prop · GB0390 · 1987-12-31 00:00:00 — Folkkampanjen menar att de skäl lokal förhandlingsordning somfinns på hyresmarknaden saknas när det gäller el. Målkonflikter kring elprisetsrätta nivå liksom rättviseproblem i samband med all vissa abonnenlgmpper gessämre villkor än andra måste skapa oenighet som med föreslagen organisaUon intekan ges demokratisk lösning. 2.5 Utveckla ny elsnål teknik Behovetav FoU, allmänt Remissinstansernaanser allmänt atl det finns ett behov av FoU rörande utveckling av ny elsnåiteknik. Konsumentverketföreslår således att från statens sida säkerställs att intressanta FOU-projektpå strategiskt vikliga områden inte förhindras genom alt marginella tillskollav riskvilligt kapital saknas. Verket hoppas vidare all den brukarorienteradeenergiforskningen, där hänsyn tas hur de tekniska förändringarna fungerar ikonsumenternas miljö, åter skall aktualiseras. BFRanser all elanvändningsdelegationens betänkande ger en god över blick av kunskapsläget vad gäller elanvändningen i bebyggelsen. BFR har uppfattningen atl stora statliga insatser i syfte atl la fram ny teknik fordras 190 somförberedelser inför kärnkraftavvecklingen. Detta bör ske på ett väl Prop.1987/88:90 planerat och målmedvetet sätt. Erfarenheter från hittillsvarandeenergi- Bilaga 2 forskning, utveckling, experimentbyggande och demonstrationpekar enligt BFR:s uppfattning på viklen av atl genomföra långsikUgastrategiska insatser. Enligt BFR:s mening är forskning och utvecklingnödvändiga inslag i en plan för elhushållning. BFR framhåller all endast ettfåtal FoU-projekl har genomförts som varit speciellt inriktade mot elvärmeproblematiken.Däremot finns en bred erfarenhet från angränsande kunskapsområden som konventionellenergihushållning, belysning m. m. Följande FoU åtgärder är enligt BFR rimligaatl genomföra i samband med ett program för elhushållning: förbättrad slalisUk,utveckling av system för befintliga elvärmda hus, experimentbyggnad av lågenergihussamt uppföljning av förluster från varmvatten och hushållsapparater. Vidarebör ingå ny elsnål teknik för lokaler och flerbostadshus, framtagning avanpassade projekteringshjälpmedel, polentialberäkningar som underlag för FoU-priorileringar,långsiktig kunskapsuppbyggnad framförallt vid de tekniska högskolorna samtinformation och demonstration i full skala av nya tekniska lösningar. betonar vikten av byggforskning, teknisk utveckling och utbildning.Verket finner detta nödvändigt dels för atl få så hög kvalitet som möjligt påde åtgärder som genomförs i byggnadsbeståndet, dels för att åtgärderna så brasom möjligt ska kunna samverka och fungera tillsammans. STUpåtalar atl utvecklingen av i strikt mening ny teknik lar långt tid. 10-15 årär ingen ovanlig lidsrymd för att från forskningsfasen nå fram ett läge dåen första prototyp eller demonslralionsanläggning är aktuell. Framför allt iindustriella processer måste nya apparater ha hög grad av Ullförlitlighei föratt inte driftsavbrott skall orsaka mycket höga kostnader och minskad kvalitet.STU anser bl, a, därför att utveckling av ny teknik i denna mening inte kanvara utgångspunkt för möjligheterna atl på mindre än avveckla kämkraftaggregat.Teknikgränsen bör därför snarare sättas vid huvudsakligen känd och iallt väsentligt redan utvecklad teknik. lEBmenar att man ska påskynda arbetet med alt finna tekniklösningar som gör detekonomiskt möjligt för småhusägare med elvärme all vidta förändringar av sinahus och energisystem. lEB anför att incitamenten saknas . lEB anför vidarealt gmppen är positiv till ett nytt delprogram rörande effektiv elanvändningoch eleffektiva byggnader inom BFR:s ansvarsområde. Det bör enligt lEBigångsättas genast och utformas så all del främjar samarbetet mellanenergisystemets olika parter. Industrinsbyggmaterialgrupp förordar FoU-insatser för effektiv elan vändning i byggnader. Jemkontoret delar expertgruppens värdering av STU:s satsning för effektivare elanvändning inom processindustrin som väl underbyggd men tilltagen i underkant liksom att den nu upp komna situationen med elprisökningar ger en signal om FoU med något förändrade förutsättningar och inriktning. SCPF ansluter sig till de principer för FoU-arbetet som formulerats av expertgruppen. Företa-, gen bör således enligt SCPF själva svara för den tillämpade FoU-verksam- 191 hetenoch teknikupphandling medan staten bör stå för gmndläggande FoU. Kraftverksföreningenär positiv till ökad forskning, utveckling och de- Prop. 1987/88:90 monstrationav teknik för rationell elhushållning. Föreningen konstaterar 2 attavsevärda medel avsätts inom det statliga energiforskningsprograrri-mel, inomenergiverkets teknikutvecklingsstöd, inom Uppdrag 2000 och inom detav kraftföretagen och energibranschföreningarna bildade (), Föreningen och dess utvecklings-stiftelse harmedverkat i olika utredningar och planeringsinsatser rörande forskning,utveckling och demonstraUon inom området elhushållning och kunnat konstateraatt bristen på goda projekt ofta är störte än brislen på ekonomiska resurser. SEROanser att det finns goda skäl att staten stimulerar forskning och utvecklingoch anger ett storskaligl försök avseende vindkraftel för direktelvärmda hus, betonar all forskning om ny'teknik utgör en viktig del iden framlida elbesparingen. Forskningen bör enligt förbundet inriktas på attutveckla energisnålare' lösningar för dagens el-förbrukande apparater,- menkanske framförallt på att finna andra drivkällor än el för dagens ochmorgondagens energibesparande apparater. Förbundet framhåller vidare att detinte minst är viktigt att både existerande och ny teknik förs ut i användarledeni stor skala genom bred informaUon, hållbara ekonomiska beräkningsmodeller ochutökande ansvarsåtaganden från leverantörer! Kemikontoretframhåller atl den nu uppkomna siluaUonen med hotande elprisökningar under90-talet motiverar en viss omprövning av FoU-inrikt-ningen och statensengagemang i forskningsprogrammet. Kemikonloret anser all anslagsnivån till STUinom energiforskningsprogrammel vad gäller stöd för energianvändning i industriellaprocesser är tilltagen i underkant. UHÄpåpekar alt samspelet mellan högskolan och sektorsmyndigheterna brukarbehandlas i regeringens forskningspropositioner, varför denna fråga inte vidareberörs av UHÄ i delta sammanhang. Behovetav demonstrations- och experimentbyggande Endastett fåtal av remissinstansema uttalar sig direkt över behovet ävdemonstrations- och experimentbyggande. Dessa remissinstanser är huvudsakligenpositiva till sådana insatser. BFRpåtalar atl rådet ställer sig positivt till alt medverka i ett teknikupp handlingsprogram och är berett att omgående inleda arbete med att bygga upp ett program för teknikutveckling genom teknikupphandling och syste matiserat experimenlbyggande. Enligt BFR bör ett sådant program ses som en komplettering av BFR:s förslag till FoU- och experimenlbygg- nadsprogram enligt tidigare regeringsuppdrag, som inte innefattande tek nikupphandling. En samordning av programmen för FoU och teknikupp handling bör eftersträvas. BFR påpekar vidare att för att åstadkomma ett eleffektivl och kostnadseffeklivt system i ett direklelvärmt småhus behövs samordning av flera aktörer än enbart de i komponent-, entreprenör- och 192 Enteknikupphandling bör således enligt BFR föregås av eller Prop. 1987/88:90 inledas med en teknikutvecklingsfas. STUanser att det är viktigt atl stora satsningar på prototyp- och demonstrationsprojekt(PoD-projekl) inte annat än i undanlagsfall binds till en hög kostnadsnivåinnan en försludieinsats är genomförd. 1 annat fall finns del en stor risk föratt stödet inte sätts in där del behövs för att uppfylla de energipoliliskamålen och att resultaten blir suboptimerade tekniklösningar. Det är STU:suppfattning att resurser dock borde finnas i ett senare skede för upphandlingoch anskaffning av PoD-anläggningar m. m. för att göra den nya tekniken kändoch prövad. Grundförutsättningen för en teknikupphandling av eleffektiv teknikär alltså alt den föregås av en kvalificerad beställarförankrad behovsanalys.Detta är en viktig garanti för atl beställarna skall la på sig ansvaret för denefterkommande anskaffningsfasen. Konsumentverketföreslår att forskningen i tillräcklig utsträckning kompletteras medexperimentella projekt, demonstrationsbjekt och garantier som avlastar vanligakonsumenter från de störte riskerna. LRFanför att i samband med statligt stöd för teknikupphandling bör i enlighet med utredningsförslaget stor vikt också läggas vid prototyp- och demonstraUonsanläggningar.Förbundet menar all det är en fördel ur de-monstrationssynpunkl om fleranläggningar med liknande teknik och olika huvudmän kan stödjas. anför alt enligt föreningens uppfattning bör det förslagnautvecklingsstödet kunna användas även för atl få demonslra-Uonsprojekt . P.g.a. korta gastekniska tradiUoner och den bristande erfarenheten,speciellt i industrin, är del nämligen alltjämt svårt enligt föreningen attenbart genom utredningar övertyga om gasteknikens kvaliteter och effektivitet.Demonstrationsmöjligheter bör därför väsentligt kunna påskynda införandel avsådan teknik. Socialstyrelsenbetonar alt det är viktigt att de demonstralionsobjekl som utformas ocksåanpassas till att kunna användas i praktiken. De-monslrationsobjeklen bördärför enligt styrelsen noga studeras från hälso-skyddssynpunkl. Delegationensförslag rörande införandet av alt statligt stöd för teknikupphandling av elsnålaoch elersättande produkter, processer och system bemöts i allt väsentligtpositivt. Remissinstranserna delar huvudsakligen uppfattningen att ett sådantstöd bör införas. Bostadsstyrelsenföreslår all del lar FoU atl komma fram till lösningar, bör deenskilda förvallarna trimmas in på sitt förvaltarskap så att när den dag kommerdå teknikupphandling är aktuell de har grundläggande kunskap om det deförvallar. Kommunerna har här, bedömer styrelsen, möjlighet atl hjälpa till medbesiktning. BFR anser alt de teknikulvecklingsinsatserutredningen föreslår är nödvändiga, men alt det är av största betydelse all genomföra programmet i ett långsiktigt strategiskt perspektiv. Om det nu föreslagna teknikupp- 193 handlingsprogrammet skall genomförasfömtsätter BFR atl de resurser Prop. 1987/88:90 som BFR äskat i sinanslagsframställning och i särskild redovisning för del- Bilaga 2programmet Effektiv elanvändning - eleffektiva byggnader, ställs till rådetsförfogande. Erfoderliga kanshresurser och resurser för en programgrupp ianslutning till rådets kansli måste också tillgodoses framhåller BFR. stöder helt delegaUonens uppfattning atl statliga,insatser behövs förupphandling av ny elsnål teknik. STUanser att teknikupphandling kan komplettera del omfattande stöd som ges iforsknings- och teknikulvecklingsfaserna för att påskynda hela den utveckling,som med enbart företagsekonomiska drivkrafter lar betydligt . EnligtSTU:s bedömning är tidsfaktorn en särskilt viktig parameter i detta sammanhang.STU vill också understryka att en teknikintroduktion har sina miljömässigakonsekvenser. En för snabb teknikförändring kan leda all denmiljövänligaste tekniken under utveckling inte kommer till introdukUon i rätt Ud.Om inköpt el ersätts med intern bränsle-genererad kommer också miljöansvaret atlförskjutas mot elanvändaren ifrån elproducenten. STU stöder vidaredelegationens uppfattning atl leknikupphandlingsstödet i huvudsak bör riktasUll beställare av elsnål och elersättande teknik men anser också att en intimsamverkan mellan Ullverkare och beställare är viktig. SINDanser atl delgalionen underskattat behovet av teknik stöd. SIND anser att denföreslagna ramen på 500 milj. kr. förefaller alltför begränsad och alt stödkommer att behövas än de kommande fem åren. RRVanser i likhet med utredningen, alt staten bör stödja utvecklingen av ny elsnålteknik. Enligt RRV är en förutsättning för all ett sådant stöd skall få avseddeffekt att insatserna koncentreras till projekt som är av nationellt intresse,även om teknikupphandlingen genomförs av en enskild eldistributör medtillräcklig kompetens. SNVtillstyrker utredningens förslag om atl särskilda medel för ny elsnål teknikställs till förfogande. Verket vill dock understryka vikten av attmiljöfrågorna beaktas på ett tidigt stadium när allernaUv elvärmenutvecklas. SNV påtalar att finns produkter som med dagens teknik kanförväntas ge upphov till negativa miljöeffekter. Exempel på sådan teknik är förbränningsmolordrivnavärmekällor. Del finns också enligt SNV behov från miljösynpunkt att utvecklasmåskalig vedeldning ytterligare även om huvudalternativet bör vara att försesmåhus med värme från en för flera fastigheter gemensam värmecentral. Förstörte småhusområden, särskilt sådana som innehåller flerfamiljsfastigheter,är det av stort intresse att undersöka möjligheterna till både el- ochvärmeproduktion i små kraftvärmeverk. Det är därför angelägel att enintensivare utveck-Hngs- och försöksverksamhet kommer till stånd avseende småbiobränsle-eldade kraftvärmeverk. är enig med delegationen om att stöd inom energiområdet även fortsättningsvis är av stor betydelse för våra möjlighe ter alt effekUvl utnyttja våra energitillgångar. Verket anser dock att frågan om behovet av ett nytt stödsystem, dess användningsområde och omfatt- 194 ningbör utredas närmare med beaktande av bl.a. följande synpunkter: Prop. 1987/88:90Verket anser all det är obestridligt så atl medel för demonstration av nyBilaga 2 teknik kommer att behövas även under inledningen av 90-talet i avsiktatt tidigt få erfarenhet av sådan teknik som sedemera skall nyttjas i sambandmed kärnkraflsavvecklingen. Medel för teknikupphandling och demonstrationsprojektfinns dock inom andra projekt som t. ex. Uppdrag 2000. Verketpekar vidare på att stödet är tänkt att enbart gälla framåt. bedömningar kommer elprisema att vara påen relativt låg nivå varför de ekonomiska incitamenten att införa elersättandeteknik är ganska små. Detta gäller speciellt konvertering avdireklelhus. För att stödet skall få önskad effekt bör del enligt verketinföras i samband med att elprisema stiger och all marknaden efterfrågar de nyaproduklema. påtalar även att stödet antas utnyttjas främst förteknikupphandling och demonstrationsprojekt inom uppvärmningssektom. Den tekniksom kan antas bli aktuell för elersättning i denna sektor inom en nära framlidär enligt verket i första hand konventionella kombipannor med ökade möjligheteratl anpassa driften till Udsdifferenlierade taxor. Införandel av denna tekniktorde inte innefatta så stora kommersiella risker all ett teknikupphandlingsstödär motiverat. Vattenfallser posiUvl på stöd till utveckling och demonstration inom energiområdet.Vallenfall påpekar atl liknade satsningar som de som delegaUonen förordarredan utförs till betydande del inom Uppdrag 2000 och kommer attske via energiindustrins utecklingsbolag . Erfarenheterna tyder påatt det mera är dolda idéer och personella resurser än stora ekonomiskasatsningar som saknas. förordrar därför att man noga övervägernyttan av ytterligare resursinsatser och inriktar sig på projekt somkompletterar redan pågående akUvileler då man i annat fall riskerar utföradubbelarbete eller stimulera mindre intressanta satsningar. De förstudier somhittills gjort inom Uppdrag 2000 indikerar att det kan vara lättare att nå godaelhushållningsresultat inom industri- och lokalsektorerna än inomuppvärmningssektorn. Det är därför inte självklart att de medel somdelegationen föreslår avsättas för teknikupphandhng till största delen skallstyras till uppvärmningssektorn eller atl insatserna behöver vara av denstorlek som föreslagits av delegationen. pekar på att den tekniska utvecklingen för all begränsa elockså borde stimuleras inom handelns område. Institutet anser atl med hänsynUll all en betydande del av elförbmkningen inom handeln sker för kylning viddistribution av livsmedel talar myckel för att ett särskilt tekniskt stöd börges till detta område. Därför föreslår institutet speciella åtgärder för attstimulera teknikutvecklingen inom området som rör handelns elförbmkning. lEBpåtalar all förslaget om stöd till upphandling av elsnål teknik har gruppensgehör. lEB anser vidare all ett intensifierat utvecklingsarbete sannoliktkommer att främja samverkan mellan de energiengagerade industriföretagen. Industrinsbyggmaterialgrupp anför att gruppens erfarenhet bekräftar all teknikupphandling bör stödjas. I det fortsalla utvecklingsarbetet tror 195 gruppen på ett fördjupatsamarbete mellan olika industriföretag. LO stödjerallmänt förslagen rörande utveckling av ny elsnål teknik ulan Prop.1987/88:90 att ta ställning till de tekniska detaljema. LO påtalar vidarerisken all se Bilaga 2 elbesparing som ett självändamål och därvidåstadkomma kostnader och skade verkningar som är större än vinsterna ielförbrukning. LRF finner det uppenbart att fortsatta storaansträngningar måste göras för all underlätta och förbilliga konverteringenfrån direktel för uppvärmning till andra system. Ur den synpunkten förefallerförslaget till ett stöd för teknikupphandling på 500 milj. kr. väl motiverat.Förbundet menar att en del av dessa medel bör utnyttjas för alt stimulera framny småskalig miljövänlig eldningsteknik för biobränslen. Byggentreprenörerna understryker upphandlingsformensbetydelse för att utveckla ny och effektivare teknik. En utvecklingsform frånden i byggbranschen traditionella totalentreprenaden kan enligt förbundet bliteknikupphandling likställt med ett lolalåtagande. SCPF anför alt i friigan om teknikupphandlingsstödet delarföreningen uppfattningen all del kan vara motiverat för samhället att svara förden merkostnad som blir en följd av introduktionen av ny och oprövad teknik.Trots omfattande insatser inom branschen måste föreningen dock konstatera alldet främsta problemet är atl på elområdet identifiera intressen ochmeningsfulla projekt som i någon störte grad påverkar den totala elförbrukningen.Genom SCPF:s Energikommitté genomförs regelbundet inventeringar av angelägna FoU-projekt på energiområdet. Branschen medverkar aktivt i planeringen av detstatliga energiforskningsprogrammet. SCPF påtalar vidare atl de senastetreårsperioderna har insatserna förskjutits mot de områden där sannolikhetenär störst för att elbesparing skall kunna uppnås, t. ex. mekaniskmassabearbetning och malningsleknik. välkomnar det föreslagna tekniskautvecklingsstödet som enligt föreningen komma naturgasen tilldel i form av såväl utvecklingsstöd som stöd för demonstrationsanläggningar. är positiv till detföreslagna stödet för teknikupphandling och förutsätter härvid att stöd endastkommer i fråga för projekt som uppfyller kraven i den kommunalaenergiplaneringen för den aktuella orten. tillstyrker utredningens förslag, men vill framhålla,att resurser måste satsas på en utveckling av energiteknik som inte ökarelberoendet på samma sätt som . tillstyrker förslaget ommedelstilldelning för teknikupphandling. Förbundet understryker del angelägna iatt de energiformer som skall ersätta el måste vara godtagbara ursamhällsekonomiska och miljömässiga synpunkter. i bedömer all förslagetär välmotiverat, i synnerhet som nya metoder och produkter kommer att bli alltmer komplicerade och kostnadskrävande ju längre man kommer i energisparande m.m. är i princip positivt till de föreslagna åtgärdenaför alt utveckla ny elsnål teknik och delar i övrigt delegationens uppfattning att energitjänstföretagen bör ha både tillräcklig kompetens och erfarenhet i gemensamma upphandlingar samt den nödvändiga närheten använda- 196 ren för all klara beslällartollen.I förslaget berörs emellertid enligt Stock- Prop. 1987/88:90 holm Energitillverkarens roll mycket litet och det är oklart under vilka Bilaga 2former teknikupphandling bör ske. Den stora mängden hushållsapparater blir svåratt teknikupphandla. Det behövs stimulans påpekar förtillverkare av sådan utrustning alt utveckla effekt- och energisnålareapparater för att gå ut på marknaden direkt till användarna. SPKhar i princip inget atl erinra mot del föreslagna stödet för teknikupphandlingav elsnåla och elersättande produkter, processer och system. Enligt SPK är detemellertid angeläget att ett eventuellt stöd begränsas till sådana projekt ochändamål som bedöms kunna bli ekonomiskt lönsamma, som de inte bedömskomma stånd utan ett samhällsstöd. har inget att erinra mot förslaget rörande utveckling av nyelsnål teknik och ny teknik för elersättning. Ettpar remissinstanser har uttryckt viss tveksamhet med anledning av delegationensförslag. Efnmenar all om det föreslagna teknikupphandlingsstödet inrättas, bör det mer fåkaraktären av marknadsintroduktionsslöd än som stöd till ulvecklingsupphandling.Det är också av avgörande betydelse all stödet utformas och organiseras så attdet samverkar med verksamheten hos SEU, det StaUiga energiforskningsprogrammeloch Uppdrag 2000 hos . i perspektivet av de åtgärder somelanvändningsdelegationen förslår sammantaget är Efn tveksam om ettrenodlat teknikutvecklings-stöd är den lämpligaste åtgärden. Detviktigaste skälet härtill är enligt nämnden atl elbesparingsmöjligheterna medbefintlig/färdigutvecklad teknik är myckel stor och all den ytterligare elbesparingsom skulle kunna uppnås med ny teknik är marginell under de närmaste 5-10 åren.Efn anser att förslaget bör modifieras och preciseras bl. a. genom att slödvillkorenblir flexibla och samspelar med marknaden samt underlättar samverkan med övrigaaktörers verksamhet. De förordningar som reglerar stödet bör därför enligt Efninte innehålla några strikta maximigränser vad gäller stödels andel avanläggningskostnader el. Stödet måste också utformas sä att det kan främjateknikverifiering genom alt finansiera modifieringar av anläggningen ochvidareutveckling av tekniken. Det måste således vara möjligt alt förstärkaprojekten ekonomiskt i efterhand. Stöd måste kunna lämnas dels som bidrag ellervillkorslån till själva investeringen, dels som bidrag till projekteringsarbete,utvärderingar m. m. Efn bedömer atl investeringsbidrag måste kunna lämnas medminst av investeringskostnaden, åtminstone inledningsvis. Generellt börlån kunna lämnas av investeringskostnaden med villkorlig återbelalningsskyl-dighetliknande BFR:s experimenlbyggnadslån. Som regler för stöd föreslår Efn attstödet bör minska de tekniska risker som användaren/beställaren tar och dekommersiella risker som tillverkare och leverantörer tar ut i form avmerkostnader (högre pris) för de första leveranserna. Stödet bör vidarekompensera användaren för den förväntande minskningen av investeringenslönsamhet vid de elpriser som råder när stödet lämnas jämfört med de elprisersom kan förväntas under och efter kärnkraftsavvecklingen. stöder i huvudsak förslagen om stöd för 197 utvecklingav ny elsnål teknik och teknik för elersättning och direkta Prop. 1987/88:90insatser för elsnål belysning och elsparande i främst statsförvaltningen Bilaga2 under förutsättning att insatserna avvägs mot samhällsekonomisk effektivitetsamt att en del av förstnämnda stöd omfördelas från teknikupphandling till FoU-insalser,Del bör också enligt föreningen beaktas all personella resurser och goda idéerär störte bristvaror än pengar. Föreningen ifrågasätter dock omteknikupphandlingsstöd är det effektivaste sättet atl nå målet om elsnåla och elersättandeprodukter, processer och syslem. När det gäller lokaluppvärmning erfordrasenligt föreningen även insatser av FoU-karaktär varför föreningen förordar atten omfördelning av föreslaget stöd sker i syfte att få fram bättre teknik änden teknik som kan upphandlas . Kraftverksföreningenutesluter inte alt del föreslagna teknikupphandlingsstödet eller någotliknande stöd kan visa sig ändamålsenligt men anser inte att delegationensunderlag är tillräckligt för alt avgöra vare sig stödets omfattning ochinriktning eller dess avgränsning mot andra åtgärder. Föreningen vill därförföreslå fortsatt utredning för att närmare klarlägga dessa frågor. Teknikupphandlingstödi form av bidrag och villkorslån Endastett fåtal remissinstanser uttalar sig direkt över delegationens förslag atl leknikupphandlingsstödetskall utgå i form av bidrag och villkorslån.