prop · GB03150 · 1987-12-31 00:00:00 — I budgetpropositionen uttalades också atl frägan huruvidaden nämnda fördelningen mellan påbyggnads-sfi inom studieförbund och AMU överensstämdemed de faktiska förhållandena bereddes inom . Jag redovisademin avsikt att senare återkomma lill regeringen i denna fräga. Efter samråd med arbetsmarknadsministern vill jag nuanföra följande. Inom har enkartläggning gjorts belräffande bl. a. antalet deltagare isvenskundervisningen inom AMU. Kartläggningen visar all antagandet om att 70%av dellagarna i grund-sfi skulle få sin påbyggnad inom AMU inle slår iöverensstämmelse med vad som faktiskt gäller. Efterfrågan pä påbyggnads-sfiinom studieförbund har visat sig vara väsentligt större än vad som hadeförväntats. Ytterligare resurser för påbyggnads-sfi inom studieförbund Jag finner del mot denna bakgrund angelägel allfördelningen av resurser mellan studieförbunden och AMU avseende päbyggnadsutbildningi svenska fr.o.m. /89 ändras så all den bättre överensstämmermed del faktiska behovet. Jag gör därvid den bedömningen atl beräkningen avresurser skall utgå 1 1987/88. från att50% av deltagarna i grund-sfi får sin påbyggnads-sfi inom studie- Prop.1987/88: 150 förbunden medan färden inom AMU. Detta leder till ell ökal medels- Bilaga 4 behov under förevarande anslag jämfört med vad som begärtsi budgetpropositionen enligt följande. I budgetpropositionen har beräknats 18720 deltagare i grund-sfi.Av dessa antas nu gå vidare till päbyggnads-sfi i studieförbund. Deltager etlbehov av , vilket innebär fler än vadsom beräknades i budgetpropositionen. Kostnaden för de tillkommande timmarnablir . Enligt nu gällande föreskrifter ankommer del päskolöverstyrelsen att fördela antalet studietimmar på studieförbunden iförhållande till del genomsnittliga antalet statsbidragsberättigadestudietimmar i sfi . hari en skrivelse bl. a. anhållit om alt fördelningen av studietimmar för påbyggnads-sfiskall baseras på del senaste verksamhetsårets resultat samt atl studieförbundenbör uppmanas att centralt ansvara för att tilldelade resurser distribueras pålokalavdelningarna med utgångspunkt i bedömningar av aktuella behov. Jagbiträder Folkbildningsförbundets förslag lill fördelning av studielimmar mellanstudieförbunden. Ytterligare resurser för grund-sfi Undervisningstiden i grund-sfi för dem som fortsätter i påbyggnads-sfii studieförbund bör i genomsnitt vara 500 limmar. För dem som fortsätter till AMUbör undervisningstiden i genomsnitt vara . Vid fördelningen avdeltagarna till päbyggnads-sfi i studieförbund och lill AMU har därförberäkningen av statsbidraget för grund-sfi till kommunerna ulgält från 430undervisningslimmar per grupp om 12 deltagare eller avrundat 36undervisningslimmar för varje nytillkommande deltagare för vilken kommunen harskyldighet all anordna undervisning. När nu övergångsfrekvensen till påbyggnads-sfiinom studieförbund antas uppgå till 50 i stället för får delta som följd atlberäkningen av slalsbidrag till kommunerna för grund-sfi bör ulgå från 450undervisningslimmar per grupp om 12 deltagare, eller 37,5 undervisningslimmarper deltagare. Detta medför etl ytterligare behov av 28 100 undervisningslimmarulöver vad som beräknats i budgetpropositionen. Kostnaden härför beräknas till9441 . Sammanlagt beräknar jag således ett behov av ytteriigare28 i grund-sfi och i påbyggnads-sfiulöver vad som beräknats i budgetpropositionen. Kostnaderna härför beräknar jagtill sammanlagt . Det totala medelsbehovel under förevarande anslagför /89 beräknar jag således lill . Arbetsmarknadsministern kommer senare atl under tiondehuvudtitelns anslag B 3. Arbetsmarknadsutbildning redovisa de förändringar, sombör göras under della anslag med anledning av, vad jag nu har föreslagit. 1987/88: 150 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen ° 1. godkänna vadjag har förordat om limram för påbyggnads-sfi inom studieförbund, 2. godkänna vadjag har förordat om fördelning av studietimmar i päbyggnads-sfi mellanstudieförbund, 3. att tillUndervisning jör invandrare i svenska språket m. m. utöver vad som begärts i prop.1988: 100 bil. 10 - för budgelärel 1988/89 under åttonde huvudtiteln anvisa ytteriigare30863 . miägJ?''' Utdragur protokoll vid regeringssammanträde vad avser frågor rörande Arbetsmarknad m.m. (liltera B) ochstatsrådet . såvitt avser frågor rörande Invandring m. m. (liltera D). Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /89, m.m. Närårets budgetproposition (prop. 1987/88: 100 bil. 12) förelades varutvecklingen på arbetsmarknaden och /89svårbedömbar. Faktorer som den stora oron på de finansiella marknaderna ochtrycket uppåt på kostnader och priser, via på vissa håll ansträngda ekonomiskaresurser, bidrog lill osäkerheten i bedömningen. Bildenav ulvecklingen i ekonomin och pä arbetsmarknaden under förra ärel framträdernu med klarare konturer. Ar 1987 blev ett betydligt starkare år 1986. Kapacilelsulnytljandelfortsatte att stiga och i millen av december arbetade avindustriföretagen med fullt kapacitetsutnyltjande. Man får gå så långt tillbakasom lill är 1974 för att hitta jämförbara siffror. Eftermånga års svag utveckling inom byggnadsverksamheten skedde elt uppsving underförra året. Byggnadsproduktionen steg kraftigt och därmed också efterfrågan påarbetskraft. En besvärande brisl pä arbetskraft uppkom i flera regioner,vilket torde ha varit en bidragande orsak lill den snabba löneglidningen inombranschen. Mellanåren 1986 och ökade antalet sysselsatta inom industrin med några lusenpersoner och inom byggnadsindustrin med 15000 personer. Förde varuproducerandesektorerna som helhet - således inkl.jord- och skogsbruket - ökadesysselsättningen med 17000 personer. I den privata tjänstesektorn uppgickökningen till 16000 och inom den offentliga sektorn steg sysselsättningen med 5000 personer. Det betyder all den tendens som förelegat alltsedan år 1983består, nämligen atl sysselsättningsökningen i betydligt större utsträckning äntidigare sker inom näringslivel. Denna utveckling har varil särskilt markant detvå vilket framgär av följande tablå, som bygger på uppgifter fränarbelskraftsundersökningar- 1987/88. 1987/88: 150 privata tjänster offentliga tjänster -5,2 1,8 4.0 -0,4 Arbelskraftsulbudelsteg med 24000 personer. Arbelslösheten minskade till följdav den starka sysselsällningsökningen med 14000 personer uttryckt i årsmedeltal.I genomsnill uppgick arbetslösheten lill 84000 personer eller1,mot 98000 eller 2,årel före. Det innebär atl arbetslösheten kunnalsänkas för fjärde årel i rad och att årsmedellalet för var del lägstasedan år 1980. I ell internationellt perspektiv är detta närmast hell unikasiffror. Detbör dessutom beaktas atl minskningen av arbetslösheten kom till stånd samtidigtsom de sysselsättningsskapande åtgärderna kunde reduceras lill allomfatta en nivå av 39000 personer . Den absoluta merparten av dem somberörs av sådana åtgärder utgörs nu av ungdomar och svärplacerade. Underde första månaderna har sysselsättningen ökat ytterligare ocharbetslösheten sjunkit. uppgick antalet arbetslösa till81000 personer i genomsnitt eller 1,. Det innebar en minskning med13 000 personer . Tillgänglig ekonomiskstatistik och länsarbetsnämndernas aktuella bedömningar, som bygger påuppgifter från ca 5 000 arbetsgivare, lyder på forlsall god ekonomiskutveckling men också på att fortsatta rekryteringssvårigheter kan vänlas underöverskådlig tid. Några nämnder erinrar emellertid om tendenser lill avlagandeaktivitet framför allt mot slulet av prognosperioden och senare hälflen avbudgetåret. Chefenför har redovisat regeringens samlade syn påden ekonomiska utvecklingen för är 1988 och den ekonomisk-politiskainriktningen för del kommande budgelärel. En detaljerad redogörelse förberäkningar och prognoser lämnas i den reviderade nalionalbudgeien. Delär en viktig uppgift för arbetsmarknadspolitiken alt möta den efterfrågan päarbetskraft som föreligger och alt bidra lill all lediga arbeten snabbttillsätts. Prioriteringen av den arbetsförmedlande verksamhelen ocharbetsmarknadsutbildningen står således fast, och de riktlinjer som regeringengav uttryck för i budgetpropositionen som bl. a. innebär alt ge alla enmöjlighet till delaktighet i arbetslivet och förhindra långtidsarbetslöshetoch utslagning skall fullföljas. Ävenom utsikterna för den närmaste liden således ger anledning lill tillförsikt kvarstår etl antal osäkerhetsmoment. Vid sidanav den interna- Prop. 1987/88: 150 ulvecklingen utgör det slutligaoch reella avtalsutfallel ell sådant. Bilaga 5 Ulvecklingen på definansiella marknaderna visar del nära beroendeförhållandet iden inlernationella ekonomin och del finns anledning all hälla en beredskapinom arbetsmarknadspolitiken inför förändringar såväl internationellt somnationellt. Invandringen ökade under är 1987 jämfört med årel före.Ökningen faller praktiskt taget helt på medborgare frän länder utanför Europa.De som fäll stanna som flyktingar eller av liknande skäl dominerar bilden sedannågra år. Flyktinginvandringen har mer än fördubblats sedan är 1984 då drygt7000 personer fick tillstånd all bosätta sig i som flyktingar eller av flyklingliknandeskäl. omfattade invandringen av flyktingar och därmed jämställda ca16500 personer. Denna ökade invandring av flyktingar har medförl störreansträngningar för samhällets flyktingmottagande än väntat. Utvecklingen harpåverkat de myndigheter som handlägger ansökningarna om uppehållstillständ ochordnar mottagandet den allra . Systemet med kommunall flyktingmottagandehar satts på hårda prov och antalet kommunplalser är mindre änantalet personer som behöver placeras. Arbetslösheten bland flyktingar ochövriga invandrare är högre än vad som kan accepteras i det arbetsmarknadslägesom nu råder. Arbetslösheten bland utomnordiska medborgare är enligt AMSför närvarande 3,5 gånger högre än bland svenska medborgare. Även på Stockholmsgoda arbetsmarknad har sökande med utländsk bakgrund ofta svårt atl få arbete.Var femte arbetssökande i är utländsk medborgare. Ca 800 av demhar akademisk utbildning. () har i sin granskning av detkommunala flyk-tingmollagandet kunnal konstatera atl flyktingar i storutsträckning tillbringar långa lider i utbildning och att delta avsevärtförsenar deras inträde på arbetsmarknaden. RRV rekommenderar atl särskildainsatser görs i syfte att hävda arbetslinjen. Tre aktuella huvudproblem kan beskrivas enligl följande: - Del tar förlång tid - i alltför många fall - alt ge asylsökande svar på deras ansökningarom uppehållstillstånd. - Det lar förlång lid innan de som fält tillstånd all stanna som flyktingar eller av flyklingliknandeskäl får bosätta sig i en kommun; det leder ofta till alltför långa vistelser iförläggningar. - Det lar förlång lid innan flyktingar och invandrare kan fä etl arbete och en egenförsörjning. Regeringen arbetar målmedvetet för atl komma till rättamed alla dessa tre huvudproblem. Handläggningstiderna i utlänningsärenden skallförkortas rejält genom en ändrad utlänningslagstiftning, genom nya rutiner förhandläggningen av asylärenden och'genom en ny organisation för statensinvandrarverk. Organisationsförändringen vid statens invandrarverk harnyligen pre- 3 ti /88. senterats för i prop.1987/88: 158. I det följande föreslås vissa Prop. 1987/88: 150resursförstärkningar som skall bidra till att lägga grunden för denna nya Bilaga 5 organisation. Delgäller att förmå kommunerna lill att öka sina åtaganden iflyktingmottagandet. Om alla kommuner vore beredda att ta emot lika mångaflyktingar som motsvarar flyktinginvandrarnas andel av totalbefolkningen (förnärvarande 2,), skulle det andra av de tre huvudproblemen inte vara någolproblem. Slutligenbör det inte accepteras att tusentals flyktingar och invandrare går ulanarbete, när industrin på många håll i landet ropar efter arbetskraft. Det är enangelägen uppgift för hela det svenska samhället att la tillvara invandrarnaskompetens och alt ge dem likvärdiga möjligheter till produktiva arbetsinsatseroch en egen försörjning som den övriga befolkningen. Motdenna bakgrund föreslås vissa förändringar inom anslaget till sysselsättningsskapandeåtgärder och en förstärkning av arbetsmarknadsutbildningen med särskildinriktning på flyktingar och invandrare. Vidare redovisas förslag till åtgärdersom skall bidra lill ett ökat kommunall flyktingmottagande. Arbetsmarknad m. m. () har i skrivelse redovisat sin bedömning av denförväntade arbetsmarknadsulvecklingen och behovet av insatser utöver dem somhar föreslagils i årets budgetproposition. AMS tar upp frågor av olika karaklär.Utgångspunkten är att arbetslinjen skall fullföljas och att samhälletsresurser skall utnyttjas för aktiva insatser i syfte att ge de arbetssökandearbete eller utbildning. AMS understryker alt arbetsmarknadspolitiken börinriktas på all lösa rekryterings- och sysselsättningsproblemen i en fortsatthögkonjunktur men all beredskapen inför nya krav måste vidmakthållas. Övervägandenautmynnar i förslag om ökad volym inom arbetsmarknadsutbildningen av särskiltupphandlade kurser, om ökad volym inom förelagsutbildningen, om särskilda medelför atl inleda uppbyggnaden av en ulbildningsreserv, om atl utreda frägan om ensärskild stimulans till förelagsutbildning via statligt beviljade räntefria lånlill sådan verksamhel saml om att utreda frågan om en förbättring avutbildningsbidraget. Utöverdessa förslag förordar AMS en höjning av beloppsgränsen för bidrag till arbelshjälpmedel,all unga handikappade skall kunna omfattas av den försöksverksamhel medflexibla lönebidrag som föreslagits i budgetpropositionen, alt möjlighetöppnas för mer djupgående ekonomisk utredning i samband med starta-eget bidragför ungdomar, atl en mindre del av beredskapsarbelsanslagel fär användas lillregionala insatser i enlighet med del regelsystem som gäller för östra ,all medelsramen för strukturstöd för byggarbelsmarknaden las bort samt atl 1000 platser inrättas som skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för personersom mer eller mindre permanent sysselsätts i skogliga bered- Prop. 1987/88:150 skapsarbeten. Dessutom föreslår AMS att elt utvidgat rekryteringsstöd för Bilaga 5 flyktingar inrättas. Ytterligare etl antal skrivelser har kommit in tillregeringen angående förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Det finns som jag inledningsvis påpekat skäl alt anta attefterfrågan på arbetskraft kommer atl vara betydande och altarbetslösheten kan komma atl sjunka ytterligare. På grund av den osäkerhet somalllid är förknippad med en sådan prognos finns det emellertid anledning altnoggrant följa utvecklingen och vidmakthålla en beredskap inför eventuellaförändringar. Arbetsmarknadspolitiken står inför omfattande och betydelsefullauppgifter näsla budgetär. En fortsatl slor efterfrågan på arbetskraft ställerkrav på arbetsförmedlingen alt lösa rekryterings- och flaskhalsproblem som kange upphov till inflalionsimpulser. kommer de fördelningspolitiskahänsynen att kräva etl betydande utrymme i verksamheten. Varje möjlighet måstenu tas till vara för alt ge fler långlidsarbetslösa, handikappade ochinvandrare plats i arbetslivet. Målet om arbete åt alla kräver ansträngningarsom vi gemensamt måsle la ansvar för. I min anmälan till årets budgetproposition redovisade jagutförligt min övergripande uppfattning om arbetsmarknadspolitikens inriktning.Jag underströk där alt arbetslinjen konsekvent skall hävdas och förstärkas vidvalet mellan olika arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Det är självfallet ocksäviktigt atl insatserna präglas av flexibilitet och långsiklighet. Ingripandenför alt klara akuta problemsituationer skall ge positiva effekter även pä långsikt. Kortsiktiga insatser skall ges en sådan utformning och flexibilitet altde står i samklang med och främjar de långsiktiga målen. Del är också viktigt atlAMS i all sin verksamhet upprätthåller en sädan flexibilitet iresursanvändningen och i tilldelningen till länsarbetsnämnderna, atl möjligheterlill omfördelning mellan grupper av människor eller mellan regioner och län kanske under budgetåret. Beträffande de resurser arbetsmarknadspolitiken börtillföras för näsla budgetår gör jag bedömningen att mina förslag ibudgetpropositionen i väsentlig utsträckning svarar mol de behov som kanförutses. De justeringar som jag strax mer utförligt kommer atl redovisainnebär främst en speciell satsning för alt inlemma fler flyktingar iarbetslivet och atl därmed bättre kunna tillvarata deras arbetsinsatser.Dessutom kommer jag bl. a. alt föreslå en viss begränsning av medlen lillberedskapsarbeten lill följd av den stabila och höga efterfrågan påarbetskraft. De förslag som jag inte tar upp i det följande harjag inlefunnit anledning alt tillstyrka. Jag är mot bakgrund av den förväntade utvecklingen päarbetsmarknaden inte nu beredd atl föreslå en ökning av den upphandlade arbetsmarknads utbildningen utöver vad beslutat i anledning av budget propositionen. Med tanke på del väntade konjunkturförioppet gör jag bedömningen all AMS inom ramen för dessa medel har utrymme atl göra 5 avvägningarsom möter rimliga anspråk från såväl arbetssökande som Prop. 1987/88: 150arbetsgivare. Jag vill också erinra om de möjligheter förelagen har alt via Bilaga 5 sina förnyelsefonder utbilda och vidareutveckla sin personal. Jag finner frågan om atl göra en behovsinventering iföretagen för att upprätta en utbildningsreserv som snabbi kan aktiveras vid enlågkonjunktur vara ell intressant uppslag. Enligl min mening är della en sådanuppgift som AMS kontinuerligt bör göra för atl hålla sig informerad om utbildningsbehovenpå arbetsmarknaden. Del finns heller inga hinder för AMS alt inom ramen förtillgängliga medel göra sådana uppföljningar. Jag är därför inle beredd alttillstyrka AMS förslag om medel härför. 1 syfte atl få ytterligare underlag omvad en intensifierad verksamhel kan ge är jag emellertid beredd atl viasärskilda projektmedel, inom ramen för tilldelade medel, låta AMS pröva dellapå några orter. Jag återkommer senare lill regeringen i denna fråga. Styrelsen har vidare begärt regeringens uppdrag alt snabbuiredafrågan om etl nytt syslem för stimulans till utbildning i förelag. Det ligger,som jag ser del, i första hand i förelagens egel intresse atl sörja för utbildningoch ulveckling av personalen. gällande stödformer inkl. förnyelsefondernaunderlättar detta och kompletterar företagens egna insatser. Det är samtidigtviktigt att pröva om exislerande stödformer kan förbäliras eller ersättas medandra. Jag finner del värdefullt all AMS gör en studie som kan bidra till attvidga beslutsunderiagel rörande behovet och utformningen av stimulans avkompetensutveckling pä arbetsplatserna. Del är inget som hindrar alt AMS påeget initiativ utför en sädan utredning utan all särskill uppdrag lämnas avregeringen. Jag vill med skärpa framhålla alt del åvilar arbetsgivareinom såväl privat som offentlig sektor atl långsiktigt penetrera rekryterings-och utbildningsbehov, saml planera för när och under vilka former dessa lämpligastkan tillgodoses. Arbetsmarknadsmyndigheterna kan endasl och skall endaslingripa när vidare målsättningar än de renodlat förelagsspecifika kan uppnås.Den förelagsutbildning som bedrivs inom ramen för och med stöd avarbetsmarknadspolitiken har klart avgränsade syften. Som jag påpekade ibudgetpropositionen utgör slödel lill företagsuibildning inte elt alternativ lillförelagens egna ansträngningar ulan ell komplement. För att möta kraven fränoch konkurrensen arbetsmarknad är det av stor belydelse attföretagens utbildningsplanering integreras i deras verksamhel på liknande sällsom beslut om invesleringar i utrustning och marknadsföring. En begränsad men betydelsefull del avarbetsmarknadsutbildningen genomförs inom ramen för det reguljärautbildningsväsendet. Denna möjlighet har särskild betydelse för sökande medsvag förankring pä arbetsmarknaden och för all yrkesmässigt och geografisktvidga utbildningsmöjligheterna. Som målför arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsvä sendet för såväl föregände som innevarande budgetär har angivils 20 000 deltagare. Utfallet förra budgetåret blev ca 26000 deltagare och innevaran de budgetår torde ännu fler komma att omfattas enligl en bedömning som görs av AMS i skrivelse i vilken utbildningens inrikt- 6 ning och omfattning redovisas. En betydande del av denaktuella utbildningen är inriktad pä utpräglade Prop. 1987/88: 150bristområden som vård och tekniskt arbete. Möjligheterna all della i regul- Bilaga 5 jär utbildning med utbildningsbidrag har vidare slor fördelningspolitiskbelydelse. Andelen kvinnor uppgär lill ca två tredjedelar mol iupphandlad utbildning. Andelen handikappade utgör mol ide upphandlade kurserna. Iårets budgetproposition harjag beräknat all 20000 personer kan komma altbehöva beviljas utbildningsbidrag för utbildning inom det reguljära utbildingsväsendeteller hos vissa andra utbildningsanordnare under nästa budgetär. Mot bakgrundav den fördelningspolitiska betydelse denna ul-bildningsform har beräknar jag anlaletpersoner, som av arbetsmarknadsskäl kan börja utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet, till högst 25000 under /89. Denna typ avutbildning skall enligl min mening i ökad utsträckning anpassas lill behoven päarbetsmarknaden och särskill inriktas mot brislyrkesområden. Kostnaden förytterligare 5000 deltagare beräknar jag lill 219,4 milj. kr. som avser utbildningsbidragför dellagarna. Chefenför har föreslagit vissa förändringarav beräkningsgrunderna för kostnadsfördelningen mellan utbildnings- och arbelsmarknadsdepariementetshuvudtitlar beträffande svenskundervisning för vuxna invandrare (sfi).Beräkningen av statsbidraget och antal studietimmar i päbyggnads-sfi grundarsig på ell anlagande om atl av deltagarna i grund-sfi går vidare i påbyggnads-sfihos studieförbunden och lill AMU. En undersökning visaremellertid att della antagande inle stämmer överens med nuvarande förhållanden.Den förväntade efterfrågan pä päbyggnads-sfi inom AMU har varit mindre än beräknal,som den varil större än beräknat hos studieförbunden. innebär atlen obalans har uppställ i medelsfördelningen. Utbildningsministerns förslagbygger på ell anlagande om en lika slor övergångsfrekvens till studieförbundensom lill AMU. Omövergångsfrekvensen lill studieförbunden anlas höjd till innebär det,utslaget pä samtliga deltagare i grund-sfi, en genomsnittlig undervisningstidav . Detta har sin grund i atl undervisningstiden i grund-sfi igenomsnitt är för dem som fortsätter lill AMU medan den är 500 timmarför dem som går vidare till studieförbunden. Den genomsnittligaundervisningstiden för påbyggnads-sfi är i sin tur 300 limmar hos AMU resp.200 timmar hos studieförbunden. Ikonsekvens med att resurserna för sfi ökas i enlighet med vad chefen för utbildningsdepartementettidigare föreslagit bör anslaget för arbetsmarknadsutbildning minskasmed kostnaderna för ifrågavarande antal deltagare inom AMU. Under förutsättningav godkännande av' förslaget om medelslillskotl inom utbildningsdepartementetshuvudtitel kommer jag att föreslå regeringen all 43,8 milj. kr. skallföras bort från anslaget B 3. 3 Sysselsättningsskapandeåtgärder Prop. Den höga efterfrågan på arbetskraft och den sannoliklytterligare minsk- ° ningen av arbetslösheten innebär att behovet av sysselsättningsskapandeåtgärder avlar. Förulsätlningarna atl placera även de mindre konkurrenskraftigai arbete är nu gynnsammare . Genom resoluta ansträngningar bör detvara möjligt atl slussa ut elt ökat antal personer som befinner sig i olikaberedskapsarbeten lill fasta anställningar pä den öppna arbetsmarknaden ellertill utbildningar som leder lill della. Mol bakgrund av detta gör jagbedömningen alt medlen för beredskapsarbete kan reduceras med 200 milj.kr.jämfört med de i budgetpropositionen beräknade medlen om 1 710 milj. kr. Jagkommer senare all föreslå regeringen alt 200 milj. kr. förs bort från anslaget.Andelen invesleringsinriktade beredskapsarbeten bör emellertid sänkas nägot iförhållande lill vad jag angav i budgetpropositionen.