prop · GB0369 · 1987-12-31 00:00:00 — Det vore djupt olyckligt, om möjligheterna att vidfastighetsdomstol utverka ett omprövningsmedgivande väsentligen skulle kommaatt beskäras genom att domstolen avvisade bevisning med stöd av motivuttalandet,I regel kan utredningen begränsas av bevistemat. Föremålet för bevisning ärinte samtliga tillståndsfrågor utan främst de förändrade förhållanden sominträtt, I allmänhet finnes tillräcklig möjlighet att begränsa utredningen ochatt t, ex, avvisa utredning, som inte rör temat. Det bör inte finnas någon rättför domstol att avvisa bevisning enbart med åberopande av att bevisningen interör "påtagliga" förhållanden. Juridiskafakultetsstyrelsen vid i tillstyrker att rege ringen skall ha rätt att ompröva ett expropriationstillstånd på grund av ändrade förhållanden men noterar att rätten att begära omprövning skall förbehållas domstol. Denna kommer således att få ta ställning till spörsmå let, om förhållandena verkligen förändrats sä mycket, att expropriations tillständet bör sättas i fräga. Det är i grunden samma spörsmål som rege ringen har att avgöra, om tillständsärendet skulle hänskjutas dit, I prome har man i andra sammanhang velat undvika, att domstol prövar ärenden, vilkas prövning innefattar ett framträdande moment av "poli- 224 -tisk" bedömning. (förbundsstyrelsens majoritet): I normalfal- Prop. 1987/88:69let måste man utgå från att en expropriationssökande återkallar sin talan iBilaga 2 fall då expropriationsändamålet förfallit eller förutsättningarna förtillståndet ändrats. Man kan därför ifrågasätta behovet av den föreslagnalagstiftningen om omprövning från regeringens sida efter anmälan av domstol.Också regeringens beslut i ett sådant fall kan ju bli föremål för laglighetsprövning.En fastighetsägare synes när som helst och hur som helst underpågående expropriationsrättegäng kunna hos domstolen väcka frågan omomprövning. Man riskerar att få en "rättegång" om tillståndsfråganinom ramen för expropriationsrättegången. Det föreslagna systemet inrymmerdärför åtskilliga praktiska komplikationer och bör därför ses över i detfortsatta lagstiftningsarbetet. Förbundsstyrelsensm-ledamöter reserverar sig mot majoritetens yttrande. Reservanternatillstyrker promemorieförslaget med en allmänt hållen hänvisning till att denenskildes rätt gentemot stat och kommun behöver stärkas, : Förslagen ligger klart i linje med krav. Attfastighetsdomstolen ej självständigt fär avgöra, om ex-propriationsgrunderna ejlängre föreligger utan föreslås underställa detta förnyad regeringsprövning kandock vara tveksamt. Förslaget leder också till en omständig prövningsordning,som knappast är motiverad. Inträffarnya omständigheter, finns knappast anledning att längre betrakta ett tidigarebeslut som rättskraftigt bindande - jfr principerna om factum superveniens iden allmänna rättskraftsläran. Det skulle således stämma väl också med svenskrättstradition att låta det prövande organet dvs, i detta fallfastighetsdomstol avgöra sådana frågor om nya omständigheter tillkommit utansärskild förnyad regeringshantering. Nyregeringsprövning kan för övrigt alltid uppnås av en expropriationssökande,som har särskilda skäl att begära nytt expropriationstillstånd. Även dennafrihet att inleda ett nytt ansökningsförfarande talar för att underställningtill regeringen är en onödig omgång. : Promemorians förslag till ändringar i expropriationslagen ochvattenlagen tillstyrkes i sak. 15 1987/88. Lag omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut 1987/88:69 Bilaga 3 1 §Denna lag gäller överprövning i regeringsrätten av vissa beslut som regeringen och andra myndigheter meddelar i förvaltningsärenden och som en domstol annars kan pröva endast efter ansökan om resning (rättspröv ning). Lagengäller endast sådana beslut som innebär myndighetsutövning mot någon enskild, rörtillämpningen av en föreskrift om något förhållande som avses i 8 kap, 2 eller3 § regeringsformen, och inte skulle ha kunnat överprövas i annan ordning, 2 §Lagen gäller inte beslut av en sådan nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare, 1, beslut av en arrendenämnd,hyresnämnd eller övervakningsnämnd, 2, beslut om svensktmedborgarskap, 3, beslut om utlänningars vistelsei riket, 4, beslut om värnpliktigas ellerreservpersonals inkallelse eller tjänstgöring inom försvarsmakten, 5, beslut enligt lagen (1966:413)om vapenfri tjänst, 6, beslut som rör skatter elleravgifter, 7, beslut enligt lagen (1974:922)om kreditpolitiska medel eller beslut i frågor om allmän likviditetsindragningeller allmän prisreglering, 8, beslut enligt lagen (1982:513)om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m, m,, 9, andra beslut enligt lagen(1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m, ni, än sådanasom avser återkallelse av tillstånd, 10, beslutom tillstånd till sådan verksamhet som avses i I § 3-5 lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 3§ Rättsprövning kan ske bara på ansökan av en enskild part. Ansökan skall hakommit in till regeringsrätten för beslutet. Verkställighetav beslut, inhibition 4§ Ett beslut skall gälla trots att rättsprövning kan ske. fårdock bestämma att beslutet tills vidare inte skall gälla, 226 Prövningens omfattning m. m. Prop. 5 § Om regeringsrätten finner att beslutet strider motnågon rättsregel. Bilaga 3 skall regeringsrätten upphäva beslutet och, omdet behövs, återförvisa ärendet till den myndighet som meddelat beslutet, Iannat fall skall beslutet stå fast. 6 § Vid rättsprövning är en avdelning av regeringsrätten domförmed tre regeringsråd om prövningen är av enkelt slag, I övrigt gäller omregeringsrättens sammansättning lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Denna lag träder i kraft den , Den tillämpaspå beslut som meddelas från ikraftträdandet till utgången av år1991, Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs att 30 § värnpliktslagen (1941:967)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 30 §- består av består av ordförande och högst fyra andra le- ordförande och högst fyra andra le damöter. För ledamot skall finnas damöter. För ledamöterna skall det ersättare. Vid hinder för ordföran- finnas ersättare. Ordföranden och den tjänstgör ersättare för honom ersättare för honom skall vara eller som ordförande. ha varit ordinarie domare. Regeringen utser ledamöter och ersättare . är beslutför när ordföranden ellerersättare för honom samt minst en annan ledamot äro närvarande. När ärende avstörre vikt handlägges, böra om möjligt samtliga ledamöter närvara. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid enöverläggning, tillämpas föreskrifterna i 16 kap, om omröstningi tvistemål. bestämmelser om jäv mot domare gäller itillämpliga delar ledamöter av värnpliktsnämnden. Denna lag träder i kraft , ' Lagen omtryckt 1969:378, - Senaste lydelse 1986:1145. Lag om ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighetför järnväg m.m. Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1945:119) omstängselskyldighet för järnväg m, m, skall ha följande lydelse. Prop, 1987/88:69 Bilaga 3 Stängselnämndenbestår av ordförande och två andra ledamöter. För ledamöterna skola finnasersättare. Ordföranden och ersättaren för denne skola vara lagfarna och erfarnai domarvärv. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Stängselnämndenbestår av ordförande och tvä andra ledamöter. För ledamöterna skall det finnasersättare. Ordföranden och ersättaren för denne skall vara eller ha varit ordinariedomare. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Denna lag träder i kraft den , Senastelydelse 1975:1010, Lag om ändring i resegarantilagen (1972:204) Härigenomföreskrivs att 10 § resegarantilagen (1972:204) skall ha följande lydelse. Nämnden består av ordförande och fyra andra ledamöter, avvilka tvä utses bland personer, som kan anses företräda konsumentintressen,och två bland personer, som kan anses företräda företagarintressen. För varjeledamot finnes erforderligt antal ersättare. Ordföranden och ersättare förhonom skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. Nämnden består av ordförande och fyra andra ledamöter, avvilka två utses bland personer, som kan anses företräda konsumentintressen,och två bland personer, som kan anses företräda företagarintressen. För varjeledamot skall det finnas ett tillräckligt antal ersättare. Ordföranden ochersättare för honom skall vara eller ha varh ordinarie domare. Ordföranden,andra ledamöter och ersättare förordnas av regeringen. Denna lagträder i kraft den , Senaste lydelse 1985:859. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i oljekrislagen (1975:197) Härigenom föreskrivs att 8 § oljekrislagen (1975:197)'skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättning bestämmes av en Ersättning fcesfömj av en nämnd, nämnd, oljekrisnämnden, som be- oljekrisnämnden, som består av står av ordförande och fyra andra ordförande och fyra andra ledamö- Ordföranden och ytter- ter. Ordföranden och ytterligare en ligare en ledamot skall vara lagkun- ledamot skall vara eller ha varit or- niga och erfarna i domarvärv. För varje ledamot finns en eller flera ersättare.Bestämmelserna i övrigt om ledamot gäller även ersättare. Mot nämndens beslutenligt denna lag får talan ej föras. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förfogandelagen (1978:262) Härigenom föreskrivs att 20 § förfogandelagen (1978:262)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 § Ledamöterna i riksvärderingsnämnden utses för visstid av regeringen. Ledamot skall vara svensk med- Ledamöterna skall vara svenska Den som är omyndig eller i medborgare. Den som är omyndig konkurstillstånd får ej utöva befatt- eller i konkurstillstånd får inte ut- ning som ledamot. Ordföranden öva befattning som ledamot. och ytterligare en ledamot skall randen och ytterligare en ledamot vara lagfarna och erfarna i domar- skall vara eller ha varit ordinarie Denna lag träder i kraft . 16 1987/88. Rättelse: S, 230 rad 17 i vänsterspalten, flyttas till rad5 i högerspalten. Lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenom föreskrivs i fråga om expropriationslagen(1972:719) dels att 3 kap, 6 § och 5 kap, 16 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap, 10 §, av följande lydelse. 1987/88:69 Bilaga 3 / expropriationstillstånd skall bestämmas inomvilken saken skall fullföljas genom ansökan om stämning till domstol.Föreligger särskilda skäl, kan tiden förlängas. Ansökan om förlängning skall görasföre utgången av den löpande tidsfristen. Om fastighetsägaren visar att hansolägenhet av att expropriationsfrågan hålles öppen har ökat avsevärt, kan påhans begäran den bestämda tidsfristen förkortas. Beslut om kortare tidsfristfår ej meddelas förrän förflutit efter det att expropriationstillståndmeddelades. Bestämmelserna i 1 § äger motsvarande tiUämpningbeträffande prövning av fråga om förlängning eller förkortning av tid inomvilken saken skall fullföljas. Om den som erhållit expropriationstillstånd ej har väckttalan inom den bestämda tiden, är tillståndet förfallet, såvida han icke iriomsamma tid har ansökt omför-langning av tidsfristen och ansökningen bifalles. Har expropriationstillståndet förfallit enligt tredjestycket eller enligt 5 kap, 15 § andra stycket eller 18 § tredje stycket och begäresdärefter nytt expropriationstillstånd till egendomen av samme sökande och påsamma expropriationsgrund som tidigare, kan sådant tillstånd beviljas endastom särskilda skäl föreligger. Ett expropriationstillstånd förfaller, om saken inte harfullföljts genom ansökan om stämning tid domstol från det att tillståndetbeviljades. Har expropriationstillståndet förfallit enligt förstastycket eller enligt 5 kap. 15 § andra stycket eller 18 § tredje stycket ellerhar expropriationstillståndet upphävts enligt 10 § och begärs därefter nytt expropriationstillståndtill egendomen av samma sökande och på samma expropriationsgrund som tidigare,kan sådant tillstånd beviljas endast om särskilda skäl föreligger. ' Senastelydelse 1979:896, Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. 10 § Bilaga 3 Regeringen skall upphäva ett expropriationstillstånd helteller delvis, om förhållandena sedan tillståndet meddelades har ändrats såatt förutsättningarna för tillståndet Inte längre förehgger. Frågor om upphävande av expropriationstillstånd prövas påanmälan av den domstol som handlägger expropriationsmålet. Sådan anmälan fårgöras endast om fastighetsägaren har visat sannolika skäl för att tillståndetskall upphä- 5 kap. 16 §2 Harskada uppstått för sakägare på grund av expropriaUonsanspråk som återkallatsoch avskrives målet i den delen, skall den exproprierande ersätta skadan. Första stycket äger motsvarande Första stycket tillämpas också tillämpning när domstolen skiljer när domstolen avslutar målet med målet från sig med anledning av att anledning av att tillstånd till expro- tillstånd till expropriation vägrats priation vägrats eller upphävts eller eller tillstånd förfallit enligt 18 § tillstånd förfallit enligt 18 § tredje tredje stycket, stycket. Innan avskrivning sker pä grund av återkallelse av denexproprierande skall han, om han har fått tillstånd till expropriationen, hoslänsstyrelsen ställa säkerhet för ersättning som avses i första stycket, såvidaicke samtliga sakägare förklarat sig avstå från att yrka sådan ersättning. Denna lag träder i kraft . Den äldre lydelsen av 3 kap. 6 § gäller fortfarande ifråga om expropriationstillstånd som har meddelats före ikraftträdandet.Tidsfristen inom vilken expropriationssaken skall fullföljas vid domstol fårdock förlängas endast om ansökan om förlängning har gjorts föreikraftträdandet. Förlängning får medges med högst . 2 Senaste lydelse 1979:896, 231 8 Förslagtill Prop. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) ' Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § vattenlagen (1983:291)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 8§ Om det för att kraftförsörjningen skallutvecklas planmässigt är nödvändigt att ett sådant strömfall tas i anspråk somtillkommer annan än staten och som inte är utnyttjat pä ett från allmänsynpunkt ändamålsenligt sätt, får regeringen på ansökan av någon som villtillgodogöra sig vattenkraften förordna att strömfallet eller särskild rätttill detta får tas i anspråk. Den som har fått tillstånd enligt Den som har fått tillstånd enligt förstastycket skall inom tid som första stycket skall från regeringen bestämmer och vid detatt tillståndet beviljades ansöka äventyratt tillståndet förfaller hos om bestämmande av ersättning hos ansöka om be- för vad som tas i stämmandeav ersättning för vad anspråkenligt första stycket. som tas i anspråk enligt första ansökan inte görs inom , upphör tillståndet att gälla. Rätt att på grund av förordnande enligt första stycket taströmfall i anspråk får inte utan regeringens medgivande övergå fråninnehavaren till någon annan. Regeringen får besluta de villkor för rättighetensutnyttjande som behövs från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Den äldrelydelsen av 2 kap. 8 § gäller fortfarande i fråga om tillstånd som meddelatsföre ikraftträdandet. Prop.1987/88:69 Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f. d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober1987 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lag om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut, 2. lag om ändringi varnpliktslagen (1941:967), 3. lag om ändringi lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m., 4. lag om ändringi resegarantilagen (1972:204), 5. lag om ändringi oljekrislagen (1975:197), 6. lag om ändringi förfogandelagen (1978:262), 7. lag om ändringi expropriationslagen (1972:719), 8. lag om ändringi vattenlagen (1983:291). Förslagen har inför lagrådet föredragits av departementsrådetBo Malm-qvist. Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut Lagförslaget har kommit till huvudsakligen i syfte attsäkerställa att svensk rätt motsvarar kravet i den europeiska konventionen omde mänskliga rättigheterna på tillgång till domstolsprövning. Enligt detta kravskall envar, när det gäller att pröva bl, a, hans civila rättigheter ochskyldigheter, vara berättigad till opartisk och offentlig rättegång inom skäligtid och inför , en oavhängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag. Den praxis som finns i fråga om den europeiskadomstolens tolkning av konventionskravet visar, att detta ansetts omfatta intebara civilrättsliga tvister utan också tvister om tillämpningen av offenfligrättsligaregler avseende rätt att förvärva fast egendom, inträng i äganderätten tillsådan egendom samt rätten att utöva yrke och idka näring. I ett par fall hareuropadomstolen också uttalat att regeringsrättens prövning av en ansökan omresning inte kunde anses tillgodose kravet på domstolsprövning.Europadomstolens skäl för detta ställningstagande är, att resning är ettextraordinärt rättsmedel som tillämpas sparsamt och att regeringsrättensprövning av en resningsansökan inte omfattar alla sidor av saken. Av samma skäl skulle enligt några remissinstanser inteheller förslaget i departementspromemorian motsvara konventionens krav pådomstolsprövning. Enligt lagrådetsuppfattning måste man utgå från att den prövning som Prop. 1987/88:69 skeri besvärsmål hos förvaltningsdomstolarna tillgodoser konventionens Bilaga 4krav på domstolsprövning. Den bästa lösningen när det gäller att anpassa svenskrätt till konventionens krav är också att ersätta administrativ myndighet medförvaltningsdomstol som besvärsinstans. Detär emellertid tydligt, att denna lösning inte står till buds i fråga om allaförvaltningsbeslut. I en del fall har prövningen så starka inslag avlämplighetsbedömning, intresseavvägning eller politiska ställningstaganden attprövningen bör förbehållas regeringen som ett led i utövningen av den styrandemakten, eller en förvaltningsmyndighet med en speciell kompetens. I den måndenna prövning skulle avse någons civila rättigheter och skyldigheter, måste enanpassning till konventionen leda till att regeringens ellerförvaltningsmyndighetens beslut kan överprövas av domstol i detta avseende.Domstolsprövningen får därvid begränsas så att den endast gäller beslutetslaglighet. Det är dock att märka att laglighetsprövningen i vissa fall måsteinbegripa en bedömning av om föreskriven intresseavvägning gjorts (jfr 2 kap.12 § expropriationslagen) eller om någon enligt tillämpliga bestämmelser skallanses lämplig (jfr 2 kap. 3 § yrkestrafiklagen). Enligtden nu föreslagna lagen om rättsprövning får regeringsrätten en befogenhet attpå ansökan av en enskild part överpröva vissa förvaltningsbeslut i fråga omderas rättsenlighet. Regeringsrätten skall därvid enligt den allmännamotiveringen till förslaget kunna pröva också den faktabedömning som liggertill grund för beslutet, om det förekommit något fel i förfarandet samt ombeslutet fyller regeringsformens krav pä saklighet och opartiskhet och allaslikhet inför lagen. Däremot skall man vara försiktig med att utsträckaprövningen till att avse de bedömningar som myndigheten gjort inom ramen försina befogenheter att välja mellan flera lagligen tänkbara alternativ. Detskall inte heller bli någon domstolsprövning av politiska lämplighetsfrågor i egentligmening. Denföreslagna domstolsprövningen är visserligen extraordinär i den meningen att den ligger utanför den ordinarie besvärsgången. Den bör enligt lagrådets mening vara begränsad såtillvida att den inte omfattar vad som obestridligen kan hänföras till myndighetens fria skön, I båda dessa hänseenden ligger förslaget dock i linje med den domstolsprövning av , förvalningsbeslutsom sker i och och för övrigt även i anglosachsisk och romanskrätt. Meningensynes vara att rättsprövningen inom sitt tillämpningsområde skall stå till denenskildes förfogande utan begränsning. Regeringsrätten torde bli skyldig attupphäva alla beslut som påverkar den enskildes rätt och som står i strid motnågon rättsregel. Vid prövningen är det inte bara fråga om lagtolkning, utanockså om faktabedömning och bevisvärdering. Lagrådetanser att förslaget med dessa utgångspunkter ger en domstolsprövning som börkunna motsvara konventionens krav. Av lagtexten bör dock klarare framgå, attden enskilde har rätt till domstolsprövning under de förutsättningar som angesi lagen. Deallmänna bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen synes bli till lämpliga pä förfarandet. Det får därför anses fylla offentlighetskravet i 234 samma mån somhandläggningen vid prövning av mål i övrigt i regerings- Prop. 1987/88:69 rätten. Inågra remissyttranden över departementspromemorian har ifrågasatts om det nyarättsmedlet är förenligt med regeringsformens bestämmelser främst vad avserstadgandet i 1 kap, 6 § regeringsformen att regeringen styr riket och äransvarig inför . Härmed torde åsyftas att en överprövning avregeringens beslut i den form som föreslås skulle kunna strida mot denkonstitutionella ordningen i regeringsformen och sålunda även kräva ändring idenna, I 1 § tredje stycket regeringsformen stadgas att den offentliga maktenutövas under lagarna. Här fastslås att all maktutövning är lagbunden och dettagäller inte bara domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även regering ochriksdag. Det kan därför ej uppfattas som en inskränkning i den regeringenenligt regeringsformen tillkommande befogenheten att styra riket, om detinförs en möjlighet att överpröva lagligheten av regeringens beslut iförvaltningsärenden i den föreslagna formen av rättsprövning, I 11 kap, 4 §regeringsformen stadgas vidare att föreskrifter om domstolarnasrättskipningsuppgifter, huvuddragen av deras organisation och rättegångenskall ges i lag. Bestämmelsen i 1 kap, 6 § synes sålunda inte utgöra någothinder mot lagförslaget. Redanförut föreligger för övrigt en möjlighet att överpröva regeringens beslut genomatt regeringsrätten i 11 kap, 11 § regeringsformen tillerkänts rätt att beviljaresning beträffande bl, a, av regeringen avgjort ärende. Av visst intresse idetta sammanhang kan även vara hur denna grundlagsregel tillkom.Författningsutredningen ansåg att grundlagsregler om de extraordinärarättsmedlen kunde undvaras medan grundlagberedningen föreslog att i den nyaregeringsformen skulle tas in en motsvarighet till bestämmelsen i dåvarande 19§ regeringsformen. Enligt beredningens förslag skulle resning i avgjort ärendeeller återställande av försutten tid få beviljas i enlighet med vad somföreskrivs i lag eller annars gällde, I propositionen till den nya grundlagendå 11 kap, 11 § regeringsformen fick sin nuvarande utformning framhölldepartementschefen (prop, 1973:90 s, 409) att högsta domstolens ochregeringsrättens befogenheter med avseende på de extraordinära rättsmedlenresning och återställande av försutten tid vara av sådan grundläggandebetydelse att bestämmelser i ämnet väl försvarade sin plats i grundlag. Vidareanförde departementschefen att för bestämmelser i detta ämne talade också detförhällandet att de nämnda domstolarnas befogenheter i det aktuella hänseendettill stor del byggde uteslutande på 19 § i dåvarande regeringsformen. Det varsålunda mera ändamålsresonemang än konstitutionella skäl som motiveradetillkomsten av 11 kap. 11 § regeringsformen. Pågrund av det anförda finner lagrådet att lagförslaget om rättsprövning intekräver ändring i regeringsformen. framhållit i de allmänna synpunkterna bör mer än vad som sketti remissens lagtext framhävas, att den som i egenskap av enskild part berörsav ett beslut i ett förvaltningsärende rörande något förhällande som avsesi 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen skall under i övrigt angivna 235 förutsättningar hosregeringsrätten få prövat om beslutet strider mot någon Prop. 1987/88:69rättsregel. En bestämmelse av detta innehåll kan lämpligen bilda ett första Bilaga 4 stycke i 1 §. Iett andra stycke av paragrafen bör såsom skett i remissen anges vilka krav somställs på beslutet för att det skall få underkastas rättsprövning.