sliflsstyrelsen. I ett flerförsamlingspastorat kan således församlingsdelegerade i pastorats samfälligheten eller kyrkofullmäktige i en tolal pasloratssamfällighet be sluta om att göra en ansökan fill stiftsstyrelsen. Av skäl som har anförts i specialmotiveringen lill 2 § skall stiftsstyrelsen också kunna la upp frägor om bildandel av fierpastoratssamfälligheter på egel initiativ. I andra styc ket föreskrivs vidare alt berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter skall ges tillfälle atl yttra sig innan sfiflsstyrdsen avgör etl ärende om bildande av en flerpastoratssamfällighet. Del krävs inte att en pastorats samfällighet eller en total pasloralssamfällighel ger de i samfällighelen ingående församlingarna tillfälle atl yttra sig innan samfälligheten tar ett initiafiv lill atl bilda en flerpastoratssamfällighet. utesluter inte alt samfälligheterna kan höra församlingarna innan ell inifilativ las. Del är tvärtom naturligt atl sä sker. 5 §Sliftsslyrdsen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för all samfällighetsbildningen skall kunna genomföras. I beslutet får sliflsstyrelsen också bestämma att beslutanderätten i samfällighetenskall ulövas av indelningsddegerade enligl lagen (1972: 229) om kyrkligaindelningsddegerade lill dess alt indelningsändringen träder i kraft. Stiflstyrdsenfär enligl första slyckel befogenhetel att meddela de föreskrifter som behövsför ändringens genomförande. Del är här fråga om samma slags befogenhet altreglera övriga villkor för ändringen som avses i 2 kap1 § (jfr prop. 1978/79:157: s. 101). Stiftsstyrelsen fär ocksä besluta aU nyvalda fullmäktige skall börja verka efter valet. Detta kom menteras närmare i den allmänna motiveringen (avsnill 3.1.3). Andrastycket motsvarar bestämmelserna i I kap. 10 § i 1982 ärs lag om församlingaroch kyrkliga samfälligheter, dock med den ändringen alt del är sliftsslyrdsen istället för regeringen som bestämmer. 6 §Sedan en samfällighelsbildning har beslutals eller, om indelningsdde gerade skall ulses, sedan delegerade har valts, kan samfällighelen förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Bestämmelseni denna paragraf, som motsvarar 2 kap 19 §, och alltså har Prop. 1987/88: 31sin förbild i 3 kap. 9 § indelningslagen, innebär aU en samfällighet kanförvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter så snart samfällighetsbildningenbeslutals och det finns elt organ som företräder den ändrade eller nybildadesamfälligheten. Ändringeller upplösning av samfälligheter 7§ En kyrklig samfällighet får ändras eller upplösas om sådana ändradeförhållanden inträtt atl de angelägenheter samfälligheten har hand omlämpligare sköts pä annal sätt. Vadsom anges i 2 och 4 §§ om rätten all besluta om bildande av samfälligheter ochväcka fråga därom samt om skyldighet alt bereda församling eller kyrkligsamfällighet tillfälle all yttra sig skall tillämpas även när det gällerändring eller upplösning. Dennaparagraf, som innehåller bestämmelser om ändring eller upplösning av kyrkligasamfälligheter, har ulformals efter förebild av motsvarande bestämmelse ikommunalförbundslagen (1985:894). Ändringeller upplösning får enligl paragrafen ske om sådana ändrade förhällanden harinträtt aU de angelägenheter samfälligheten har hand om sköts lämpligare päannat sätl. I fråga om beslutsprocessen vid en ändring eller upplösning avsamfälligheterna skall de bestämmelser som avser bildandel tillämpas påmotsvarande säll. innebär när del gäller en total pasloralssamfällighelall församlingarna själva i första hand skall få bestämma altpastoratssamfälligheten inle längre skall vara total. Om församlingarna inte äreniga om åtgärden skall sliflsstyrelsen besluta all samfälligheten inte längreskall vara total om det inle kan anses all del föreligger eU allmänl behov avatt samfälligheten består sådan den är. Beslut om att ändra eller upplösa enflerpastoratssamfällighet fattas av suftsstyrdsen efter atl frågan väckts pådel sätt som anges i 4 §. 8 §I fråga om den ekonomiska regleringen vid bildande eller ändringar av kyrkliga samfälligheter skall 3 kap. 5-9 §§ tillämpas. Genomen hänvisning i denna paragraf görs beslämmelserna om ekonomisk reglering vidändringar i pasloralsindelningen fillämpliga även vid ändringar i ellerupplösningar av kyrrkliga samfälligheter. Bestämmelsernas allmänna utformninggör del möjligt att la hänsyn lill eventuella särskilda förhållanden vidändringar eller upplösningar av samfälligheter. Närbeslut om samfällighetsbildning träder i kraft m. m. 9 §Beslut om att bilda en total pastoralssamfällighet eller en total fler pastoratssamfällighet träder i kraft årel då val i hela rikel av kyrkofullmäktige har ägl rum. Beslulom all bilda en annan flerpastoratssamfällighet träder i kraft det år som bestäms i beslutet om samfällighetsbildningen. Dennaparagraf innehåller föreskrifter om när ell beslul om att bilda en Prop.1987/88: 31 tolal pasloratssamfällighet eller flerpastoratssamfällighet skallträda i kraft. Principen är därvid atl beslul som innebär all en samfällighelsom skall ha hand om samtliga ekonomiska angelägenheter i etl eller flerapastorat och vars beslutande organ därför enligt 1 kap. 12 § andra stycket dennya församlingslagen utgörs av kyrkofullmäktige skall träda i kraft den 1januari årel dä val av kyrkofullmäktige i hela rikel ägl rum.Beslut om all bilda en annan flerpastoratssamfällighet skall däremot träda ikraft del är som bestäms i beslutet om samfällighetsbildningen.Eftersom beslutanderätten i en sådan samfällighet utövas av församlingsdelegeradekrävs i detta fall ingen anknytning till valåret. 10§ Etl beslul om att bilda en kyrklig samfällighet skall meddelas senasl ell årinnan del skall träda i kraft. Om beslutet gäller en total samfällighel, skalllänsstyrelsen genast underrättas om beslutet. Dennaparagrafhar liksom 3 kap. 14 § utformats efter förebild av 3 kap. 8 § andra stycketinddningslagen. 1 paragrafens/ör/a mening ges en regel om hur,långövergångsperioden mellan beslutet om samfällighetsbildning och ikrafllrädandeav detta minsl skall vara. Därvid gäller alt beslutet skall meddelas senasl ellår innan ikraftträdandet. Skälen för en förhållandevis lång övergångsperiod ärdesamma som angetts vid 3 kap. 14 §. Iandra meningen föreskrivs av samma skäl som i nyssnämnda paragraf atllänsstyrelsen genast skall underrällas om beslut om bildandel av totalasamfälligheter. Hurman överklagar beslut om samfällighetsbildning 11§ Sitflsslyrdsens beslul får överklagas hos kammarkollegiet av berördaförsamlingar och pastorat. Kammarkollegiets beslut får inle överklagas. Omärendet är av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, fårkammarkollegiet dock med eget yttrande överlämna del till regeringen föravgörande. Iparagrafen föreskrivs atl stiftsstyrelsens beslul enligt lagen får överklagashos kammarkollegiet. I enlighet med den s. k. tvåinstansprincipen föreskrivsatl kammarkollegiets beslut inte får överklagas. All de beslut en församlingeller kyrklig samfällighet fattar enligt lagen överklagas genom kommunalbesvärföljer av beslämmelserna i 13 kap. den nya församlingslagen. Någon särskildföreskrift om detta behövs därför inle i denna lag. Denna lag träder i kraft den 1januari 1989. Intill utgången av juni 1989skall vidta de förberedande åtgärder som behövs för sädanhandläggning som enligt denna lag ankommer på sliftsslyrdsen. Avallmänna regler följer all ärenden om ändrad pastoratsindelning ellersamfällighelsbildning som har väckts och ännu inle har avslulals före lagensikrafllrädande skall handläggas enligt bestämmelserna i den nya lagen. Delinnebär atl regeringen respektive kammarkollegiet och domkapitlen skallöverlämna ärenden av della slag som inle är avgjorda lillrespekfive stiflsslyrelse. Denya stiftsslyrelserna inrättas genom församlingslagen, som i sina huvudsakligadelar träder i kraft . Först sedan stiftsstyrelsen valls ochdärefter fått etl kansli kan den börja fullgöra de uppgifter som enliglindelningslagen ankommer på den. Nägra på stiftsstyrelsen ankommande besluttorde knappast bli aktuella innan stiftsstyrelsen konstituerat sig. Fram tilldess bör under en övergångslid ansökningar kunna las emot av ochhandläggningen påbörjas där. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl delsi den ordning som anges i 8 kap. 15 § regeringsformen anla förslaget lill 1. lagom ändring i regeringsformen, delsi den ordning som anges i punkt 9 första stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen anta förslaget lill 2. ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan, dels anla förslagen lill 3. lag om ändring i lagen(1982:943) om kyrkomötet, 4. domkapitelslag, 5. kyrkofondslag, 6. lag om förvaltningen av kyrkligjord, 7. prästanställningslag, 8. församlingslag, 9. kyrklig indelningslag, delsmedge att enligt regeringens bestämmande ur kyrkofonden betalasengångskostnader för genomförandel av reformen (avsnitt 3.6.9). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå atl anla de förslag som föredraganden har lagt fram. Regeringensproposition om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i Propositionenshuvudsakliga innehåll ................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning ................................................. ... 78 2 Allmänna utgångspunkter.................................... 81 2.1 Kyrkokommitléns utgångspunkt ...................... 81 2.2 Församlingen är dengrundläggande enheten i 81 2.3 och den s. k.dubbla ansvarslinjen 82 2.4 Inomkyrklig frihet ....................................... 83 2.5,Decentralisering.......................................... 84 3 Allmän motivering ............................................. 85 3.1 Församlingaroch kyrkliga samfälligheter 85 3.1.1 Församling och obligatoriskpastoralssamfällighet 85 3.1.2 Icke obligatoriska kyrkligasamfälligheter...... 90 3.1.3 Beslut omsamfällighelsbildning ................. .. 92 3.1.5 Kyrkoherdens ställning ikyrkorådet .......... 96 3.2 Organisafionenpå stiftsplanet 98 3.2.1 Obligatorisk sfiftssamfällighet................... .. 98 3.2.2 Utvidgad verksamhel inomsliflssamfälligheten...... 101 3.2.3 Stiftsfullmäktige ..................................... . 103 3.2.4 Stiftsstyrelse och övriganämnder.............. . 105 3.2.5 Sliflsstyrelsen och ................... 107 3.2.6 organisation ....................... 114 3.2.7 ............................. . 116 3.3 Denkyrkliga indelningen 119 3.3.1 Riktlinjer förförsamlingsindelningen ........... . 119 3.3.2 Ändringar iförsamlingsindelningen.............. . 121 3.3.3 Riktlinjer förpasloralsreglering ................ . 123 3.3.4 Översyn avpasloralsindelningen ............. . 126 3.3.5 Beslutsordningen vid ändringari pasloralsindelningen .. 128 3.3.6 Kontraklsinddning ................................. . 130 3.3.7 Lagleknisk lösning................................... . 131 3.4.1 PräslQänsterna i ............. . 133 3.4.2 Tjänstgöring i annal pastorat ................... 135 3.4.3 Kyrkoherdarna för döva............................ . 137 3.4.4 PräslQänsternas fördelning............. ,......... . 138 3.5 Tillsättningenav präslQänsler 140 3.5.1 Tillsällningsförfarandet............................. . 140 3.5.2 Förnyat ledigförklarande ........................ 146 . 3.5.3 Behörighet............................................ . 147 3.5.4 Tjänster i en samarbetskyrka.................... . 148 3.6.1 Allmänna synpunkter ............................. 149 3.6.2 Stiftskoslnader och stiftsbidragm. 3.6.3 Del allmänna uQämningsbidragel................. 155 3.6.4 Det särskilda uQämningsbidragel................ 158 3.6.5 Del extra uQämningsbidragel,.................... 159 3.6.6 Bidrag lill visst underhåll avförsamlingskyrkor 160 324 3.6.1 Den allmänna kyrkoavgiften ................... 161 Prop. 1987/88: 31 3.6.2 Den särskilda kyrkoavgiften .................... 162 3.6.3 Engångskostnader förgenomförandel av reformen 163 3.7.2 Bestämmelser förandelsberäkning, m. m...... 170 3.7.3 Förvaltningen avförsamlingskyrkas faslighet 171 3.8 Genomförandelav reformen 172 4 Det kyrkliga ämbetet.......................................... 173 4.1 Inledning..................................................... 173 4.2 Åndring inormgivningskompetensen.................. 175 4.3 Behörigheten till och förlustenav prästämbetet . 4.4 Beslutande myndigheter ............................... 178 4.5 Ikraftträdande, m.m....................................... 182 5 Upprättade lagförslag ....................................... 183 6 Specialmofivering ........................................... 184 6.1 Förslaget lill lag om ändring iregeringsformen...... 184 6.2 Förslaget lill lag om ändring ilagen (1982:942) om 186 6.3 Förslaget fill lagom ändringilagen (1982:943) om kyrkomötet 190 6.4 Förslaget till domkapildslag.............................. 191 6.5 Förslaget till kyrkofondslag ........................... 200 6.6 Förslagettill lag om förvaltningen av kyrklig jord 212 67Förslaget till prästanställningslag ................... 224 6.8 Förslaget lill församlingslag ..... ................... 245 6.9 Förslaget lill kyrkligindelningslag....................... 303 7 Hemslällan ..................................................... 323 8 Beslut............................................................. 323 Bilaga1 Sammanfattning av kyrkokommittés slutbetänkande (SOU 1986: 17 och18) Framtid i samverkan Bilaga2 Förteckning över remissinslanserna och sammanslällning av remissyttrandenaöver kyrkokommitténs slutbetänkande Bilaga 3 Kyrkomötets skrivelse 1987: 20 Bilaga 4 belänkande 1987: 3 Bilaga 5 Kyrkomötets skrivelse 1987:22 Bilaga 6 Kyrkolagsutskoltets betänkande 1987: 5 Bilaga7 Sammanfattning av kyrkoförfatlningsulredningens slut-belänkande (SOU 1987:4och 5) En ny kyrkolag m.m. sävitt avser avsnitt III, , samtförteckning över remissinslanserna och sammanställning av remissyttrandena Bilaga 8 Kyrkomötets skrivelse 1987: 12 Bilaga 9 Kyrkolagsutskoltets betänkande 1987:9 Tryckeri, 1987 325 Bilagal Prop.1987/88:31 Sammanfattning av kyrkokommittés slutbetänkande(SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan 1982års kyrkokommitté tillsattes av regeringen för alt utredafrågan om lokala struktur. Till kommittén fördes dessulom deuppgifter som tidigare legal på präsUjänstkommillén och kyrkofondsulredningen. Genomdiskussionsbetänkandel (SOU 1983:55) Församlingen gav kommitténförsamlingar och andra kyrkliga organ tillfälle alt ge synpunkter på de frågorkommillén hade att arbeta med. Elt mycket omfattande remissmaterial komhärigenom kommillén tillhanda, och detta presenterades i remissammanställningen(SOU 1984:75) Församlingarna om framtiden. På grundval av detta material ochandra synpunkter som kommil in fill kommillén under del fortsatta arbetetsgång avgav kommittén en lägesrapport (SOU 1985:1)Församlingar i samverkan. I denna rapport presenterades en rad förslag tillreformer rörande lokala och regionala organisation samt denpräsleriiga tjänsteorganisationen. Regeringen överlämnade rapporten lill 1985års kyrkomöte för yttrande. Kyrkomötets ställningstagande till huvudlinjerna irapporten var positivt. I vissa enskilda delar anfördes avvikande mening.Förutom kyrkomötets yltrande har också synpunkter från en rad organisationeroch kyrkliga organ tillställts kommillén inför del avslutande arbetet. Iföreliggande belänkande presenterar kyrkokommittén sitt slulförslag till lokaloch regional organisation för . Irapporten i samverkan berördes en rad frågeställningar som intefinns med i sluiförslaget. Istället har kyrkokommittén i en rad skrivelser gettsin mening fillkänna i dessa frågor. I skrivelse till regeringen(justitiedepartemenlet) har kommittén föreslagit, atl etl lagstadgatsekretesskydd införs inom församlingsvårdande verksamhet inom svenska kyrkan.Belräffande cityförsamlingar har kommittén i skrivelse tillregeringen () föreslagit, atl regeringen uppdrar åtkammarkollegiet att utarbeta förslag till sammanläggning avSlorkyrkoförsamlingen med och församlingar lill en Stockholmsdomkyrkoförsamling. Vidare har kommiftén i skrivelse lill regeringen(nnansdeparlementet) hemställt, all folkbokföringens framtida organisationklargörs, dä den nuvarande oklarheten skapar en rad problem för de kyrkligaorgan som har att svara för folkbokföringen. 1 1987/88. i skrivelser till Prop. 1987/88:31 anmält all tre av de frågeställningar som behandlades i Församlingar isamverkan inte kommer alt vidare behandlas av komiuiitén. Del gäller frågornaom kontraklet som samarbelsenhel, arbetsledningen i pastoratet saml lokalekumenisk samverkan. Samtliga tVågor har cn klart inomkyrklig karaktär, varförell forlsall utredningsarbete enligl kommitténs mening bör ankomma på kyrkligaorgan. Belräffande begravningskostnader för enskilda föreslårkommittén, att del av kommillén inledda arbetet fullföQs i särskild ordning.Ännu en frågeställning har behandlats under utredningsarbetet och i de av kommilléntidigare avgivna betänkandena. Det gäller de kyrkokommunala Qänslernas platsinom församlingsvården. Kommittén har beslutat all inle lägga nägol förslagbelräffande dessa. DeUa motiveras med alt kommillén som statlig utredning inlebör lägga fram förslag till reglering av kyrkokommunala Qänster, ulan alt eneventuell precisering på delta område bör ske med inomkyrkliga tnetoder.Därtill kommer all dessa frågor har ell nära samband med den leologiska fråganom förståelsen av kyrkans ämbete. Kommittén har istället genom rikhaltiga referatav den inomkyrkliga ulvecklingen belräffande synen på Qänsler i allmänhet ochkyrkokommunala tjänster i synnerhet velat visa på tendenser och möjliga vägar iframliden. De grundläggande principer efter vilka kommitlén har arbetatlades fasl i Församlingar i samverkan. Dessa principer utgör en tolkning av deolika remissinstansernas grundläggande värderingar med avseende pådiskussionsbetänkandel Församlingen i framliden och del material som därredovisades. Teologiskt handlar principerna om atl församlingens centrum finnsi gudstjänsten och det församlingsliv i övrigl som är präglat av Ordetsförkunnelse och sakramenlens förvaltning. Man kan inle tänka sig en församlingutan gudsQänsi och gudsQänstgemenskap. Denna leologiska princip fårkyrkoorganisatoriska konsekvenser, vilka kommillén tolkat så, atl förslagetmåste dels slå vakl om församlingens självständighet, dels betona behovet avsamverkan mellan församlingar för all möjliggöra församlingens centralauppgifter. Församlingens självständighet leder också lill ett betonande av dellokala ansvaret och en därav föranledd frivillighel i val av samverkansformer. Allmänpolitiskt innebär förslagen en långtgåendedecentralisering, medan de kyrkopoliliskt präglas av en strävan all ge en större inomkyrklig frihet all själv besluta om resursanvändning ochresursfördelning. De grundläggande principerna finns redovisade i kapitel 5. I syfte atl avlasta församlingen ansvaret för lungaekonomiska uppgifter föreslår kommittén, all församlingar i ellnerförsamlingspastorat skall ulgöra enpasloralssamfällighel för en rad sådana ekonomiska angelä- Prop. 1987/88:31genheler. Del gäller församlingskyrkans yttre underhåll samt anskaffande avförsamlingskyrka. Andra lokaler som används för församlingsverksamhet vadgäller del yttre underhållet saml övriga byggnader i sin helhet förs ocksä lillpastoralssamfällighetens kompelens.