prop · GB03116 · 1987-12-31 00:00:00 — Om gäldenären aulider, avskrivs fordringen. Om indrivningen av en sådan fordran som avses i förstastycket skulle vålla mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivninginte är påkallad från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder underlåtas. I denna paragraf behandlas frågan om avskrivning av enfordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har återkrävts. Sombakgrund bör nämnas att återkrav innebär att felaktigt erhållit studiestödgenast skall betalas tillbaka. Vid återkrav tas också ut en ränta som beräknasenligt 2 § fjärde stycket. Denna ränta är, till skillnad från räntan enligt 8kap. 1 §, avdragsgill i deklarationen. I förstastycket regleras att en fordran på återkrav skrivs av i sam band med inträde i pensionsåldern. En sådan fordran bevakas således ' fram till det år gäldenären fyller , varefter fordringen - dvs. ståendekapitalskuld jämte upplupen ränta - skrivs av. Enligt 8 kap. Prop.1987/88: 116 9 § avskrivs vid inträdet i pensionsåldern även studielån sorainte har återbetalats frara till denna tidpunkt. Enligtandra stycket avskrivs fordran på återkrav vid dödsfall. Bestämmelsen innebärsåledes att såväl återstående kapitalskuld sora upplupen ränta skrivs av. Enligt8 kap. 10 § avskrivs vid dödsfall även återstående kapitalskuld på studielån järateränta. Bestämmelseni tredje stycket innefattar ett bemyndigande att underlåta aktivaindrivningsåtgärder i fall då sådana framstår som mindre ändamålsenliga. Fordringenkvarstår emellertid och inget hindrar att en indrivningsåtgärd görs omtillfälle yppar sig. studerande som har uppburit studiestöd utgår nytt sådant stödendast om 1. fastställt årsbelopp, sora förfallit till betalningföre det kalenderår sora de nya studiemedlen avser, kar betalats, ock 2. återkrav med stöd av 2 § av studielån enligt 3kap., studiemedel enligt 4 kap. eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap.har reglerats av den studerande så att återkrav, som avser högst ettkalenderhalvår, kvarstår oreglerat. Omdet finns synnerliga skäl får studiestöd dock beviljas utan hinder av vad somanges i första stycket. Paragrafenanger vissa villkor for att en studerande - som tidigare fått studiestöd -skall få ytterligare stöd. Enligtförsta stycket 1 p krävs för att en studerande skall få nytt studiestöd attfastställt årsbelopp, som förfallit till betalning före det kalenderår sora denya studiemedlen avser, har betalats. I2 p stadgas som förutsättning för att en studerande skall få nytt studiestödatt återkrav som avser högst ett kalenderhalvår kvarstår obetalt. Andrastycket anger att om det finns synnerliga skäl får studiestöd beviljas trotsatt villkoren i första stycket inte har uppfyllts. Prövningen skall vararestriktiv. Dennalag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före ikraft trädandet. Denya bestämraelserna träder i krjift . I fråga om studiestödsom avser tid före ikraftträdandet gäller dock fortfarande äldre föreskrifter.När studiestödet har beviljats saknar således betydelse i detta sammanhang.Avgörande är i stället vilken tid studiestödet avser. Deformer av studiestöd som berörs av de nya bestäramelserna är studiehjälp,studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd. Dessa stödformer består av bidrag,studielån och resekostnadsersättning. Bidragen skiljer sig dock något frånvarandra i de olika stödformerna. Densom har beviljats studiestöd som avser tid före ikraft trädandet kan begära att dessa skall återbetalas enligt 72 bestämmelserna i 8 kap. i dess nya lydelse. De ändrade betalnings villkoren skall tillämpas fr.o.m. visst år. Den som har fått studiestöd enligt äldre föreskrifter kanbegära att Prop. 1987/88: 116 återbetalningen skall ske enligt de nya bestäramelserna.Sådan begäran kan endast beviljas från ingången av ett kalenderår. Övergången till det nya återbetalningssystemet kan skeförst . Anledningen härtill är att återbetalningen för dem somhar fått studiestöd enligt de nya bestämmelserna blir aktuell först ochatt det är lämpligt att ingen övergång till det nya systemet kan skedessförinnan, I praktiken kommer således all återbetalning enligt de nyabestämmelserna att inledes först vid ingången av . Den som fortsätter att återbetala studiestöd enligtäldre bestämraelser kan få sin avgift nedsatt till av sitt avgifts underlag enligt äldre föreskrifter. Den sora har fått studiestöd enligt äldre föreskrifter ochinte vill begära övergång enligt 2 p till det nya återbetalningssysteraet kanansöka ora att få sin avgift nedsatt till av sitt avgiftsunderlagenligt äldre föreskrifter. Den som återbetalar studiestöd som avser tidsåväl före som efter ikraftträdandet kan begära att återbetalningen kalenderårsvis skall samordnas. Samordningen innebär att äldre föreskrifter om ned sättning av avgift inte skall tillämpas och att det sammanlagda åter betalningsbeloppet inte skall överstiga av den åter betalningsskyldiges inkomst enligt 8 kap. 4 § i dess nya lydelse. Det sammanlagda återbétalningsbeloppet avräknas i första hand på studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. När det gäller sådana återbetalningsskyldiga som under detinkomstår den senaste taxeringen avser var bosatta utomlands eller var sjömänfår regeringen föreskriva att samordningen i stället skall ske enligt andrabestämmelser. I första stycket stadgas att den sora återbetalarstudiestöd såväl enligt de äldre sora de nya bestämmelserna kan begära att samordningskall ske. Av praktiska skäl kan en samordning endast ske för hela kalenderår.Samordningen innebår att äldre föreskrifter om nedsättning inte skalltillämpas och att det sammanlagda återbetalningsbeloppet inte skall överstiga feraprocent av den återbetalningsskyldiges inkomst enligt 8 kap. 4 § i dess nyalydelse. Det inbetalade beloppet avräknas sedan i första hand raot studiestöd soraavser tid före ikraftträdandet, dvs. Enligt andra stycket får regeringen för vissa återbetalningsskyldigaföreskriva om andra villkor för samordningen. De som avses är utomlands bosattaoch sjömän, dvs. återbetalningsskyldiga med särskilda inkomstförhållanden. Fördessa grupper gäller särskilda regler även vid tilldelning av studiemedel och vidåterbetalning av studielån, se 4 kap. 21 § tredje stycket och 8 kap. 4 § andrastycket samt motiveringen till dessa bestämmelser. De nya föreskrifterna i 8 kap. 11 § om befrielsefrån att åter betala studiemedel för eller statlig vuxenutbildning eller för annan gymnasial utbildning eller utbildning vid folkhögskola skall gälla också för sådana studiemedel som den återbetalnings- skyldigehar erhållit enligt äldre bestämmelser för studier Prop. 1987/88:116 1983. Vid tillämpningen av 8 kap. 11 § skall därvid återbetalningspliktigastudiemedel enligt 4 kap. 1 § anses lika med studielån. återbetalningsskyldige redan beviljats befrielse enligt de äldreföreskrifterna kan han fi ytterligare befrielse så att det sammanlagdaavskrivningsbeloppet per termin uppgår till en tredjedel av det återbetalningspliktigastudiemedlet under terminen. I8 kap. 11 § stadgas om avskrivning av sådana studielån som enhögskolestuderande har tagit för studier på grundskole- och gymnasienivå.Villkoret för sådem avskrivning är att studielån för högskolestudier (4 kap. 1 §)har utgått för minst tre terminer. Avskrivning får avse högst lånen för sexterminer på nivån före högskolan och bara en tredjedel av lånet under terminen. Bestämmelseni 5 p första stycket innebär att även studiemedel som uppburits enligt äldre bestämraelserför studier kan koraraa i fråga för sådan avskrivning som stadgasi 8 kap. 11 §. Enligtandra stycket får den studerande som redan utnyttjat möjligheten tillavskrivning enligt äldre bestämmelser, ytterligare en möjlighet tillavskrivning. Det sammanlagda avskrivningsbeloppet per termin får dock uppgåtill högst en tredjedel av det återbetalningspliktiga studiemedlet underterminen. Haren studerande uppburit studiestöd enligt lagen i dess äldre lydelse, skall som villkor för att få nytt studiestöd gälla inte enbart 9 kap. 2 b § i sin nya lydelse utan även paragrafen i dess äldre lydelse. 2 b § stadgas vissa villkor för att en studerande - som tidigare fåttstudiestöd - skall få ytterligare stöd. Bestämmelseni 6 p innebär att en studerande som har uppburit studiestöd enligtäldre föreskrifter, kan få studiestöd enligt de nya bestämmelserna, omvillkoren i 9 kap. 2 b § i såväl dess äldre sora dess nya lydelse är uppfyllda.Han måste således ha betalat dels vissa studiemedelsavgifter och återkrav i detäldre återbetalningssystemet, dels vissa årsbelopp och återkrav i det nyasystemet, innan han kan beviljas ytterligare studiestöd. Även om dessa villkorinte är uppfyllda kan dock studiestöd beviljas, om det finns synnerliga skäl. Föreskrifterom när en ansökan enligt dessa övergångs bestämmelser skall vara inkommen meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer (centrala )bemyndigas att föreskriva når en ansökan enligt övergångsbestämmelserna skallha kommit in. Frågorom återbetalning enligt dessa övergångsbestämmelser prövas av centrala . Frågorom återbetalning enligt övergångsbestämmelserna handläggs av centralastudiestödsnämnden. De frågor som därvid avses är frågor enligt p 2-5. Frågorenligt p 6 handhas av de regionala studiemedelsnämnderna. Föreskrifternai 8 kap. 25 § om överklagande m.m. skall även Prop. 1987/88: 116 gälla centrala beslut enligt dessa övergångsbe stämmelser. beslut i ärenden om återbetalning av studielån får enligt 8kap. 25 § första stycket överklagas hos kammarrätt (kammarrätten i ).Nämndens beslut skall enligt andra stycket gälla , om nämnden inte bestämmernågot annat. I p 9 stadgas att motsvarande skall gälla för centralastudiestödsnämndens beslut enligt övergångsbestämmelserna. Föreskrifteri lag eller annan författning som gäller åter betalningspliktiga studiemedel skall tillämpas också i fråga om studielån enligt 8 kap. i dess nya lydelse, om inte annat föreskrivs. Dennuvarande beteckningen "återbetalningspliktiga studiemedel"förekommer i åtskilliga författningar, bl.a. i 2 b § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, 2 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott och 3 §lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Den skall - soratidigare nämnts - ersättas av beteckningen "studielån". I stället föratt nu ändra varje författning där den förra termen förekommer föreskrivs i 20patt föreskrifter i lag eller annan författning som gälleråterbetalningspliktiga studiemedel skall tillämpas också i fråga om studielånenligt 8 kap. i dess nya lydelse, ora inte annat föreskrivs. 4.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Vidberäkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skall alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande avräknasfrån samtliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt) som har influtiti förvärvskällan under beskattningsåret. Avdragfår inte göras för: denskattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter, såsom vadskattskyldig utgett som gåva eller som periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk utbetalning till person i sitt hushåll; sådanakostnader för hälsovård, sjukvård samt företagshälsovård som anges ianvisningarna; kostnaderi samband med plockning av vilt växande bär och svampar till den delkostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefria enligt 19 §; värdetav arbete, som i den skattskyldiges förvärvsverksamhet utförts av denskattskyldige själv eller andre maken eller av den skattskyldiges barn som ejfyllt ; räntapå den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans förvärvsverksamhet; räntaenligt 8 kap. / § studiestödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgiftenligt lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgiftenligt 99 a § utlänningslagen (1980:376); avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) om medbe- Prop. 1987/88: 116stämmande i arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare, när skadeståndet avser annat än ekonomisk skada; företagsbotenligt 36 kap. ; straffavgiftenligt 8 kap. 7 § tredje stycket ; belopp,för vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 § uppbördslagen(1953:272) eller för vilket betalningsskyldighet föreligger på grund avunderlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- ochuppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar; avgiftenligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; kontrollavgiftenligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); vattenföroreningsavgiftenligl, lagen (1980:424) ora åtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgiftenligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in-eller utförsel av varor; lagringsavgiftenligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen(1985:635) om försörjningsberedskap på natur-,gasområdet; räntapå lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag som avsesi punkt 7 av anvisningarna till 24 §; i vidare mån än sora får ske enligt 36 §. (Sevidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft den. och tillämpas första gången vid 1990 årstaxering. Äldre bestämmelser tillämpas dock i fråga om avgift enligt 8 kap.studiestödslagen (1973:349) i dess lydelse före . Ändringeninnebär att ränta enligt 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349) inte äravdragsgill i beskattningssammanhang. 5 Kostnadsfrågor Prop. 1987/88: 116 Enligtsina direktiv fick studiemedelskommittén inte lämna förslag som skulle ledatill kostnadsökningar för staten eller kommunerna. Det nya studiemedelssystemetskulle alltså få kosta lika mycket som det nu gällande. Statenskostnader för det nuvarande studiemedelssysteraet består av studiebidrag,räntesubventioner, avskrivning av studieskulder samt administrationskostnader.Kostnaderna för studiebidrag, avskrivningar och administration år relativtlätta att beräkna. Statens kostnader för räntesubventioner, som hitills harutgjort den klart största posten, är däremot betydligt svårare att fastställaeftersom beräkningarna måste bygga på antaganden om den ekonomiska utvecklingeni framtiden, Studiemedelskoraraittén har efter en relativt grundlig analysberäknat statens subvention utbetalade återbetalningspliktigastudiemedel till vid låg inflation och till vid en inflation påmellannivå. Det är på denna grund kommittén har lämnat sitt förslag som i stortsett håller sig inom de nuvarande kostnadsramarna. Jaganser att det är värdefullt att kommittén har uppnått enighet i dennagrundläggande fråga. Deförslag som jag har lagt fram innebår en betydande höjning av statens reellakostnader för studiemedlen. Jag beräknar merkostnaden till ca 300 milj. kr.Jag har därvid räknat med att det väsentligt högre bidraget kommer att medföraatt ett minskat antal studerande behöver utnyttja studiemedlens lånedel.Eftersom studielånen enligt mitt förslag skall finansieras utanförstatsbudgeten kommer statens utgifter för studiemedlen till en början attminska väsentligt. I takt med att den totala lånestocken ökar komraer dockkostnaderna för räntesubventioner och avskrivningar att öka. Chefen för finansdepartementetkomraer senare i vår att föreslå regeringen att lägga fram förslag tillriksdagen om höjd oljeskatt, som också är motiverad av en-ergip)olitska skäl. Idetta förslag kommer en finanisering av de ökade studieraedelskostnaderna att ryramas. 6 Anslagsfrågor för /89 1986/87Utgift 4 221751 845 1987/88Anslag 4 517 900 000 1988/89 Förslag 3 290 000 000 Frånanslaget bestrids utgifter för studiebidrag enligt 4 kap. och återbetalningspliktigastudieraedel enligt 4 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349, oratryckt senast1987:303). Återbetalning av studiemedel regleras i 8 kap. samma lag. Medoförändrade regler beräknat' centrala () medelsbehovetunder /89 till 4 639,6 milj. kr., vilket är en ökning iförhållande till anslaget /88 med 121,7 milj, kr. Ökningen föranledsfrämst av ett ökat antal studiemedelstagare i eftergymnasiala studier, CSNföreslår att endast den som närmast föregående termin har bedrivit studier medstatligt studiestöd skall få rått till studiemedel under sjukdom om han pågrund av sjukdom inte påbörjat terminens studier. Vidare föreslår nämnden einmindre justering av bestämmelsen om barntillågg. Beträffandeåterbetalning av studiemedel föreslår CSN att den årliga studiemedelsavgiftenskall sänkas vid större minskningar av studieskulden. Enligt nu gällande reglerförkortas alltid återbetalningstiden. CSN föreslår att rätten att besluta omavskrivning av studieskulden på grund av synnerliga skäl överförs tillnämnden. Vidare föreslår CSN att regleringstalet fastställs redan i slutet avåret före visst avgiftsår i stället för som i slutet av avgiftsåret. Förslaglåranas också om att möjligheter till uppskov införs för den tid som en studerandeuppbär studiestöd och studerar på heltid. CSN vill införa vissa begränsningar raedatt betala ut raindre belopp i samband med beslut ora slutlig avgift. Nämndenvill också införa möjligheter att skriva av återkravsskulder på grund avsynnerliga skäl, särskild skrivelse har CSN föreslagit ändrade reglerför studieraedel under militär repetetionsövning. Deförslag till förändringar som föreslås av centrala ()avser huvudsakligen det nu gällande återbetalningssysteraet. Detta upphörenligt mitt förslag att gälla för studiemedel som avser tid fr.o.m. den 1januari 1989. Jag år mot denna bakgrund inte beredd att förorda några meromfattande förändringar av de nu gällande reglerna. Jag anser också atteventuella förändringar av de nuvarande reglerna bör övervägas först när detnya systemet har trätt i kraft då en mer sammanhängande bild kan erhållas närdet gäller behovet av samordning av rutiner och regler mellan de tvååterbetalningssystemen. Jagär därför, med ett undantag, inte beredd att tillstyrka CSN:s förslag oraändring av nu gällande återbetalningsregler. Enligtnuvarande bestämmelser är det i normalfallet CSN som handlägger ansökan om avskrivning av studieskulder. Befrielse från återbetalning på grund av synnerliga skäl prövas dock av regeringen. CSN föreslår att det bör ankomma på nämnden att pröva samtliga an sökningar om avskrivning. Därigenom skapas större klarhet i det en skilda fallet beträfliande vilken instans som skall pröva ansökan. Dessutom tillförsäkras den enskilde sökande besvärsrått till kammar rätten, 78 Jagfinner för rain del CSN:s förslag väl motiverat. I sammanhanget bör påpekasatt studiemedelskommittén har föreslagit att CSN skallhandlägga samtliga avskrivningsärenden avseende studielån Prop.1987/88:116 som beviljas i det nya studiemedelssystemet. Jag avser raot dennabakgrund föreslå regeringen att prövningen av avskrivning på grund avsynnerliga skäl överförs till CSN. CSNhar föreslagit ändrade regler för studiemedel under militär repetitionsutbildning.Detta förslag avser jag att behandla i samband med nästa års budgetproposition.CSN har vidare föreslagit vissa regeländringar som rör särskiltvuxenstudiestöd under sjukdom. Med hänvisning till den översyn av regelsystemetför denna stödform, som jag har aviserat budgetproposition, är jaginte beredd att nu ta ställning i denna fråga. Hanteringenav lånen i det nya studieraedelssystemet innebär att anslagsbelastningenbegränsas till utgifter för studiebidrag, räntesubventioner samtavskrivningskostnader. Eftersom det nya studiemedelssystemet föreslås träda ikraft skall utgiften för studiemedlen avseende halvabudgetåret beräknas enligt nuvarande ordning. Jag beräknar mot denna bakgrundden totala utgiften för Studiemedel ra.ra. till 3 , varav 93milj, kr. avser den återbetalningspliktiga delen av det särskildavuxenstudiestödet. Ändringarnai studiestödslagen år inte av det slaget att de fordrar lagrådets hörande.Ändringen av så enkel beskaffenhet att lagrådetsyttrande inte behövs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. lagom ändring i koramunalskattelagen (1928:370),dels 3. godkänna de riktlinjer för beräkningen av räntan påstudielån som jag har förordat, 4. godkänna de riktlinjer för administrationen avstudiemedel som jag har förordat, 5. bemyndiga fullmäktige i riksgåldskontoret att svaraför den er- 79 forderliga upplåningen av medel förstudielångivning. 3. till studiemedel m.m. för /89 anvisa ett förslags- Prop.1987/88: 116 anslag av 3 . 4. till centrala m.m. för /89 anvisaett tilläggsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1987:39) Studiemedel Härredovisas studiemedelskommitténs förslag kapitelvis och med hänvisningar tillde olika avsnitten i betänkandet. Närstudiemedelssystemet infördes rådde helt andra förhållanden än de somgäller beträffande de studerandes könsfördelning och åldersfördelning,deras villkor inom utbildningssystemet och villkoren på arbetsmarknaden. Vi hari en tidigare publicerad rapport (Ds U 1986:11) Studerandepopulation ocharbetsmarknad, mer utförligt redogjort för de förändringar som inträffat underden gångna perioden. Ar 1973 utvidgadesstudiemedelssystemet till att omfatta även studerande på nivåer underhögskolan under förutsättning att de studerande var . Detta ärkanske den viktigaste av alla de förändringar som påverkatstudiemedelssystemet. Den innebar en kraftig ökning av den grupp studerande somkunde få studiemedel. Den innebar även att framför allt den åldersmässigasammansättningen av studiemedelstagarna drastiskt förändrades. Destuderande på eftergymnasial nivå, som studerat för en fullständig utbildning,har i mycket stor utsträckning använt studiemedelssystemet somfinansieringskälla . Studiemedlen har störst betydelse understudiernas inledningsskeden. Däremot finansierar många studerande mot slutetav studietiden åtminstone delvis sina studier på annat sätt. Studiemedlensrekryteringseffekt har varit starkare för kvinnor än för män och starkare förstuderande som påbörjat studier på de nya högskoleutbildningarna än förstuderande på traditionella högskoleutbildningar. Förekomsten av studiemedelhar haft större betydelse för de studerande som kommer från lägre socialgrupperän för studerande från högre socialgrupper. Elever från akademikerhem påbörjarfortfarande högskoleutbildning i större omfattning än elever från arbetarhem.Om man ser till hela studerandepopulationen kommer dock ca en tredjedel avhögskolans nybörjare från arbetarhem. Omkringtre fjärdedelar av de studerande anser att de kan finansiera sina studier ifull eller i stor utsträckning med studiemedel. Denna andel har varitoförändrad . Studieskuldernahar ökat kraftigt under framför allt senare år. Den som går igenom entreårig utbildning med studiemedel får en skuld på mer än . Denalldeles övervägande majoriteten av de avgiftsskyldiga har dock fortfarandemåttliga både skulder och årliga avgifter. Rädslanför att skaffa sig studieskulder varierar mellan olika grupper. Elever från detvååriga gymnasielinjerna anger i större utsträckning än 6 1987/88. 1987/88:116 Bilaga 1 övriga att skuldsättningenär ett viktigt hinder för dem att bedriva högsko- Prop. 1987/88:116 lestudier. Detsamma gäller studerande från lägre socialgrupper. Utgångspunkter för en reform Utbildningökar människornas produktiva förmåga. Utbildning har även ett egenvärde för denenskilde vid sidan av att ge högre lön. Genom utbildning får den enskildekunskaper som bl. a. kan medföra bättre beredskap att möta förändringar påarbetslivets område och i samhället i övrigt. ISverige har det statliga studiestödet länge varit en viktig del i strävan att underiättaför den som av ekonomiska, geografiska eller sociala skäl har svårigheter attfortsätta sin utbildning. är emellertid inte unikt när det gäller attge statligt stöd till högskolestuderande.