prop · GB03171 · 1987-12-31 00:00:00 — Dettabör gälla även beträffande möjligheten för föräldralösa barn att fåtilläggspension efter båda föräldrarna. Denna rätt bör således tillkomma endastbarn som blir föräldralösa utgång. För att undvika överkompensation åt en och samma familjanser jag dock att avsteg i visst hänseende skall göras från huvudregeln. Jagföreslår sålunda att nuvarande regler för beräkning av ATP skall gälla ocksåför barn som beviljas barnpension efter ikraftträdandet, om det då utges ävenänkepension från tilläggspensioneringen efter den avlidne föråldern med stödav de övergångsbestämmelser som föresläs för efterlevande kvinnor söm är föddaår eller tidigare. Som jag påpekat beträffande motsvarande förslag påfolkpensioneringens område är det nödvändigt att beakta det samlade stödet frånefterlevandepensioneringen till en familj. Det skulle nämligen strida motreformens syfte om det efter en avliden man kunde utges bådeänkepension enligt äldre regler och barnpension enligt det nya regelsystemet. De höjningar i vissa fall av nivåerna för bidragsförskottoch särskilt bidrag vissa adoptivbarn som föreslås i avsnitt 3.4.1 börträda i kraft fullt ut vid ikraftträdandet av reformen påefterlevandepensioneringens område. De nya nivåerna bör således gälla även förbarn som beviljats sådan förmån före . En uppräkning avförskottet resp. bidraget får därför göras med avseende på förmån som avserjanuari 1990 och senare månader. 5.3Övergångsregler i fråga om pension till vuxna efterlevande Mitt förslag: Efterlevande män skall ha rätt tillomställningspension och särskild efterlevandepension i fall då hustrun (ellerdärmed jämställd kvinna) avlider efter den nya lagstiftningens ikraftträdande. Beredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag (betänkandet s. Prop. 1987/88:171256-257). Remissinstanserna: Förslaget har inte mött någrainvändningar från remissinstanserna. Skälen för mitt förslag: När det gäller efterlevande mäninnebär de hu föreslagna bestämmelserna att det skall införas ettefterlevandeskydd som helt saknar motsvarighet . Ett grundläggande motivför reformen har också varit att åstadkomma full könsjämlikhet på detta område.Det nya systemet bör därför för männens vidkommande kunna börja tillämpasdirekt i samband med att den nya lagstiftningen träder i kraft, utan särskildaövergångsbestämmelser med avseende på ålder eller liknande. Vad jag nu sagt innebär emellertid inte att alla änklingarblir berättigade till efterlevandepension vid ikraftträdandet. Enprincipiell utgångspunkt för övergångsregleringen bör, som tidigareframhållits, vara att det nya systemet för efterlevandepension skall gällaenbart när dödsfallet inträffar efter ikraftträdandet. Enligt min mening bördenna huvudregel gälla då fråga år om efterlevandepension för mån. Deföreslagna efterlevandeförmånerna bör därför utges endast till män vars maka -eller därmed jämställd samboende - avlider efter utgången av . De män som blivit änklingar kommersåledes inte att omfattas av det nya systemet. Jag anser attdet inte kan kommai fråga att låta de nya bestämmelserna få retroakfiv verkan. För en sådanlösning talar bl.a. kostnadsaspekten, som innebär att en avvägning måste görasmot behovet av generösa övergångsregler när det gäller den nuvarandeänkepensioneringen. Om man låter det nya systemet omfatta enbart dem som bliränklingar efter ikraftträdandet, får man en successiv ökning av antaletpensionsberättigade män och därmed en långsammare kostnadsutveckling ireformens inledningsskede då det nuvarande och det nya regelsystemet kommeratt tillämpas parallellt. Mitt förslag: Efterlevande kvinnor, vars make avlidit föreikraftträdandet och som då har rätt till änkepension, får oberoende av ålderbehålla denna pension åven fortsättningsvis. Pensionsrätten följer inom bådefolk- och tilläggspensioneringen helt hittillsvarande regler. Efterlevande gifta kvinnor, vars make avlider efterikraftträdandet och som är födda eller tidigare, kan beviljasänkepension från folk- och tilläggspensioneringen enligt hittillsvarande reglerom dessas villkor är uppfyllda. Pensionsrätten följer helt nu gällande regler. Efterlevande kvinnor, vars make avlider efterikraftträdandet och som är födda något av , kan beviljasänkepension från folk- och tilläggspensioneringen enligt hittillsvarande reglerom dessas villkor är uppfyllda. Pensionsrätten följer helt de nu gällandereglerna för änkepension när det gäller folkpension liksom tilläggspension förtid . Inom ATP görs fr.o.m. en samordning mellanänkepensionen och egen ålderspension men med en garanti för kvinnan att erhållaminst av makarnas sammanlagda egenpensioner från ATP. Övrigakvinnor, vars make avlider efter ikraftträdandet, omfattas av den nyalagstiftningen och kan alltså erhålla omställningspension och sårskildefterlevandepension. Om kvinnan är född eller senare, kan hon dessutombeviljas änkepension frän folk- och tilläggspensioneringen som står i relationtill den ålderspension som mannen intjänat inom ATP fram till tidpunkten förikraftträdandet, under förutsättning att kvinnan då uppfyllde villkoren förrätt till ånkepension enligt nu gällande regler. Denna änkepension samordnasmed förmåner enligt det nya systemet och fr.o.m. älder med egenpensionfrån ATP. Beredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag utom så till vida att åldersgränsernaändrats med hänsyn till ändringen av ikraftträdandetidpunkten (betänkandet s.169-175 och 257-265). Remissinslanserna: Den övervägande majoriteten avremissinstanserna finner förslagen väl avvägda och tillstyrker dem. Sålundaframhåller t.ex. försäkringsöverdomstolen att en förutsättning för införandetav ett pensionssystem för efterlevande är att tillbörlig hänsyn tas till degenerationer försäkrade som planerat sin framfida försörjning med beaktande avnu gällande pensionsregler. Om man finner sakliga skäl föreligga förförändringar, måste rimlig tid ges för att den enskilde skall kunna anpassa sinekonomiska planering till nya regler. Domstolen anser att de föreslagnaövergångsbestämmelserna uppfyller de krav som kan ställas på ett rimligthänsynstagande till de kvinnor som är garanterade änkepension. Enligtdomstolen har en tillfredsställande balansering gjorts mellan hänsynstagandetill dessa grupper och till de grupper nya förmånsta-gare som omfattas avreformförslaget. Även 7?FV instämmer i beredningens överväganden om hurövergångsreg- Prop. 1987/88:171 lerna bör utformas och menar att de föreslagnalångtgående bestämmelserna i detta hänseende innebär en rimlig avvägning mellanolika intressen. Dock hade verket gärna sett att reglerna hade fått en enklarelagteknisk utformning. Förslagen tillstyrks utan reservationer också avsocialstyrelsen och PRO. Posifiv härtill är också SAF, som menar att förslagenmedför ett tillräckligt varsamt genomförande av omläggningen. Samtidigtframhåller SAF att reglerna tyvärr blivit mycket omfattande och kompliceradesamt svåra att administrera. Enligt SAF måste detta dock accepteras med hänsyntill de förutsättningar som finns. Liknande synpunkter anförs av försäkringsrättenför och . Även statskontoret, TCO ochKommunernas Pensionsanstah anser att övergångsreglerna kommer att skapaadministrativa problem och att de är svåröverblickbara för den enskilde och förhandläggarna. Att de föreslagna övergångsreglerna är komplicerade ochkan medföra administrativa problem påtalas även av , sommenar det vara olyckligt att det skall behöva finnastvå olika system för efterlevandepensionering. Även slatens löne- ochpensionsverk anmärker på förslagen med denna utgångspunkt och anför att dessaförefaller vara onödigt omfångsrika och svåröverskådliga. Enligt verket hadedet varit en fördel med ett mera schabloniserat regelsystem för kvinnor sominte fyllt vid reformens ikraftträdande. Också Försäkrings- kasseförbundetframhåller de administrativa problem och informationsrättigheter somövergångsreglerna kan ge upphov till. I sitt yttrande har förbundet lämnatförslag till vissa ändringar i syfte att förenkla administrationen. Bl.a. kanenligt förbundet ifrågasättas om inte de särskilda övergångsreglerna förkvinnor som är vid det nya regelsystemets införande bör kunna tasbort eller "förvandlas till en engångsåtgärd". Dessa senare övergångsregler uppmärksammar också LO. 1sitt yttrande tillstyrker LO de framlagda förslagen men understryker särskiltatt övergångsreglerna för kvinnor som är strider mot principernaför pensionssystemet och måste betraktas som en undantagsföreteelse. Med hänsyntill behovet av en väl avvägd övergång från ett system för efterlevandepensioneringtill ett annat kan LO dock acceptera förslaget. Även försäkringsöverdomstolen tar särskilt upp förslagetom rätt till viss änkepension för kvinnor som är vidikraftträdandet. Domstolen har förståelse för de skäl för reglerna som anförsav pensionsberedningen men konstaterar att den utformning som förslaget fåttår komplicerad och svårfattlig. Den enskildes möjligheter att orientera sig omsina eventuella änkepensionsförmåner torde vara små. Enligt domstolen kommerförslaget att medföra svårigheter även för tillämpande myndigheter. Det stårockså, anför domstolen, klart i konflikt med de strävanden till förenklingar avregelsystemet som efterlyses från olika håll. Domstolen hade därför gärna settatt dessa bestämmelser - för det fall de över huvudtaget skall vara med - hadefått ett enklare innehåll. tillstyrker huvuddelen avförslagen men anser att övergångsreglerna för kvinnor som vid ikraftträdandetär i åldern Särskilt bör enligt förbundet därvid beaktas Prop.1987/88:171 situationen för kvinnor som då har fyllt . RRV avstyrker de föreslagna övergångsreglerna utom såvittavser förslagen i fräga om kvinnor som uppbär änkepension vid ikraftträdandetoch kvinnor som då är eller äldre. Enligt RRV är övergångsbestämmelsernai övrigt dåligt anpassade till "efterlevandepensionsreglerna", vilketbl.a. får betydande konsekvenser för transfereringsutgifterna. Reglerna ärdessutom enligt RRV både många och avsedda att tillämpas , upptill 50 är. RRV menar att det är olyckligt att tillämpa övergångsbestämmelserunder så , eftersom svårigheterna i tillämpningen normalt ökar julängre tid som regler varit i kraft. Det kan därför förutses icke oväsentligaökningar av försäkringskassornas administrationskostnader. RRV föreslår attövergångsreglerna för nytillkomna, som är vid ikraftträdandetav reformen, utformas på så sätt att ersättningen avtar med tiden efterikraftträdandet. En reduktion av ersättningen enligt de nu gällande reglernaför änkepension med t.ex. skulle, anför RRV, för en kvinna som bliränka efter ikraftträdandet innebära en halverad ersättning för fidenfram till pensionsdagen. Genom detta förslag skulle enligt RRV incitamentet förhemarbetande kvinnor att söka arbete öka och den stora skillnaden iersättningsvillkoren mellan kvinnor under och vid ikraftträdandetförsvinna. Vidare skulle, framhåller verket, uppnås administrativa förenklingaroch kostnadsbesparingar. Förslagen avstyrks helt av Centralorganisationen SACOISR.Särskilt vänder sig organisationen mot förslaget om samordning fr.o.m. mellan änke- och egenpension för kvinnor som vid ikraftträdandet är iåldern . Enligt /SR innebär detta förslag ett ingrepp i intjänaderättigheter och en kapitalförlust för familjerna. /SR framhåller att detför många kvinnor som börjar närma sig inte finns någon realistiskmöjlighet att återställa det försäkringsskydd de hade före reformen. EnligtSACO/SR behöver förslagen omarbetas enligt helt andra principer. Skälen för mitt förslag: Enligt den tidigare nämndaprincipen för utformningen av övergångsreglerna bör, när det gäller efterlevandekvinnor, tidpunkten för dödsfallet tas som utgångspunkt för regleringen. Harmannen avlidit innan de nya reglerna träder i kraft bör nuvarande bestämmelsergälla för änkans rätt till familjepension. Inträffar dödsfallet däremot efterikraftträdandet bör som huvudprincip gälla att de nya reglerna skalltillämpas. Eftersom kvinnor har rätt till änkepension och detnya systemet innebär att denna förmån avvecklas måste emellertid ställning tastill om och i så fall i vilken utsträckning änkepension enligt dagens reglerskall kunna nybeviljas även sedan den nya lagstiftningen har trätt i kraft. Kvinnor som är änkor vid ikraftträdandet Alla kvinnor som vid de nya reglernas ikraftträdande redanuppbär (eller skulle ha kunnat uppbära men ännu inte beviljats) änkepensionenligt dagens system börha fortsatt rätt härtill också för tiden därefter. 143kvinnor vars make - eller därmed jämställd samboende - har avlidit före den Som jag tidigare påpekat kan det intekomma i fråga att ge den Prop. nyalagstiftningen tillbakaverkande kraft och införa regler som påverkar pensionsrättenför dessa änkepensionärer. Dessa skall alltså enligt mitt förslag fåbehålla sin änkepension ograverad också fortsättningsvis och få den fortsatta rätten därtill prövad helt med tillämpning av hittillsvarande regelsystem.Änkepensionen skall således till dessa kvinnor utbetalas inom folkpensioneringenfram till dess kvinnan fyller och inom ATP till dess honavlider eller rätten till pension upphör på grund av omgifte. Eftersomänkepension inom ATP kan beviljas också mycket unga kvinnor betyderdetta att denna pensionsform kommer att ha fortsatt betydelse också efter det nya systemets införande. Kvinnor som inte är änkor vid ikraftträdandet Vad beträffar kvinnor som vid reformens ikraftträdandeinte är änkor skulle den huvudregel som jag uppställt i det föregående innebäraatt de alla föll inom ramen för den reformerade efterlevandepensioneringen. Avskål som jag utvecklat tidigare kan det emellertid inte komma i fråga att låtadetta bli följden av de nya reglerna. Huvudregeln måste därför modifieras iväsentliga avseenden. Innebörden av denna modifiering bör vara att ett fortsattskydd från dagens änkepensionering skall beredas också betydligt större grupperän de som änkor vid det nya systemets införande. Vid avgörandet av hurdenna grupp skall avgränsas anser jag att en utgångspunkt bör vara att dettafortsatta skydd enligt hittillsvarande regler skall tillkomma sådana kvinnorsom typiskt sett kan sägas vara i behov av ett änkepensionsskydd även ifortsättningen och att skyddet även bör anpassas till vad som generellt settkan antas vara motiverat från sociala synpunkter. En annan utgångspunkt är attsamma principer bör gälla för övergångsregleringen inom både folk- ochtilläggspensioneringen. Den sålunda påkallade avgränsningen kan givetvisåstadkommas på olika vägar. En möjlighet, som berörts av pensionsberedningen,är att låta kvinnor i alla åldrar under en övergångstid komma i åtnjutande aven inkomst- eller behovsprövad form av nuvarande änkepension. En annanmöjlighet vore att ha kvar dagens änkepensionering men skärpa villkoren förrätt härtill generellt. Flera väsentliga nackdelar skulle emellerfid varaförenade med sådana lösningar, och pensionsberedningen har därför valt att intebygga vidare pä dessa principer. Häri kan jag instämma. I stället förordar jag, liksom pensionsberedningen,övergångslösningar som till utgångspunkt tar kvinnans ålder fördet nya regelsystemets ikraftträdande och som i viss utsträckning även tar ibeaktande mannens ålder då genom en anknytning till de pensionspoäng som framtill dess tillgodoräknats honom inom ATP. Dessa mina förslag innebär därmed attnuvarande änkepensionering skall ha fortsatt fillämpning i oförändrad eller ipå vissa sätt begränsad utsträckning för kvinnor som vid ikraftträdandetuppnått viss ålder. Hur omfattande detta fortsatta skydd skall vara blir ocksåberoende av kvinnans ålder, varvid äldre kvinnor ges rätt till förmåner enligthittillsvarande system i större utsträckning än yngre kvinnor. Vid valet av var dessa åldersgränser skall dras bör å enasidan beaktas att Prop. 1987/88:171 dessa inte gärna bör bli så låga att detblir fråga om en onödigt innan de nya reglerna får någon egentligbetydelse. Å andra sidan bör skyddet för äldre kvinnor i behov av änkepensioninte försvagas, och kvinnor i allmänhet måste ges tillfälle att bygga upp ettordentligt egenpensionsskydd inom ATP under ett inte alltför ringa antal år.Möjlighet bör ocksä finnas för de familjer som sä önskar att på annan vägförvärva ett änkepensioneringen motsvarande riskskydd utan orimligt högakostnader. Ett generellt villkor för fortsatt skydd från dagensänkepensionering anser jag det naturligt att uppställa. Detta krav innebär attkvinnan måste ha varit gift med mannen (eller såvitt gäller folkpensioneringensammanboende med honom enligt likställighetsregeln) vid den nya lagstiftningensikraftträdande för att pension efter honom skall kunna utbetalas om han senareavlider. Jag återkommer i det följande till den närmare innebörden av dettakrav. Mot bakgrund av de anförda synpunkterna finner jag enlämplig avvägning vara att dra en gräns på så sätt att alla gifta kvinnor somvid ikraftträdandet år eller äldre skall ha kvar änkepensionsskyddetenligt dagens regler helt oförändrat. En annan gräns föreslår jag skall dras påsådant sätt att gifta kvinnor som fyllt 45 men inte när de nya reglernaträder i kraft i princip skall omfattas av dagens änkepensionering ocksåfortsättningsvis, dock på särskilda villkor fr.o.m, det att kvinnan uppnårpensionsåldern. Gifta kvinnor som vid ikraftträdandet av den nya efterlevandepensioneringenär omfattas enligt mitt förslag i princip av denna men fårdessutom viss rätt till änkepension enligt det nu gällande systemet härför.Gifta kvinnor hänförs alltså till tre olika kategorier. 1 vad mån de föreslagnaeller de hittillsvarande reglerna skall tillämpas om kvinnan blir änka efterden nya lagstiftningens ikraftträdande avgörs av vilken kategori kvinnan är atthänföra till. De tre kategorierna är: 1. gifta kvinnor som är 60 är eller äldrevid ikraftträdandet, 2. gifta kvinnor som är i åldern vid ikraftträdandet,3. vissa gifta kvinnor som är vid ikraftträdandet. Med dessa lösningar kommer det nya regelsystemet attomfatta i huvudsak de kvinnor som vid införandet härav är . Detkommer alltså att primärt avse sådana kvinnor som i stor utsträckning förvärvsarbetar och som vuxit upp under de förändrade samhällsförhållandensom utgör grund för den föreslagna reformen. För dessa kvinnor torde mannensdöd i regel inte medföra samma långvariga svåra ekonomiska konsekvenser som föräldre kvinnor. Som antytts ovan kommer dessa yngre kvinnor dessutom att kunnafå del av vissa förmåner från dagens änkepensionering, motsvarande vad denavlidne mannen kan sägas ha "intjänat" fram till tidpunkten för detnya systemets införande. Gifta kvinnor som vid ikraftträdandet är elleräldre omfattas således med mina förslag i princip av hittillsvaranderegelsystem. Som jag utvecklar i det följande föreslår jag dock vissa särreglerfr.o.m, för efterlevande kvinnor som vid ikraftträdandet inte harfyllt och som därefter blir änkor. De föreslagna övergångsreglerna med avseende på kvinnorsom inte uppbär änkepension vid ikraftträdandet innebär i huvudsak följande. 10 1987/88. Kvinnorsom är eller äldre vid ikraftträdandet Prop. De hittillsvarande bestämmelserna om änkepension bör iprincip fortsätta att gälla för kvinnor som har fyllt när de nya reglernaträder i kraft . Detta gäller alltså kvinnor som blir änkorförst efter ikraftträdandet och som är födda eller tidigare. Alla kvinnor i denna ålderskategori kommer emellertid inteatt beröras av denna övergångsregel. Syftet med den är nämligen att ge ettfortsatt skydd från dagens änkepensionering endast för kvinnor som vid den nyalagstiftningens införande omfattas av detta skydd. Det vore inte rimligt attlåta nyfillkommande grupper omfattas av en förmån som avvecklats.Efter reformens genomförande bör det således inte vara möjligt att "giftasig till" ett riskskydd från den nuvarande änkepensioneringen. Enförutsättning för att kvinnor i denna ålderskategori skall kunnabeviljas änkepension bör därför, som jag tidigare framhållit, vara att de vidutgången av var gifta med den man som sedermera avlidit. Såvitt gällerfolkpension bör förutsättningen kunna vara uppfylld också om kvinnan vidikraftträdandet sammanbodde med mannen under sådana förhållanden som avses i folkpensioneringenslikställighetsregel. Denna regel innebär att kvinnan antingen tidigare skall havarit gift med mannen eller också skall ha eller ha haft barn med denne och attingen av dem är gift med annan. Till de kvinnor, som är födda eller tidigare ochsom vid ikraftträdandet uppfyller ovannämnda villkor för rätt till änkepensionäven , bör änkepension utbetalas i princip helt enligt de nuvarandereglerna från såväl folk- som tilläggspensioneringen fram till dess kvinnanfyller . I fråga om rätten till änkepension från ATP föreslår jag emellertid vissa särregler för yngre kvinnor i den nuaktuella gruppen. Enligt de regler som gäller kan kvinnan vid sidan avänkepensionen uppbära ålderspension från ATP på grundval av de pensionspoänghon intjänat genom eget förvärvsarbete. I enlighet med pensionsberedningensförslag, som vunnit anslutning av det övervägande flertalet avremissinstanserna, förordar jag att änkepensionen för dessa yngre kvinnor irimlig utsträckning skall minskas med hänsyn till den ålderspension som kvinnankan uppbära. Man undviker härigenom den överkompensation som kan sägas uppkommaför de kvinnor som får fortsatt ånkepensionsrätt enligt de föreslagnaövergångsbestämmelserna men som erhåller egen ålderspension med belopp somkanske överstiger vad en genomsnittlig manlig pensionstagare uppbär. Med ensådan lösning uppnår man också den fördelen att kvinnans ålder vid det nyasystemets ikraftträdande inte blir av lika avgörande betydelse som eljest.Övergångsregleringen blir härigenom mer flexibel, eftersom hänsyn kommer atttas också till den egenpension som änkan uppbär. En viss utjämning avpensionsvillkoren blir också följden mellan de kvinnor som berörs härav och desom är något vid ikraftträdandet. Även kostnadshänsyn talar förden förordade lösningen. Dessa samordningsregler bör emellertid inte ta sikte påalla kvinnor som är eller äldre vid ikraftträdandet. De som då är nära eller redan har uppnått den allmänna pensionsåldern måste generellt sett antas behöva ett 146 meromfattande riskskydd genom hittillsvarande änkepensionering än de Prop.1987/88:171 någotyngre kvinnorna i denna kategori. Dessa kvinnor har inte samma möjlighetersom yngre att bygga upp ett eget pensionsskydd inom ATP efter reformensinförande eller att då på annat sätt till rimliga kostnader skaffa ett riskskydd som motsvarar änkepensioneringen. Jag föreslårdärför att de kvinnorsom vid reformens ikraftträdande redan har fyllt , dvs. år 1929eller tidigare, även i fortsättningen skall kunna uppbära ATP i form av änkepensionhelt enligt nuvarande bestämmelser också efter fyllda , utansamordning med egen ålderspension. När det däremot gäller de något yngre kvinnorna i den nubehandlade kategorin, dvs. kvinnor/örfa under något av ; förvärvsarbe- ' tar dessa i stor utsträckning och intjänardärmed rätt till egen tilläggspension. Änkepensionen till en sådan kvinna bördärför fr.o.m. i princip samordnas krona för krona med kvinnansålderspension från ATP. En sådan samordning innebär att änkepensionen utbetalasbara i den män den beloppsmässigt överstiger egenpensionen. I fall där mannen intjänat en högre ålderspension ånkvinnan medför dock en sädan lösning att kvinnan som änka inte blir bevarad vidsin andel av den standard makarna skulle ha haft om mannen fortfarande varit ilivet, dvs. hälften av makarnas sammanlagda tilläggspensioner. Med hänsynhärtill anser jag att den föreslagna samordningsregeln inte bör tillämpas fulltut utan bör förses med en garantiregel av innebörd att kvinnan alltid ges rätttill minst en sammanlagd tilläggspension som motsvarar av summan av denavlidne mannens och kvinnans egenpensioner. Mannens egenpension beräknashärvid enligt reglerna i 14 kap. 3 § AFL och motsvarar således i princip denpension som mannen var berätfigad till eller skulle ha kommit i åtnjutande av,om rätt till förtidspension inträtt för honom för dödsfallet.