prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Enprästtjänst får tillsättas endasl med den som får utöva det kyrkliga ämbetet. 18 § Av regeringsformen följer atlsvenskt medborgarskap gäller som särskilt villkor för innehav och utövande avtjänst som biskop. 19 § Regeringen fär meddelaföreskrifter om de särskilda villkor som i övrigt skall gälla för behörighettill annan prästtjänst än biskopstjänst. 20 § Vid lillsältning av enprästtjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänstoch skicklighet. Bland de grunder som sålunda skall beaktas skall skicklighetensällas främsl, om det inte finns särskilda skäl för något annat. om vad som sägs i första stycket meddelas av regeringen. Kungörelse om ledigprästtjänst, ansökan och behörighetsprövning Prop. 1987/88: 31 21 §Prästtjänster och vikariat på sådana tjänster skall av kungöras lediga lill ansökan. Regeringen får meddela föreskrifter om un dantag från denna skyldighet. Ansökanskall ges in till inom föreskriven tid. Om del finns särskildaskäl, får dock vid sin prövning av de sökandes behörighet ävenbeakta ansökningar som har kommit in . Haren tjänst som kyrkoherde, vilken skall fillsätlas i den ordning som anges i 5och 6 §§, eller en tjänst som komminister kungjorts ledig till ansökan, skallden kungöras ledig ytteriigare en gång om det inle finns tre behöriga sökandetill tjänsten och om kyrkorådet eller tillsättningsnämnden begär det. Vadsom nu har sagts gäller inte tjänst som biskop eller, såvitt avser första ochandra styckena, tjänst som pastorsadjunkt. 22 § Tjänst som biskop tillsättsmed fullmakt. Övriga prästtjänster saml vikariat lillsätts med förordnande. 23 § Förordnanden gäller tillsvidare ulan tidsbegränsning. Förordnanden får dock tidsbegränsas om detföranleds av arbetets särskilda beskaffenhet eller om anställningen gällervikariat. Harett förordnande meddelats i strid med vad som sägs i andra stycket, skallförordnandet på talan av prästen förklaras gälla tills vidare utanfidsbegränsning. 24 §Frågor om inrättande av tjänster som biskop och domprost prövas av regeringen. Frågorom inrättande av tjänster som stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt prövas avsvenska kyrkans centralstyrelse. Enligl föreskrifter som regeringen meddelarprövar centralstyrelsen också frågor om inrättande av personliga tjänster förpräst eller tjänster för präst med tjänstgöring i flera stift. Frågorom inrättande av tjänster som kyrkoherde, komminister och pastorsadjunkt prövasav stiftsstyrelsen. Vakanthållningoch indragning av prästtjänster 25 §När en prästtjänst blir ledig, skall stiftsstyrelsen pröva om den behöver tillsältas. Omtjänsten inle behöver tillsättas skall den hållas vakant eller dras in. I frågaom en domproslljänst ankommer prövningen.dock på regeringen. 26 §När sliflsstyrelsen finner atl en tjänst som stiftsadjunkt eller kon traktsadjunkl bör dras in, skall stiftsstyrelsen föreslå det hos . 27 § Om en präst uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som 26 åligger honom i hansanställning och felet inte är ringa, får disciplinpåföljd Prop. 1987/88: 31åläggas honom för tjänsteförseelse. Disciplinpåföljdfår inle i någol fall åläggas en präst därför alt han har deltagit i strejkeller därmed jämförlig stridsåtgärd. 28 § Disciplinpåföljder är varning och löneavdrag. Mer än en disciplinpåföljd får inte åläggas . Löneavdragfår göras för minsl en och . Om storleken av löneavdragföreskriver regeringen. 29 §Innehåller kollektivavtal någon bestämmelse som avviker från 28 § eller från regeringens föreskrifter om löneavdragets storlek, gäller i stället den bestämmelsen för präster som är sysselsatta inom del område som avtalet avser. 30 § Om en präst har begått brott,som visar alt han uppenbarligen är olämplig att inneha sin anställning, fär hanavskedas. 31 § Har en präst genom annangärning än brott begått grov tjänsteförseelse som visar atl han uppenbarligenär olämplig alt inneha sin anställning, får han avskedas i stället för attåläggas disciplinpåföljd. Delsamma skall gälla, om en präst, som ålagtsdisciplinpåföljd, inom Ivå år därefter i anställning inom samma stift på nytthar begått tjänsteförseelse och därigenom visat sig uppenbarligen olämplig atlinneha sin anställning. 32 § En präst som har rätt tillslallig pension men inte har uppnått pensioneringsperiodens nedre gräns färinle avskedas enligt 30 eller 31 §, om han har begått brottet ellertjänsteförseelsen under infiytande av själslig abnormitet som avses i 33 kap.2 § och han lämpligen kan förflyttas eller annars omplaceras annan prästtjänst som är förenad med sädan pensionsrått. 33 § Avskedande får inte grundasenbart på omständigheter som stiftsstyrelsen har känt lill mer än en månadföre prövningen. Närfrägan om avskedande prövas av fär avskedande integrundas enbart på en omständighet som den myndighel biskopen lyder under harkänl lill mer än före prövningen. Förstaoch andra styckena gäller inle när beslutet om avskedande begärs av riksdagensombudsmän eller justitiekanslern efter det atl omständighetenhar inträffat. 34 § En präst som är skäligenmisstänkt för alt i tjänsteutövningen ha begått brott enligt 20 kap. 1 -3 §§brottsbalken eller annat brott varigenom han har åsidosatt åligganden itjänsteutövningen, skall anmälas till ätal, om fängelse är föreskrivet förbrottet eller om det finns anledning anla att talan om enskilt anspråk kommeralt föras. 35 § I fråga om allmänfarligvårdslöshet som avses i 13 kap. 6 § första stycket får regeringenmedge undanlag från anmälningsskyldigheten enligl 34 §. Avstängningoch läkarundersökning Prop. 36 § Inleds enligl denna lag ett förfarande somsyftar till att avskeda en präst, får han avslängas från arbetet. Vidlas en åtgärd för atl anställa åtal mot en präst, fårhan avslängas från arbetet, om gärningen i fråga kan anlas medföra uppsägningeller avskedande. En avstängning enligt första eller andra slyckel gällerlängst till dess alt anställningen upphör. 37 § Om en präst inte fullgör sina arbetsuppgiftertillfredsställande, får han avstängas från sitt arbete, om den bristande tjänstduglighelen beror på sjukdom eller därmed jämföriigl förhållande. Saknas tillräcklig utredning om att den bristandetjänstdugligheten beror på sjukdom eller därmed jämförligt förhållande menframstår detta ändå som sannolikt, får prästen åläggas att låta sig undersökasav läkare som anvisas honom. Följer prästen inte åläggandet får han avstängas frånarbetet. 38 § Upphörgrunden för avstängning enligt 36 eller 37 §, skall avslängningen omedelbarthävas. 39 § för tillämpningen av 36 och 37 §§ meddelas av regeringen. Handläggningen av frågor sotn avses i 2739 §§ 40 §Bestämmelserna i 14 kap. lagen (1976:600) om offentlig anställning skalltillämpas vid handläggningen av frågor enligt 2739 §§. 41 §Beslämmmelserna i 11-14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetskall inle tillämpas i fräga om beslut som meddelas med stöd av 27-39 §§. 42 § Frägor om disciplinansvar, avskedande,åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning prövas av stiftsstyrelsen i det stift där prästen har sin anställning. För biskopen prövas dock frågorna av förbiskopar. 43 § Bestämmelser om rätl för ombudsmänoch för justitie kanslern atl göra anmälan i ärenden om disciplinansvar, avskedande eller avstängning och om handläggning av sådana ärenden finns i 6 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän och i 6 § lagen (1975: 1339) om justiliekanslerns lillsyn. 44 § beslår av fem ledamöter.Ledamöterna skall vara medlemmar av . Ordföranden skall varalagfaren och erfaren i domarvärv. Av de övriga ledamöterna skall en varabiskop. De återstående ledamöterna skall vara lekmän som är förtrogna med delkyrkliga församlingslivet. Närmare bestämmelser om nämndens sammansättning ochverksamhet 28 meddelas av regeringen. Ansvarför avlöningsförmåner m. m. Prop. 1987/88: 31 45 § Stiflssamfälligheten skall svara förföljande kostnader: 1. avlöningsförmånertill stifts- och kontraklsadjunkter, vikarier pä sädana tjänster samtpastorsadjunkter, 2. arvoden lillpraktikanter och handledare för dessa, 3. prosllillägg. 46 § Pastoratetskall svara för kostnader för avlöningsförmåner lill innehavare avprästtjänster i pastoratet och vikarier på sädana tjänster samt förtjänstebiträden åt präster. 47 §Stiftsstyrelsen skall bestämma hur kostnaderna för en prästs avlöningsförmånerskall fördelas mellan pastoralen, när prästen tjänstgör i flera pastorat elleri ett pastorat och stiftssamfälligheten. Stiftsstyrelsen skall pröva frägan om tillämpningen avföreskrifter om skyldighet atl utöva en annan tjänst. 48 § Regeringen får besluta all innehavaren av enbiskopstjänst skall anvisas tjänsteboslad. I fråga om innehavaren av en tjänst som kyrkoherde ellerkomminister får pastoratet besluta att prästen skall anvisas tjänsteboslad. Omtjänsten är lillsatl fär pastoratet meddela eller upphäva etl sådant beslutendast med samtycke av den som innehar tjänslen. Pastoratet skall underrättadomkapifiet och egendomsnämnden om beslutet. Kostnaderna för en tjänstebostad ät en kyrkoherde ellerkomminister skall betalas av pastoratet. fastställer hyran för Ijänstebostaden.Hyran tillfaller pastoratet. 49 § När en tjänsteboslad har anvisats är prästenskyldig att bo i den. Beslut om befrielse från skyldigheten alt bo i tjänsteboslad fallas av regeringen om beslutet rör en biskop och i andra fall avdomkapifiet. skall medge en ansökan om befrielse ompastoratet har tillstyrkt den eller om del på grund av prästens eller någonfamiljemedlems hälsa eller bostadsförhållanden eller andra särskildaomständigheter framstår som skäligt. 50 § Stiftsstyrelsen skall meddelatjänstgöringsföreskrifter för andra präster i stiftet än biskopen, i den män regeringen inle bestämmer annat. Därvid skall i fråga om pastoratspräsler beaktas vad har föreskrivit om gudstjänslhållningen i pastoratet. Rättegång och överklagande m. m. 51 § Den som är missnöjd med en myndighels beslul omförflyttning, lidsbegränsning av förordnande, disciplinpåföljd, avskedande, avstäng ning eller läkarundersökning får väcka talan hos tingsrätten eller arbets domstolen enligt bestämmelser i lagen (1974:371) om rättegången i ar betstvister. 52 § Talan somavses i 23 § tredje stycket skall väckas senast två måna- Prop. 1987/88: 31 der efter förordnandetidens utgång. Omen präst vill söka ändring i elt beslut om förfiyilning, disciplinpåföljd,avskedande eller läkarundersökning, skall han väcka talan frånden dag han fick del av beslutet. Väcksinte talan inom den föreskrivna tiden, är rätten till talan förlorad. 53 § I fråga om rätt förriksdagens ombudsmän och justitiekanslern att söka ändring i beslul omdisciplinansvar, avskedande eller avstängning tillämpas bestämmelserna i 16 kap.3 § lagen (1976:600) om offentlig anställning. 54 § Bestämmelserna om skadeståndi 38, 41 och 42 §§ lagen (1982: 80) om anställningsskydd skall tillämpas, om enmyndighet i ärenden om disciplinansvar, avskedande, avstängning ellerläkarundersökning bryter mot nägon av följande bestämmelser: 40§, såvitt gäller tillämpningen av 14 kap. 1 eller 3-9 § lagen (1976:600) om offentlig anställning, 3. föreskrifter enligl 39 § omhandläggning av ärende om avstängning eller läkarundersökning. 1fråga om avvikelser i kollektivavtal från vad som sägs i 41 § lagen omanställningsskydd tillämpas 2 § andra slyckel samma lag. 55 § Beslut om förflyttning elleravskedande får inte verkställas förrän beslutet har prövats slutligt eftertalan som avses i 51 § eller förrän rätten till sädan talan har förlorats. 56 § Beslut om avstängning gälleromedelbart. I tvist om avslängningen får domstolen dock för tiden intill desslagakraftägande dom eller beslut föreligger bestämma, att avslängningen tillsvidare inte skall gälla. 57 § Kyrkorådels,tillsättningsnämndens eller stiftsstyrelsens beslut enligl denna lag fåröverklagas enligt bestämmelserna i 13 kap. 1-7 §§ församlingslagen (1988: 000),om inte annat följer av 51 eller 59 §. 58 § Domkapifiets beslut enligt 49§ får överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inleöverklagas. Domkapitletsbeslut i övrigt enligl denna lag får överklagas hos regeringen. Domkapitletsbeslul om tillsättning av en prästtjänst får överklagas endasl av den som harsökt tjänsten. Överklagandet skall ha kommit in lill inom treveckor frän den dag då beslutet fillkännagavs genom anslag på domkapitletsanslagstavla. 59 §Svenska kyrkans centralstyrelses och stiftsstyrelsens beslut om in rättande eller indragning av en prästtjänst får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den 1juli 1989. Genom lagen upphävs lagen(1957: 577) om präslval. Om förfarandet för lillsältningav tjänst som avses i denna lag har påbörjats före skalltillsättningsärendet handläggas enligt äldre bestämmelser. Den turordning som enligt äldrebestämmelser varil avgörande för hur Prop. 1987/88: 31 en kyrkoherdetjänsttillsälls ändras inte genom denna lag. Utan hinder av bestämmelserna idenna lag får regeringen var tredje gäng en kyrkoherdetjänst är ledig i eltpastoral tillsätta tjänsten genom att lill denna förflytta en präst som äranställd med fullmakt. Sådan förflyttning får ske endast om det är nödvändigtav organisatoriska eller andra synnerliga skäl. Vid tillsättning som saglsskall i övrigt alltjämt tillämpas bestämmelserna i 3739 §§ lagen (1957: 577)om präslval. Äldre bestämmelser gällerfortfarande vid tillsättning av tjänster som präst i icke-lertiloriellapastorat. Den som med fullmakt innehar enstatlig tjänst som kyrkoherde för döva skall utöva sin tjänst genom altfullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftelse förrikskyrklig verksamhel. 8 Förslagtill Prop. 1987/88: 31 1 § Denna lag gäller förförsamlingar och kyrkliga samfälligheter inom . Dessa är kyrkligakommuner. 2 § Riket är indelat iförsamlingar (lerritoriella församlingar). Omändring i församlingsindelningen finns bestämmelser i kyrkliga indelningslagen(1988: 000). Irikel finns även icke-territoriella församlingar. Denna lag gäller itill-lämpliga delar också för sådana församlingar. 3 §En församling får själv eller i samverkan med andra församlingar sköta sina angelägenheter. Medförsamlingsangelägenheter avses frågor om 1. främjande av kyrkansgudstjänstliv och undervisning saml diakoni och evangelisation, 2. anskaffande och underhåll avlös egendom som, utan att vara byggnadstillbehör, är avsedd för kyrkobyggnad,församlingshus och andra församlingslokaler eller annars för kyrkliga ändamål, 3. anskaffande och underhåll avkyrkobyggnad, församlingshus och andra församlingslokaler, 4. anskaffande och underhåll avandra byggnader och lokaler samt annan mark för kyrkligt ändamäl än som anges i3, 5. anskaffande av lös egendom, sominte är byggnadslillbehör, för kyrkligt ändamål lill de byggnader och lokalersom anges i 4, 6. anläggande och underhåll avbegravningsplatser, om inle regeringen för särskilt fall beslutar att uppgiftenskall ankomma pä en borgerlig kommun, och underhåll av kyrkotomt, 7. avlöningsförmåner förarbetstagare hos församlingen. Omvissa angelägenheter som ankommer på församlingarna finns särskildabestämmelser. 4 §När en församling ulgör elt pastorat (enförsamlingspastorat), sköter församlingen själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra slyckel. Församlingen skall också sköta de angelägenheter som annars enligl lag eller annan författning ankommer på pastoratet. Församlingar i flerförsamlingspastorat,pastoratssamfälligheter och Prop.1987/88: 31 5 § När flera församlingar ulgör ett pastorat(flerförsamlingspastorat) sköter varje församling själv de församlingsangelägenheter som anges i 3 § . andra stycket I och 2. De församlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket3-7 skall skötas av en kyrklig samfällighet, som beslår av samtligaförsamlingar i pastoratet (pasloralssamfällighet). Sliflsstyrelsen får dockbesluta att angelägenheterna skall skötas av en sådan kyrklig samfällighet somanges i 6§. Pastoralssamfällighelen skall ocksä sköta deangelägenheter som annars enligt lag eller annan författning ankommer påpastoratet. 6 § En pasloralssamfällighel kan även få sköta deekonomiska försam lingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1 och 2 (total paslorals samfällighel). Församlingarna inom flera pastorat får bilda kyrkligsamfällighet för atl sköta en eller flera av de ekonomiska församlingsangelägenhetersom anges i 3 § andra stycket 1-7 (flerpasloralssamfäliighel) eller alla sådanaangelägenheter (total flerpastoratssamfällighet). Sådana samfälligheter fåräven bildas för angelägenheter som annars enligl lag eller annan författning ankommerpå pastoraten. Överlämnas en eller flera av de ekonomiskaförsamlingsangelägenheter som anges i 3 § andra stycket 1-7 till enflerpasloralssamfäliighel, får ändå en total pastoralssamfällighet bildas ellerbestå för alt sköta de återstående ekonomiska församlingsangelägenheterna. Kyrkliga samfälligheter som avses i andra stycket får inleha hand om sädana angelägenheter som skall skötas av stiflssamfällighelen. Bestämmelser om hur de olika pastoralssamfälligheternabildas finns i kyrkliga indelningslagen (1988:000). 7 § En kyrklig samfällighet får inte besluta om ändringari kyrkorummet utan att församlingen först har godkänt dessa. En församling får hos samfällighelen väcka ärenden omunderhåll eller andra åtgärder avseende kyrkobyggnad, församlingshus och andraförsamlingslokaler. 8 § De territoriella församlingarna inom ell stift skallutgöra en kyrklig samfällighet (stiflssamfällighel) för att sköta följande gemensamma för samlingsangelägenheter: 1. främjande avförsamlingslivets utveckling inom stiftet. 2. främjande avförsamlingsarbete bland finskspråkiga och samer, andlig vård vid sjukhus ochandra större vårdinrättningar samt vid kriminalvårds-anstalter och militäraförband i fredstid, 3. avlöningsförmånerför arbelslagare hos sliflssamfälligheten. Stiftssamfälligheten fär även ha hand om andra ekonomiskaangelägen- t 3 1987/88. heter än som avses i första stycket 2 och 3, om de ärgemensamma för Prop. 1987/88: 31 församlingarna inom stiftet. Etl förslag omsådan utvidgad verksamhet skall, om del inle förkastas av stiftsfullmäktige, påyrkande av minsl en tiondel av dess ledamöter vila tills näsla nyvaldastiftsfullmäktige sammanträder. Utan hinder av delta kan stiftsfullmäktigeanta förslaget, om minsl två tredjedelar av de röstande enar sig om beslutet. Om vissa angelägenheter som ankommer påstiftssamfälligheter finns särskilda bestämmelser. Åven en icke-terriloriell församling får ingå istiftssamfälligheten, om den beslutar del. Beslutanderätten i församlingar och kyrkligasamfälligheter 9 § I en församling utövas beslutanderätten avkyrkofullmäktige eller på kyrkostämma, om inle annal följer av 10 §. I församlingar med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmarskall beslutanderätten utövas av kyrkofullmäktige. Om antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i en församlingmed kyrkofullmäktige har gått ned till 500 eller därunder, skallbeslulanderätlen fortfarande utövas av kyrkofullmäktige. Fullmäktige får dockbesluta all församlingens beslutanderätt skall utövas på kyrkostämma. Kyrkostämman får uppdra beslutanderätten ålkyrkofullmäktige. Förslag om atl upphäva elt sådant beslul får inle väckas ikyrkofullmäktige förrän tre är har förfiutit sedan ledamöterna i fullmäktigebörjade sin Ijänstgöring. 10 § Om enförsamling med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmar ingår i en totalpastoralssamfällighet eller en total flerpastoratssamfällighet, fårsliflsstyrelsen besluta atl församlingens beslulanderäll skall ulövas av etldireklvall kyrkoråd, om församlingen begär det. 11 § Beslul om altinföra eller avskaffa kyrkofullmäktige enligl 9 § eller alt beslutanderättenskall ulövas av elt direklvall kyrkoråd skall tillämpas från och med årel efterdet år då val i hela rikel av kyrkofullmäktige förrättas näsla gång. Beslutetskall fattas före utgången av mars månad valåret. skall genastunderrättas om beslutet, liksom stiftsstyrelsen vid beslul enligl 9 §. 12 § I enpaslorals- eller flerpasloralssamfäliighel utövas beslutanderätten avförsamlingsdelegerade eller, om samfälligheten är total, av kyrkofullmäktige. I en stiflssamfällighel ulövas beslutanderätten avstiftsfullmäktige. Förvaltningen och verkställigheten I församlingar ochkyrkliga samfälligheter 13 § I en församling ankommer förvaltningen och verkställighetenpå kyrkorådet och övriga nämnder. Nämnderna bereder ävenärenden som 34 skall avgöras avfullmäktige eller stämman. För en sådan uppgift kan Prop. 1987/88:31fullmäktige tillsätta en särskild beredning beslående av en eller flera personer. Fullmäktigeeller stämman får uppdra åt kyrkorådet eller nägon annan nämnd alt ifullmäktiges eller stämmans ställe fatta beslul i vissa grupper av ärenden, ominle nägol annal följer av lag eller annan författning. Elt sådant uppdrag färinte avse ärenden som är av principiell beskaffenhei eller i övrigt av störrevikt. 14§ 1 annan samfällighet än stiftssamfällighet ankommer förvaltningen ochverkställigheten på kyrkorådet och övriga nämnder. stiflssamfällighel sköts dessa uppgifter av stiftsstyrelsen och övriganämnder. Nämndernabereder även ärenden som skall avgöras av fullmäktige ellerförsamlingsdelegerade. Bestämmelserna i 13 § om en särskild beredning och omuppdrag atl i fullmäktiges eller kyrkostämmans ställe falla beslut i vissa frågortillämpas även i samfällighelen. Grundläggandebestämmelser om val av kyrkofullmäktige 1 §I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval och om val av kyrkoråd i vissa fall finns bestämmelser om indelning i valdistrikt, 2. valdag, röstlängd, förrättandeoch avslutande av val, 3. utseende av suppleanter saml 4. förfarandet när en ledamot ifullmäktige har avgått och när en suppleant harinträtt som ordinarie ledamot i fullmäktige eller av annan anledning haravgått som suppleant. Antalet ledamöter och suppleanter 2 §Kyrkofullmäktige fastställer antalet ledamöter i fullmäktige. Antalet skall bestämmas till elt udda tal och till minst 15i församling med 5 000 röstberättigade kyrkomedlemmar eller därunder, 19i församling med över 5 000 lill och med 10000 röstberäUigade kyrkomedlemmar, 25i församling med över lOOOO röstberättigade kyrkomedlemmar. Närfullmäktige skall utses första gången, beslutar kyrkostämman om antaletledamöter i fullmäktige. skall genast underrättas om beslutet. Vidtillämpningen av första stycket skall som röstberättigad anses den som harupplagils i gällande röstlängd. Beslutarfullmäktige om ändring av anlalet ledamöter, tillämpas beslutet först när val i hela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Beslutet skall fallas före utgången av mars månad valåret. skall genast underrättas om beslutet. 3 § Förledamöterna skall suppleanter ulses lill det anlal som kyrkofull- Prop.1987/88: 31 mäktige bestämmer. skall genast underrällas ombesluiel. Anlalel skall ulgöra en viss andel, dock högst hälften, avdet anlal platser som varje parti får i församlingen. Om del därvid uppkommerell brutet tal, avrundas delta till närmast högre hela tal. Beslutar fullmäktige om ändring av anlalel suppleantertillämpas 2 § fjärde slyckel. När fullmäktige skall ulses förslå gången, beslularkyrkostämman om anlalet suppleanter. skall genast underrättas ombeslutet. 4 § Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige har den som ärkyrkobokförd i församlingen, är medlem av och som är myndig påvaldagen. Den som inle är svensk medborgare har rösträtt endasl om han harvaril kyrkobokförd i riket de tre åren närmast före valåret.Varje röstberättigad har en röst. Den som är kyrkobokförd i en icke-territoriell församlinghar inte rösträll vid val av ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige iannan församling. Frågan om rösträll enligl första och andra styckenaföreligger avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 5 § Ledamöter och suppleanler väljs bland dem som harrösträtt enligt 4§. Den som innehar tjänst som biskop är inte valbar tillledamot eller suppleant.