prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Ibeloppet för inköp och kompletteringar av fastigheter ingår främst erforderligamedel för till- och ombyggnad av kontorsbyggnaderna i och ,driftkontor och driftcentral i samt medelsbehov för ombyggnader inombefintliga fastigheter. Vidare har i skrivelse den 4 febmari 1988redovisat att verket i samband med utlokalisering av verksamhet avser attprojektera och uppföra förvaltningsbyggnader i och , Detredovisade investeringsbehovet härför uppgår till 165 milj, kr. Upptagnamedel under de båda förvärvs- och finansieringsposterna avser medel för behovav en allmän ram för att möjliggöra tillvaratagandet av snabbi uppkommandeaffärsmöjligheter samt smärte finansieringsinsatser i tidigare förvärvadeföretag. Diskussioner om förvärv av förelag förekommer på några håll ochytterligare förvärv kan snabbt aktualiseras. Beloppen kan i regel intepreciseras förtån köpen är mycket nära förestående. Investeringarför kanalanläggningar avser kompletteringar av anläggningar i främstTrollhätte kanal. Iskrivelse den 22 febmari 1988 har redovisat en finansierings plan för /89. Finansieringsplanen är anpassad till det för slag förändrad ekonomisk styrning av Vallenfall som jag redovisat i proposition 1987/88:87. Detta förslag innebär bl. a. att kapital behov inte längre skall finansieras över statsbudgeten utan genom lån över och genom internt tillförda medel. Vidare föreslås att det 98 nuvarandestatskapitalet omvandlas till ett statslån vilket skall förräntas och amorteraspå . Vattenfallberäknar all kapitalbehoven för investeringar i anläggningar uppgår till 4379milj. och för amortering av statslån till 1 084 milj. kr. Tillsammansuppgår dessa kapitalbehov 5463 milj. kr. Vattenfallberäknar all kapitalbehoven kan täckas med 2090 milj. kr. av internt tillfördamedel, som utgörs av rörelseresultatet efter utdelning och skatt. Av dessamedel berörs dock 85 milj. kr. för ökning av lager. Behovet avextern upplåning uppgår därmed till 3458 milj. kr., vilket avrundat innebär attVattenfall föreslår en upplåning om 3500 milj. kr. för lån upptagna genomriksgäldskontorel. Riksdagenhar bemyndigat regeringen all medge att teckna borgen för lån upptill sammanlagt 14373 milj. kr. varav högst 645 milj. kr. för lån tilleldistributionsföretag. Ramen skall enligt gällande regler minskas till 13598milj, kr, genom återgående borgensåtaganden vid återbetalning av lån upptagnaav produktionsbolag och övriga bolag, som skett efter det ramen fixerats. För budgetåret1988/89 föreslår en ökning av borgensramen med 758 milj, kr. Dentotala borgensramen, sedan hänsyn tagits återgående borgensåtaganden,föreslås därmed uppgå till totalt 14356 milj. kr., varav 645 milj. kr. tilleldistributionsbolag och värmebolag, vilket framgår av tabell 6.2, Borgensram /88 14 373 Avgåendeborgen för åter betalda lån -775 Begärd ökning för /89 758 Avborgensramen för /88 avser 12221 milj. kr. borgens-teckning förlån på allmänna kapitalmarknaden till ().Vattenfalls borgensleckning för utgjorde 10472 milj. kr. den 30 juni 1987.Ytterligare lån framöver är inte aktuella sedan samtliga tre reaktorer vidForsmarksverket har tagils i drovet av borgensleckning finns endast i sambandmed refinansieringar. För att reducera kapitalkostnaderna avses gamlautländska lån ersättas av nya lån med i huvudsak samma amorteringslid som degamla lånen. I samband med utbyte av utländska lån kommer ramutnyttjande attberäknas efter aktuella valutakurser i stället för de valutakurser som gälltför de ersatta lånen. För /89 har en ökning av ramen förborgensleckning med 500 milj, kr. bedömts erforderlig på gmnd avrefinansieringar till högre valutakurser än de som de urspmngliga lånen togsupp i. Föreldistributionsbolag och värmebolag föreslås en gemensam.ram för Prop.1987/88:90 borgensteckning från och med /89. ochVattenfall Energiverksgmpp AB:s (VEAB) borgensleckning för distributionsbolagunder /89 bedömdes komma att rymmas inom den anvisaderamen om 645 milj, kr. För borgensteckning till värmebolag har anmälts ettbehov på 2 milj, kr, för /89, På grund av de relativt snabbtförändrade förutsättningarna inom värmebolagens verksamhetsområde kaneventuellt yUeriigare borgensteckning bli erforderlig. Vallenfalloch övriga delägare i eftersträvar en annanfinansiering av bolagets uranlager. Delägarna avser att i den utsträckning detär möjligt själva teckna borgen för lånen, istället för som genomriksgäldskontoret. Den aktuella borgensleckningen för SKB har beräknats till110 milj, kr, för /89, Vattenfallsborgensiitaganden för Baslusels Kraft AB:s utbyggnad av Bergnäs och Slagnäskraftstationer beräknas till totalt 216 milj, kr., varav 108 milj. kr. inryms i1987/ram. FörKärnkraftsäkerhet och erfordras en ytterligare borgensteckningom 10 milj. kr. för lån för inköp av nya datorer till utbildningsanläggningarnaför träning av kärnkraftverkens driflpersonal. Förövriga bolag bedöms sålunda en ökad ram för borgensleckning om 258 milj. kr.erforderlig för /89 vari ingår en reserv på 30 milj. kr. Vallenfallhar i skrivelse anmält att behov kan komma alt föreligga omborgensteckning för de bolag som avser alt bilda i samband medutlokalisering av verksamhet till och . beräknar attdessa behov kan inrymmas inom ramen för totalt redovisat behov av borgensleckning. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta i frågor som rör förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom ramen för Vallenfalls uppgifter eller med näraanknytning till dessa. För /88 innebär medgivandet - som gällerför andra typer av bolag än distributionsbolag - en begränsning intill 75 milj.kr. inom ramen för Vallenfalls investeringsanslag och är begränsat till attgälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5 milj. kr. 1986/87:87,NU 34, rskr. För samma ändamål föreslår en ram på 75 milj. kr.för /89. För borgensleckning sådana bolag föreslås enramökning pä 50 milj. kr. för /89. Denna inräknas i ramen föreldistribuUons- och värmebolag. Underde närmaste åren kommer stora förändringar i kompe tensstruktur alt bli nödvändiga. Framtida krav på resurser och kompelens förväntas således inom bl, a, områdena naturgas, ny energiteknik, miljö- 100 teknik och energihushållning.För atl täcka förestående kompetensbehov Prop, 1987/88:90 måste bl, a,störte utvecklingsinsatser göras för befintlig personal. Deltotala antalet anställda vid uppgick till ca 10500personer, motsvarande ca . Personalantalel beräknas minska medbrutto I fram eller med . Under denärmaste åren kommer alla störte anläggningsprojekl inom kämkraftområdet atlvara avslutade. DärUll kommer begränsade möjligheter till ytterligarevallenkraflulbyggnad. Omfattningen av utbyggnaden av ny elproduktionskapacitetär oklar. En kraftig minskning av anläggnings-verksamheten inom huvudenhetenKonstmktion och Byggande fömtses därför, och enheten kan personellt komma althalveras . Förperioden 19871991 bedöms en risk för övertalighet föreligga för istorleksordningen 500 personer. Med övertalighet menas en personalminskning,som inte kan genom naturlig avgång. Det är i huvudsak inomanläggningsverksamheten som övertalighelen uppstår. Vattenfallhar vidtagit åtgärder för alt öka personalrörligheten och ytterligare åtgärderplaneras. Trots detta kan inte utesluta att personal måste sägasupp på gmnd av arbetsbrist . Omfattningen av en sådan eventuelluppsägning kan ännu inte anges. Detta mot bakgrund av atlpersonalkonsekvenserna måste analyseras uUfrån den översyn som görs avhuvudenheterna KonstmkUon och Byggande saml , Minskningenav de objeklanställda beräknas ske i den takt anläggningar blir färdigställda, och statens arbetsmarknadsnämnd har yttrat sig över Vallenfallsanslagsframställning för /89, Vidare har yttrat sigöver energiverkels remissvar. konstaterar när det gäller elprisutvecklingen alt inteanger vilka antaganden om de framUda producentpriserna som använts vidbedömningen av de investeringar som föreslås. Med hänsyn till Vattenfallsprisledande roll bör enligt verkets mening lönsamhetsbedömningen förinvesteringar göras från samhällsekonomisk synpunkt, dvs, baserade på denaUonella kraftvärdena i framUden. Enligt verket redovisar inteheller tillräckligt ingående uppgifter om investeringarna för all del skallvara möjligt all värdera deras lönsamhet. Mot den bakgmnden kan energiverketinte ta ställning till om de föreslagna investeringarna är motiverade ellerinte. Den rådande situationen på elmarknaden manar emellertid Ullåterhållsamhet i investeringar i ny produkUonskapacitet. Förutsättningarna kandock förändras om två kärnreaktorer tas ur drift , har yttrat sigöver remissvar. terar att driver sin verksamhet med krav på ekonomisk avkast ning. Därigenom prövas givetvis alla investeringars lönsamhet, innan de förs till beslut inom . Detta sker enligt de bedömningskriterier som anknyter till de av statsmakterna angivna ekonomiska kraven och som 101 ocksåger en långsiktigt riktig inriktning av investeringarna. Det är mot Prop.1987/88:90 denna bakgmnd enligt förvånande att statens energiverkinriktat sig på att bedöma investeringarnas lönsamhet. Det kan enligtVattenfall knappast vara uppgift. Enligt hade detvarit naturligare om verket yttrat sig över innehållet ianslagsframställningen vad gäller verksamhetsinriktning och investeringar m. m,från energipoliUsk synpunkt. betonar vidare att en mycket litenandel av de totala investeringarna avser ny kraftproduktion. konstaterar att redovisar ett behov av enförändrad personal- och kompetensstruktur och att verket anmält en risk förövertalighet. Nämnden anser alt ulvecklingstjänslgöring bör vara en av deåtgärder som kan vidtas. Nämnden konstaterar att redan deltar i engmpp av myndigheter, bildad på nämndens initiativ, som samverkar i frågor omutvecklingstjänstgöring. Nämnden vill också peka på vikten av att tidigarearbete med övertalighet och uppsägningar utvärderas för att ge kunskaper införkommande avvecklings- och utvecklingsarbete. Avden totala produktionen och försäljningen av el i landet svarar förungefär hälften. svarar också för ungefär hälften av kämkraften.Eftersom är ett statligt affärsverk svarar således slalen, genomVattenfall, för hälften av såväl elförsörjningen som kärn-kraftägandet. Genomdelta har statsmakterna, utöver ett politiskt ansvar, också ett direkt ansvarför genomförandel av kärnkraftsavvecklingen. Ettsådant direkt ansvar har också slalen på olika sätt tagit när det gällerägartollen gentemot . ändrades instruktion så atlVattenfall numera har som sin inslmkUonsenliga uppgift alt inom sittverksamhetsområde arbeta för en avveckling av kärnkraften till senast år 2010.Vidare medgav regeringen atl medverkar i forsknings- ochutvecklingsbolaget . Detta förelags verksamhetberäknas omsluta ca 100 milj. kr. andel av den totalafinansieringen av detta bolags verksamhet motsvaras av andel påelmarknaden, dvs. ca 50 milj. kr. I proposition 1987/88:87redovisade jag mina förslag till en ny ekono misk styrning av m. m. Förslagen innebär bl. a. att Valtenfallkoncernens investeringar och finansieringen av investeringarna bör planeras och beslutas enligt en rullande treärsplan. Vidare innebär mina förslag atl investeringarna inom affärsverket inte längre bör finansi eras genom anslag över statsbudgeten. har i anslagsframställ ning för /89 redovisat sina förslag enligt nu gällande ord ning, dvs. endast i taget. Av denna anledning kan inte den rullande treårsplaneringen införas förtän fr. o. m. /90. Mina förslag i det följande är därför begränsade till investerings- och finansi eringsplaner för /89. Närdet gäller inriktningen av investeringar för /89ansluter jag mig i huvudsak till förslag. Jag anser att Vattenfallsförslag ligger i linje med den av mig i det föregående förordade inriktningenav energipolitiken. Närdel gäller frågan om ett nytt demonstrationskraflverk i vill jagframhålla all den inriktning av 1990-talets energipoliUk, som jag förordat idet föregående, innebär alt det är utomordentligt viktigt att alla nya vägarprövas för atl utveckla en ny miljövänlig elproduklionsteknik.Oxelösundsprojeklet kan vara ett exempel på detta. har redovisatatt Oxelösundsprojeklet avses att bedrivas i tre etapper. Den första etappeninnebär bl. a. alt en utvärdering görs av tillgänglig förbränningsteknik ochdess egenskaper med avseende på bl. a. miljön. Den andra etappen innebärprojektering, upphandling och utbyggnad. Den tredje etappen innebär drift avanläggningen med utvärdering av bl, a, miljöegenskaperna. Avsikten med anläggningeni är bl, a, att ny teknik skall demonstreras. Valet av bl, a,förbränningsteknik är av stort intresse. Jag anser därför att den nämndastudien av förbränningsteknik m, m, bör avslutas innan ett ställningslagandesker en eventuell utbyggnad. Av denna anledning förordar jag all enjämförande studie av olika slags förbränningstekniker m, m,, förs in iVattenfalls investeringsplan. Jag beräknar medelsbehovel för detta till 50milj. Därefter bör beslut fattas i särskild ordning om det fortsattagenomförandet av projektet. Ett slutligt ställningstagande om atl få bygga demonstralionsanläggningen bör därmed kunna tas isamband med de beslut som skall fattas . Ifråga om det av föreslagna turbinrolorbylet i vill jagframhålla att detta byte inte innebär att den producerade värmeeffeklen ökar.Bytet innebär endast all den värmeeffekt som produceras kan utnyttjas bättreså all den elektriska effekten därigenom kan ökas. Vattenfallhar föreslagit all regeringen skall inhämta bemyndigande atlbesluta i frågor som rör upphandling och utbyggnad av kraftvärmeverk med enelektrisk effekt upp 50 MW. Jag delar bedömning alt dennuvarande ordningen innebär en besvärande fördröjning av kraftvärmeprojekten.Jag anser dock att denna fråga bör tas upp i samband med att lämnarförslag till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden 1989-1991.Jag är därmed inte beredd att nu förorda all regeringen hemställer om ettsådant bemyndigande. Investeringsramenär beräknad med beaktande av att en marginal bör finnas för atl möjliggöra ensådan ökning av investeringar under löpande budgetår som kanpåkallas från driftsynpunkt. Avtabell 6,3 framgår mitt förslag till investeringsplan för /89 för affärsverket. Jag vill framhålla att investeringsplanen är av beräkningskaraktär och att förändringar kan ske beroende på bl, a, till ståndsfrågor och prisutveckling. Jag vill vidare särskilt framhålla att det förhållandet att jag har beräknat medel för ett visst utbyggnadsprojekt eller en viss gmpp av ulbyggnadsprojekt inte innebär något föregripande av den prövning som skall ske enligt vattenlagen (1983:291), enligt lagen (1902:71 ' s,1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar eller Prop.1987/88:90 enligt annan tillämplig lagstiftning. Tabell 6.3 Investeringsplan för /89 föraffärsverket Investeringarnainom dotterbolagen beräknas bli . Av planeringskäl hardessa inte kunnat medtas i investeringsplanen för /89, I sambandmed fastställande av den första mllande treårsplanen , kommeräven dotterbolagens investeringar att ingå så alt en investeringsplan för helaVattenfallkoncernen kan fastställas. Vidmin beräkning iiv investeringsram för /89 har jag även beräknat100 milj, kr, för ett kraflvärmeverk i och 50 milj, kr. fortsattastudier av förbränningsteknik m, m, i samband med demonstrationskraftverket iOxelösund, Jag har även beräknat 165 milj, kr, för uppförande avförvaltningsbyggnader i och . Förinnevarande år har 3 574,6 milj. kr. anvisats under reservationsanslaget C //.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m. m. Detta anslag bör upphöra.Utgående reservation för /88 bör inte få disponeras, I ställetbör finansieringsbehov täckas genom internt tillförda medel ochgenom lån över . Påsamma sätt som när det gäller investeringsramen innefattar mina förslag när detgäller finansieringsplanen för /89 endast affärsverket. Fr,o.m,treårsplanen för verksamhetsåren 1989-1991 kommer även finansieringsbehoveninom dotterbolagen atl innefattas i finansieringsplanen. Tabell6.4 visar mina förslag till finansieringsplan för affärsverket för Prop.1987/88:90 /89 (milj. Tabell6.4 Finansieringsplan (milj. Ökning/minskning av lager Investeringar i anläggningar Amortering av statslån Nettofinansiering efter investeringar för upplåning genom 4379' 1084 -3458 3 500 Jagvill framhålla att finansieringsplanen är av beräkningskaraktär. Förändringarkan komma att ske beroende på bl. a. resultat- och ränteutveckling saml andraomständigheter som inte kan fömtses. Riksdagenhar godkänt att dels regeringen eller efter regeringens bemyndigande statensvatlenfallsverk, dels fullmäktige i riksgäldskontorel när det gäller upplåningutomlands under innevarande budgetår tecknar borgen för lån till bolag i vilkastatens vattenfallsverk förvaltar statens akUer intill sammanlagt 14373 milj.kr,, varav högst 645 milj, kr. för lån till eldislribu-tionsbolag. Ramen skallenligt gällande regler minskas till 13 598 milj. kr., eftersom vissa lånåterbetalats. /89 föreslår en ökning av borgensramen med 758 milj.kr. 14 356 milj, kr. varav 645 milj. kr. Vidare har föreslagit att behovet av ny borgensteckningför värmebolag, 2 milj. kr., skall rymmas inom borgensramen föreldislribulionsbolag. För min egen del anser jag dock att borgen för värmebolagbör rymmas inom den beräknade ramen för övriga bolag, 1665 milj. kr. 1 övrigtansluter jag mig till Vallenfalls förslag och förordar alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande alt dels regeringen eller efter regeringensbemyndigande , dels i förekommande fall fullmäktige iriksgäldskontoret tecknar borgen för lån till bolag i vilka statensvatlenfallsverk förvaltar statens aktier inUll sammanlagt 14356 milj. kr.,varav högst 645 milj. kr. Jagförordar vidare att regeringen i enlighet med förslag inhämtar bemyndigande att under /89 besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande:av bolag inom verksamhetsområde inom en ram av 75 milj. kr, 105 Regeringengav i uppdrag all redovisa möjligheter Ullutlokalisering av verksamhet från bl, a, huvudkontoret i och från deolika regionkonloren. Som ett resultat av detta uppdrag har fatlalbeslut att utlokalisera vissa delar av bygg- och konstmkUons-verksamheten tillLudvika och , Utflyttningen beräknas kunna påbörjas . Vattenfallredovisar en risk för överlalighel inom bl, a, bygg- och konstruktionsverksamheten,främst mot bakgrund av den minskade byggnadsverksamheten inom vattenkraften.Det är därför enligt min mening angeläget atl Vallenfall även i fortsättningenplanerar och vidtar personal-administrativa åtgärder för all minska konsekvensernaav den minskade byggnadsverksamheten. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen 1. delsalt godkänna de riktlinjer som jag har förordat i fråga om hur kärnkraftsavvecklingen skall inledas (avsnitt 3,1), 2. dels att godkänna de rikUinjersom jag har förordat i fråga om ett program för effektivare användning ochersättning av el (avsnitt 4.2), 3. dels att godkänna de riktlinjersom jag har förordat i fråga om stöd för teknikupphandling av eleffektiva ochelersättande produkter, processer och system (avsnitt 4.2), 4. dels att godkänna de riktlinjersom jag har förordat i fråga om stöd ur energiteknikfonden (avsnitt 4.5), 5. dels att godkänna attprogrammet för utveckling och introduktion av ny energiteknik upphör den 30juni 1988 (avsnitt 4.5), 6. dels att godkänna attbränslemiljöfonden upphör (avsniU 4.5), 7. dels atl medge all de inkomstersom svarar mot . per m' olja av den särskilda skatten för oljeprodukterfår fonderas hos och disponeras i enlighet med vad jag harförordat (avsnitt 4.5), 8. dels att medge att de medel somåterstår i bränslemiljöfonden får överföras tillenergiteknikfonden (avsnitt 4.5), 9. dels atl medge all de medel somåterstår av de medel som avser bidrag och utfästelse om bidraginom programmet för utveckling och introdukUon av ny energiteknik får överförastill den nya energileknikfonden (avsnitt 4.5), 10. delsatt medge att de medel som har reserverats för bränsle miljöfonden inom det för /86 under tolfte huvudtiteln 106 uppfördaanslaget E 22. Vissaåtgärderför omställning av energisys- Prop. 1987/88:90temet får överföras till energiteknikfonden (avsnitt 4.5), 11. delsall medge all statliga garantier får lämnas för stöd till utveckling av ny energiteknik intill ett samman lagt belopp av , inräknat redan lämnade garantier inom programmet för utveckling och introdukUon av ny energitek nik (avsnitt 4.5), 12. dels alt godkänna mina förslagtill investerings- och finansieringsplan för /89 (avsnitt 6.5), 13. dels all godkänna att dels.regeringen eller efter regeringens bemyndigande , delsfullmäktige i tecknar borgen för lån till bolag i vilkastatens vattenfallsverk förvaltar statens aktier intill sammanlagt 14356000000kr. för lån till eldistribuUonsbolag (avsnitt 6.5), 14. dels all bemyndiga regeringenatl under /89 besluta i frågor som rör förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom statens vattenfallsverks verksamhetsområde inom en ramav . (avsniU 6.5), Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle 15. attta del av vad jag i övrigt har anfört om energipolitik inför 1990-talel. 8 Vissaanslagsfrågorför /89 StudsvikAB () är statens största samlade resurs förenergilekniskl forsknings- och utvecklingsarbete. Bolaget har de senaste årenbl. a. inriktat sig på alt anpassa organisation, personalstyrka och övrigaresurser till en väsentligt lägre verksamhetsvolym än den planerade. a. harbolaget reducerat personalstyrkan med ca 200 personer , tilltotalt ca 700 anställda. Sludsvikskoncernenbeslår av moderbolaget saml doller-bolag. Studsvikskoncernstruktur har renodlats. Den omfattar fyra affärsdrivandedivisioner: kärnteknik, energiteknik, och () samt en servicedivision. Studsvikfinansierar sin verksamhet via dels direkta statsanslag, dels kommersiellauppdrag och tjänster. Bolagethar successivt vidgat sin verksamhet utanför det kärntekniskaområdet. En förskjutning har skett från del kärntekniska området tillenergiområdet i övrigt. Bolaget har därigenom successivt ökat andelenfinansiering via kommersiella uppdrag och tjänster. Avföljande tablå framgår de anslagna medlen för budgetåren 1986/87 - 107 1987/88 saml bolagels beräkning av medelsbehovet /89 Prop. 1987/88:90 (milj. ningsreaktorer, m. m. aktivt avfall i Studs- I avvaktan på en särskild proposition i ämnet har denämnda anslagen tagits upp med oförändrade belopp budgetproposition(prop. 1987/88:100 bil. Jag anhåller a« nu få la upp dessa frågor. Bidrag till verksamheten vid 1986/87 Utgift 57410000' Reservation 1987/88 Anslag 52600000' 1988/89 Förslag 94000000 ' Anslaget Bidrag till verksamheten vid Från anslaget lämnas bidrag till verksamhet inom StudsvikAB, Bolaget begär 57,6 milj, kr, i bidrag för verksamhetenunder /89, Därtill kommer tidigare ansökan om ägartillskott. Avföljande tablå framgår anslagna medel för /88 samt bolagetsberäkning av medelsbehovet för /89 (milj. c) Egen och branschrelatérad d) Grundläggande energiteknisk 60,0! ' Studsvik har ansökt om 110 milj. kr. i ägartillskott.Tidigar-e har beviljats 50 milj. 1987/88:25, NU 12, rskr. R2-reaktorn.Utöver den kommersiella verksamheten utnyttjas reaktorn . 1987/88:90 avforskargmpper från . Tekniska ,i och neutronforskningslabo-raloriet (NFL)i Studsvik. NFL är organiserat under . Bolaget hemställer om17 milj. kr. för /89 för atl upplåta reaklom förgmndforskning. Biblioteketi Studsvik är ett specialbibliotek för energilitteralur och förrapportlitteratur inom teknik/naturvetenskap. Bolaget hemställer om 6,6 milj.kr. för /89 drift av . Egenoch branschrelatérad forskning och utveckling.Forsknings- ochutvecklingsarbetet bedrivs i huvudsak genom tillämpad forskning och utvecklinginkl. branschforskning och som pilot- och demonslrationsverk-samhet. a. forskning och utveckling när del gäller, förbränning ifluidbädd. Bolaget har vidare varit engagerad i utveckling avförgasningstekniken. Inom området kärnbränsle utvecklas härdfysikaliskaberäkningsprogram för opUmal användning av bränslet i kraftreaktorer. a. resulterat i produkter som används i svenska kraftverk och som Studsvikhar sålt i bl, a. och .