prop · GB0369 · 1987-12-31 00:00:00 — Enansökan om rättsprövning skall ges in direkt till regeringsrätten och alltsåinte - som fallet är vid vanligt överklagande enligt förvaltningslagen ochförvaltningsprocesslagen till den instans som har meddelat det beslut somöverprövningen avser. De skäl som ligger till grund för ordningen vid vanligtöverklagande, bl, a, synpunkten att beslutsmyndigheten skall fä tillfälle attsjälv göra en omprövning i samband med att beslutet överklagas, gör sig integällande på samma sätt vid rättsprövning. Samordningen med resningsinstitutetblir ocksä lättare med den föreslagna ordningen. Andrameningen anger tidpunkten dä en ansökan om rättsprövning senast kan göras. Fråganhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3,4), Ikonsekvens med att ansökan skall ges in till regeringsrätten är det givetvisockså en uppgift för domstolen att avgöra om ansökan har kommit in i rätt tid.Följden av att en ansökan kommer in för sent är enligt 6 §förvaltningsprocesslagen att saken inte tas upp till prövning, om den inte börbehandlas resningsvägen. Avandra regler i förvaltningsprocesslagen (3 och 4 §§) följer att en ansökanskall vara skriftlig och uppfylla vissa ytterligare krav beträffande form ochinnehåll. Paragrafenhandlar om när beslut blir gällande (första meningen) och om inhibition (andrameningen). Somhar framgått av den allmänna motiveringen (avsnitt 3,4) skallförvaltningsbeslutet utöva sina verkningar, eller vara verkställbart som manockså brukar säga, utan hinder av att det kan bli föremål för rättsprövning.Även om rättsprövning söks, skall beslutet fortsätta att gälla, såvida interegeringsrätten förordnar om inhibition, dvs, bestämmer att beslutet tillsvidare inte skall gälla, I linje med det sagdaligger att, om det i en specialförfattning har ställts upp ett krav pä att ett beslut i någon sådan ärendegrupp som är aktuell här skall ha vunnit "laga kraft", detta krav i allmänhet uppfylls närärendet 37 avgörsi högsta administrativa instans (se t, ex. 14 § jordförvärvslagen Prop.1987/88:69 1979:230, omtryckt 1987:468, och 15 kap. 4 § 1987:10, omtryckt 1987:246), Här anges vadregeringsrättens prövning kan mynna ut i. behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 3,3), Paragrafenreglerar vilken sammansättning regeringsrätten skall ha vid rättsprövning. Deninnebär att regeringsrätten är domför med tre regeringsråd, om prövningen ärav enkelt slag, 1 annat fall skall minst fyra regeringsråd delta utom vidbeslut att avvisa en för sent inkommen ansökan om rättsprövning. Vid sädanabeslut kan det räcka med tre regeringsråd. Efter förslag av lagrådet har ensärskild regel om detta tagits med i lagtexten (andra meningen). Liknandesammansättningsregler gäller vid prövning av resningsärenden.Detta är ändamålsenligt, bl, a, därför att det då blir möjligt att samordna detnya prövningsinstitutet med resningsinstitutet pä ett smidigt sätt. Ikraftträdandem, m. Avde skäl som har angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 3,5) föresläslagen bli tidsbegränsad. Någon anledning att den skall gälla andra beslut änsådana som" meddelas efter ikraftträdandet har inte ansetts föreligga. 5.2 Förslagen till ändring i värnpliktslagen, lagen omstängselskyldighet för järnväg m. m., resegarantilagen, oljekrislagen ochförfogandelagen Ändringarna,som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3,2), gällervärnpliktsnämnden och nägra andra domstolsliknande nämnder. De innebär attkraven på ordförandens juridiska kompetens skärps något och blir enhetligare. 5.3 Förslagen till ändring i expropriationslagen ochvattenlagen Ändringarnahar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.6), Ändringen i vattenlagen är av samma natur som ändringen i 3 kap, 6 § expropriarionslagen, 38 3 kap, 6 §expropriationslagen Prop, 1987/88:69 I första stycket har tagits in den nya regeln om attexpropriationssaken skall fullföljas genom ansökan om stämning till domstolinom ett är frän det att expropriationstillständet meddelades. skall alltså inte längre itillständsbeslutet bestämma någon för talans väckande vid domstol.Tiden framgår direkt av lagbestämmelsen. En annan sak är att det kan varabefogat att i tillståndsbeslutet erinra om den lagstadgade tidsfristen. Genom den nya ordningen upphävs inte baratillståndsmyndighetens nuvarande möjligheter att bestämma den tid inom vilkentalan skall väckas i expropriationsmålet. Även möjligheterna att utsträckaeller förkorta den bestämda tiden faller bort. Härigenom blir de nuvarandeandra och tredje styckena i paragrafen obehövliga. Det anförda leder till att nuvarande fjärde stycket ifortsättningen blir ett andra stycke i paragrafen. Detta stycke har i sin turändrats redaktionellt med anledning dels av den nya regeln i första stycket,dels av den nya regeln i 10 §, 3 kap, 10 § expropriationslagen Paragrafen är ny. Första stycket innehåller den nya regeln om upphävande av expropriationstillstånd.Ett meddelat expropriationstillstånd skall sålunda upphävas om förhållandenasedan tillståndet meddelades har ändrats så att förutsättningarna förtillståndet inte längre föreligger. Den prövning som här skall ske skallgivetvis göras mot bakgrund av reglerna om expropria-tionsändamälen i 2 kap,expropriationslagen. Av bestämmelsens avfattning framgår att tillståndet skallupphävas om de förutsättningar som låg till grund för tillståndet har fallitbort. Det är således utan betydelse om förhållandena har ändrats så att ettnytt expro-priationsändamål skulle kunna äberopas. Om den exproprierande menaratt expropriation bör ske på annan grund, får han ansöka om expropriation päden grunden i vanlig ordning. Det närmast till hands liggande exemplet pä attförutsättningarna får anses ha brustit är att expropriationsändamälet harfallit bort: Den tilltänkta industrisatsningen skall inte genomföras. Denkulturhistoriskt märkliga bebyggelsen har brunnit upp och kan därför intelängre bevaras. Den vanvårdade fastigheten har rustats upp och försatts i etttillfredsställande skick, - Givetvis kan frågan också komma upp omförhållandena har ändrats sä att intresseavvägningen enligt 2 kap, 12 §expropriationslagen utfaller sä annorlunda att expropriationen inte längre börtillåtas. Av naturliga skäl skall det dock mycket till för att man skall kunnaanta att regeringens intresseavvägning kommer att utfalla pä ett annat sätt.Ett skäl för en ändrad intresseavvägning kan vara att expropriationen tillföljd av ändrade förhållanden på ett oförutsett sätt skadar motståendesamhällsintressen. Frågan omupphävande av ett expropriationstillstånd skall alltid prövas av regeringen. Detta gäller även ifall tillståndet har meddelats av en annan 39 Det böranmärkas att fastighetsägaren har möjhghet att påkalla Prop. 1987/88:69domstolsprövning av regeringens beslut med stöd av den föreslagna nya lagen omrättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Enligtandra stycket får regeringen ta upp frågan om upphävande endast på anmälan avden domstol som prövar expropriationsmålet. Såsom framhållits i den allmännamotiveringen har domstolarna fått denna ensamrätt att råda överanmälningsfrågan därför att det ger garantier mot missbruk av omprövningsinstitutet,I första hand blir det fastighetsdomstolen som kommer att få ta ställning tillsädana frågor. Även hovrätten och högsta domstolen kan emellertid begäraomprövning i ett mål där. En förutsättning är dock att underinstansen avslutatmålet. Det förhållandet att särskild talan förs mot ett beslut iexpropriationsmålet - t, ex, i fråga om förhandstillträde - medför inte attden högre domstolen får ta upp frågan om anmälan till regeringen. Det torde förövrigt ligga i sakens natur att frågan om upphävande knappast kan bli aktuellom förhållandena är sådana att domstolen har funnit att den bör medgeförhandstillträde. Domstolensbeslut i en fråga som avses här är att se som ett beslut under rättegången.Eftersom någon föreskrift inte har getts om möjlighet till särskiltöverklagande följer av reglerna om expropriationsprocessen att ett beslut attbegära omprövning fär överklagas särskilt endast pä den grunden att målet tillföljd av beslutet uppehålls i onödan. Beslutar domstolen att inte begära omprövning,kan beslutet överklagas endast i samband med ett överklagande av dom ellerslutligt beslut i målet (se 2 § lagen 1969:246 om domstolar i fastighetsmålsamt 49 kap, 6 och 8 §§ ). Regeringen torde inte ha anledningatt meddela beslut i saken, om giltigheten av domstolens begäran är beroende päprövning i högre instans. Domstolenfär anmäla frågan om upphävande av ett expropriationstillstånd endast omfastighetsägaren har visat sannolika skäl för att tillståndet skall upphävas.Det är alltså en grundläggande förutsättning att fastighetsägaren gör gällandeatt förutsättningarna för expropriationstillständet har brustit i sådanomfattning att tillståndet skall upphävas. Domstolen får således inte självmantta upp en sådan fråga. Vidare krävs att domstolen finner att de anfördaomständigheterna är sädana att det är sannolikt att regeringen kommer attupphäva tillståndet vid en prövning enligt första stycket. Någon anmälan tillregeringen bör alltså inte göras, om domstolen visserligen finner attförhållandena ändrats men bedömer det som mindre sannolikt att de ändradeförhållandena skulle komma att föranleda ett upphävande avexpropriationstillständet. Någonvidlyftig utredning i anmälningsfrägan torde i allmänhet inte krävas. Detligger i sakens natur att sådana omständigheter som kan utgöra sannolika skälför att regeringen skall upphäva expropriationstillständet bör vara påtagligaoch alltså inte fordra en omfattande utredning. Omdomstolen finner att den bör anmäla frågan om upphävande av ettexpropriationstillstånd, bör den som regel förklara expropriationsmålet imotsvarande del vilande i väntan på regeringens beslut. Domstolenskall givetvis i sitt beslut om att göra anmälan till regeringen redogöra för de omständigheter som ligger till grund för att frågan om upphävande anmäls. Denna redogörelse i förening med vad som framgår 40 omparternas ståndpunkter bör kunna bilda underlaget för regeringens Prop,1987/88:69 prövning. Det ligger alltså vikt vid att domstolen klart utvecklarvarför den har funnit att det föreligger sannolika skäl för att tillståndetskall upphävas. Regeringen är givetvis oförhindrad att skaffa ytterligareutredning, I och med att frågan om upphävande anmälts hos regeringen har ocksäfastighetsägaren och den exproprierande möjlighet att lägga fram ytterligareutredning hos regeringen. Upphävsett expropriationstillstånd skall domstolen avsluta expropriationsmålet påsamma sätt som sker när ett expropriationstillstånd förfallit enligt 5 kap, 18§ tredje stycket. Har skada uppstått för någon sakägare på grund avexpropriationsanspråket, skall den exproprierande ersätta skadan (se vid 5kap, 16 §), 5kap, 16 § expropriationslagen Paragrafeninnehåller bestämmelser om rätt till ersättning för sakägare för skada som uppståttpå grund av att expropriationsanspråket återkallats eller på grund av atttillstånd till expropriation vägrats eller förfallit. Paragrafen har nukompletterats med en motsvarande skadeståndsrått för det fallet att ettexpropriationstillstånd upphävts enligt den nya regeln i 3 kap, 10 §,Bestämmelsen är ocksä tillämplig om ett beslut om expropriationstillståndupphävts vid rättsprövning enligt den nya lagen om detta och regeringen vidförnyad prövning av saken vägrat tillstånd till expropriation. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta förslagen till 1, lag om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut, 2, lag om ändring ivärnpliktslagen (1941:967), 3, lag om ändring i lagen(1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m, m,, 4, lag om ändring iresegarantilagen (1972:204), 5, lag om ändring i oljekrislagen(1975:197), 6, lag om ändring iförfogandelagen (1978:262), 7, lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719), 8, lag om ändring i vattenlagen(1983:291). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1987/88:69 Bilaga 1 1 JUSTITIE- DEPARTEMENTET EUROPARADSKONVENTIONEN OCH RÄTTEN TILL DOMSTOLSPRÖVNING ISVERIGE 3 Artikel 6 ikonventionen och dess tillämpning 3-3 Domstolens ochkommissionens praxis ........ 4.2........................................................ Förslagtill lösning: utvidgad befogenhet för regeringsrätten att ompröva vissa förvaltnings beslut ................................................... 4-3Närmare om prövningsförutsättningarna ...... 4.4Omprövning av expropriationstillstånd .......... 6.1 Förslaget til lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 6.2 Förslaget till lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719) 6.3 Förslaget til lag om ändring ivattenlagen (1983:291) Bilaga2 Engelsk originaltext till citaten i Bilaga3 Exempel på fall där art. 6 (1) i Europaråds konventionen aktualiseras ................. Sedanår1952 är bundet av konvention angående skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna. Konventionen innehåller bestämmelserom ett antal fri- och rättiglieter. Efterlevnaden av konventionenkontrolleras av bl.a. en kommission och en domstol med säte iStrasbourg. Genom den tolkning konventionen har getts av kommissionen ochdomstolen har det visat'sig att det i vissa fall är tveksamt om svensk rätt står i överensstämmelsemed de åtaganden vi har gjort genom att ansluta oss till konventionen. Ipromemorian behandlas huvudsakligen de problem som är förknippademed artikel 6 i konventionen. Denna artikel ller den enskildes rätt att få sinacivila rättigheter och skyldigrieter prövade iopatisk och offentlig rättegång inför en domstol. Ipromemorian redovisas åtskilliga rättsfall från kommissionen och domstolen. Ett sådant är falletSporrong och mot där domstolen ansåg attartikel 6 inte var tillgodosedd såvitt gällde den dåvarande svenska lagstiftningen om expropriation ochbyggnadsförbud. I ett annat fall, som gällde enperson vid namn mot , fann domstolen att ett indragande av etttillstånd som Benthem fått att ha en tank för motorbränsle på enbensinstation borde ioinna Prop, 1987/88:69 Bilaga 1 överprövas av en domstol enligt artikel 6. Ett tredje Prop, 1987/88:69 fall är Pudasmot , vilket ännu inte har prövats tJilaga 1 Där har kommissionen med hänvisningtill tidigare avgörandensagt att indragningen av ett tillstånd tillyrkesmässig trafik, som Pudas haft, enligt artikel 6 borde kunna bliföremål för domstolsprövning i Ipromemorian konstateras att den tolkning som har getts artikel 6 innebär att detstår tämligen klart att lagstiftningen i intefullt ut uppfyller konventionens krav. En genomgång av den svenskalagstiftningen, visserligen ganska översiktlig men ändå sådan attden kan ge ett begrepp om problemets omfattning, har gjorts. Den visar att dettotala antalet författningar som kan bli alituella i dettasammanhang är förhållandevis begränsat. Vissa ärenden har dock stor praktisk betydelse och är tämligenvanliga, t.ex. ärenden enligt expropriations- , förköps- ochjordförvärvslagstiftningen. Enligtpromemorian bör det vara tillräckligt att den domstolsprövning somskall ske enligt artikel 6 är en laglighetsprövning. inte att domstolen skall prova en fråga i hela dess vidd ocli såledesockså avgöra lämplighetsfrågor. Klart är dock att dessa frågor ibland kan vara svåra att särskiljafrån varandra. Ivissa främmande länder har allmän domstol generell behörighetatt överpröva administrativa beslut. Tanken på att för vår del övergå till ensådan ordning avvisas i promemorian. Vårt nuvarande system innebär nämligenatt det i allmänhet är förvaltningsdomstol som överprövaradministrativa beslut i de fall då man funnit att överklagade bör kunnaske vid domstol. Dennuvarande uppdelningen mellan ärenden med Prop,1987/88:69 förvaltningsmyndigheteller regeringen som sista instans ' °och ärenden som i sista instanskan prövas av förvaltningsdomstol har ibland skett efterprincipiella överväganden, och det är knappast tänkbartatt generellt låta de aktuella förvaltningsärendena överprövas avdomstol. I samband med att andra ändringar aktualiseras i de berörda författningarnabör man från fall till fall noga pröva om detärändamålsenligtatt övergå till besvärsprövning i förvaltningsdomstol i stället för besvärsprövning hosen annan typ av myndighet. En sådan lösning kan dock åstadkommas bara ochden kan inte få generell räckvidd. åstadkomma en anpassning till konventionen inom en rimlig tid får man söka enannan utväg. Det blir i så fall ofrånkomligtatt införa en ordning som innebär att inte bara vissa beslut av förvaltningsiiyndigheteri sista instans kan överprövas av domstol utan också att endel beslut av regeringen kan bli föremål för sådan prövning. En sådan ordning är otvivelaktigt en principiell nyhet för svenskrätt, om man bortser från den begränsade prövningsmöjlighet som finns inom ramen förresningsinstitutet. En lösning efter dessa linjer mästeutformas så att den inte kommer i konflikt med de principersom ligger till grund för domstolsväsendet och förvaltningens struktur i vårt landoch deras förhållande till varandra. Regleringen bör också utformaspå ett sådant sätt att den utgör ett naturligt inslag i en utveckling mot fördjupad rättssäkerhet. Denlösning som förordas i promemorian har sin utgångspunkti bestämmelserna om resning i Resning är ettextraordinärt rättsmedel Prop, 1987/88:69 och anses inte fylla de kravsom artikel 6 i Bilaga Om man istället för att som i resningsfalletkräva att ett avgörande uppenbart strider mot lag e.d. inför enordning med en vanlig laglighetsprövning hosregeringsrätten, bör enligt godtagbar frånkonventionens synpunkt. förhållandetill nuvarande ordning är visserligen begränsad, menden utgör ändå en betydelsefull Någonprincipiellt ny befogenhet för regeringsrätten skulle förslaget dock inte innebära, utandet kan snarare ses som en utvidgning av det befintliga resningsinstitutet.Man koncentrerar prövningen till ett särskilt kvalificerat organmed en förutsättning att uppehålla en fast praxis vilketmotverkar en splittrad rättstillämpning. I promemorian föreslås därför en sådanbefogenhet för regeringsrätten att undanröja beslut av förvaltningsmyndigheteroch av regeringen. Denordning som skall eftersträvas skall tillgodose dels de krav europarådskonventionenställer, dels de intressen som föreligger från internrättslig synpunkt. En första förutsättning bör enligtpromemorian vara att en omprövning skall förutsätta en ansökan från en enskild part. Prövningen bör gälla frågan omregeringsrätten skall undanröja det beslut som klagomålen avserdärför att detta strider mot lag. När det gäller attavgränsa de typer av förvaltningsbeslut som bör kunnabli föremål för en sådan lagliglietsprövning bör för det förstaundantas beslut som på annat sätt kan bringas under domstols prövning,här bortsett från Prop, 1987/88:69 resningsmöjligheten.Vidare skall klagandena ha uttömt de Bilaga 1 ordinära rättsmedlensom annars står honom till buds. Begreppencivila rättigheter och skyldigheter i europarådskonventionensartikel 6 anses i promemorian inte lämpliga som grundval för att bestämma detnya institutets tillämpningsområde eftersom de saknar adekvata svenskamotsvarigheter. Istället föreslås att man knyter an till regeringsformens bestämmelserom norragivningsmakten och tar sikte på förhållanden som avses i 8 kap. 2 eller 3 § RF, dvs.enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes och sådana förhållanden mellan enskilda och det allmänna som gäller åliggandenför enskilda eller som i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden. Därmed skulle man täcka inte bara konventionensbegrepp civila rättiglieter och skyldigheter utan också ett meraomfattande område. Regeringsrättens prövning bör enligt promemorian inte bara avse om det överklagadebeslutet strider mot lag utan också frågan om det eventuellt strider mot någon annanförfattning. Något större behovav nya resurser för regeringsrätten anses det nya institutet inte medföra enligtpromemorian. Omprö\'ning avexpropriationstillstånd Enfråga som uppmärksammades av domstolen i Sporrong-Lönnroth-målet ochsom också tas upp i promemorian gäller möjlighetentill omprövning av expropriationstillstånd. Ipromemorian förelås en ordning som ger regeringen möjlighetatt ompröva ett beslut om exprop-iations-tillstånd om förhållandenahar ändrats sedan det ursprungliga beslutet meddelades. Omprövningenskall bedras av den domstol som prövar ersättningsfrågan i ett expropriationsmål. 4 1987/88. Prop, 1987/88:69 Bilaga 1 Lagom ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivsi fräg om lagen (1971:289) om allnönna förvaltningsdomstolar delsatt 4 a § skall ha följande lydelse, dels att i lagen skallinföras en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Föreslagenlydelse 2 a § Utöver vadsom följer av 2 § får regeringsrätten på ansökan av en enskild part undanröja ettbeslut i ett förvaltningsärende, om 1. beslutetinnebär myndighetsutöv ning mot någon enskild och rör tillämpning av en föreskrift om något förhållande som avses i 8 kap. 2 eller 3 § regeringsformen, dock ej i fråga om en föreskrift som gäller utlännings vistelse i riket, 2. beslutet inteskulle ha kunnat överklagasi arman ordning, 3. beslutet inte annarshar prövats av någon domstol och inte heller Prop, 1987/88:69 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skulleha kunnat bringas under en domstols prövning på annat sätt än genom ansökan om resning, 4.den rättstillämpning som ligger till grund förbeslutet strider mot lag eller annan författning. Vadsom sägs i första stycket om domstol galler också sådan nämnd somavses i 2 kap. 9 § andra stycket andra meningen regeringsformen . Ansökan somavses i första stycket skall göras från det attbeslutet meddelades. Regeringsrätten får bestämma attbeslutet tills vidare inte skall gälla. Påavdelning dömer fem regeringsråd. Avdelningen är dockdomför med fyra regeringsråd, om tre av dessa är ense om slutet. Vidprövning av ansökningar om Vid prövning av ansökningar om resningeller återställande av resning eller återställande av försuttentid och vid prövning av försutten tid samt vid prövning av frågor somavses i 28 § frågor som avses i 2 a § denna lag förvaltningsprocesslagen(1971:291) och 28 § förvaltningsprocesslagen är avdelningen domför med tre (1971:291)äravdelningen domför regeringsråd, om prövningen är av medtre regeringsråd, om prövningen Vid beslut om avvisande av för sent inkomna besvär och avskrivning av mål efter återkallelseäravdelningen domför med tre regeringsråd. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skalltre regeringsråd delta. Prop,1987/88:69 Bilaga 1 är av enkel beskaffenhet. Vid beslut om avvisande avför sent inkomna besvär och avskrivning av mål efter återkallelseäravdelningen domför med tre regeringsråd. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd skalltre regeringsråd delta. Denna lag träder ikraft . De nya bestämmelsernatillämpas inte i fråga om beslut som har meddelats föreikraftträdandet. Lagom ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenom föreskrivsi fråga om expropriationslagen (1972:719) dels att 3 kap. 6 § och 5kap. 16 § skall ha följande lydelse, dels att i lagenskall införas en ny paragraf, 3 kap. 10 §, av följandelydelse. I expropriationstillstånd skallbestämmas inom vilken saken skall fullföl.jasgenom ansökan om stämning till särskildaskäl, kan tiden förlängas. Ansökan om förlängning skall göras före Expropriationstillstånd förfaller,om saken inte har fullföl.its genom ansökan om stämningtill domstol från det att tillståndet bevil.iades. utgången avden löpande tidsfristen. Om fastighetsägaren visar att hans olägenhet avatt expropriationsfrågan hålles öppen har ökat avsevärt, kan på hans begäran den bestämda tidsfristen förkortas. Beslut om kortaretidsfrist får e.i meddelas förrän förflutitefter det att expropriationstillstånd meddelades. Prop.1987/88:69 Bilaga I