prop · GB03128 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligtlantbruksstyrelsens uppfattning innebär som regel ett ekonomiskt optimaltutnyttjande av växtnärings-, ogräs- och växtskyddsmedel inom ramen för lagstiftningsreslriktioneroch dagens prisrelationer att kraven på miljöhänsyn tillgodoses. 9.14Statskontoret: Utredningen föreslår utökade resurser till lantbruks verket för rådgivning.Vi anser att jordbrukets behov av rådgivning är väl tillgodosett men att den ärsplittrad på ett alltför stort antal organisationer. Vianser del också viktigt att det finns en samklang mellan rådgivningen om miljönoch prissystemet så att inte rådgivningen drar åt olika håll beroende på budskapet. 9.29Länsstyrelsen i län: anser vidare att miljöfrågornabör angripas där problemen finns med riktade åtgärder. Länsstyrelsenanser därför att rådgivningen spelar en central roll och bör förstärkas.Arbetsgruppens förslag om en ökning av lantbruksstyrelsens rådgivningsresurserbiträdes därför. Medlen bör framför allt användas i jordbruksintensiva län somKristianstads län. Närdet gäller rådgivningssidan vill peka på de positiva erfarenheternafrån det hittillsvarande arbetet i den växtnäringsgrupp som bildades i länetunder 1986. 9.31Länsstyrelsen i : Rådgivning och information är och harvarit etl viktigt styrmedel när det gäller att höja avkastningsnivän ocheffekti viteten i jordbruket. Så längde de föreslagna åtgärderna förbättrar den före tagsekonomiska lönsamheten kan rådgivningen utnyttjas för atl anpassa jord bruket. Förändrade prisrelalioner mellan produktionsmedel som handelsgödsel och bekämpningsmedel och produkter kommer alt kräva ökade rådgivningsin- 112 Rådgivningenhar också utnyttjats för att åstadkomma en miljömässig an- Prop. 1987/88:128passning av jordbruket både vad gäller växlnäringshushällning och kemisk be-Bilaga 2 kämpning. För detta ändamål är rådgivning och information verksamt sålänge miljökraven är förenliga med förbättrad företagsekonomi. Utvecklingenunder senare år tyder emellertid på att jordbruket liksom övriga näringar isamhället måste la på sig vissa faktiska miljöskyddskostnader. För sådanaåtgärder är inte enbart rådgivning tillräckligt, ulan denna måste kompletterasmed t. ex. administrativa och ekonomiska styrmedel. Rådgivningen tilljordbruket kommer i sådana fall att underlätta en effekfiv anpassning tillmiljöskyddskraven. Vi får dessutom samma rollfördelning mellan förelag, konsultoch miljöskyddsmyndig-hel som inom andra branscher. Väl preciserademiljöskyddskrav blir då också incitament för en utökad rådgivning.Länsstyrelsen tillstyrker gruppens förslag om ytterligare resurser förrådgivningsinsatser på växtnäringsområdel, men vill påtala behovet avresurser för en utökad och effektiviserad miljö-skyddstillsyn, där behovet avkvalificerad personal är minst lika stort. 9.33 i län: Länsstyrelsenvill understryka vikten av rådgivning till enskilda jordbrukare om användning avväxtnärings- och växtbe-kämpningsmedel. I län gäller detta speciellt förområden utefter tillflöden och Täljeån. vill peka på att det är viktigt attlantbruksnämnden får tillgäng till ekonomiska och personella resurser attverkligen kunna ulföra växtnäringsrådgivning och utarbeta gödslingsplaner ochutföra markkartering. Detsamma gäller behovet av att minska påkemikalieanvändning i jordbruket. 9.36----------------- Agrifack: för att nå ut tilljordbrukare med framtagen forskning krävs en effekfiv och objektiv rådgivningsorganisation.Den bör anförtros lantbruksnämnderna. Vi anser det självklart att jordbruketej skall betala denna rådgivning både genom avgifter på produktionsmedel ochdirekt på rådgivningen. Det viktigaste är att rådgivningen med väl utformadepedagogiska rekommendationer om gödselhantering, spridningstider, nya sorter (resistensoch stråstyvhet), växtföljder med läckgrödor når varje jordbrukare. 9.37------------------------------------- Landsorganisationeni : LO tillstyrker att lantbruksstyrelsen bör tilldelas ca 5 milj. kr. för ökadeinformations- och rådgivningsinsalser om användningen av växtnäring. 9.40 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor:-------- tror atldel kan finnas behov av ökade rådgivnings- ochutbildningsinsatser riktade till jordbrukarna när det gäller hantering avsåväl stallgödsel som handelsgödsel- och bekämpningsmedel. Att dagens kunnigaoch rationella jordbrukare snabbt får kännedom om de senaste rönen när detgäller olika preparat och deras effekter samt bästa spridnings- ochhanteringsteknik, kan i sig leda till positiva miljöeffekter genom mera opfimalgödsling och bekämpning. De resurser som kan behövas för en utökad rådgivning m. m.bör enligl vår mening i första hand skapas genom omprioriteringar inom lanlbruksverket.På motsvarande sätt bör resurser kunna avdelas för de forsknings- ochutvecklings- insatsersom föreslås inom ramen för de medel som anvisats för forskning på Prop.1987/88:128 jordbruksområdet. 9.41 : Förbundet villframhålla alt lantbrukarna är synnerligen medvetna om riskerna förmiljön och därför angelägna atl minimera jordbrukets negativa miljöpåverkan.Förvirringen är dock mycket stor både när det gäller miljöpåverkan och deekonomiska konsekvenserna av olika rekommenderade "miljövänliga" ätgärder. En ur jordbrukarens synpunkt oberoende, individuellrådgivning, där intensitet och miljöhänsyn vägs in i helheten, är mycketefterfrågad bland hushållningssällskapens medlemmar. En stor mängd försök över hela landet, hksom insamladedata från s.k. HlR-gårdar, pekar entydigt på atl en anpassning av insaltaproduktionsmedel till förutsättningarna på varje skifte, så alt insattaproduktionsmedel utnyttjas optimalt, innebär lägsta möjliga belastning påmiljön. Kombineras detta med en växtföljd där marken är beväxt så stor del avåret som möjligt, blir effekterna ur miljösynpunkt de bästa. En sådananpassning kan för enskilda gårdar innebära sänkt eller höjd intensitetberoende på de lokala förutsättningarna. En satsning pä individuell rådgivning med insamling avdata från varje skifte, i likhet med vad som sker i HIR-rådgivningen, framstårsom den effektivaste åtgärden för att minska belastningen på miljön frånjordbruket. Hushållningssällskapen är väl skickade att bedriva dennaform av rådgivning men saknar ekonomiska resurser för utvidgning av nuvarandeverksamhet. 9.44 Samarbetsgmppen för alternativ odling: En massivinsats krävs vad gäller utbildning av rådgivare, lärare och odlare ialternativ odling. Särskilt inrättade tjänster för alternativ odling behövs påvarje lantbruksnämnd och det är viktigt att denna rådgivning omfattar bådeproduktionsmetoder och ekonomi med hänsyn till den nya produkfionsinriktningeni jordbruket. Medel för dessa åtgärder måste vara klart destinerade eller "öronmärkta",för att komma lill avsett ändamål. 9.49----------------------------------- : tillstyrker atl lantbruksstyrelsenfilldelas 5 milj. kr. för utökad rådgivning om användning avväxtnäring, effekterna avhittills vidtagna åtgärder bör utvärderas . 9.50--------------------------------------- : Forskningoch rådgivning är en myckel viktig del i strävandena att minska bådemiljöpåverkningarna och över-skotlsproduktionen. Arbetsgruppen föreslår atllantbruksstyrelsen tilldelas 5 milj. kr. för ökad rådgivning ochytterligare 5 milj. kr. för utökad forskning inom det aktuella området.Förbundet anser alt dessa belopp bör ökas, i vart fall till del dubbla. Såvälminskning av miljöeffekterna som en minskning av överproduktionen måsteemellertid ses som en nationell angelägenhet. Vi förutsätter därför attnödvändig rådgivning blir kostnadsfri. Förbundet vill påpeka att det är den fördajordbrukspolitiken som i stor utsträckning medverkat till den rationalisering och effektivisering som vårtjord bruk genomgått. Därför bör kostnaderna för åtgärder för en omställning inte 114 Det synes därför rimligt alt medel för sådana åtgärder iviss Prop. 1987/88:128 utsträckning tas över budgeten. Förbundet instämmer i atl en utvärdering är nödvändig menifrågasätter att tidsrymden skall vara så lång som . Lantbruksstyrelsenoch lantbruksnämnderna bör få i uppgift atl kontinuerligt följa utvecklingen. Propositionenshuvudsakliga innehall ............................. I Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde .... 6 1 Inledning ...................................................................... ..... 6 2 Allmänna uigängspunkter.............................................. ..... 6 3 Jordbruketsmiljöpåverkan............................................ ... 11 3.1 Jordbrukets andel av närsaltutlakningenlill kustvatten och hav 11 3.2 Jordbrukels roll beträffande nitratföroreningav grundvallen 13 3.3 Jordbrukets andel av kvävefillförsdntill luften ...... ... 14 3.4 Bekämpningsmedelsanvändningen ijordbruket ..... 14 3.5 Odlingslandskapet................................................... 16 4 Gällandebestämmelser................................................. ... 16 5 Förslag tillmiljöförbättrande ätgärder i jordbruket ....... 19 5.1 Minskning av växtnäringsläckaget ........................ 19 5.1.1 Djurtäthet ..................................................... 20 5.1.2 Spridningstidpunkt ....................................... ... 22 5.1.3 Lagringskapacitet ......................................... ... 24 5.1.4 Växtodlings- ochgödslingsplanering ............ ... 26 5.1.5 Spridningsteknik ........................................... 27 5.1.6 Minskad användning av handdsgödsdmedd... 28 5.1.7 Ökad andel höst- och vinterbevuxen äkermark,grön mark 31 5.1.8 Försöks- och utvecklingsverksamhet m.m........ 33 5.1.9 Övergäng lill nya diskmedel m.m...................... 34 5.2 Minskad användning av bekämpningsmedel, m. m.. 34 5.2.1 Höjd miljöavgift ............................................... 34 5.2.2 Åtgärder i övrigt för begränsning avbekämpningsmedd 35 5.3 Naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet.................. 37 5.4 Ekonomiska konsekvenser, m. m. förjordbruket..... 38 5.5 Finansieringsfrågor ............................................... 40 5.6 Tillsynsfrågor ......................................................... 40 6 Översyn avlivsmedelskontrollen m. m........................... ... 41 7 Lagstiftningsfrågor ..................................................... ... 46 8 Upprättadelagförslag ................................................. ... 49 9 Anslagsfrågor ............................................................... ... 50 10 Hemställan .................................................................. ... 50 11 Beslut............................................................................ ... 50 Bilaga I ........................................................................... 51 Bilaga 2 ........................................................................... 59 Tryckeri, 1988 116