prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — - arbetslösheten bland invandrare skall minskas föratt närma sig den för den övriga befolkningen, särskild uppmärksamhetskall ägnas invandrarkvinnor och ungdomar - deltidsarbetslöshel skall motverkas genomåtgärder som syftar till att ge önskad arbetstid. Avsikten harvarit att arbetsmarknadsverket fr.o.m. nästa budgetår skall ingå i försöksverksamheten med treåriga budgetramar. Syftet meddenna verksamhet är atl ge myndigheterna planeringsförutsättningar för i förstahand förvaltningsresurserna under och därigenom förbättraförutsättningarna för en effektivisering av myndigheternas verksamhet. Systemetmed fleråriga budgetramar ger också utrymme för fördjupade analyser avverksamheterna med mellanmm. Dessa anlyser ger statsmakterna bättre möjligheter att i sina prioriteringarstyra resurserna till de mest angelägna verksamhetsområdena. Regeringen gav i beslut AMS iuppdrag att inför perioden /89-1990/91 utarbeta en särskild rapport medutgångspunkt i direktiv somfaslställts för arbetsmarknadsverkets deltagande i försöksverksamheten medtreåriga budgetramar, AMS har redovisat uppdraget . Rapportenhar beretts inom arbetsmarknadsdepartementetoch AMS har kommit in med kompletterande uppgifter i samband medanslagsframställningen för /89. Arbetsmarknadsverkels verksamhet är omfattandeoch komplex. Den spänner över i stort sett alla sektorer av samhället. Verksamheten är också spridd över hela landet och skallkunna möta både förutsedda och hastigt uppkomna förändringar på arbetsmarknaden som föranleds av nödvändiga omstruktureringar inom näringsliv m.m. Det har därför varit svårt atl på det befintliga underlaget och medden knappa tid som stått till förfogande göra de analyser som är nödvändigaför att kunna ställa upp adekvata mål , för verksamheten under ett längretidsperspektiv. Även i fråga om arbetet Prop. 1987/88:100 att finnatillfredställande utvärderings- och uppföljningsinstrument behö- Bil. 12 vervissa ytterligare överväganden göras. Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd attföreslå treåriga budgetramar för arbetsmarknadsverket. Jag har därför idet följande beräknat medel för endast ett budgetår. Det inledda arbetet för att finna den rättaformen för arbetsmarknadsverkets deltagande i verksamheten med treårigabudgetramar bör fortsätta med sikte pä att ihöstens budgetarbete ånyo pröva möjligheten atl föreslå treårigabudgetramar för verket. Arbetslinjenskall utgöra utgångspunkten i allt förmedlingsarbete. Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstitutenskall liksom inta den centrala positionen inomarbetsmarknadspolitiken. Det är genom detidiga insatserna av platsförmedlare, arbelsvägledare och anställda vid arbetsmarknadsinstituten som långtidsarbetslöshetskall förhindras uppkomma. Enerfaren arbetsförmedlare kan bedöma den sökandes möjligheter påarbetsmarknaden och avgöra vilka åtgärder som behövs för att sökanden skall kunna fä arbete, i de fall endirekt placering inte kan ske. Utbildning utgör här ett effektivt och lönsamtmedel som skall prioriteras och användas för alt stärkakonkuirenskraften hos sökande, som annars inte får arbete. Genom ett aktivt agerande av arbetsförmedlingenkan effekter uppnås, som i olika påföljande led innebär förbättrade möjligheterför de svaga att komma i åtnjutande av rätten lill arbete. Detta s, k, platsinriktade arbetssätt är i gmnden ett selektivt arbetssätt. Detger ökade kunskaper om arbetsuppgifterna och de lediga platserna kan snabbareoch mera träffsäkert tillsättas ochdet ger även svaga grupper ökade möjligheter lill arbete. Del innebär därigenom en markering avarbetsmarknadspolitikens fördelningspolitiska roll. Den ständigt pågående och nödvändigaomstruktureringen av näringslivet kräver en rörlighet påarbetsmarknaden. Denna skall mötas genom främstutbildningsinsatser som ger dem som berörs möjlighet att genom byte avyrkesområde kvarstanna på orten. För den som så önskar skall flyttning till annan ort underlättas genom interlokal förmedling och ekonomisktstöd till flyttningskostnaderna. Ca tre fjärdedelar av de lediganmälda platsernakräver utbildning och/eller erfarenhet i yrket. Mot denna bakgrund och dåbristen på yrkesarbetare kanförväntas bestå in på 1990-talel växer också behovet av utbildning.Utbildningsinstrumentet har kunnat utnyttjas i större omfattning än . Denna omprioriteringsom har skett av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna bör vidmakthållas. Utbildning skall, somjag har framhållit, tillgripas föreefterfrågestimulerande åtgärder. Totalt beräknar jag att arbetsmarknadsutbildningenskall kunna omfatta ca 123 000personer. För att denna volym skall kunna uppnås måste utbildningskostnaderna och deras utveckling hällasunder kontroll. Kapacitets-utnyttjandetav upphandlade kurser måste hållas så högt som det är praktiskt möjligt. Debegränsade ekonomiska resurser som står till förfogande måstetill fullo tas i anspråk pä ett effektivt sätt, vilket kan innebära Prop.1987/88:100 volymförändringar mellan olika utbildningar. I likhet med min företrädare anser jag det varaangeläget att ansträngningarna att intressera ungdomar i åldern förutbildning intensifieras ytterligare. Detta ställer krav på ett varieratkursutbud och långtgående möjligheter till värvning av utbildning och arbete,vilket måste beaktas av såväl förmedling som utbildningsanordnare. Även ifråga om andra utsatta gmpper på arbetsmarknaden, såsom arbetshandikappade,kvinnor och invandrare, skall utbildning utnyttjas i första hand om plalsförmed-Hngsinsatserinte bedöms Ullfyllest. Utbildning i företag är en subvention tillarbetsgivaren. Kraven pä motprestation skall därför vidmakthållas. Jag vill medskärpa framhålla att någon ändring i dessa avseenden inle är för handen.Företagens eget ansvar för att utbilda sin personal kvarstår.Företagsutbildningen inom ramen för AMS verksamhet skall utnyttjas isituationer där effekterna inte enbart är knutna till det specifika företagetoch där reella motprestationer kan erhållas. Den arbetsmarknadsutbildning sombedrivs inom företagen skall uppfattas som komplement och inte ett alternativ till företagens egna insatser förutbildning. Prioritet skall ges åt målet att reducera antaletlångtidsarbetslösa. Det är mycket tillfredsställande alt de ålgärder som hargjorts hitUlls har gett resultat och alt antalet långtidsarbetslösa har kunnatminskas. Långtidsarbetslöshet är emellertid alltid ett allvarligt problem.Arbetet med att finna nya former, och att bättre utnyttja de resurser som finnsskall därför fortgå. Många av de långvarigt arbetslösa har olika slag avarbetshinder.. Därför behövs också vägledningsinsatser och andra åtgärder föratt finna arbetsmöjligheter för dem. Jag kommer i det följande att föreslåytterligare personalförstärkningar till arbetsmarknadsinsUtuten, bl.a. för aU minska väntetiderna förfördjupad vägledning och. Vi måste nu bryta trendenoch fä en varaktig sänkning av antalet långtidsarbelslösa. Det är en nödvändigåtgärd från mänsklig och social utgångspunkt men också en mycket lönsam åtgärdur samhällsekonomisk synvinkel. Det är viktigt att de som blivit långUdsarbetslösafortlöpande prövas, så att de som bedöms kunna få arbete placeras, ochde, som behöver utbildning eller annan åtgärd ges sådant stöd. De grupperlångtidsarbetslösa som behöver mer omfattande rehabliteringsinsalser skall gesdelta, Långtidsarbelslösa som trots intensiva förmedlingsinsalser inte fått sinsituaUon löst bör erbjudas någon form av sysselsättningsåtgärd för att ånyo fåkontakt med arbetslivet. Efter en kortare anställning eller ett beredskapsarbeteökar möjligheterna för förmedlingen att kunna väcka intresse förvidareutbildning, yrkesbyte eller annat. Den sökandes egen motivation skalldärigenom stärkas. Att minska långtidsarbetslösheten är en lids- ochresurskrävande verk samhet. Kontakterna med den sökande måste vara mer djupgående än vid annan förmedling och vägledning, och sökandet efter arbetsuppgifter eller åtgärdsaltemaUv lämpade för den sökande kan ta lång lid i anspråk. gäller det att genom aktiva företagskonlakter få fram' . 3 1987/88. platser för exempelvislångUdsarbetslösa och arbetshandikappade. 1987/88:100 medlingens och arbetsmarknadsinstitutens arbetemåste således ha en bred Bil. De särskilda medel för riktade insatser motlångtidsarbetslöshet somjag kommeratt föreslå avser att ge ökad frihet för förmedlingen i kampen mol långtidsarbetslösheten. Detta innebär på intetsätt att de medel som avsätts för andra åtgärder somarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten m.m. skall komma de långtidsarbetslösa till del i mindre utsträckning än annars.De särskilda medlen är en markering av vikten att minska antalet långtidsarbetslösa.Jag kommer alt förorda att 370 milj. kr. avsätts för sådana insatser. När det gällermålen för kampen mot långtidsarbetslösheten vill jag erinra om att minföreträdare budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 12 s. 18)gjorde bedömningen att det vore rimligt att antaletlångtidsarbetslösa skulle minska från drygt 30 000 personer under 25 000 , enreduktion med . Skillnaderna mellan olika landsändar är stornär det gäller vilka insatser som behövs föratt uppnå detta mål. Jag finner för egen del att detta var ett rimligtmål ur ett ettårsperspektiv. Jag ser emellertid nu detta som ett delmål och anser att förmedlingen bor eftersträvaatt sänka antaletlångtidsarbetslösa till väl under 20000 och att antalet skall minskasytterligare under de därpå följande budgetåren. Det innebär att starka kravställs på verkets personal. De starkaste kraven kommer emellerUd från depersoner som är långUdsarbetslösa. Det flesta av dessa enskilda individer serstöd från förmedlingen som den enda möjligheten till återinträde pä arbetsmarknaden. Den vägledandeprincipen att invandrarnas problem på arbetsmarknaden i huvudsak skall lösas genom den allmänna arbetsmarknadspolitiken gällerfortfarande. Särskilda insatser kan emellertid behöva göras i vissa fall för all åstadkomma jämlika möjligheter ochvillkor. Invandrarna är en grupp på arbetsmarknaden som skall prioriteras.Särskild uppmärksamhet bör riktas mot invandrarkvinnornas situation. Genom denprojektverksamhet som bedrivs i syfte att underlätta utslussningen avinvandrare på arbetsmarknaden kan deevenluella hinder som finns urskiljas. Vägar förbi hindren kan också utvecklas. Invandrarna ärkoncentrerade till tillverknings- och serviceyrken. De arbetar i störreutsträckning än den övriga befolkningeni konjunkturkänsliga branscher och drabbas därmed hårt av stmkturförändringar. Insatserna skall inriktasdels på att bredda deras val ochmöjligheter att komma in pä flera yrkesområden än , och dels på att genom bl. a. arbetsmarknadsutbildningförhindra ulslagning. De medel för beredskapsarbeten jag strax kommeratt föreslå motsvarar en dagsverks volym om ca . För att nå en sådan omfatt ning krävs att dagsverkskostnadernahälls nere, vilket innebär att investe ringsvolymen inte bör öka jämfört med nuläget. Det är också viktigt, att AMS vid fördelningen till länsarbetsnämnderna av medlen för sysselsätt ningsskapande åtigärder beaktar, altdet kan vara nödvändigt att låta en förhållandevis större andel avmedlen stå kvar för AMS disposition cen tralt, och detta under något längreUd än . Orsaken till detta 34 är givetvis atl del ärnödvändigt atl AMS håller vissa reserver för att kunna Prop. 1987/88:100 mötahastigt uppkomna problem lokall och regionalt under hela budget- Bil. Sådana problem bör normalt kunna mötas inom ramen för ordinarie medel. Desysselsättningsskapande åtgärderna för handikappade redovisas i avsnittet förarbetslivsfrägor. 1987/88: lOO Bil.l2 Mål och inriktning Regeringensarbetslivspolitik syftar till att skapa trygga arbeten, sunda och säkra arbetsplatser samt goda arbetsförhållandenför den enskilde. Genom 1970-talets arbetsrättsliga lagstiftninghar parterna på arbetsmarknadenträffat avtal och överenskommelser om medbestämmande och anställningstrygghet, arbetsmiljö,förelagshälsovård och arbetstider m, m. och i samarbete kunnat gripa sig an uppgiften att humanisera ochdemokratisera arbetslivet. Reformeringen av arbetslivet har efter hand i alltvidare kretsar kommit att uppfattassom en viktig investering för utveckling av det svenska näringslivet. En genomgäng av vad som blivitresultatet av de olika arbetsrättsliga förändringarna sedan l97()-taletsreformer görs successivt inom för alt bl.a, kunna tjäna som underlag för en fortsatt allmän diskussion omarbelsrättslagstiftningens utformning och arbetslivets demokratisering iframUden. Även om vi nått långt sä finns fortfarandeallvarliga brister i arbetsmiljön. Ett bevis för detla är att antalet inkomnaanmälningar om arbetssjukdomar har tredubblats mellan åren 1984 och1987, Denna dramatiska ökning är alarmerandeoch inom har ett arbete påbörjats för att granska orsakerna till ökningen. Att bryta den nuvarande negativa trendenför skador och sjukdomar i arbetet och få bort de hälsofarliga arbetena är en förstahandsuppgift för vårarbetslivspolitik. Hälften av de anmälda arbetssjukdomarna ärbelastningsskador. Undersökningarvisar att de i hög grad drabbar kvinnor som har monotona och ensidiga arbeten.Kampen mot belastningssjukdomarna är därför också en fråga omjämställdhet. Arbetsplatserna måste utformas så att det passar såväl kvinnorsom män. För atl uppmärksamma dessa problem ordnadearbetsmarknadsdepartementet tillsammans med arbetarskyddsslyrelsen hösten 1987en konferens på temat Det lönar sig att ändra på jobbet. Denna konferens varupptakten till ett avarbetarskyddsstyrelsen startat tillsynsprojekt mot belastningsskador. Arbetsgivarnahar dock alltid det primära ansvaret för alt åstadkomma en god arbetsmiljö.Tillsynsarbetet måste i högre grad inriktas pä alt kontrollera att arbetsgivarna lever upp till sitt ansvar, t, ex. föratl se till all del finns en fungerande organisation förarbetsmiljöarbelet på arbetsplatserna. En förutsättning för ett framgångsriktarbete är atl arbetsmiljöfrä-gorna ingår som en naturlig del ibeslutsprocesserna på arbetsplatserna. Den tillämpade arbetsmiljö- ocharbetslivsforskningen är av slor betydelse för att åstadkomma förbättringar avarbetsmiljö och arbetsorganisaUon,Den kunskap som forskningen bidrar med blir ett viktigt redskap inte bara för arbetsmiljömyndigheternas och parternasarbete, ulan också för företag ochförvaltningar samt för företagshälsovårdens personal och andra som ärverksamma inom arbetsmiljöområdel. Insatser för personer med funktionsnedsättningeller handikapp är en annanbetydelsefull uppgift för arbetslivspoliliken, I regeringens skrivelse (1986/87: 161) omuppföljning av handlingsprogram i handikappfrågor, som Prop. 1987/88:100 nyligenbehandlats av (SoU 1987/88:3, rskr. 26), understryks Bil. 12 bl.a.den betydelse som de nya reglerna i arbetsmiljölagen har för atl förhindra ulslagning från arbetslivet. Enligtdessa regler skall skyddskommittéerna verka för att arbetsanpassnings-och rehabilileringsverksamhet för de anställda bedrivs på arbetsplatserna. Inriktningen av de arbetsmarknadspoliliskaåtgärderna för handikappade innebärbl, a, en betydande förstärkning av den yrkesinriktade rehabiliteringen och av sysselsättningsåtgärder förhandikappade samt en fortsatt satsning på nya datorbaseradearbetshjälpmedel. Aktuellaarbetslivs- och arbetsrättsliga frågor Regeringenuppdrog ät () att granska verksamheten vidarbetslivscentmm, RRV har i en rapport (dnr1986:393) redovisat uppdraget för regeringen. Arbetslivscentrumsverksamhet, inkl. dess vetenskapliga produkUon, har varit föremålför en systematisk utvärdering av en särskilttillsatt granskningskommilté. Kommittén, som tillsatts av det vetenskapliga rådet vid centrum, har bestätt avordförande samt fyra ledamöter medverksamhet utanför arbetslivscentrum. Kommittén har i en nyligen framlagd rapport redovisat för regeringenförslag och rekommendationerangående arbetslivscentrums fortsatta inriktning och organisation. Jag har för avsikt att tillsälta enarbetsgrupp för att utvärdera de två rapporterna och ge underlag förbedömning av bl, a, arbetslivscentrums roll i arbelslivsforskningen. Arbetsmiljöfonden har avlämnat enverksamhetsberättelse för budgetåret1986/87 samt en verksamhetsplan som omfattar treårsperioden /88 - 1989/90, Av verksamhetsplanen framgår bl, a.att fonden planerar nya programsatsningarpå områdena fysisk arbetsbelastning saml sociala och psykiska belastningars betydelse för uppkomstenav ohälsa. Stödet till utvecklingsarbeteinom olika områden planeras bli utökat. Det gäller de kemiska och fysikaliska arbetsmiljöområdena liksomfrågor om arbetsorganisation och deras samspel med införande av ny teknik iarbetslivet. mer långsiktigtstöd till arbetslivsforskningenkommer i ökande utsträckning attges inom ramen för fleråriga ramprogram eller programslöd olikaforskningsinstitutioner samt i form av forskartjänster, Arbetsmiljöfonden har startatflera program för insatser inom olika forsknings- och utvecklingsområden. Det första,av dessa, det s, k. utvecklingsprogrammet för ny teknik,arbetsorganisation och arbets miljö, avslutas . Avandra program som fonden stöder kan nämnas programmet för ledning,organisation och medbestämmande, det s.k, LOM-programmet, Programmetstöder lokala utvecklingsprojekt i vilka ledning och anställda samtforskare samarbetar kring gemensamma utvecklingsuppgifter i företag ochpå myndigheter, Arbetsmiljöfonden har vidare under /87, gemensamt med styrelsen för teknisk utveckling (STU), satt igång ett program Människor-Datateknik-Arbetsliv: 37 Programmet, som skall pågå i sexår, skall stödja samverkan mellan tek- Prop. 1987/88:100 niskt forsknings- och utvecklingsarbete ocharbetsmiljöforskning. Regeringen har genom ändring isekretessförordningen (1980:657) infört sekretess enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen (1980: 100) i forsknings-och utvecklingsverksamheten vidfonden. Sekretessen gäller emellertid inte själva bidragsbesluten, 1 budgetproposition (prop, 1986/87: 100 bil. 12,sid, 28) redogjorde min företrädareför den då pågående översynen av styrelserepresenla-lionslagstiftningen och anmälde översiktligt deförslag till förändringar som presenterats i promemorian (Ds A 1986:1) Styrelserepresentation för de anställda. Regeringen har i propositionen(1987/88:10) Styrelserepresentation för de privatanställda, föreslagitriksdagen att anta ett förslag till ny lagstiftning på området. Det bör docknämnas att propositionen till skillnad frän promemorian inle innehåller något förslag om befrielse från personligtbetalningsansvar för arbetstagarrepresentanlerna i en likvidationssituation, Ilikhet med vad som gäller föreslås att samtliga ledamöter, dvs, även desom inte har sitt mandat genomstyrelserepresenlationslagsliftningen, skall ha samma ansvar. Enligt förslaget skall dock ansvaretbegränsas och i fortsättningen utgöra ett s. k. presumtionsansvar. Dettainnebär att styrelseledamoten undgår betalningsansvar, om han lyckas bevisa atthan inte har varit försumlig. Propositionen innehåller även förslag lillförtydligande av jävsreglerna. I anslutningtill dessa bestämmelser föreslås attarbetstagarrepresentanlerna istyrelsen för sådana förelag som avses i 2 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), t.ex.massmedia, inte skall få dellaga i styrelsens beslul i en fråga som rörverksamhetens mål och inriktning men väli dess behandling av frågan. Propositionen har godkänts av (AU10, rskr, 103), Ett förslag om arbelsrättslig beredskapslag(prop, 1986/87: 165) grundat på beredskapsdelegalionens (A 1983:02)arbete har antagils (AU 1987/88:4, rskr. 1987/88:9) av . Inomarbetsmarknadsdepartementet har vidare utarbetats ett förslag (Ds A 1987:7) till ändringar i lagen omanställningsskydd. Förslaget innebär att lagens huvudregel om anställning tillsvidare skall gälla även på byggnadsområdet, där s. k. objektsanställningför närvarande är möjlig med stöd av lagen.Förslaget innehåller också vissa förenklingar av de formella regler som en arbetsgivare skall iakttadå en tidsbegränsad anställningskall avslutas. Remissbehandlingen av förslaget har just avslutats. Ärendet bereds inomregeringskansliet. Vidare har inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetats ett förslag (Ds A 1987:6) ändringar i föräldraledighetslagen i syfte att stärkaarbetstagarnas rätt till ledighet.Efter avslutad remissbehandling bereds detta ärende inomregeringskansliel. Regeringen bemyndigade i september 1987arbetsmarknadsministern att tillkalla en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementetmed högst tre ledamöter för att se överarbetsmiljölagen, bl.a. med utgångspunkt i en skrivelse från arbetarskyddsstyrelsen. Arbetsgruppen har tillsalls ochpå- 38 Det avses vara avslutat . m. Prop. Bil.12 har i olika sammanhang framställts som ettland med förhållandevis kortfaktisk arbetstid. Detta är fortfarande rikligt, men bilden håller snabbt på alt förändras. Den genomsnittligafaktiska arbetstiden i påverkas i hög grad av deltidsarbetetsomfattning och skilda slag av ledigheter. De aktuella förändringarna i omvärlden rör denlagstadgade eller avtaladeveckoarbetstiden. I flera länder har 40-timmarsveckan ersatts av andra arbetstidsmätt, har fr. o, m, ennormalarbetsvecka . IFinland kommer årsarbetstiden att förkortas så att den ligger 100 Ummarlägre än , I har avtal träffats om 37,5 timmars normalarbetsvecka för alla arbetstagarefr. o,m. I , , och harockså stora förändringar skett i riktning mot kortare normalarbetstid. har en arbetslidskommillé (A1987:04) tillsatts med uppgift att analysera konsekvenserna av olikaarbetstidsreformer och förändradearbetstidsmönster. Kommittén skall presentera ett samlat underlag som belyser effekterna av olika slag avarbetstidsförkortningar för män, kvinnoroch familjer. Detta underlag bör enligt kommitténs direktiv (dir. 1987:23) omfatta kortare arbetstid per dag ellervecka, längre semester, utökad föräldraförsäkring, alternativaarbetstidsförkortningar och rörlig pensionsålder.Kommittén skall samråda med semesterkommitté (A 1985:04) ochpensionsberedningen (S 1984:03) och arbetet skall vara avslutat under år 1989.Samtidigt med att arbetstidskommillén tillsattes beslutade regeringen attverksamheten inom delegaUonen för arbetstidsfrågor (DELFA) skulleupphöra. Den nyssnämnda semesterkommittén utreder förnärvarande på vilket sätt enutjämning kan åstadkommas mellan olika arbetstagargruppers semestervillkor. Det gäller både semesterns längdoch möjligheter till inflytande på semesterns förläggning. Kommittén har ocksåi uppgift att närmare kartläggasemesterförhållandena för olika grupper av arbetstagare. Pensionsberedningen under hari uppgift att se över vissa frågorinom det allmänna pensionssystemet i . Beredningen har bl, a, att överväga om de nuvarande reglernaför en rörlig pensionsålder är tillfredsställande. Beredningen skallockså se över problemen i samband medäldreavgångar till följd avdriftsinskräkningar vid t, ex strukturrationaliseringar, s. k. 58,3-årspensioneringar. Dettidigare anslaget C 1, Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning bör fr. o, m, /89 delas upp i anslagen C I, och C 2, Institutetför arbetsmiljöforskning. Skälet till detta är att ett fristående institut förarbetsmiljöforskning bildades genom en sammanslagning avforskningsavdelningen, större delen av utbildningsenheten samtbiblioteks- och dokumenlationssektionen vid arbetarskyddsstyrelsen. Som en följdhärav bör reservationsanslaget C 2. Arbetarskyddsstyrelsen:Anskaffning av vetenskaplig apparatur ändras till Prop. Institutet förarbetsmiljöforskning: Anskaffning av vetenskaplig appa- Bil. För såväl anslaget Arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen som en treårig budgetram somfastställdes av i anledning av budgetproposition för det tidigare anslaget Arbetsmiljö - Tillsyn ochforskning. Denna ram innebär en real minskning av anslaget undertreårsperioden /87 -1988/89,/89 utgör således i denna budgetram. Medel under de tvä anslagen har beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget.