prop · GB0331 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta namn har ocksä blivit pastoratels kortnamn. Inom ramenför sin utredning har kammarkollegiet vid behov hört ortnamnsarkivet i Uppsala.Jag förulsäller all stiftsslyrelserna kommer att följa den praxis som jag nuredogjort för. som överväger atl avvika från den bör enligtmin mening höra ortnamnsarkivet i i frågan om hur ett namnförslagförhäller sig till gott ortnamnsskick. Vissaremissinstanser anser att i slället borde ha ansvaret förpastoratsregleringen. I likhet med dessa remissinstanser har jag denuppfattningen atl pastoratsindelning och prästerlig tjänsteorganisation hörsamman och skall ligga inom en och samma myndighets ansvarsområde. Jag haremellertid tidigare (avsnitt 3.2.5) utförligt redovisat varför jag valt attföreslå att stiftsstyrelsen skall besluta om den prästerliga tjänsteorganisationen.Det jag nu har föreslagit är således en konsekvens av delta. Hurbeslul om pastoratsindelning får överklagas Liksompä församlingsindelningens område föreslår jag atl den s.k. tvåinstansprincipengenomförs i överklagandeärenden. Stiftsstyrelsens beslut om pasloralsindelningskall kunna överklagas av de församlingar och de pastorat och andra kyrkligasamfälligheter som berörs av beslutet. Av skäl som jag utvecklar närmare ianslutning lill mina förslag om prästtjänsternas fördelning (avsnitt 3.4.4) fårdock stiftsstyrelsens mddningsbeslul såvitt det rör prästtjänster inteöverklagas. Kammarkollegiet skall pröva överklagandena. Kollegiets beslulskall däremot i sin tur inte kunna överklagas. Kammarkollegiet är lämpligöverprövande myndighet. Kollegiet är nämligen central förvaltningsmyndighetför frågor om rikets indelning och har dessulom lång erfarenhet avkvalificerade utredningar i ämnet. Med hänsyn till vad jag sagtom'pastoratsindelningens inomkyrkliga karaktär anscrjag all kammarkollegiet idessa ärenden bör hämta in yttranden från . Kammarkollegiet har i sittremissyttrande föreslagit all kollegiet får möjlighet all överlämna ell överklagningsärende "av principiell betydelse eller annars av särskild vikt" till regeringen för avgörande. Kollegiethar instämt i kyrkokommitténs bedömning atl det inle finns samma skäl - betydelsen för samhällsfunktioner utanför den kyrkliga verksamheten - som i fråga om församlingsindelningen atl beslul om pasloralsreglering och om bildandel av kyrkliga samfälligheter skall överprövas av regeringen. Dessa strukturförändringar bör så längt möjligt behandlas av kyrkans egna organ. Men överlämnandemöjlighelen skulle enligl kollegiet finnas för de fall dä frågor av principiell karaktär förekommer eller då politiskt betonade problem aktualiseras. I mina överväganden har jag kommil lill samma ståndpunkt. Därför föreslår jag atl kammarkollegiet med eget yttrande skall kunna överlämna till regeringen för avgörande ett överklagningsären de som kollegiet bedömer ha principiell betydelse eller annars vara av 129 9 1987/88. Behov avetl praxisbildande avgörande eller etl politiskt grundat beslut är exempel påskäl all överlåta avgörandet lill regeringen. Milt förslag slår iöverensstämmelse med riktlinjer för översyn av reglerna omöverklagande till regeringen m. m. Där har uttalat sill stöd för ensådan lösning på områden där det är önskvärt atl regeringen som politiskt organstyr praxis (prop. 1983/84:120, KU 23, rskr. Frågorom ändring i pasloralsindelningen bör enligl min mening kunna väckas av enförsamling eller ell pastorat som skulle beröras av ändringen. Det skall skegenom en ansökan om ändring ställd lill stiftsstyrelsen. Stiftsstyrelsen skallnaturligtvis ocksä kunna ta upp en indelningsfråga pä eget initiativ detföljer av del krav på aktivitet som jag med förslaget vill ställa påstiftsstyrelsen. Kyrkokommitténhar föreslagit alt ocksä kammarkollegiet genom en anmälan till sliflsstyrelsenskall kunna aktualisera en indelningsändring. För egen del anser jag alt deltaär olämpligt. Den situationen skulle nämligen kunna uppslå alt kammarkollegieti samband med en överprövning av stiftsstyrelsens beslut måste ta ställning iell ärende som kollegiet väckt och därmed inte kunna göra en hell fri ochförutsättningslös överprövning. Jag föreslår därför ingen initiativrätt förkammarkollegiet i fråga om pasloralsindelning. Mitt förslag:Sliflsslyrelsen övertar regeringens uppgift atl besluta om ändradkontraktsindelning. Stiftsstyrelsens beslut får överklagas till kammarkollegietav berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter. Kammarkollegiets beslutfår inte överklagas. förslag:Kommittén har inget förslag med avseende på kontrakten. Kommitténs skäl för detär atl frågan om kontraktens respektive kontraktsprostarnas ställninglämpligen bör övervägas ytterligare inom kyrkans olika organ innan konkretaförslag till åtgärder läggs fram (betänkandet del 1 s. 36). Remissinstanserna: Ingenhar kommenterat kommitténs slutsals ulom i . Domkapitlethar framfört alt det medför stora problem när kontrakts- och kommungränser skärvarandra och att det därför är viktigt att kontraktsindelningen ses över. Skälen för mitt förslag:Kontraktet är tjänslgöringsområde för kontraktsprosten i hans eller hennesegenskap av biskopens medhjälpare i uppsikten över stiftet. Under kontraktsprostens ledning samlas prästerna iförsamlingarna inom kontraktet för samråd och viss fortbildning. På många hållhar dessutom inom kontraktets ram vuxit fram en samverkan mellan församlingarnai mer eller mindre fasl organiserad form. Kontraktsprostarnasuppgifter, liksom det nämnda samarbetet, är enligl min uppfattning, som delasav kyrkokommittén, av klart inomkyrklig karaklär. Kontraktet fär enligt minaförslag i fräga om obligatoriska stiftssamfälligheter ytteriigare en funktion,nämligen atl utgöra valkrets för val av stiftsfullmäktige (avsnitt 3.2.3). Beslut om ändringar ikontraktsindelningen fallas nu av regeringen. Indelningsändringen föranledsvanligen av ändrad pasloralsindelning eller av överväganden om kontraktetslämpliga storlek som arbetsenhet. Jag har tidigare (avsnitt 3.3.2 och 3.3.5)föreslagit alt regeringens ansvar för ändringar i församlings- ochpasloralsindelningen skall flyttas över till kammarkollegiet ochstiftsslyrelserna. Förslagen ligger i linje med strävandena alt avlastaregeringen löpande förvaltningsärenden och föra beslutsfattandet närmare demsom berörs av besluten. Det är då konsekvent alt föreslå motsvarande förändringi fråga om kontraklsinddningen. Ärendenas inomkyrkliga karaklär gör det enligtmin mening naturiigt all be-slulsansvarel skall läggas hos kyrkliga organ. Medtanke på del vanliga sambandet med pasloralsindelningen föreslår jag atlstiftsstyrelserna, som enligt mitt förslag (avsnitt 3.3.5) skall ansvara förpastoratsregleringar, ocksä skall besluta om ändringar i konlraktsindelningen.Även det konl-raktsvisa samarbetet kring församlingsverksamheten gör delnaturligt atl sliflsslyrelsen, som skall främja församlingslivet i stiftet, hardenna uppgift. Föröverprövningen bör även här tvåinstansprincipen införas. Jag föreslår attstiftsstyrelsens beslut skall kunna överklagas lill kammarkollegiet av deförsamlingar och de pastorat och andra kyrkliga samfälligheter som berörs avbeslutet. Med hänsyn lill konlraktsinddningens inomkyrkliga karaklär föreslärjag atl kammarkollegiet skall bereda tillfällealt yttra sig innan ärendet avgörs. Kammarkollegiets beslut skall inle kunnaöverklagas. Reglerna om kontraktsindelningen bör enligt min mening föras in iden föreslagna lagen om kyrklig indelning och om bildande av kyrkligasamfälligheter (avsnitt 3.3.7). Mitt förslag:Bestämmelserna om rikels indelning i territoriella församlingar, pastoral ochkontrakt förs samman i en ny kyrklig indelningslag. Där skall vidare finnasbestämmelser om stiflsinddningen. Slutligen skall lagen innehålla reglerombildandet av icke-obligatori-ska kyrkliga samfälligheter. förslag:Kommittén, vars förslag avviker från milt, har beträffandeförsamlingsindelningen föreslagit ändringar i den nuvarande inddningslagensamt belräffande pasloralsindelningen en ny lag därom samt om bildandel avkyrkliga samfälligheter (betänkandet del 2 s. 53-60 och 138-150). Remissinstanserna: Ingenremissinstans har invänt mol kommilléns för- Prop. 1987/88: 31 slag lilllagleknisk lösning. Skälenför mitt förslag: Del saknas en gemensam grundläggande författning omrikels indelning i församlingar, pastorat, kontrakt och stift. Kyrkokommitténhar föreslagit ändringar i 3 kap. indelningslagen samt en ny lag om pasloralsindelningoch om bildandel av kyrkliga samfälligheter. Församlingarnas ochsamfällighelernas ställning som kommuner skall enligt mitt förslag regleras ien ny lag om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Med kyrkokommitlénsförslag skulle den centrala kyrkokommunala lagstiftningen delas upp på treolika lagar, vilkel enligt min mening skulle vara onödigt krångligt förläsaren. Skälen för en gemensam författningsreglering av borgerliga ochkyrkliga kommuners indelningsfrågor har mot bakgrund av mina förslagförsvagats. Mitt förslag till beslutsordning vid ändringar i den kyrkokommunalaindelningen (avsnitt 3.3.2), nämligen atl kammarkollegiet skall övertaregeringens beslutsbefogenheter i första instans, innebär en olikhet ijämförelse med beslämmelserna för den borgerliga indelningen. Vidare ärförslaget lill regler för paslorals- och kontraktsindelning utformade medreglerna för församlingsindelningen som förebild. Jag finner det därförnaturligt all föreslå en gemensam lag med de bestämmelser som gäller förändringar i all kyrklig indelning i syfte att ge läsaren en direkl överblick pådetta område. Rikelsgrundläggande indelning i stift är inte reglerad i nägon författning i dag.Regeringen kan formellt besluta om de ändringar som behövs. Mitt förslag atl deterritoriella församlingarna i varje stift skall utgöra en obligatoriskstiflssamfällighel (avsnill 3.2.1) gör del enligt min mening nödvändigt allriksdagen i lag beslular vilka stift som skall finnas. Eftersomstiftsindelningen får ekonomisk betydelse för de kyrkliga kommunerna bör avlagen ocksä framgå hur indelningsändringar skall gä till. Jag föreslår allregeringen bemyndigas bestämma vilka församlingar som skall ingå i de olikasliften. Bestämmelserna om stiflsinddningen bör också ingå i den nya lagen omkyrklig indelning. Reglernaom ändringar i pasloralsindelningen har nära samband med bestämmelser som rörbildande och ändring av kyrkliga samfälligheter i och mellan pastorat. De olikasamfällighelsformerna framgär av den föreslagna lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Vissa av dessa, nämligen totalapastoratssamfälligheter och fierpasloralssamfälligheler, kräver särskildabeslut för sin tillkomst. Bestämmelserna härom bör med hänsyn lill sambandetmed pasloratsindelningsändringar återges i den nya kyrkliga indelningslagen. 3.4Den prästerliga tjänsteorganisationen 3.4.1 Präiittjänsterna i Mittförslag: I ett pastorat kan det förutom kyrkoherde finnas en eller flerakomministrar anställda. De avlönas av pastoratet. Hosstiflssamfälligheten kan stiftsadjunkter och kontraklsadjunkter finnasanställda. Dessa avlönas av stiftssamfälligheten. Istiflssamfällighelen får dessutom finnas tjänster som pastorsadjunkt, vilkanärmast är avsedda för nypräslvigda. Prästtjänsternaär stafiigt reglerade tjänster. Prästtjänster - frånsett biskopstjänsten -skall inte längre filisättas med fullmakt. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Kommittén har dock föreslagit atten nyprästvigd skall förordnas som pastorsadjunkt med aspiranttjänstgöringendasl under begränsad fid (betänkandet dd 1 s. 118-123, dd 2 s. 66-71,152-158, 161-162 och 166). Remissinstanserna:Flertalet lillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran med undantag förförslaget om tidsbegränsad tjänstgöring för nypräslvigda. Detta förslagavstyrks av en klar majoritet. Innebördenav beteckningarna pastorats- och stiftspräster Fierlalelpräster i har statligt reglerad anställning på tjänstersom kyrkoherde, komminister eller kyrkoadjunkl i ell pastorat. För särskildaarbetsuppgifier i sliften finns inrättade tjänster som förste stiftsadjunkt,stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkl. Domkapitlen kan dessutom inrätta tjänstersom pasloratsadjunkt, huvudsakligen för nypräslvigda. Den förenkling avtjänsteorganisationen som kommillén har föreslagit finner jag ändamålsenlig.Milt förslag är alltså all del i pastoraten endasl skall finnas tvåtjänstekategorier, kyrkoherde och komminister. Dessa pastoratspräsler, somkommittén betecknar dem, har ordinarie tjänster tillsatta med fullmakt,men dessa bör tillsättas med förordnande. Jag föreslär likaså altdet pä stiftsplanet skall finnas endasl två tjänstekategorier, stiftsadjunktoch kontraktsadjunkt. Dessa stiftspräster har extra ordinarie tjänsteroch deras anställningsförhållanden ändras endast såtillvida att de får en nyhuvudman i stiftet, nämligen stiftssamfälligheten. Behovet av stiftsadjunkterför viktiga stabsfunktioner inom stiftsarbelel torde vara lika stort inom dennya stiftssamfälligheten som inom den nuvarande frivilligasliflsorganisafionen. Konlraktsadjunklerna ulgör ett värdefullt komplement tilltjänsteorganisafionen på pastoratsplanet, särskill för uppgifter som detenskilda pastoratet har för litet underlag för att kunna bära. Ett exempel pådetta utgör del finskspråkiga församlingsarbetet. Förnyvigda präster skall tjänster med benämningen pastorsadjunkt få Prop. 1987/88:31 inrättas. Jag återkommer i det följande lill deras anställningsförhållanden. Enliglvad jag tidigare föreslagit (avsnitt 3.2.1) skall domkapitlens arbetsuppgifterbegränsas. Ansvaret för att främja församlingslivets ulveckling inom stiftetm. m. förs nu över till stiflssamfällighelen. Samfällighelen bör då, somkommittén föreslagit, ocksä ta över ansvaret för de präster som för deländamålet har uppgifter av övergripande karaklär. Som jag tidigare utvecklat(avsnill 3.2.5) kommer både stiftsstyrelsen och att ha uppgiftermed avseende pä samtliga präster i stiftet. Stiftsstyrelsen fastställerexempelvis tjänstgöringsföreskrifter för samtliga präster och hartillsynen över ämbetsförvaltningen beträffande både sfifls- och pasloralspräslerna.De nya beteckningarna innebär endast all del ekonomiska ansvaret för tjänsternafördelas mellan pastoral och stift. svarar kyrkofonden för vikariekostnaderför präster. Jag anser i likhet med kommittén alt pastoraten och stiftssamfälligheternai fortsättningen bör svara också för kostnaderna för vikarier. I hastigtuppkommande akulsiluationer och vid vakans på kyrkoherdetjänsten är delnödvändigt att stiftsstyrelsen förordnar vikarie. I övriga fall, då vakansuppstår på en komministertjänst bör, med hänsyn fill att pastoratet skall bärakostnaden, en vikarie i regel tillsättas endasl om pasloratel begär allstiftsstyrelsen skall förordna en sådan. Mittförslag lill tjänsteorganisation innebär vidare atl Ijänstebenämning-enkyrkoadjunkt avskaffas. Benämningenkyrkoherde är - såsom kammarkollegiet framhällit i princip förbehållenpastoralspräst. Del bör dock inle finnas några hinder mol all benämningenkyrkoherde används även för annan tjänst av likartat slag, t. ex. för enstiftspräst med självständigt ansvar för församlingsvård bland samer eller enstörre grupp av finskspräkiga i ell stift. Likaså bör de särskildatjänstebenämningarna för garnisonspastorn i och amirali-telspräsler iKarlskrona kunna behållas. Remissinstansernahar tillbakavisat kommitténs förslag att en nyprästvigd skall placeras i etlpastorat för aspiranttjänstgöring av minsl 6 och högst 18 månader.De flesta har hänvisat lill alt man enligt ordning prästvigstill tjänst inom kyrkan och inle ulan vidare bör fråntas möjligheten alt arbetasom präst. Jag anser, med hänsyn till remissopinionen, att förslaget omtidsbegränsning av den första anställningen inte bör genomföras. Den nypräslvidgde bördärför anställas på en utbildningstjänst i stiftet, vilken i enlighet med kyrkokommitténs förslag bör benämnas pastorsad junktstjänst. Beteckningen pastorsadjunkt speglar bättre än nuvarande benämning pastoralsadjunkt all innehavaren biträder pastor och ännu inte arbetar hell självständigt. Stiftsstyrelsen får bestämma i vilket pas torat tjänstgöringen skall ske. Utbildningssyftet bör tillmätas stor betydel se när sliflsstyrelsen fattar sitt beslut om placering. Det motiverar också enligt min uppfattning alt biskopens bedömning i de enskilda fallen får slor 134 belydelse, när sliflsstyrelsen beslutarom tjänsternasplacering och tillsättning. Eftersom tjänsterna är avsedda att varautbildningstjänster, förulsälter jag att innehavarna kommer att söka sigvidare lill andra prästtjänster. I del följande (avsnitt 3.6.2) föreslår jagatt avlöningskostnaderna för nypräslvigda skall betalas avstiftssamfälligheterna som för della ändamäl får etl bidrag ur kyrkofonden somskall ingå i stiftsbidraget. prästvigs ca 125 personer årligen.Kyrkokommittén har bedömt all en lid av upp efterprästvigningen kan behövas för handledd utbildning av nypräslvigda. Enligt minmening bör åtminstone ell års erfarenhet av tjänstgöring på en utbildningstjänstsom församlingspräst krävas för rätt atl erhålla en annan prästtjänst. Gällandeförordningsbestämmelser bör anpassas till detta synsätt. torde även präster, som inle längre kananses behöva handledning i arbetet, inneha tjänst som pastoratsadjunkt*. Påsamma sätt som kommittén föreslagit angäende kyrkoadjunktsljänsler anser jagalt även sådana pastoratsadjunklstjänsler som i huvudsak fungerar somförstärkning av den prästerliga tjänsteorganisationen i etl pastorat nu böromvandlas till komministertjänster. bör dock få ske endasl under enövergångsperiod av och endast om pastoratet och stiftsstyrelsen äröverens om att en sådan tjänst skall inrättas. Nuvarande pastoratsadjunklstjänsler,som inte i fortsättningen skall användas som utbildningstjänster förnypräslvigda pastorsadjunkter och inle heller omvandlas fill komministertjänsti ett pastorat, blir efter övergångsperioden tjänster hos stiftssamfälligheten.Under övergångsperioden bör pastoratsadjunkterna kunna åläggas en skyldighetall frånträda utövningen av sin tjänst för att utöva en tjänst sompastorsadjunkt i stiftssamfälligheten. Detta avviker från förslagen iregeringens skrivelse 1987:1 lill kyrkomötet. Regeringen får därför återkomma ifrågan till nästa års kyrkomöte. Trots framställningar som under utredningsarbetet hargjorts om en lönereglering av prästtjänsterna ärjag inte beredd altnu föreslå en sädan ändring. 3.4.2 Tjänstgöring i annat pastorat Mittförslag: Stiftsstyrelsen får besluta atl en präst skall vara skyldig att utövaannan tjänst som pasloratspräst. Stiftsstyrelsen kan också genom ettarbetsledningsbeslut bestämma att en pasloratspräst skall fullgöra kyrkligaarbetsuppgifier i stiftet utanför det egna pastoratet. Sliftsslyrdsen fårbesluta om den ekonomiska reglering som kan behövas i dessa fall. * EnligtMatrikel för 1986/87, sid. 241, fanns del den 1986393tjänstgörande och 59 tjänstlediga pastoratsadjunkter. förslag:Avviker från milt. Kommittén föreslär atl Prop. 1987/88:31 olika pastoratskall få träffa överenskommelser om alt en viss eller vissa präster delvistjänstgör i en närliggande församling i elt annat pastorat. Om enöverenskommelse träffas, kan uppgifterna preciseras itjänslgöringsfö-reskrifler (betänkandet del 1 s. 119). Remissinstanserna:Flera remissinstanser är positiva lill atl prästers tjänstgöring skall kunnadelas mellan pastoral, alternativt mellan stiftet och ell pastorat. Samtidigtuttrycker man farhågor för atl den av kommittén föreslagna beslutsordningenför denna delning kommer atl medföra praktiska problem. Skälenför mitt förslag: Det är viktigt all en prästs arbets- och intresseinriktningtillvaratas pä del för det kyrkliga arbetet i stiftet mest förmånliga sättet.Delta kan bl. a. ske genom en flexibel Ijänstgöring som också medger etl utbyteav prästerliga arbelsinsatser mellan olika pastorat. Den delade tjänstgöringen- som är att se som ett beslut om arbetets ledning och fördelning kan lämpasig väl för jourljänsler, konfirmandundervisning, regelbunden predikotjänst inägon kyrka i annat pastorat, tjänstgöring vid kriminalvårdsanstall eller videtl militärt förband. Del innebär ocksä all en sliftspräsl, varsarbetsuppgifier medger del, kan fä en klar förankring i en lokalförsamlingsgemenskap. Stiftsstyrelsenskall fastställa tjänstgöringsföreskrifter för samtliga präster. En deladtjänstgöring skall enligt min uppfattning alllid fastställas i dessaföreskrifter och bör därför också beslutas av stiftsstyrelsen. Initiativet kandock tas frän berörda pastorat. Särskill i de fall dä en ekonomisk regleringmellan pastoral eller mellan stiftet och ell pastorat blir aktuell är detnödvändigt atl tjänstgöringens omfattning finns dokumenterad på detta sätt.Beslul om ekonomisk reglering bör fallas av sliflsstyrelsen, som ocksä i övriglär ansvarig för fördelningen av resurser inom stiftet och dessulom beslular omfördelningen av prästtjänsterna (se avsnill 3.4.4.) Jagföreslår atl det också i fortsättningen skall vara möjligt atl besluta alt enpräst under begränsad lid skall vara skyldig all frånträda utövningen av sintjänst eller alt jämsides med sin tjänst utöva annan prästtjänst och tjänstgörai ell annat pastorat i samma stift. får ske om arbetsbelastningenlillfälligl är särskilt hög där eller om det annars finns synnerliga skäl,exempelvis av social natur, för en sådan tjänstgöring. Regeringens förslag tillkyrkomötet var att sliflsslyrelsen skall besluta i dessa ärenden. Kyrkomötet(KL 1987: 5 avsnill 3.4.2) avstyrker förslaget och anser atl del bör ankomma pädomkapitlet att besluta. Denna uppfattning kan jag inle dela. Med hänvisninglill vad jag anfört i avsnitt 3.2.5. om ansvarsfördelningen mellanslifisorganen och stiftsstyrelsens roll när del gäller beslul omarbetsfördelningen mellan prästerna i ett pastorat och i ärenden rörandedisciplinansvar finner jag det naturligt all stiftsstyrelsen beslutar också idessa ärenden. Beslutet får överprövas i den ordning som gäller för arbetstvisteri allmänhet, dvs. efter talan hos en tingsrätt eller arbelsdomslolen.Föreskrifter om skyldighet atl utöva annan tjänst kan - så länge frägan inle ärreglerad i kollektivavtal meddelas av regeringen (jfr prop. 1973:90 s. 306). Mitt förslag:Kyrkoherdarna för döva förs över till den rikskyrkliga organisationen ochavlönas av stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Kyrkokommitténsförslag: Överensstämmer med mitt (betänkandet del 1 s. 120). Remissinstanserna:Stockholms domkapitel och kyrkoherdarna för döva anser atl verksamhelen börvara en stiflsangelägenhct. Skälenför mitt förslag: är landets sju kyrkoherdar för döva knutnatill domkapitel, som är deras arbetsgivare och utövar tillsynen öververksamhelen. Denna ordning kan inle bevaras när arbetsuppgifterbegränsas. Verksamheten bland döva och hörselskadade är indelad i sju distriktmed en tjänst som kyrkoherde i varje distrikt. Distriklsindelningen bygger pälänsindelningen inte stiftsindelningen. Denna indelningsgrund sammanhänger bl.a. med upptagningsområdet för specialskolorna för döva och hörselskadade.Enligl förordningen (1982:633) om kyrkoherdar för döva (ändrad senast 1986:852) skall dessa meddela konfirmationsundervisning vid skolorna. Kyrkomötet(KL 1987: 5 avsnitt 3.4.3) menar all övervägande skäl talar för allförsamlingsarbetet bland döva och hörselskadade blir en angelägenhet förstiftssamfälligheterna på samma sätt som har föreslagils beträffandeförsamlingsarbetet bland finskspräkiga och samer. Såsom kyrkomötet ocksåframhåller kan del i vissa stift föreligga behov av flera prästtjänster medandel i andra stift inte finns underlag för mer än en deltidstjänst. Eftersom enändring av distriklsindelningen förutsätter en noggrann prövning av behov ochlämplig organisationsform anscrjag alt en sådan inomkyrklig översyn i samrådmed de dövas intresseorganisationer först bör göras. Om en översyn visar attdet är lämpligt alt församlingsarbetet bland döva och hörseskadade blir enangelägenhet för sliflssamfälligheten kan sfiftsfullmäktige sedan besluta om enutvidgad verksamhet på det sätt som kyrkomötet anvisat.