prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ökande antalet anmälda arbetssjukdomar harinneburit att resurserna förhanteringen av arbetsskadestatistiken visat sig vara otillräckliga.Styrelsen har hemställt att ISA-systemet får en förstärkning, i form av bådetillfälliga och långsiktiga insatser. Enligt min bedömning är utvecklingen av antaletanmälda arbetssjukdomar mycket oroande. De bakomliggande orsakerna ärotillräckligt kända. Ett arbete har påbörjats inom regeringskanslielvars syfte är dels att öka kunskapenom och förståelsen för de arbetsrelaterade skadornas orsaker, dels att närmare utreda vilka förklaringar somfinns bakom den kraftiga ökningen av antalet ärenden inomarbetsskadeförsäkringen. Den framtida statistiken kan komma att beröras i dettaarbete. Jag har därför inte tagit ställning till ISA-systemetsresursbehov . Jag föreslår att arbetarskyddsstyrelsen /89 tillförs 4 milj. kr. för bearbetningar inom ISA-systemet.Även dessa ökade kostnader börfinansieras via fonden för arbetsmiljöförbättringar. Det torde enligt min mening vara meständamålsenligt att medlen från fonden för arbetsmiljöförbättringar förstill statsbudgetens inkomsttitel Lagstadgadesocialavgifter: Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta om denna överföring. Genom dettaförfaringssätt skapas ett motsvarande utrymme på anslaget. Det sammanlagda resursbehovet förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionenhar jag beräknat lill , varav , utgör pris- ochlöneomräkning. Jag hemställeratt regeringenföreslår att 1. godkänna den av'migföreslagna överföringen frän fonden för arbetsmiljöförbättrihgar tillstatsbudgetens inkomsttitel, 2. till för /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87 Utgift(1) ' 1987/88 Anslag 63 735 000(2) 1988/89 Förslag 67 143 000 (1) Se anslaget C 1. (2) Under anslaget C 1 för budgetåret1987/88 beräknades även medel för tillsyn som föreslås under anslaget C 1, Arbetarskyddsstyrelsen Frän anslaget betalas verksamheten vid institutetför arbetsmiljöforskning.Institutet bildades genom en sammanslagning av forskningsavdelningen,större delen av utbildningsenheten samt biblioteks- ochdokumentationssektionen vid arbetarskyddsslyrelsen. InsUtutel har till uppgift att bedriva och främja forskning, utbildning och dokumentation inom arbetsmiljöområdet.Verksamheten leds av en styrelse ivilken ingår företrädare för arbetsmarknadens parter, arbetarskyddsstyrelsen, statens miljömedicinska laboratoriumsaml den medicinska, hu-manistiskt-samhällsvetenskapliga,tekniska och naturvetenskapliga forskningen. Se vidare förordningen medinstruktion för arbelarskyddsverket (1987:393),. Beräknad ändring 1988/89 -t- 3 475 000 (1) Beloppet kommer att justeras med hänsyn till utfallet av arbetarskyddsavgiften. Detfleråriga forskningsprogram som lades fast för dåvarandeforskningsavdelningen vid arbetarskyddsstyrelsen gäller i sina huvuddrag för institutet under /89. Delallmänna målet är att förse landetmed kunskap kring olika risker i arbetsmiljön. Följande områden är prioriterade: belastningssjukdomar, effekter påmänniskan som sammanhänger medinförande av ny teknik och ny organisation av arbelet, lung-skador på grund av luftföroreningar, genetiskasjukdomar samt fosterskador och cancer, eliminationsteknik samt hudsjukdomar.Till följd av att i samband med behandlingen av 1987 årsbudgetproposition ställt ytterligare medel till institutets förfogande har det vidare blivit möjligtatt göra ökade satsningar pä forskning kring risker för olycksfall i arbetetoch elektromagnetiska fält. Utbildning av personal för företagshälsovårdenplaneras fortsätta i oför ändrad omfattning vid institutet.Härtill kommer viss utbildning vid Lunds [q universitet som sker på uppdragav institutet. 1987/88:100 fortsatt uppbyggnad av ett ansvarsbibliotekpä arbetsmiljöområdet, BiL 12 budgetproposition fastställdes entreårig budgetram för arbetarskyddsverket under anslaget C 1. Arbetsmiljö -Tillsyn och forskning. Institutethar utgått från sin del av denna ram vid beräkning av huvudförslaget /89. Till denna har i vad avser forskning och utbildning lagtsmedel för dels viss uppdragsutbildning vid i , dels ökadeforskningsinsatser enligt de förslag budgetproposition somriksdagen har godkänt. Fastställdtreårsbudget för /89 58 704 000 Ökademedel för utbildning av personal inom ; företagshälsovården 1 000 000 Medelför forskningsinsatser 3 500 000 - 63 204 000 Institutet harsom sitt huvudförslag för /89 redovisat . Det sammanlagda anslagsbehovetför /89 har jag beräknat till . Av detla belopp utgör3 , pris- och löneomräkning. Jaghemställer att regeringen föreslår att /89 anvisa ettförslagsanslag av . : Anskaffning av vetenskaplig apparatur' 'Redovisades I, o, m. budgelårel 1987/88 under anslaget C 2, Arbetarskyddsslyrelsen:Anskaffning av vetenskaplig apparatur. Frän anslaget betalas institutets för arbetsmiljöforskningutgifter för' anskaffning avvetenskaplig apparatur, vilkas anskaffningsvärde överstiger . Annanutrustning anskaffas med anlitande av institutets myndighetsanslag. Institutet beräknar ett oförändratmedelsbehov för anskaffning av vetenskaplig apparatur under budgetåret1988/89. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Ienlighet med regeringens förslag budgetproposition godkände alt 3 milj. kr, åriigen under fem ärskall föras över från fonden förarbelsmiljöförbättringar till statens inkomstbudgel och därefter anvisas institutet under detta anslag. Det ankommer påregeringen att föranstalta om dessa årliga överföringar. Vidberäkning av dessa medel togs emellertid ingen hänsyn till behovet av prisomräkning av anslaget underperioden. godkände i enlighet med regeringens förslag i 1986 årsbudgetproposition därför atl ytterligare1 milj, kr. skall föras över från fonden för arbetsmiljöförbättringar lill statensinkomstbudget för att anslagets reala värdeinte skall urholkas. Medlen är avsedda att täcka prisomräkningar av anslaget . För budgetåret1988/89 har jag bedömt att anslaget bör räknas upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till vetenskaplig apparaturför /89 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87 Utgift 513 710 000 Reservation 43 625 000 1987/88 Anslag 554 464 000 1988/89 Förslag 607 083 000 Frånanslaget betalas anordnande och drift av () samt metodutveckling, forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Bland de arbetslösa som aktivtsöker arbete har sådana problem attde behöver insatser från flera olika häll, t.ex. sjukvård, socialtjänst, försäkringskassa eller arbetsförmedling, Imånga fall behövs en fördjupad vägledningeller en yrkesmässig rehabilitering, dvs. insatser som främst sker vidarbetsmarknadsinstituten (), Under /87 skrevs 22 OOO personer,varav arbetshandikappade, in vidAmi. Tiden mellan inskrivning vid förmedlingen till inskrivningen vid uppgick . Av dem som skrevs ut från gick arbete,varav ungefär hälften var utan statliglönesubvention. Ytteriigare gick vidare till en utbildning. För /89 räknar AMS, med atlytteriigare 2000 personer skall kunna skrivas in vid , En sådankapacitetsökning skulle, enligt AMS, innebära en förkortning av väntetiden och en statsfinansiell besparing om ca 60 milj, kr. /89 bör 100 nya tjänster tillföras , Kostnader- Prop,1987/88:100 na för tjänsterna, inkl. följdkostnader, beräknas 20,4milj. 12 AMS avser attfördela tillskottet dels till län med underskott på Ami-resur-ser, delstill Ami-S för atl minska bristerna inom eftersatta områden. För investeringar i utrustning och inredning avlokaler behövs 20 milj, kr, . För budgetåret1988/89 bör verket tillföras 6 milj. kr. Det samlade anslagsbehovet är 577,8 milj. kr.Medlen bör anvisas över ett ramanslag. EnligtAMS är väntetiden för en sökande som behöver vägledning och yrkesinriktad rehabilitering vid ettarbetsmarknadsinstitut i genomsnitt , räknat frän den tidpunkt dåden sökande anmälde sig hos arbetsförmedlingen. En resursförstärkning, som germöjlighet atl förkorta väntetiden, skulle innebära en betydande statsfinansiellbesparing enligt AMS. Jag har sammauppfattning. Än mer betydelsefullt är att de sökande slipper lång och passiv väntan, som ofta medföratl deras möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden minskar ytlerligare.Arbetslinjen i arbetsmarknadspolitikeninnebär också att sökande som behöver särskilda åtgärder skall fåsådant stöd så snabbt som möjligt, så att tiden med olika passiva ersättningar från sjuk- ocharbetslöshetsförsäkring minimeras, I första hand föralt förkorta de nuvarande långa väntetiderna för en plats vid förordar jag därför att verksamheten tillförs ytterligare100 tjänsier. Därigenom bör även en viss förstärkning kunna ske på områden somi dag är sämre tillgodosedda än andra. När anslaget till inrättades beräknades inle medel särskilt för ersättningsanskaffningar och liknandeinvesteringar. För innevarandebudgetär disponerar AMS en engångsanvisning om 3,1 milj, kr, till investeringar i samband med lokalförändringar.Jag förordar all anslaget i stället räknas upp med 5 milj, kr. sominvesteringsmedel främst för ersättningsanskaffningar. Till lönekostnader beräknar jag ,(-1- ,) inkl. L-ATF-kostnader.För lokalkostnader föreslås , (4- ,).Administrations- och driftkostnader beräknas till53 . (-1- . ), inberäknalde nämnda investeringsmedlen. För metodutveckling beräknas . (-1- .) samt förpersonalutbildning , (+ ,). I min medelsberäkninghar jag vidare tagit hänsyn till att 3,1milj. kr, av anslagsmedlen för innevarande budgetår är en engångsanvisning, Somjag inledningsvis nämntanser jag atl projektet åtunga handikappade bör fortsätta även /89, Jag harberäknat oförändrat 10 milj. kr. Sammantaget beräknar jag för /89 tillanslaget Yrkesinriktad rehabilitering . (-(- 52619000kr,), AMS har föreslagit alt medel tillAmi-verksamheten skall anvisas gemensamt med verketsförvaltningskostnader. För egen del vill jag understryka all denna verksamhet utgör en del av de insatser som 109 särskiltriktar sig till handikappade och andra grupper med svårigheter på arbetsmarknaden. Den skiljer sig därför fränverkets övriga service, som riktarsig både sökande och till arbetsgivare. Enligl min mening är det angeläget att också fortsättningsvis ses somen del av de handikapp-politiskt motiverade åtgärderna för utsattagrupper på arbetsmarknaden. Jag kan därförinte tillstyrka att AMS förslag genomförs. AMS har också föreslagit attmedlen skall anvisas över ett ramanslag medmöjlighet att omfördela medel mellan olika budgetår. Jag är inte heller bereddatt biträda detta förslag. budgetproposiUon (prop. 1986/87: 100bil. 12, sid. 123) anmäldes att AMSpä försök bedriver viss konsultverksamhet riktad till företag och förvaltningar, som efterfrågar bl. a.tjänster från arbetsmarknadsinstituten.Jag vill för kännedom meddela att regeringen har uppdragit ät AMS att närmare redovisa denna verksamhet,bl, a. dess intäkter och kostnader, effekter på den reguljära verksamheten förarbetslösa sökanden m, m. 1987/88:100 Bil.12 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillYrkesinriktad rehabilitering för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1986/87 Utgift 3 286 113 000 1987/88 Anslag 3 423694 000 1988/89 Förslag 3 623 748 000 Anslaget omfattar Arbetshjälpmedel åthandikappade, Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. 1987/88 Beräknad ändring1988/89 Föredraganden Arbetshjälpmedelåt handikappade(1) Näringshjälp(1) 164 840000 25 600 000 3 233 254 000 3 423 694 000 32 946 000(1) + 233 000 000 + 200 054 000 (1) AnslagsposternaArbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp föreslås bli sammanslagnatill en anslagspost fr.o.m. /89. Arbetshjälpmedelät handikappade omfattar bidrag tillarbetshjälpmedel eller anordningarpå arbetsplatsen som behövs för att den handikappade skall kunna utföra sitt arbete, bidrag till arbetsbiträde samt bidrag till motorfordon.Bidrag till hjälpmedel och anordningar lämnas såväl till arbetsgivare som anställerhandikappade, som till de handikappade perso- Prop. Om särskilda skälföreligger kan bidrag lämnas även för personer Bil. som har blivit handikappade sedande anställts och till handikappade företagare eller fria yrkesutövare.Vidare kan bidrag lämnas i samband medpraktisk arbetslivsorientering för handikappade ungdomar. arbetsbiträde skall göra detmöjligt för handikappade att med hjälp av biträde kunna utföra i stort settnormala arbetsinsatser, Näringshjälp i form av bidrag skall ge handikappadarbetssökande, för vilken det intefinns någon annan lämpligare åtgärd som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet att starta ett företag. Somförutsättning gäller att personen i fråga inte kan erhålla lämpligt arbete påden reguljära arbetsmarknaden menkan driva egen verksamhet och därigenom helt eller delvis få sinutkomst. Anställning med lönebidrag är en stödform, somsyftar till att stimulera arbetsgivare att bereda anställning åtarbetshandikappade för vilken andra åtgärderinte lämpligen kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering. Datortekniken på hjälpmedelsområdet utvecklas snabbt, bl. a. somett resultat av arbetet inom projektet funktionshindradei arbetslivet - det s, k. med att ta fram datorbaserade hjälpmedel till handikappade. För att la vara på denna utveckling och fä tillstånd arbetsplaceringar av handikappade behövs ett resurstillskott om 15 milj,kr. Verksamheten med bilstöd ät handikappade bör förastill annan huvudman. Om bilstödet ges annat huvudmannaskap uppgårmedelsbehovet för arbetshjälpmedel till 141 milj. kr, AMS räknar med oförändratmedelsbehov för /89, Antalet anställda med lönebidrag uppgår ca 41 000 vilket innebär en ökning med 1 000 personer, jämfört medett är tidigare. Bruttoökningen är dock betydligt större, eftersom10-15% lämnar en anställning med lönebidrag. För /89 väntas en fortsatt ökning med ca 1 000lonebidragsanställningar, varav hälften inom områden med antalsmässigbegränsning. Lönebidraget bör, enligt AMS, ges en mer flexibelutformning och utgå från en bedömdrehabiliteringsutveckling. Bidragsnivån bör inte i första hand bestämmasav en arbetsgivarkategori. Det är viktigt att lönebidragsanställningarna skerinom områden där det finnsfömtsättningar att de anställda kan övergå till anställning utanbidrag. Vidare bör bidragen stimulera arbetsgivare att anställa även personer med svåra handikapp. Den uppsökandeverksamheten som AMS bedriver förunga förtidspensionerade pekar på behovet av betydande ekonomiska stöd för attkompensera handikappet, AMS kommer att i ett projekt särskilt studera övergångarna frän anställning medlönebidrag till anställning utan bidrag. Medelsbehovetför lönebidrag beräknar AMS till 3 484 milj. kr. Totaltbegär AMS 3 651,7 milj. kr. Föredragandensöverväganden Prop.1987/88:100 Arbetshjälpmedelåt handikappade och Näringshjälp tsil. 1likhet med AMS finner jag det angeläget att satsningen på datorbaserade arbetshjälpmedel kan fortsätta. /89bör AMS därför kunna disponera ytterligare 10 milj. kr, särskilt för deltaändamål, I min medelsberäkning harjag tillfört anslagsposten 5 milj. kr., men beräknat att utgiftsökningen iövrigt bör kunna betalas genom omprioriteringar inom anslagsposten. För att underlätta sådanaomprioriteringar har jag beräknat medel lill Arbetshjälpmedel och Näringshjälpunder en gemensam anslagspost. läggs fram förslag om ett nytt ochväsentligt förbättrat bilstöd åt handikappade. Förslaget väntas innebäraatt stödformen förs till en annan huvudmanän arbetsmarknadsverket, vars befattning med bilstöd således bör /89. I min medelsberäkning har jag utgått från att ettskifte av huvudmannaskap skall kunna genomföras under är 1988, Utbetalningarav bilstöd enligt nuvarande regler,som sker efter , bör kunna göras av arbetsmarknadsverket, som bör få motsvarandeersättning av den nye huvudmannen. För /89 beräknar jag tillArbetshjälpmedel åt handikappade och Näringshjälp ,(-,). Vidutgången av /87 uppgick antalet anställda med introduktions- eller lönebidrag hos statligamyndigheter och motsvarande till 6728.Hos allmännyttiga organisaUoner sysselsattes 15499 personer. Kommuner, landsting och affärsdrivande verk hade8041 anställda med lönebidrag ochenskilda företag 12 024, Uppgifterna gäller såväl allmänt och sårskilt lönebidrag som introduktionsbidrag.Jämfört med hadeantalet anställda med lönebidrag ökat med drygt I 100 personer. Lönebidragen har en volym som innebär attomkring en procent av arbetskraftenhar lönesubvenUonerade anställningar pä den reguljära arbetsmarknaden. Tilldetta kommer de ca 33000 personer som finns i olika former av skyddat arbete.Detta innebär en hög ambitionsnivå vad gäller insatser för att bereda sysselsättning åt arbetshandikappade.Kostnaderna för dessa sysselsättningsskapande iitgärder tar också i anspråk enmycket stor del av de medel som anslås på del arbetsmarknadspolitiska området. Ettskäl till atl antalet lönebidragsplatser - och därmed för ändamålet anvisade medel fortlöpande behöver ökas, är atten så stor del av lönebidragsanställningarna aldrig övergår i reguljäraanställningar utan bidrag. Mot denbakgrunden ser jag med tillfredsställelse att AMS avser att närmare studera övergångarna till anställningutan lönebidrag. Av utgifterna för lönebidrag /87gick närmare hälften eller I 543 milj. kr, lill allmännyttiga organisationer.Kostnaderna för bidrag till kommunala och enskilda arbetsgivare samtaffärsverk uppgick till knappt 830 milj, kr. För /89 räknar jagmed en fortsatt ökning av antalet jj2 Ytterligare300 platser bör kunna tillkomma hos de Prop. allmännyttiga organisationerna.Vid min medelsberäkning har jag vidare Bil. utgått från att de ickeantalsbegränsade platserna inom näringslivet och hoskommunala arbetsgivare kommer att öka i ungefår samma takt som för AMS har föreslagit att lönebidraget skall ges enmer flexibel konstruktion, så att bidragsnivån skall kunna bedömas utifrån enbedömd rehabili- . teringsulveckling och inle i första hand utifrån vilkenkategori arbetsgivare det gäller, Samma synpunkter har tidigare förts fram imotioner i och därbehandlats utförligt. För egen del anser jag att de skäl har fört fram mot en ökad differentiering avlönebidraget är tungt vägande. Detinnebär en ökad risk för en typ av meritvärdering av den handikappade. En olycklig förhandlingssituation riskeraruppslå mellan arbetsgivaren ocharbetsförmedlingen. En situation där arbetsförmedlingen i varje enskilt ärende måste förhandla om bidragsnivån kaninnebära en ökning av handläggningstiden av varje ärende, som i sin tur kan fånegativa verkningar för den övriga förmedlingsverksamheten. Utöver dessa synpunkter, som förts fram avriksdagens arbetsmark-nadsutskolt(AU 1986/87: 11) vill jag tillägga att en risk också finns att ett merflexibelt lönebidrag kan innebära ökade kostnader. Det är sannolikt att bidragen ofta kommer att ligga på en högre nivå ände nuvarande bidragsnivåerna. Somriksdagen har framhållit är det angeläget atl lönebidraget utformas sä alt antaletplaceringar i näringslivet, kommunernaoch landstingen ökar. Den hittillsvarande utvecklingen, som har inneburit attökningen varit störst hos de allmännyttiga organisationerna, men betydligt blygsammare inom näringslivet ochhos kommunala arbetsgivare, är intetillfredsställande från handikappolitisk synpunkt. De som anställs medlönebidrag hos de sistnämnda kategorierna av arbetsgivare har erfarenhetsmässigt de bästa möjligheterna allpä sikl få en reguljär anställning utan särskilt stöd. En placering hos enallmännyttig organisation innebärsom regel att bidraget kvarstår . Trots denna bakgrund är jag ändå beredd atlföreslå att AMS får bedriva försöksverksamheti två län för att studera effekterna av ett mer flexibelt bidragssystem. För att inte försöket skallmedföra ökade kostnader bör det genomföraspå sådant sätt att arbetsförmedlingen ges möjlighet atl använda utrymmet för bidrag med 100 och tillplaceringar inom andra sektorer påarbetsmarknaden än den statliga och de allmännyttiga organisationerna. Vid dessa placeringar bör bidragetkunna uppgå till högst av lönekostnaden. Det bör också varamöjligt, inom ramen för försöket, atl lämnabidrag på lägre nivåer än 100 resp. till statliga myndigheter och motsvarande samt till allmännyttiga organisationer.Försöksverksamheten bör utvärderas, bl. a. vad gäller placeringsresultatoch kostnader, men också utifrån desynpunkler som har fört fram om differentierade lönebidrag. Som min företrädare har anmält förriksdagen utvärderas löne bidragen inom ramen för ettforskningsprojekt vid . Re sultatet av utvärderingen väntasföreligga under är 1988. Denna utvärde ring bör tillsammans med de erfarenheter som den förordade för- 113 8 1987/88. söksverksamheten ger, kunna bidramed underlag för bedömningar av Prop, 1987/88:100 lönebidragets inriktning och utformning iframtiden. Somjag redan har anfört anser jag det angelägetatt anställningar hos enskilda och kommunala arbetsgivare kan sUmuleras ochantalet övergångar till reguljära anställningar ökas. Jag avser därföratt i fortsättningen verka för attden nuvarande inriktningen av lönebidragen ändras. Ökningen av de högst subventionerade och i praktikenpermanenta bidragen bör upphöra och högre prioritet ges åtplaceringar inom sektorer som kan erbjudareguljär anställning, när den anställdes arbetsförmåga motiverar dettaoch där kostnaderna per plats också är lägre. Till Anställning med lönebidrag beräknar jag /. {-¥ . Sammantaget beräknar jag till Siirskilda åtgärderför arbetsanpassning ochsysselsättning . (-1-200 054 000 kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, godkänna vad jag har förordatangående försöksverksamhet med ändrade regler för anställning medlönebidrag, 2. tillSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /89 anvisa ettförslagsanslag av , Statsbidrag till skyddat ;arbete hos offentliga arbetsgivare 1986/87 Utgift 295 .336 000 Reservation 265 135 000 1987/88 Anslag 363 000000 1988/89 Förslag 363 000 000 ' Frän anslaget utgår statsbidrag tilloffentliga arbetsgivare som anordnar skyddat arbete för i första hand personersom tidigare under lång lid och i flera omgångar har varit sysselsattamed beredskapsarbete i regi.Statsbidrag utgår med högst av lönekostnaderna - inkl. lönebi-kostnader - för arbetstagare som har anvisals tilldenskyddade sysselsättningen. /88 har anvisats 363 milj, kr. Medlen har beräknats förca 4000 platser eller ca 5000 sysselsatta personer. Styrelsen'anser att det finns ett kvarvarande behov av platser sominte kan tillgodoses inom nuvaranderam. Verksamhetsvolymen bör därför utökas så att den kan omfatta 5 000 platser till en ytteriigare kostnad av 175 milj. kr. Detillkommande platserna avser främstberöra skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Jag kan inte biträda AMS förslag om utbyggnad av delskyddade arbetet hos offentliga arbetsgivare, vilket jag har berörtunder littera B. anslaget B5. Jag beräknarsåledes behovet av medel till oförändrat 363 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillStatsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för /89 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1987/88:100 Bil.12 1986/87 Utgift 3 104 000 000 1987/88 Anslag 3 216000 000 1988/89 Förslag 3433 000 000 '" Fränanslaget utgår bidrag till Stiftelsen - tidigare Stiftelsen Sarnhällsföretag- dels för täckande av merkostnaderna i verksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels till företagsgruppens fastighetsförvaltning. Beräknad ändring1988/89 Föredraganden + 210 000 000 + 7- 000 000 3 216 000 000 + 217 000 000 Företagsgruppenomfattar den centrala stiftelsen , 24 regionala länsvisa - företag, samt ett antal säljbolag.Samhall svarar för moderföretagsfunktionernai gruppen, samt äger och förvallar hela företagsgruppens fasUghetsbestånd,Såväl som de regionala företagen drivs i stiftelseform. Företagsgmppen har 332 egna verkstäder. Därutöverfinns tre enskilda verkstäder och 18 s.k, inbyggda verksläder. Verksamhet bedrivs således vid 353produktionsenheter i 220 kommuner. Under budgetåren 1984/85 - 1986/87 låg denfastställda timramen för företagsgruppenoförändrat på .