prop · GB0385 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare har synpunkter och förslag till åtgärder förts frami skrivelser från organisationer, företag och enskilda personer. Min föredragning kommer jag att disponera på följande sätt, I avsnitt 2 behandlar jag inriktningen av miljöpolitiken, I avsnitt 3 behandlar jag frågor om naturtesurser ochnaturvård samt organisatoriska frågor som hör till naturvården, I avsnitt 4 behandlas förslag om åtgärder för att kommatill rätta med problemen med luftföroreningar och försurning, I avsnitt 5 behandlas förslag om åtgärder för attåstadkomma en renare havsmiljö, 1 avsnitt 6 behandlas förslag om åtgärder för att skyddaozonskiktet och avveckla användningen av CFC. I avsnitt 7 behandlas förslag om åtgärder mot miljöskadorsamt ett förslag till obligatoriskt försäkringssystem för miljöstörandeverksamheter. Vidare redovisas arbetet med ett förslag om att rena , I avsnitt 8 behandlas vissa övriga miljöskyddsfrågor, bl,a, kemikalier, miljöfarligt avfall, rötslam, radon, regionala miljöfrågor,vägtrafikbuller och värmepumpar, I avsnitt 9 behandlas det internafionella miljösamarbetetoch ett förslag om inrättande av ett internationellt miljötekniskt institut. I avsnitt 10 behandlasmiljöskyddets regelsystem och hur de miljöskyd- Prop. 1987/88:85 dandemyndigheternas arbete bör organiseras. Iavsnitt 11 redovisar jag min syn på ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Iavsnitt 12 redovisar jag vilka lagförslag som har upprättats och som jagföreslär skall ingå i propositionen. Specialmotivering till lagförslagen lämnarjag i avsnitt 13, Minhemställan pä andra punkter än de som avser anslagsfrågor föreligger i avsnitt14. Frågorom anslag för /89 behandlas i avsnitt 15. Minaställningstaganden i sammandrag: Allasamhällssektorer skall genomsyras av en ansvarsfull hus hållning med och omsorg om miljö- och naturresurserna. Engod miljö är en förutsättning för en fortsatt positiv välfärdsut veckling. De kostnader som kan uppstå för näringsliv och sam hälle måste ses i förhållande till de olägenheter och kostnader som skulle uppkomma om miljöförstöringen får tillåtas fortgå. Kostnaderna för uppkomna skador bör bäras av den som orsakar eller har orsakat skadorna. Miljöarbetethar på många områden gett goda resultat, men natu rens avtagande motståndskraft och nya miljöhot gör att arbetet måste vidareutvecklas. Miljöarbetet skall präglas av en helhets syn och långsiktighet, Eneffektivare miljöorganisation och miljölagstiftning samt för djupade kunskaper om sambanden mellan miljöföroreningar och ekosystemens tålighet är viktiga förutsättningar för att väsentligt förbättra miljön. Verksamheter med miljöeffekter måste anpas sas till vad människor och naturen tål, Sverigemåste ta en fortsatt aktiv del i det internationella miljö samarbetet. måste vara berett att på särskilt viktiga områden gä före och vara pådrivande. Det internationella miljö samarbetet mäste ske parallellt med arbetet här hemma, Det fortsattamiljöarbetet, utbildning och information m, m, ger en ökad miljömedvetenhet. Den ökade medvetenheten kan ge nom val av bl, a. livsföring och konsumtion få stor betydelse för en posifiv utveckling pä miljöområdet. Miljöförstöringenhar på det globala planet skapat en överlevnadskris för mänskligheten, ISverige är hoten om skogsdöd och förgiftning av grundvattnet några skäl tillatt miljön för många människor har blivit en av de viktigaste framtidsfrågorna. Miljöförstöringen har påmånga områden gått så långt att många människor rent fysiskt kan förnimma desseffekter. Jag tänker på dem som med oro finner att skogen inte längre verkar hasamma motståndskraft mot alla de föroreningar som år faller ned frånluften, på dem som finner att deras favoritsjöar inte längre ger någon fisk menockså på de många människor som får sin nattsömn förstörd av trafikbuller ellersom drabbas av sjukdomar beroende pä dålig arbetsmiljö. Ett av skälen till atteffekterna av miljöföroreningarna nu tilltar är att motståndskraften mot olikaföroreningar i vissa fall är på väg att bU förbrukad. Vi har enligt min meningnått en punkt där vi på ett helt annat sätt än fidigare är skyldiga att ta redapå vilka långsikfiga effekter på miljön som kanförväntas och att anpassa våra beslut på ett sådant sätt att vi får Prop.1987/88:85 goda säkerhetsmarginaler. Hänsynen till miljön framstår därför somen allt viktigare faktor vid olika typer av beslut. Den måste därför genomsyraalla samhällssektorer. Olika verksamheter måste rymmas inom gränsen för vadmänniskan och naturen tål. Regeringens beslut att inrätta ett särskilt departementmed ansvar för miljöfrågorna är ett konkret uttryck för det allvar som måstetillmätas dessa frågor. Det markeras ytterligare av att departementet hargivits en pådrivande och samordnande roll inom . Den kompetens och handlingskraft som finns i den svenskamiljövårdsorganisationen har byggts upp . Vi har sålundaunder fört en systematisk och aktiv miljöpolitik medhjälp av bl. a. lagstiftning och organisatoriska åtgärder. Den nuvarande miljövårdsorganisationen började byggas uppunder den senare delen av , inrättades år 1967och inrättades är 1969 för tillståndsprövningav miljöstörande anläggningar, I samband med parfiellalänsstyrelsereform fick länsstyrelsernas naturvårdsenheter en viktig roll i denregionala utvecklingsplaneringen. inrättades en särskild myndighet förkemikaliefrågor, kemikalieinspektionen. böljan hade det tagits väsentligainitiativ på bl, a. naturvårdens, vattenvårdens och hälsoskyddets områden.Mycket av det kunnande och det engagemang som har kommit tilluttryck i miljöpolitiken kan sägas ha ett ideologiskt ursprung i den klassiskanaturvården. Dagens naturvård syftar ytterst till att bevara grunden för alltlevande. En förutsättning härför är bl, a, att artrikedom och mångfald kantryggas. Naturvården är således en viktig del i miljöpolitiken. Känslan förnaturen och det levande landskapet har alltid varit stark i , I vårdenav miljön finns också en viktig kulturell dimension. Vi måste ta tiU vara devärden i bebyggelse och landskap som skapats av tidigare generationer Uksomockså möjligheterna för vår egen generation att ge nya bidrag, I takt med tilltagande industrialisering och omvandling avsamhället har begreppet miljövård fått en mer omfattande innebörd.Miljöpolitiken är till stor del inriktad mot åtgärder för att förebyggaoch begränsa föroreningen av luft, mark och vatten, I detta sammanhang vill jag också framhålla attarbetsmiljön är en viktig del av vår miljö och att sambandet mellan den yttre och inre miljön är starkt. Kampen för att skapa ett arbetsliv där människan inte behöver riskera sin hälsa har pågått i generationer. När det gäller arbetsmiljön togs vikfiga reforminitiativ i ett tidigt skede. Arbetarskyddsstyrelsen inrättades , För att ytterligare främja forskning, utbUdning och dokumentation inom området inrättades den Ijuli 1987 . Även har en viktig roll i miljöarbetet. Styrelsen är central tillsynsmyndighet över hälso- och sjukvården och hälsoskyddet (miljöme dicinen). Statens miljömedicinska laboratorium (SML) bedriver långsiktig forsknings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet inom den fysikaliska och kemiska miljömedicinen samt hälsovården. Lagstiftningen är ett viktigt styrmedel i miljöpolitiken.De viktigaste Prop. 1987/88:85 lagarna på miljöområdet är naturvårdslagen(1964:822), miljöskyddslagen (1969:387) och lagen (1985:426) om kemiskaprodukter. Det arbete för en förbättrad hushållning med mark och vatten somsker i samband med den fysiska riksplaneringen har kommit till uttryck i lagen(1987; 12) om hushållning med naturresurser m, m. Även lagstiftningen pä andraområden har varit viktig i detta sammanhang. Jag syftar på bl, a.ädellövskogslagen (1984:119) samt på de s.k, hänsynsregler som ingår ilagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark och i skogsvärdslagen (1979:429),I sammanhanget vill jag erinra om ett förslag till kulturminneslag som statsrådetGöransson kommer att anmäla i en proposition om kulturmiljövård. Beslut om lagstiftning, organisation och resurser haråtföljts av väsentliga insatser för bl, a, forskning och teknikutveckling.Dessa insatser har varit av avgörande betydelse för möjligheterna att kommatill rätta med miljöproblemen. Genom ett omfattande reformarbete har vi lagt enstabil grund på miljöpolitikens område. Arbetsmiljön har reformerats. För hushållningmed mark och vatten påbörjades en landsomfattande fysisk riksplanering somlagt grunden för den nya naturresurslagstiftningen. Genom naturvårdslagen harstora markområden säkerställts för rekreation och naturvård. a, har mångastränder skyddats frän exploatering, Till-ståndsplikt har införts för takt avnaturresurser som matjord, torv och grus. Ädellövskogen har fått ett bättreskydd genom ädellövskogslagen. Möjligheterna att av naturvårdsskäl begränsastörre skogsavverkningar har förbättrats genom en särskild hänsynsregel iskogsvärdslagen. Industriell verksamhet prövas enligt miljöskyddslagen innanny- eller ombyggnad får ske. En omfattande utbyggnad av reningsanordningar föratt minska utsläppen till vatten och luft har genomförts. Ett program förbegränsning av svavelhalten i eldningsolja har också genomförts, liksom bestämmelseromobligatorisk avgasrening och minskad blyhaiti bensin, DDT och vissa andraklorerade kolväten har förbjudits och ett omfattande program föromhändertagande av kemiskt avfall har genomförts, Pä många områden har den ansvarsfördelning som råder ivårt land mellan samhällsinstitutioner och näringsliv effektivt bidragit tillatt skapa förutsättningar för en ökad hänsyn till miljön. Jag har med stortillfredsställelse noterat att såväl näringslivets organisationer som enskildaföretag nu bedriver ett intensivt arbete för att formulera särskildamiljöprogram för sin verksamhet, I miljöarbetet deltar också de fackligaorganisationerna som ofta har ett omfattande engagemang och sakkunskap i frågorsom rör den inre och yttre miljön. Det intensiva miljöarbetet har på många olika områden gettgoda resultat bl, a, genom minskade industriella utsläpp av olika miljöstörande ämnen. Det är ett ofta förbisett faktum att de svenska utsläppen av svaveldioxid till luften trots en starkt ökad produktion har minskat med , Samma positiva utveckling kan noteras för många andra ämnen. Det gäller t, ex, utsläppen av stoft, kolväten, kvicksilver, kadmium och bly som har minskat kraftigt fram till , 29 Våra insatser ger oss dock ingen anledning attslå oss till ro. Bl, a, Prop. 1987/88:85 är det viktigt att slå fast att våraegna insatser inte är tillräckliga för att minska hoten i , Det kanillustreras med beräkningar som visar att även om svavelutsläppen i Sverigelill mitten av skulle minska blir minskningen av det totalasvavelnedfallet kanske bara , Vad jag har sagt om att motståndskraften mot olikaföroreningar och miljögifter i många fall är pä väg att minska gör -tillsammansmed uppkommande nya hot mot miljön- att miljöpolitiken mäste vidareutvecklasom människors rätt till en god miljö skall kunna tryggas. Vi står inför engigantisk utmaning när det gäller att hejda en på många områden hotandeutveckling. Kommande generationers tillgång till en god miljö är beroende avatt vi lyckas lägga grunden för en uthållig utveckling. Bland de särskilt allvarliga, rentav livsavgörande, hotenmot miljön märks risken för långsiktig klimatförändring till följd av utsläppav bl, a, koldioxid samt nedbrytningen av stratosfärens ozonskikt, beroende påfrämst utsläpp av s, k, freoner (klorfiuorkarboner, CFC) och haloner. Dessaglobala miljöhot kan undanröjas bara om en internationell enighet nås om en strategiför hur de skall minskas. Kemikaliekontrollen är en del av miljöarbetet. Den skallsyfta till att få en sådan användning av kemikalier att hälsa och miljö inteskadas, Hälso-och miljöaspekterna måste beaktas både vid yrkesmässig användningoch vid konsumentbruk av olika produkter. Bland andra allvarliga miljöhot med internationelladimensioner märks försurningen, som i många länder har fört med sig bl, a,allvarliga rubbningar i levnadsbetingelserna. Försämrade produktionsbetingelser i både mark och vattenkan komma att påverka såväl råvarutillgången för främst skogsindustrin somkvaliteten på våra livsmedel. Stora aktuella miljöfrågor är även föroreningenav hav och grundvatten. Av de exempel på allvarliga miljöfrågor som jag här hargett framgår tydligt att det internationella miljösamarbetet har enutomordentligt stor betydelse, spelar en aktiv och pådrivande roll i detinternationella miljösamarbetet. i Stockholmvåren startpunkt av strategisk betydelse för detta arbete, föreslog vid1987 års generalförsamling att en ny världsmiljökonferens bör övervägas ochförklarade sig i det sammanhanget vara berett att stå som värd för en sådankonferens, om det är ett allmänt önskemål bland andra FN-stater, Våra erfarenheter är att det internationella miljöarbetetmåste drivas med konsekvens och uthållighet. Exempel på frågor som pä svensktinitiativ har drivits till resultat är åtgärder mot försurning och insatserför att minska användningen av miljö- och hälsofarliga kemiska ämnen som t, ex,DDT, PCB och CFC, Arbetet med att ta fram vetenskapliga och tekniskabeslutsunderlag i kombination med agerande i ett stort antal internationellaorganisationer är i hög grad långsiktigt. Resultaten får ofta bedömas i ett tidsperspektivav flera decennier. har 21 stater skrivit under protokollet om en30-procentig 30 minskningav svavelutsläppen , Flera länder har Prop. 1987/88:85gjort åtaganden som går längre. Men det räcker inte för att nå ned till entolerabel nivå, kommer därför att gå vidare med att i de internationellaförhandlingarna föreslå ytterligare utsläppsminskningar. Förhandlingar omminskade utsläpp av kväveoxid har påbörjats. Målet är att komma ned till ennivå som motsvarar vad människan och naturen tål. Som ett första stegeftersträvas att utsläppen äv kväveoxider skall minska fram till är1995, Jag kommer strax att presentera strategin för programmet motluftföroreningar och försurning. Arbetetmed miljöfrågorna har lärt oss att det internationella och det nationellaarbetet måste gå hand i hand. Om så sker, finns det ocksä enligt min meninggoda förutsättningar för att en målmedveten kamp mot miljöhoten skall geresultat. Allt fier länder i världen har t, ex, fått en ökad insikt om allvareti miljöproblemen. Vi har också en vida större samlad kunskap än tidigareom hur ekosystemen påverkas av olika föroreningar. Särskilt i industriländernafinns det en stor potential för utveckling av ny, miljövänlig teknik. Ökadekunskaper och ett stärkt ökande miljömedvetande är faktorer som kan få storbetydelse för en positiv miijöutveckling, Värgeneration riskerar att förbruka resurser i en omfattning som kan hotamänsklighetens framtida försörjning. Det är därför enligt min mening viktigtatt slå fast att en ekonomiskt gynnsam utveckling i ett långsiktigt perspektivförutsätter en miljö som kan svara för en uthållig produktion av livsnödvändiganäringsämnen och andra nyttigheter och som kan utgöra acceptabla livsmiljöerför både människor, djur och växter. Vi mäste också -liksom andraindustriländer- anpassa våra krav och verksamheter så att den tredje världensländer får reella utvecklingsmöjligheter. Miljöproblemkan långsiktigt undvikas endast om de förebyggs. Det är i de allra fiesta falldyrare att vidta åtgärder som framtvingas i efterhand. Jag vill till detta fogaatt kostnader för miljöskydd m, m, inte får begränsas till att gälla enbartdirekta kostnader i samband med konkreta investeringar. Även avsaknaden aveller uppskjutandet av insatser bör mänga gånger beaktas ikostnadsbedömningarna. De kostnader för nödvändiga miljöåtgärder som kanuppstå för näringsliv och samhälle måste ses i förhållande till de olägenheteroch kostnader som skulle uppkomma om miljöförstöringen skulle tillåtas fortgå.Kostnaderna för att minska miljöskadorna och åtgärda redan uppkomna skador börbäras av den som orsakar eller har orsakat skadorna. Den som bedrivermiljöfarlig verksamhet skall vidare svara för kostnaderna för .sådanamiljöskyddsåtgärder som föreskrivs av miljöskyddsmyndigheterna. Statliga bidragär inte aktuella annat än i undantagsfall. Denna princip - PolluterPays-Principle, PPP- lades ursprungligen fast vid , En avgörande faktor förfortsatt framgångsrika insatser är en effektiv miljövärdsorganisation. För att få ett bra underiag inför fortsatta beslut på detta område bemyndigade regeringen mig att tillsätta utredningen om miljövårdens organisation. Utredningens betänkande (SOU 1987:32) För en bättre miljö utgör ett viktigt underlag för mina överväganden rörande organisationsfrågor inom i första hand miljöskyddsområdet. Jag har vidare tagit initiativ till en översyn av verksamhet. kalieinspektionenshittiUsvarande verksamhet utvärderas. Inom natur- Prop. 1987/88:85vårdsområdet redovisar jag en översyn av naturvårdsförvaltningens organisation.Jag avser slutligen att föreslå regeringen att en översyn görs avnaturvårdslagen. Föratt miljöarbetet skall bli framgångsrikt är det vikfigt att alla tar sittansvar. Det är således inte bara de beslut som fattas av samhällsorgan ochföretag som fär betydelse för miljön. Även folkrörelserna och andra ideellaorganisationer har en viktig roll. Deras insatser har verksamt bidragit tillatt miljövårdens positioner har kunnat flyttas fram. Jag vill också framhållaatt ett ökat miljömedvetande genom den enskilde medborgarens livsstil,konsumtionsval och handlande i övrigt har en stor betydelse i arbetet för enbättre miljö. inriktning av det miljöpolitiska arbetet bör utgöra en väl avvägdkombination av akuta och mera långsiktiga eller strukturella insatser. Förvissa regioner behövs särskilda, samlade åtgärder. Vidare är det nödvändigtatt vidga det internationella miljösamarbetet och att stärka miljöorganisationen. 2.2 Tillståndet i miljön Detpågår på mänga håll i världen en omfattande rovdrift av olikanaturtillgångar. Särskilt allvarligt är att de förnybara naturtesursernasavkastning minskar eller i vissa fall upphör som en växandebefolkning kräver mera vatten, föd£i och bränsle. Många frågor har uppmärksammatsinternationellt och blivit föremål för konferenser m. m. i FN:s regi. Detgäller t, ex, miljöförstörelsen, livsmedelsförsörjningen, ökenspridningen ochvattenförsörjningen. Avverkningenav tropiska och subtropiska skogar sker i en sådan takt att de riskeraratt vara utplånade inom ett halvt sekel. Regnskogen -det mest produktivaekosystemet som har existerat under miljoner år - är starkt hotad i delar avAfrika, , och i övärld. Om regnskogen skulleförsvinna, försvinner också mängder av växt- och djurarter. Skogensekosystem har en central betydelse för andra system. Skogen magasinerar ochfördelar vatten fill växter och djur, Uthuggning, brist på bränsle ochöverbetning öppnar möjligheter för en markförstöring som kan medföraklimatförändringar och oförmåga att behålla vatten, med både långa tortperioderoch översvämningar vid skyfall som följd. Ökenspridningen pågår nu i en sådantakt att varje är ca 6 milj, ha jordbruksmark omvandlas till öken. Detmotsvarar ungefär en dubbelt sä stor yta som den svenska åkerarealen.Torkkatastrofen i i visar hur denna process slår mot redantidigare hårt drabbade människor. Ettstort antal djur- och växtarter utrotas nu i världen. Ungefär 1 000 högre däggdjur och kanske upp till 50000 kärlväxter, dvs, blom- och ormbunksväxter, anses vara hotade. Då är de s, k, lägre djuren och växter na inte medräknade. Genetiska resurser i form av vilda växter och djur vilka kan ha stor betydelse för t, ex, framtida växtodling och medicinfram- 32 ställning, hotar attförsvinna genom ett kortsiktigt och ensidigt utnyttjande Prop. 1987/88:85av naturen. Ensidigasatsningar på alltför snabbt förädlade spannmålssorter som för en högavkastning är beroende av konstgödsling, kemiska bekämpningsmedel och andrakemikalieinsatser kan ge till resultat att jorden pä slår tillbakamed avtagande avkastning och i värsta fall obrukbarhet. Allt för intensivodling på marginella jordar bidrar till att förstöra det växttäcke som skyddarmatjorden mot bl, a, vind- och vattenerosion. Tillgångenpå vatten är en av världens stora resursfrågor. Våtmarker, skogar, sjöar ochfloder är viktiga komponenter i vattnets kretslopp. De är också viktiga förlivsmedelsförsörjningen; Mycket talar för att tillgången på dricksvatten bliren viktig framtidsfråga i stora delar av världen. Utsläpp av föroreningar, fördämningar,olämpliga dräneringar och bevattningssystem kan medföra oreparabla rubbningari vattnets kretslopp och därmed i ekosystemen. Världshavenoch deras kustzoner har utsatts för både utsläpp av föroreningar ochöverfiskning, Storskaliga fångst- och produktionsmetoder har medfört att fleradjurarter har förts till randen av utrotning. Kvotering av fångster har blivitnödvändig i allt flera havsområden. Havet hotas också av en tilltagandenedsmutsning, där inte minst oljeutsläpp, giftdumpning och nedskräpning hargett allvarliga effekter. Ävenförhållandena i atmosfären ger anledning till oro. Pågående nedbrytning avozonskiktet leder till ökande risker för hudcancer och till skador påvegetationen. En högre halt koldioxid i atmosfären medför vidare - enligt dens, k, växthusteorin - en höjning av jordens medeltemperatur. Koldioxid är denviktigaste växthusgasen. Även metan, dikväveoxid, CFC samt ozon har motsvarandeegenskaper. Dessa gasers sammanlagda effekt är ungefär lika stor somkoldioxidens. Försurningenorsakas av främst utsläpp av sura svavel- och kväveföreningar som härrör fråneldning med fossila bränslen och från industriprocesser. Utsläpp av kolvätenhar stor betydelse för växtskador, särskilt i kombination med andra ämnen såsomt, ex, kväveoxider. Under1980-talet har skogarna i skadats allvarligt i stora områden. Också iSverige har skog skadats. Både försurningen av skogsmark och de direktaeffekterna av luftföroreningar på trädens kronor medverkar sannolikt tillskogsskadorna. Flera luftföroreningar utöver svavel- och kväveföreningarna, bl,a, fotokemiska oxidanter, anses vara av betydelse i denna process. Fotokemiskaoxidanter bildas i luften genom komplicerade reaktioner, där bl. a. kväveoxideroch kolväten medverkar. Utsläpp från bilar och förbränningsanläggningar är dehuvudsakliga källorna, Oxidan-terna kan transporteras långa sträckor iatmosfären. kan luft med starkt förhöjda halter av bl. a, ozonföras in över från kontinenten. Skogsskadorna och försurningen iSverige beror således på utsläpp av svavel, kväveoxider och kolväten i bådeSverige och övriga , Dekväveföreningar som släpps ut till luften har inte bara stor betydelse för försurning och skogsskador. De påverkar även haven. Ungefär en tredjedel av det kväve som tillförs och härrör direkt 33 3 1987/88. Därtill kommer att en del av det kväve som fill slut förs ut i Prop. 1987/88:85 haven via vattendragen eller som läcker ut från marken ocksåursprungligen utgörs av kväveföroreningar från luften, delar hav med mänga andra länder, vilkas utsläpppåverkar havets miljökvalitet, utsläpp av kväve och fosfor utgörmellan 10 och av den samlade belastningen på , Åtgärder i Sverigemot dessa föroreningar har därför stor betydelse särskilt för områdena närakusten. Nya data tyder på att andel av utsläppen minskar. För attlångsiktigt komma tillrätta med problemen i centrala är detnödvändigt att även övriga länder runt skärper kraven på deverksamheter som svarar för föroreningarna, deltar därför aktivt i detinternationella samarbetet för alt skydda havsmiljön. Utsläppen av närsalter och syreförbrukande organisktmaterial medför att balansen i många vattensystem rubbas. Utsläppen av kvävehar ökat . Jordbruket svarar för en mycket stor del avkvävebelastningen pä naturmiljön, Utlakningen av kväve orsakar ökadväxtproduktion i vattendrag, sjöar och hav. Balansen rubbas,artsammansättningen förändras. I extrema fall kan det leda till fiskdöd genomsyrebrist som kan uppstå vid nedbrytningen av organiskt material.