prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ökade inslaget av allmänna ämnen kommer bl,a, atl innebära att elever som deltagit i försöksverksamheten uppnår allmänbehörighet för högskolestudier. Inom försöksverksamheten skall fömtsättningarnaall utnyttja arbetslivet som resursför yrkesutbildningen särskilt uppmärksammas. Ökad arbetsplatsförläggning och ett större inslag avallmänna ämnen kan dessutom ge underlag till mer ingående överväganden avpedagogisk natur i anslutning tillförsöksverksamheten, liksom, givetvis, de rent yrkespedagogiska frågorna. Jag har erfaritalt tim- och kursplaner för treåriga studievägar inför /89 beräknas kunna föreligga inom följande områden: Bygg-och anläggningsteknisk linje El-teleteknisk linje Fordons- och transportleknisklinje Industriell teknisk linje Social service- och omvårdnadslinje Textil- ochbeklädnadslinje VVS-teknisk linje Hämtöver pågår kursplaneulveckling inom jord-,skogs- och trädgårds-området. Detvore enligt min mening önskvärt att även det ekonomiskl-merkantila området kunde ingå iförsöksverksamheten. Del föreslagna försöks- och utvecklingsarbetetinnebär en bransch- eller sludievägsanpassadmodernisering av yrkesulbUdningen och en därtill knuten försöksverksamhet pä lämpliga orter. Som ell komplement lilf en sådan geografiskt utspridd verksamhetbör inom försöksverksamheten också prövasen modell med viss koncentration av försök inom flera utbildningsområden till några mer avgränsadeområden. I, ex, ett län eller någranäraliggande gymnasieregioner. En sådan fullskalemodell bör ge bättre underlag för en fortsalt förnyelse ochbättre underlag för utvärdering av hur en fullt utbyggd yrkesutbildningfungerar i förhållande lill arbetslivet. 10 1987/88. Beslut om lokalisering av försöksverksamheten börfattas av regeringen . 1987/88:100 eller myndighet som regeringenbestämmer. Den försöksverksamhet som inleddes innevarandebudgetår med treåriga studievägarinom ramen för 500 inlagningsplalser bör ingå som en del i utvecklingsarbetet och om så är möjligt närmareanpassas till de riktlinjer jag inomkort kommer att föreslå regeringen atl meddela. Inom ramen förde 500 intagningsplalserna har verksamheten under /88 haft en tyngdpunkt på industriell teknisk linje medinriktning mot elmekanisk gren. För denna utbildning föreslog jag i förraårets budgetproposition alt särskilda ansträngningar skulle göras för altrekrytera flickor. I detta syfteborde av platserna avsättas för kvinnliga elever. Vid läsårsstarten var 66 flickor intagnapå utbildningens 352 platser. Utbildningen var lokaliserad till 20 kommuner,av vilka 17 uppnådde den ambition i fråga om rekrytering av flickor jag sattupp för verksamheten. Med beaktandeav den i övrigt ringa andelen kvinnliga elever inom denna sektor och den korta tid sorn stått fillskolhuvudmännens förfogande bedömerjag resultatet som mycket lilLfredsstållande, SÖ har fått i uppdrag attfölja utvecklingen. Inom ramen för det föreslagna försöks- ochutvecklingsarbetet avseende gymnasial yrkesutbildning bör den påbörjadesatsningen all rekrytera flickortill industriell-teknisk utbildning fortsätta. En liknande satsning bör görasinom vård- och omsorgsområdet avseende pojkar. Jag återkommer till dessa frågor i samband med min anmälan avförslag till en yrkesutbild-ningsproposifion, 3.2 Transportteknisk gren på fordonsteknisk linje (Fo-linjen) Dentransporttekniska grenen av Fo-linjen, som har anordnats på försök /78, ingår /85i del reguljära utbudet av studievägar.I samband med regulariseringen var min företrädare av finansiella skäl inte beredd att föreslå en utökning avantalet utbildningsplatser. Fr.o.m /87 biträdde riksdagenmitt förslag om en utökning med fyra klasser. SÖ föreslår i sin anslagsanslållning att denbegränsning som finns beträffande antalet klasser på transporttekniskgren upphävs och alt SÖ får fastställa dimensioneringen av denna studieväg. Jag delar SÖ:s uppfattning alt beslut omdimensionering även för denna lågfrekventa studieväg bör åvila SÖ. På grund avde höga utruslningskost-naderna kan antalet klasser även i framlidenberäknas bli begränsat, SÖ har beräknat 3-4nytillkommande klasser. Jag beräknar en tillkommande kostnad på gmnd av ell större behov av lärartimmarmed totalt . 3.3 Försöksverksamhet med sammanläggning av So- och Ko-linjerna SÖföreslår en försöksverksamhet med en gemensam tim- och kursplan för den tvååriga sociala linjen och konsumtionslinjen. SÖ menar att de två studievägarna fyller en viktig funktion för elever som har svårtatt välja mellan yrkesinriktade och sludieförberedande linjer. Den föreslagna försöksverksamheten skulle kunna förbind- Prop.1987/88:100 ra alt utbildningarna helt försvinner ur kommunernasutbildningsutbud Bil. 10 som en följddels av en allt mindre sökandefrekvens tiU dessa linjer, dels av krympandeelevkullar totalt. En proposition om utvecklingsarbete avseende denyrkesinriktade utbildningen harinledningsvis aviserats. Även en proposifion om nya lillträ-desreglertill högskolan kommer senare att presenteras. Först när dessa båda propositioner föreligger är jag beredd attla ställning till hur utvecklingsarbetet bör bedrivas avseende den sociala linjen och konsumtionslinjen. 3.4 Åmnet svenska på vissa yrkesUnjer SÖhar föreslagit atl 15,5 milj. kr. anvisas som särskUda medel för atl möjliggöra undervisning i mindre grupper isvenska i årskurs 1 av vissa yrkeslinjer.Ett motsvarande förslag har redan tidigare framförts av arbetsgruppen föröversyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY), På de åtta linjerna inom den teknisk-industriellasektorn arbetar eleverna i de stora karaktärsämnena i 16-klass (dvs, med högst 16elever i gmppen), 1 de allmännaämnena, t, ex, svenska och engelska, skall eleverna läsa tillsammans i grupper som i enstaka fall kan beslåav upp fill 32 elever. Del anförsofta, inte minst från lärarhåll, att undervisning i stora grupper ger mindre goda resultat än i mindre. Jag harförståelse för detta i de fall elever frånhelt olika linjer i ämnet svenska måste föras samman i en grupp (från t,ex, beklädnadsteknisk resp, verkstadsteknisk linje). Jag ser för min del möjligheten till mindreundervisningsgrupper i svenska som en viktig åtgärd för att stärkadetta basämne på yrkeslinjerna. Frågan omgod kvalitet i undervisningen får dock aldrig bli beroende av enbart resurstillskott. Jag fäster därför storaförhoppningar vid de försök som pågårmed en metodutveckling av svenskämnet på yrkeslinjema. Jag har redan tidigare iinledningen markerat sådana försök som särskilt viktiga. Vad jag nu föreslår blir också ett viktigt led iutvecklingsarbetet för de yrkesinriktade linjerna. I fråga om vilka rena resursfillskott som börgöras är min inställning följande.För filldelning av lärartcsurser i gymnasieskolan finns nu ett nytt, delvisschabloniserat syslem (prop. 1985/86:97, UbU 37, rskr, 357), Inom detta har skolstyrelserna större frihet äntidigare att omfördela vissa förslårkningsresurser,I en del fall görs detta så all just svenska på yrkeslinjer prioriteras t, ex, genom altundervisningsgrupper minskas. Undervisningsgrupperna i svenska på vissayrkeslinjer är alltså redan i dagmindre i icke så få fall, och SÖ:s förslag är alltså i praktiken delvis genomfört-Mot den bakgmnden beräknar jag att ett resurstillskott om 10 milj, kr. bör räcka för att anordna svenska imindre grupper. Enligt min mening bör den eftersträvadeprioriteringen av svenska på vissa yrkeslinjer genomföras så, altresursfillskottet skall tillfalla ämnet svenska. Friheten att lokalt fördelarörliga resurser bör samfidigt värnas. Om man på en skola i undantagsfall anser att elever i årskurs 1 av de 147 aktuellayrkeslinjerna kan läsa svenska i t.ex,24- eller 30-grupper, skaH Prop. 1987/88:100 man där också kunna fortsättamed detta. Därvid bör dock de resurser som Bil, 10 inle åtgår fill mindregrupper i svenska i årskurs 1 användas för detta ämne i årskurs 2 av deaktuella linjerna. Tekniskt bör tillskottet av resurser göras genom enökning av resursschablonerna för gemensamma ämnen på de åtta linjer del härgäller, med en höjning av skolhuvudmännens grundresurs för gemensammaämnen. SÖhar föreslagit alt tre nya klasser får inrättas på musiklinjen och atlresursschablonerna för linjen skall ändras. Elevernas intresse för musiklinjen är oförändrat stort.Linjen är med sina ofta myckel små undervisningsgrupper kostnadskrävande ochfinns därför bara på ett mindre antal orter, SÖ har en plan för hurtillgängligheten över landet bör ökas, 1 planen ingår en utbyggnad från i dag15 intagningsklasser till totalt 20 /90, Jag anser alt denna utbyggnad av musiklinjen bör fågöras. En utökning med tre intagningsklasser /89 ger en rnerkostnadom 1,5 milj, kr. Denna täcks, och en besparing erhålls, genom en ändring avresursschablonerna, I de allmänna övervägandena om det nya resurssyslemel varen viktig fråga hur långt man borde gå i schablonisering("förenkling") i förhållande till öronmärkning("rättvisa"). Den mycket lilla musiklinjen fördes därvid förenkelhetens skull ihop med vissa andra tvååriga linjer (Ek, So och Te),Därigenom vanns all systemet fick ett mindre antal schabloner. Realiter avviker dock musiklinjen relativt kraftigtfrån sina "syskonlinjer" i sin åmnesuppsällning genom att den harbetydligt fler ämnen med större undervisningsskyldighet. Genom ett"rältställande" av musiklinjens schabloner får systemet nu ett någotstörre antal sådana. Med de förändringar som görs av schablonerna görs enbesparing på totalt 5,4 milj, kr. De nya schablonerna bör gälla för bådeårskurs 1 och 2 fr, o, m, /89, Försöksverksamhetmed tvåårig estetisk-praktisk linje (Ep-linje) pågår /85.SÖ anför i en utvärdering att Ep-Hnjen blivit ett meningsfullt alternativ förvissa elever. Linjen har ett övertryck av sökande och bör enligt SÖ göras mertillgänglig i olika delar av landet. Därför föreslår SÖ en utökning med femintagningsklasser (utöver de 15 som finns). Jag tillstyrker detta förslagsåsom en åtgärd för att tillgodose intresseval. Vid en utökning kan ocksåutbudet av estetiska ämnen öka. Jag delar SÖ:s åsikt atl en ny gren börinrättas pä linjen, nämligen för cirkus, teater och varieté. Den sammanlagdamerkostnaden för de fem nya klasserna blir . Beträffandetimplanen bör en ändring göras för alt komma ifrån ett 148 problemför eleverna med ett . "dubbelt" tillval, som SÖ pekat på i sin Prop, 1987/88:100 utvärdering. I sitt första förslag om Ep-linje anförde SÖ 1984 attdet fanns ett behov av resurser förvissa specialisters medverkan iundervisningen. Inga medel gavs då till delta. Når nu försöket bedrivits någraår, visar det sig enligt SÖ:s utvärdering att behovet var rätt bedömt. Jag harför detta ändamål beräknat medel . Dels med tanke på de konsekvenser en reformering avyrkesutbildning-. en kan komma alt få för Ep-linjen, dels för att pröva detimplaneförändringar som SÖ föreslagit vill SÖ ha en förlängning avförsöksverksamheten l,o,m, /92, Mot bakgrund av vad jag tidigareanfört om en treårig utvecklingsperiod för den gymnasiala yrkesutbildningenanser jag för min del att försöksperioden för Ep-linjen nu inle bör föriängaslängre än 1,0. m, /91. 4.3Timplanejämkningar för estetisk verksamhet Vidde s. k, idrotlsgymnasierna har elever kunnat välja bort upp lillfem veckolimmar för all i stället ha träning i idrott. Detta gäller ungdomarmed slor talang för en viss idrottsgren. Efter denna modell godkände riksdagen1984 att även elever med stora estetiska intressen skulle kunna få én minskningav sitt skolarbete genom individueUa timplanejämkningar för estetiskverksamhet (prop, 1983/84:116, UbU 29, rskr, 412), Försöket gäller förnärvarande ca 250 elever i knappt 30 kommuner. Enligt en rapport från SÖ harförsöket mottagits positivt. För all sprida möjligheterna för elever alt delta ochför att få en bättre grund för sin utvärdering föreslår SÖ all ytterligare tiokommuner får tas in i försöket, som skall avrapporteras , Jag anser i likhet med SÖ alt ytterligare tio kommunerbör få delta i försöksverksamheten fr, o.m, /89. Iförutsällningarna för försöket ingår att det inte skall ha någrabudgetkonsekvenser, dvs, inga särskilda medel anslås till lärare, handledareeller instruktörer. Jag vill erinra om detta med anledning av atl jag erfaritall i vissa fall skolans förslårkningsresurser har använts till lärarinsatser,I och för sig leder inte detta till nägra ökade kostnader, men dessa resurser,som ofta sägs vara för små, är icke tänkta för detta ändamål. Estetiskvariant på H- och S-linjerna innebär att eleverna under tre limmar i vardera av årskurserna 2 och 3 har ett tillval av ämnet bild, dramatik eller musik i stället för ett språk. Denna tillvalsmöjlighet är, liksom andra, en viktig förutsättning för att kunna tillgodose elevers personliga intressen. På vissa skolor med få klasser på H och/eller S kan del dock vara svårt alt få underlag för mer än ett av de tre ämnena. SÖ har för sådana fall nu föreslagit en möjlighet att inrätta ett lokalt vall estetiskt variantämne, som ett fiertal av de elever som valt estetisk variant kan enas om. Jag ser SÖ:s förslag som ännu ett sätt alt tillgodoseintresseval. Jag vill Prop. 1987/88:100 dock modifiera förslaget så, atl ettalternativt estetiskt varianlämne ut- Bil. 10 vecklas och erbjuds i de fall dereguljära variantämnena inle kan få tillräckligt underiag. Jag har erfarit atlett sådant "biandämne" lätt kan skapas. Därmed blir del möjligt attnågot bättre fillmötesgå elever som gärna vill ha ett estetiskt tillval. Enförsöksverksamhet av delta slag kan också ge erfarenheter av hur estetiska valkan tillgodoses i en krympande organisafion av det slag vi har all se framemot . Försöket bör få bedrivas i upp till tio kommuner, Ingaextra resurser anslås för verksamheten. 4.5Ett "schackgymnasium" Jaghar helt kort erinrat om verksamheten vid de s, k, idrotlsgymnasierna.Efter modell av dessas s-k,kombination med specialidrott vill få inrätta kombinationmed schack. SÖ har funnit det principiellt rimligt attspecialidrotlsverksamhelen vidgas till atl omfatta även sådana idrottsliknandeaktiviteter som inte betecknas som idrott men där del tex, finns ettengagemang från ett etablerat nationellt förbund, liksom på idrottens område,SÖ har därför tillstyrkt framställning om kombination med schack,Handledarkost-naderna vid fullt utbyggd verksamhet skulle uppgå till . För min del anser jag att det primära i förslaget äralt ge mycket schackbegåvade gymnasieelever möjlighet att på en gemensam platsträna sig i sitt spel- Detta bör enligt min mening kunna ordnas genom attNorrköpings kommun får tillstånd atl ha riksintagning till sin gymnasieskolaför ett litet antal ungdomar med stor talang för schack. Jag anser vidare attdessa ungdomar skall ha rätt att byta ut I de reguljära ämnenamot schack. Jag förutsätter dock att verksamheten bedrivs ulan extra statligamedel. 5.1Det nya systemet för statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan Våren1986 beslutade om ändrade former för beräkning av undervisningstimmaroch statsbidrag till lärarlöner igymnasieskolan fr,o,m. (prop, 1986/87:97, UbU 37, rskr. 357),ResurstiU-delningen är nu mer än tidigare beroende av antalet elever, samtidigtsom kommunerna genom systemet skall få större möjligheter att själva avgöra hurresurserna skall användas. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp skallunder följa bl, a, hur kommunerna i praktiken utnyttjar sinökade frihet. Referensgruppen började sitt arbete ochhar därmed kunnal följa förändringarna redan på förberedelse- och informafionssta- diet. Jag har vidare med tillfredsställelse erfarit att SÖ startat ett samver kansprojekl med sex länsskolnäminder rörande gymnasieskolans resurs system, varifrån erfarenheter också skall kunna hämtas, 150 Slutligenplanerar även kommunförbunden en resursmässig uppföljning av Prop.1987/88:100 förändringarna. Det nya systemet har ännu bara gällt ett knappthalvår, och erfarenheterna är ännuinte särskilt omfattande. Jag har emellertid från referensgruppeninhämtat all informationen om det nya systemet allmänt synes ha fungerat väl. Intentionerna att inom den friareresursanvändningen stödja allmänna ämnen på yrkeslinjerna har enligt flerarapporter uppfyllts på ett glädjande sätt. Administrationeni kommuner med flera skolenheter har, som väntat, särskilt i ett inledandeskede, ökat men upplevs också som mer menings- ' full. Med varjeschablonisering följer av naturen plus- eller minusutfall. Generellt synes dock svängningarna inte ha varitsärskilt stora, 5.2 Det nya systemet förskolledningsresurser Enligtbeslut av statsmakterna gäller fr.o.m. den Ijuli 1987 även ett nytt syslem för statsbidrag till skolledning vilkelinnebär tre specialdestinerade bidrag,ett för vardera , gymnasieskolan och utbildning för vuxna, I samband med atl förslag om delnya systemet fördes fram tillriksdagen (prop, 1984/85:100) talade föredraganden bl, a, om ökade möjligheteratl samordna skolledningen i olika skolformer. En sådan samordning skullekunna medföra pedagogiska och administrativa fördelar i de fall någon ellernågra skolformer i en kommun är av ringa omfattning. Bestämmelser om skolledningsresurser finns förgymnasieskolans del i gymnasieförordningen(1987:743), Erfarenheterna när SÖ första gången skulle besluta om skolenhelsfrågorenligt del nya systemet visade behov av viss justering. Jag vill därför förriksdagens kännedom meddela attmöjligheten fill samordning nu vidgats. Det skall sålunda vara möjligt atlsamordna en viss del av kommunens gymnasieskola med t, ex, vuxenutbildning i annan del inomkommunen. Detta fömtsätts dock endastgälla i enstaka fall, nämligen när så redan skett till följd av en kommuns demografiskaförhållanden. Jag föreslår vidare alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande atl bestämmavilka följdändringar som skall göras i reglerna för korrespondensundervisning på gymnasial nivå med hänsyn till de ändrade bestämmelserna förskolledningsresurser i gymnasieskolan. Underde har det allt oftare sagts att det behövs mer språk, i första hand B- och C-språk, i gymnasieskolan. Bl,a, har detta anförts av företrädare för näringslivet i debattskriften "Harspråken en framfid i den svenska skolan? ", SÖ har i åretsanslagsframställning föreslagit vissa förstärkningarav B- och C-språk på de treåriga teoretiska linjerna. Jag anser attdenna fråga är viktig. Jag har i inledningen föreslagit en allmän strategi för översyn av timplanerna för de teorefiska 151 linjerna.Jag vill därför här göra en rätt ingående analys av språkfrågan i Prop.1987/88:100 gymnasieskolan. Antaletspråkläsande är nu totalt lägre, men språkkompetensen är högre än för fem ä tioår sedan, dvs. fler går ut från gymnasieskolan med slutförda treåriga studier ispråk . Denna förbättring av språkkunskaperna beror på deförändringar av språkprogrammet som gjordes inför /83, Dårenodlades språkprogrammet i stort sett enligt det förslag som SÖ hade lämnattill regeringen , Så avskaffades t, ex, de irrationella och oekonomiskaettårskurserna i språk på N- och T-linjerna, Inriktningen var: / några fallfärre men lästa språk. Förbättringen av språkkompetensen framstår tydligt iett längre perspekfiv: 1979/80 1982/83 1985/86 Elever i årskurs 3 39000 34000 38000 Elever med gymnasiestudier I B-eller C-språk 13000 18000 26000 /86 fanns det alltså ungeffir lika mångaelever i årskurs 3 som /80, men det var dubbelt så många som hadeslutförda, treåriga studier i språk (14500 mot 6500 på B-nivåoch 11 500 mot 6500 på C-nivå). Denna ökning har skett trots en samtidig minskning avantalet språkläsande elever. T, ex. fanns /83 i årskurserna 13av de tre-och fyraåriga linjerna 113000 elever. B- och C-språk lästes av 129000elever. /86 fanns det 115000 elever i årskurserna 1-3. B- ochC-språk lästes av 124000 elever (dvs, en minskning med 5000 elever trots entotal ökning av antalet elever). 5.3.3SÖ:s förslag tiU en första etapp av förändringar Kvalitativtavser SÖ bl. a. atl bedriva ett kursplanearbete och atl verka för integrationmellan språk och andra ämnen. Jag finner detta vara en mycket lämplig väg altgä och kommer alt med intresse följa detta arbete. Kvantitativt ser SÖ:s förslag i sammanfattning ut såhär: N-eleverna bör ha två språk i årskurs 3, även om de har ettnaturvetenskapligt alterna-' tivämne (som ersätter ell språk).Detta bör åstadkommas genom att eleverna i årskurs 3 läser bara ett av ämnenahistoria, filosofi och psykologi, SÖ vill också minska del naturvetenskapligaalternafiv-ämnet med . S-eleverna bör på samma sätt också ha två språkobligatoriskt i årskurs 3, De som inte har det så är de (relativt få) som väljer estefiskvariant. De bör nu enligt SÖ ha B- eller C-språk i årskurs 3. härsom min uppfattning inskjuta atl en del av dem som väljer ett estetiskt Prop, 1987/88:100 ämne i stället för ett språk faktiskt torde göra dettaför alt v«/Jfl tor/språk. 10 De ändringar som SÖ föreslår får effekterockså för H-eleverna, E-eleverna,slutligen, har i årskurserna 2 och 3 all välja mellan ett av sina språk och matematik. Delta val upplevs avvissa som olyckligt, SÖ vill nu göradel möjligt alt behålla både språk och matematik alla tre åren. Här behövsett större antal timplaneändringar mellan ohka årskurser. Bl.a. slopas ett ämneoch ett nytt förs in. Jagär för min del inte beredd alt nu förorda några förändringar av timplanernaav delta slag. Mina skäl är följande,, Timplanerna har ändrals ett antal gånger sedan1982, bl, a, lill förfång för eleversom återkommit efter studieuppehåll eller t, ex, studieår utomlands. De förslagsom nu finns år för övrigt enligt SÖ bara all se som en första etapp. En mergenomgripande förändring av timplanerna som verkligen skulle öka kvantiteten ispråkundervisningen bör enligt rnin uppfattning prövas samlat och i samband med den översyn av de tre- och fyraåriga linjerna somjag redan fidigare talat om. Då skallockså fillfälle ges till en bredremiss lill företrädare för olika intressen och värderingar. Jag vill ocksåerinra om att senast vid det förra (UbU 1986/87:14, s, 30) avvisade förslag om separata ätgärder på detta område:"! stållel bör man invänta detsamlade förslag som SÖ aviserat". Ett ytterligare skäl all inte nu göra någraändringar är enligt min mening atl, som jag har visat, språkkompetensenfaktiskt har ökat på de nivåer som är avstörst intresse för näringsliv, ekonomisk och teknisk utveckling osv. Jag vill även påminna om atl systemet medlimreduktioner vid mindre grupper (som oftast rörde språken) nu haravskaffats. Vidare har SÖ redovisat ett uppdrag om hurundervisningstiden i språk skall kunna värnas(UbU 1986/8'7:14 s, 28 ff). Jag avser att med del snaraste återkomma tillregeringen med förslag om hur delta skall kunna genomföras redan läsåret1988/89. Sammantaget bör vad jag nu har nämnt få en gynnsam effekt på språkundervisningen i gymnasieskolan. Härtill kommer alt jag redan nu finner det möjligtalt pröva ell annat av SÖ:s förslagom bättre språkundervisning. Jag övergår nu till delta, 5.3.5 DubbeU timtal i vissaspråk m.m. SÖhar föreslagit försöksverksamhet med dubbelt timtal i B- och C- språk. Deltainnebär atl elever på E-, H- och S-linjerna erbjuds att koncentrera sig på antingen ett B- eller ett C-språk underhela den tid som finns för El-ochC-språk, alltså en fördubbling av studietiden i ell av språken. Bakgrunden till förslaget är de önskemål frånnäringslivet om hög kvali tet på språkkunskaperna som framförs med stor tyngd. Med ett försök av detta slag skulle fler elever än nu gå ut i ett arbetsliv med väl fungerande språkfärdighet inle bara i engelska. Jag finner det lämpligt att detta förslag prövasinom eh försöksverksam- Prop. 1987/88:100 het i högst tio kommuner. I SÖ:s förslag ligger atl inga förändringargörs av Bil. 10 resurstilldelningen.Därmed uppstår inte heller några budgetkonsekvenser av försöket. Innan jag lämnarspråkfrågorna vill jag nämna all jag kommer atl föreslå att utbildningen i engelska, franska och tyskaförlängs från 60 till 80 poäng inomlärarutbildningen för gymnasieskola och vuxenutbildning (anslaget D 11, Utbildning för undervisningsyrken). Ävendetta är ägnat att gagna språkundervisningen. 5.4 Engelskspråkig utbildning(IB) i