prop · GB03116 · 1987-12-31 00:00:00 — värdet avarbete, som i den skattskyldiges förvärvsverksamhet utförts av denskattskyldige själv eller andre maken eller av den skattskyldiges barn som ejfyllt ; ränta på den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hansförvärvsverksamhet; svenska allmänna skatter; kapitalavbetalning på skuld; avgift enligt 8 kap. studiestödslagen (1973: avgift enligt 8 kap. studiestödslagen (1973:349) 349); i dess lydelse före den Ijuli 1988och ränta en- ligt 8 kap. 1 § studiestödslagen i dess lydelse därefter avgift enligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgiftenligt lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m.; avgiflenligt 99 a § utlänningslagen (1980:376); avgiftenligt 26 § arbetstidslagen (1982:673); skadestånd, som grundas på lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet eller annan lag som gäller förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare, när skadeståndet avser annat än företagsbot enligt 36 kap. ; straffavgift enligt 8 kap. 7 § tredje si;ycketrättegångsbalken; belopp,för vilket arbetsgivare är betalningsskyldig enligt 75 § uppbördslagen(1953:272) eller för vilket betalningsskyldighet föreligger på grund avunderlåtenhet att göra avdrag enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgifl;sskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar; avgiftenligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; kontrollavgift enligt lagen (1984:313) om kontrollavgiftvid olovlig parkering; överförbrukningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); vattenföroreningsavgift enligt lagen (1980: 424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg; avgiftenligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in-eller utförsel lagringsavgift enligt lagen (1984:1049) omberedskapslagring av olja och kol eller lagen (1985:635)om försörjningsberedskap på naturgasområdet; ränta på lånat kapital till den del räntan täcks av sådantstatligt bidrag som avses i punkt 7 av anvisningarnatill 24 §; kapitalförlust m.m. i vidare mån än som får ske enligt 36 §. Denna lag träder i kraft den . 1 Senaste lydelse 1986:121. 1987/88:116 Bilaga 3 Remissammanställning - studiemedelskommitténs betänkande (SOU1987:39) Studiemedel 1 Förteckning över remissinstanserna Efterremiss har yttranden kommit in från , statskontoret, (), (), (), ,, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centralastudiestödsnämnden (CSN), (), ,Kammarrätten i , (), ,Talboks- och (TPB), (), , . iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR (/SR), Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (),i , Sveriges-förenade studentkårer (SFS),för vuxenstuderande (), (), , . Dessutomhar yttrande kommit in från bl. a. Förenade Studentkårer, , Centrala , Lunds Studentkår, LundsArbetarkommun, , (), LundsFörenade Studentkårer, sjuksköterskeelevers förbund (SSEF), (), ,. Flertaletremissinstanser ansluter sig till huvuddragen i kommitténs förslag till ettframtida studiemedelssystem och till de allmänna mål för det statliga studiestödetsom kommittén anger. RRVanser att studiemedelskommitténs förslag till nytt studiemedelssystem är ettambitiöst försök att minska den sociala snedrekryteringen till högre studierinom en oförändrad kostnadsram. RRV anser dock att det är oklart om deföreslagna åtgärderna bidrar till att målsättningarna uppnås. Enrad remissinstanser anför i likhet med RRV att kostnadsramen är för snäv föratt kunna uppnå uppsatta mål. Sådana synpunkter framförs bl. a. avlandstingsförbundet, /SR, , och av flertaletstuderandeorganisationer. KOVdelar kommitténs uppfattning angående utbildningens posi tiva betydelse för såväl samhälle som den enskilde. Med tanke härpå är det beklagligt, att kommittén inte i större utsträckning kunnat föreslå föränd ringar av studiestödssystemet som står i samklang med de angivna målen. KOV anser att man inte bör förbättra för studerande som kan klara sitt uppehälle med nuvarande studiemedelsbelopp. Detta gäller exempelvis 103 studerande som bor iföräldrahemmet samt studerande med höga inkoms- Prop, 1987/88:116 ter ochförmögenhet. Istället bör resurserna användas för att möjliggöra Bilaga 3 acceptablaekonomiska förhållanden för dem som ej kan täcka sina kostnaderunder studie- resp. återbetalningstiden. SAFmenar att det föreslagna systemet helt saknar någon form av stimulans för demsom tar på sig bördan med långa studier och höga studieskulder. TCOanser att studiemedelssystemet måste vara rekryterande till högre utbildning.Målet bör vara att av en årskull går vidare till högre studier. Dettaär nödvändigt som ett led i ansträngningarna att höja utbildningsnivån iarbetslivet. Närdet gäller avvägningen mellan bidrag och lån anför RSV att man helt instämmer ikommitténs uttalanden vad gäller beskattade bidrag och tar på de skäl somredovisas i betänkandet bestämt avstånd från tanken på ett beskattat bidrag. UHÄtar upp diskussionen om generella resp. differentierade studieme del och anför-- beträffande principen generella/differentierade studie medel instämmer UHÄ i att principen bör vara ett generellt system. UHÄ anser dock även här att möjlighet måste finnas att tillgodose särskilda behov. Även i dessa fall bör beslut fattas av regering/riksdag efter förslag från UHÄ. UHÄ kan då i såväl denna som föregående fråga bedöma huruvida medel för de särskilda behov som bör täckas bör utgå från högskoleanslagen eller ligga inom studiemedelssystemet. En sådan kon struktion medger flexibilitet. Exempel på sådana fall där särskilda förmå ner utgår är utbildningsarvoden till studerande på industri- och hantverkslärarlinjen och bidrag till studerande i samband med studie resor och studiepraktik inom och utom landet (från sektorsanslaget). Ex empel på andra tänkbara fall är vårdlärarlinjen, utbildning för tekniker och ekonomer samt ämnesmässigt lektorskompetenta personer på ämneslärar linjen, studerande vid bibliotekarielinjen med doktorsexamen samt mer kostnader på grund av regionalpolitiskt motiverade byten av studieort. Fleraremissinstanser tar upp de vuxenstuderandes speciella problem och problemen pågymnasial nivå. SÖ anser det olyckligt att kommittén inte undersökt demöjligheter till särskilda lösningar för vuxenstuderande under högskolenivå,som förutsatts i direktiven. SÖ ser med tillfredsställelse attstudiemedelssystemet setts över och anser att kommitténs förslag i stortinnebär en förbättring. CSNhävdar att det är ett rättvisekrav att de som saknar grundskolekompetens ochsom i vuxen ålder önskar skaffa sig en sådan bör ha en självklar rätt tilldetta utan någon som helst skuldsättning. För denna grupp är, enligt CSN:smening, inte ens det särskilda vuxenstudiestödet med en jämförelsevis storbidragsandel tillräckligt. LOframhåller också att studier för vuxna på grund- och gymnasieskolenivå iframtiden bör finansieras via bl. a. SVUX-medel och inte som i storutsträckning via studiemedelssystemet. LO anser vidare att en framtidaförstärkning av såväl vuxenstudiestöd som studiemedel bör övervägas. RIOföreslår att regeringen i anknytning till propositionen om studieme del redovisar en tidsplan för en övergång till ett system där alla vuxenstu- 104 derande kan läsa in grundskole-och gymnasiekompetens finansierat med Prop, 1987/88:116 ett uppräknat SVUX eller en studielön. SFHLvill att ett studielönesystem successivt införs, att ett studielönesysteminförs för vuxenstuderande och att begreppet vuxenstuderande definieras--- 1. Den somav skilda skäl ej genomgått studier direkt Den som har en sammanhängande arbetslivserfarenhet till , oavsett tidigare utbildning. 3 Totalbeloppets storlek och koppling till bostadsbidrag Socialstyrelsenanför Enligt kommitténs förslag skall bostadsbidrag utgåtill studiemedelstagare som passerat åldersgränsen enligt samma grundersom till studerande under . anser att bostadsbidrag tillstuderande utgör en förutsättning för att studiemedlen inte skall behövadifferentieras på grund av de studerandes bostadskostnader. Styrelsen finnerdet också angeläget att reglerna för bostadsbidrag blir tvingande förkommunerna. De studerandes ekonomiska villkor bör, anser styrelsen, intevariera från ort till ort. Bostadsstödet bör vara bestående. Enrad remissinstanser bl. SÖ, UHÄ, CSN, SFS, LO och tillstyrker i likhetmed förslaget om hänsynstagande till det kommunalaungdomsbostadsbidraget under förutsättning att det görs tillgängligt för allastuderande. Statskontoretdäremot anser det tveksamt att låta det kommunala bo stadsstödet ingå som en del av och förutsättning för det av staten finansi erade studiestödssystemet. Liknande synpunkter framförs också av RRV, landstingsförbundet, kommunförbundet, TCO och /SR. Kommunför bundet anför t.ex.-- Det är därvid rimligt att hänsyn tas till de varitationeri kostnaderna för uppehälle som följer av bostadsförhållandena. Kommitténsförslag bygger emellertid på förutsättningen att kommu-nerna.beslutar ominförandet av det särskilda bostadsbidrag som i praktiken finansierar en delav de studerandes uppehälle. Då denna förutsättning inte vilar på säkerställd grundinnebär förslaget att de studerande inte garanteras jämlika förutsättningar.Det innebär vidare att kostnaderna för studiefinansieringen förs över frånstaten till kommunerna. Av dessa skäl kan styrelsen inte tillstyrka förslag inuvarande utformning. Bostadsstyrelsenbegränsar sitt yttrande till att konstatera att det är administrativt möjligtatt bevilja bostadsbidrag i enlighet med förslaget. Enligt underhandskontaktermed CSN kan kommunerna kontrollera genom stickprov eller med hjälp av ADB attbidragssökande har beviljats statligt studiestöd. CSNtillstyrker förslaget att studiemedel beviljas av basbeloppetför ett niomänaders läsår. Tillsammans med bostadsbidraget bör de disponiblaresurserna anses tillräckliga för merparten av de studerande "understudietiden. KOVanser--- att eftersom boendekostnaden står för en mycket stor andeli budgeten och varierar kraftigt med boendeform, är det en brist att utredningeninte redovisat hur stor andel som är "hemmaboende", bor i 105 studentbostad resp. egenlägenhet bland dem som klarar sig helt på studie- ' Prop. 1987/88:116 medel etc. Boendeformenkan naturligtvis även påverka andra kostnader som mat och övrigahushållsutgifter. I de beräkningar som bifogar detta yttrandehar en studerande boende i studentrum resp. egen hyreslägenhet totalt ca 650kr. högre utgifter än den studerande som bor iföräldrahemmet och betalar sin andel av utgifterna. KOVanför vidare-- Det nuvarande totalbeloppets storlek (av basbeloppet)är enligt KOVs beräkning tillräckligt för den som bor i föräldrahemmet ochbetalar sin andel av kostnaderna för boende och uppehälle. Däremot inte för deboende i studentrum resp. egen hyreslägenhet. Med nuvarande regler kan de hemmaboendefå ett överskott på ca , medan de som bor i studentrum resp.iegen lägenhet får ett underskott på 250 resp. . KOVframhåller att en kraftig ökning av överskottet för hemmaboende studerande intekan motiveras. Verket menar att det är betydligt mer angläget att förbättra fördem som har andra boendeförhållanden, så att dessa får en reell möjlighet attklara sitt uppehälle . TCOföreslår ett totalbelopp på av basbeloppet. Samma nivå föreslår bl. a.även , SFS, SOSVUX, SFEF, SSEF och SSU. Industriförbundetförordar ett totalbelopp på av basbeloppet. LRFoch förordar en beskattad studielön. UHÄföreslår att bidragsdelen skall utgå av totalbeloppet. Kommitténhar gjort ett antagande om två procents inflationstakt . UHÄ menar attdetta är för lågt beräknat med hänsyn till den inflationstakt som rått undersenare år. Ett antagande om fyra procents inflationstakt är mer realistisk. Medett sådant antagande ligger redan i kommitténs förslag en större subventioneringpå återbetalningssidan än vad kommittén redovisar. UHÄ föreslår att dennasubvention i stället överförs till tilldelningssidan. UHÄ ser det somangeläget ur såväl rekryterings- som studieeffektivitetssynpunkt atttilldelningssidan förbättras genom dels stöne bidragsdel, dels ökattotalbelopp. ÄvenCSN föreslär en bidragsdel om av totalbeloppet. Vid en prioritering mellanen höjning av studiebidraget och ett höjt totalbelopp menar nämnden att man börvälja att höja studiebidraget. KOVtillstyrker kommitténs förslag att studiebidraget höjs till av basbeloppetoch välkomnar förslaget om indexreglering av bidraget. LOanser att det hade varit önskvärt med en något högre bidragsdel, varför LOförordar att om studiemedelssystemet tillförs ytterligare resurser, bör manprioritera höjningen av bidraget före en höjning av totalbeloppet. TCOförordar en ytterligare höjning utöver kommitténs förslag. Ett minimikrav anserTCO det vara att bidragsdelen höjs till den nivå, av totalbeloppet, somgällde vid studiemedelssystemets införande. SFSnoterar med tillfredsställelse att kommittén föreslår att bidragsdelen skall ökas och värdesäkras. SFS anser dock att bidragsdelen bör utgöra 106 av totalbeloppet.Liknande synpunkter framförs av flera studerande- Prop, 1987/88:116 organisationersamt av , SSU och SSEF anser att bidragsdelen bör vara Bilaga 3 av totalbeloppet och att höjningar av bidragsdelen bör prioriteras.Elevorganisationen anser att studiebidraget bör höjas till . vill framhålla vikten av att studie medlen görs tillräckligt stora, framför allt att studiebidragen med tanke på fördelningseffekterna hålls på en rimlig nivå. Föreningen'har inte möjlighet att bedömma samtliga konsekvenser men anser likväl att ett studiebidrag på av basbeloppet vore önskvärt om studiemedelssystemet skall åstadkomma en rimlig social rekrytering till högre studier. Industriförbundetanser att det är nödvändigt att höja bidragsdelen för att minska skuldbördan.Inom ramen för bidraget kan man också, enligt industriförbundet, införamorötter för snabba studier och snabb examen. LRFanser att en generell högre bidragsdel/studielön som beskattas -enligtreservanten förslag - skulle rymma många fördelar. Socialstyrelsenanser inte att frågan om barns försörjning utretts på ett tillfredställandesätt.- Skillnaden mellan sammanlevande och inte sammanlevandeföräldrar där någon förälder studerar kommer att bli stor. I det fallföräldrarna inte sammanlever erhåller den förälder som barnet bor hosbidragsförskott med /mån. om den andre föräldernstuderar. Sammanlevande föräldrar där någon studerar har inte någon möjlighetatt få något tillskott för försörjning av barn motsvarande bidragsförskottetom kommitténs förslag går igenom. Kommittén har vidare bara visat på exempelmed ett barn. Hur studerande familjer med två eller flera barn skall klara sinförsörjning framgår inte. Socialstyrelsenfinner att genom förslaget att slopa barntillägget kommer inte längre någotunderhållsbidrag att kunna fastställas då den bidragsskyldige föräldernstuderar, vilket bl. a. var det ursprungliga syftet med barntillägg. Som regelkommer den bidragsskyldige inte ha någon förmåga att betala underhållsbidrag.Fullt bidragsförskott kommer då att betalas ut till den andre föräldern. Dettakommer inte att innebära någon besparing för staten som i stället för att gemöjlighet till återbetalningspliktiga studielån får betala ut bidragsförskott. ÄvenRFV påtalar att ett slopande av barntillägget kan påverka det underhållsbidragsom studerande skall betala. KOVanser att barntilläggets slopande innebär kraftigt minskade möjlig heter att studera för dem som har barn, särskilt om barnen är i skolåldern. KOV anser dock att barnfamiljernas ekonomiska behov i första hand borde tillgodoses inom det familjepolitiska området och inte genom ökad skuldsättning inom studiemedelssystemet. I avvaktan på en lösning inom familjepolitikens ram menar verket att barntillägget bör omvandlas till bidrag och utgå av basbeloppet. Liknande synpunkterframförs av landstingsförbundet, TCO, , SFS Prop, 1987/88:116 och SSEF. CSNdelar kommitténs principiella inställning att stödet till barnfamiljer na bör ges inom ramen för familjepolitiken. Barnfamiljernas behov av extra stöd bör täckas genom familjepolitiska åtgärder och inte genom ökad skuldsättning. CSN har kommit fram till att studeran defamiljer -- även utan ett särskilt barntillägg har en i jämförel se med andra familjer likvärdig ekonomisk standard. CSN tillstyrker där för kommitténs förslag att avskafla barntillägget. CSN föreslår dock en övergångsbestämmelse som gör deii möjligt att inom ramen för bestämmel serna om extra studiemedel bevilja ytterligare lån i vissa fall till studerande som tidigare uppburit barntillägg. /SRmenar att om reella förbättringar åstadkoms i övrigt kan barntilläggen avskaffas.Även anser att barntilläggen kan avskaffas, trotsatt detta medför oförändrad eller något sänkt standard för berörda. Vinstenblir i stället en lägre skuldbörda . 6.1Antal terminer med studiestöd CSNoch UHÄ anser liksom studiemedelskommittén att antalet terminer med studiestödbör begränsas. De föreslår emellertid att gränsen sätts till sex terminer pågymnasial nivå och tio på eftergymnasial. KOVanser att ett generellt tillägg bör göras för studier på grundskolenivå, ominte ett allmänt bidrag införes för dem som studerar på grundskole/ gymnasienivå. Landstingsförbundetanser att antalet studiemedelsberättigande terminer bör ökas i förhållande tillkommitténs förslag. föreslår att antalet terminer som berättigar tillstudiemedel maximeras till 16, varav högst åtta kan disponeras för studier pågrund- och gymnasieskolnivå, samt högst tolv terminer för studier påhögskolenivå förlagd till högskola eller folkhögskola. SFS anser att studerandeunder högskolenivå inte skall behöva finansiera sina studier via studielån.Intill dess att vuxenstudiestöden är fullt utbyggda bör studiemedel utgå i sexterminer på gymnasieskolenivå, exkluderat erforderligt antal terminer pågrundskolenivå. På högskolenivå skall studiemedel utgå i 16 terminer. Ingenav de remissinstanser som yttrat sig i denna fråga anser att antalet terminerpå grundskole- och gymnasienivå skall kunna påverka möjligheten att studera påhögskolenivå. 6.2Studiemedel för studier utomlands Kommitténsförslag om en mer generös tilldelning av studiemedel för studier utomlands tillstyrks av alla remissinstanser som yttrat sig i frågan, dvs. UHÄ, CSN, SFS, SAF och . CSN välkomnar en attitydändring som innebär att studiemedel i allmänhet bör utgå om inte skäl talar där- 108 emot, i stället för som att studiemedel i princip inte utgår om inte Prop. 1987/88:116 särskilda skäl motiverar det. SFSanser inte att CSN skall bedöma vare sig högskolans dimensionering ellerkostnadsläget i olika länder, utan studiestöd skall utgå med samma beloppoavsett var studiema bedrivs. CSNoch i är positiva till kommitténs förslag att allutbildning inom gymnasieskolan skall hänföras till den gymnasiala nivån.Elevorganisationen framhåller att det extra tillägget och inackorderingstilläggetinom studiehjälpen måste höjas kraftigt för att inte de elever som tidigarefått studiemedel skall komma i ekonomiska svårigheter. SÖanser att den rimligaste avvägningen är att studiehjälp utgår under de förstatre årens gymnasiala studier, även om det tredje året har karaktär av påbyggnadsutbildning. CSNinstämmer i kommitténs bedömning beträffande eftergymnasiala utbildningar. Närdet gäller studerande i folkhögskola och de gymnasiala utbildningarna ser CSNinget behov av någon översyn. Beträffande komvux avser CSN att ta uppöverläggningar med SÖ för att diskutera erfarenheterna av nuvarande ordning. SÖanser att en elev i gymnasial utbildning som har rätt att fortsätta till nästatermin eller årskurs i princip bör beviljas stöd, liksom en elev som av särskildaskäl medges att gå om en kurs. SFSföreslår att kravet på 30 poäng för erhållande av studiemedel även börgälla för de bundna studierna i eftergymnasial utbildning. SFS anser vidare attdet krav som ställs för att en utstraffad skall återvinna rätten tillstudiemedel är för hårt. 6.5Prövning mot egen inkomst KOVanser liksom kommittén att reducering av studiemedlen först bör avse bidragetoch därefter lånedelen. Landstingsförbundetanser liksom kommittén att det skall vara generösa regler för prövning mot egeninkomst mot den enskildes ekonomi. Men tycker att deföreslagna reglerna med olika stora fribelopp för vår resp. höstterminen gördet svårare för skolhuvudmännens planering och möjligheter att flexibeltanpassa utbildningens förläggning i tiden. TCOframför att ett särskilt problem är att beräkningen av inkomst sker per kalenderhalvår, vilket leder till att studerande inom den kommunala vuxenskolan får reducerade studiemedel i de fall studierna inte följer den gängse terminsindelningen. TCO menar, mot denna bakgrund, att vid en prövning av den enskildes egna inkomster bör fribeloppet höjas, så att 109 dessa problem inte uppstårvid normala inkomstlägen. och anser Prop. 1987/88:116 att fribeloppen ska höjas. /SRanser att inkomstprövningen skall avskaffas. Om man genom arbetsinkomster sominte har påverkat studieresultaten har skaffat sig en viss handlingsfrihet attmöta kostnader för t.ex. familjebildning skall inte möjligheterna att fåstudiemedel begränsas. /SR avstyrker vidare att man låterreduceringsreglerna i första hand drabba bidraget. Om inkomstprövningen skallvara kvar bör en proportionell reducering av bidrag och lånedel gälla även iframtiden. SFS anför liknande synpunkter. SFS,och anser inte att ferieinkomster skall påverkastudiemedlens storlek. Den av kommittén föreslagna inkomstgränsen är enligtSFS för låg. anser vidare att maximala studiemedel bör kunnakombineras med stipendier. CSN och SSU anser i likhet med studiemedelsnämndemiaatt nuvarande principer för inkomstprövningen bör vara kvar i det framtidasystemet. CSN har tidigare förordat ett högre studiebidrag än kommittén. Etthögre bidrag ställer enligt CSN krav på en inkomstprövning främst av kostnads-och rättviseskäl. SSEF anser att fribeloppet bör motsvara det belopp där enreducering sker i förslaget till bostadsbidrag (dvs. CSNoch KOV stöder kommitténs förslag att samma inkomstbegrepp skall gälla vid beviljningsom vid återbetalning av studiemedel. CSN tillstyrker att man övergår till ettinkomstbegrepp vid beviljning, som endast tar hänsyn till skattepliktigainkomster. CSN och LO föreslår att beräknad sammanräknad inkomst skall gällavid tilldelningen av studiemedel. Ett skäl att i studiemedelssystemet utgå frånbruttoinkomsten kan vara att därigenom minska orättvisor som har sin grund iskattesystemets utformning. Enligt TCO bör emellertid orättvisor iskattesystemet i första hand lösas inom ramen för skattepolitiken. TCO,/SR, , LRF och föreslår att taxerad inkomst böranvändas som inkomstbegrepp. SFS liksom anser attåterbetalningen måste baseras på den sammanräknade nettoinkomsten. CSN,/SR, SFS, LRF och anser liksom kommittén att förmögenhetsprövningenskall tas bort. SOSVUX anser däremot att förmögenheten skall påverkastudiemedlens storlek. 6.8 Reduktiongentemot fria läromedel CSN,KOV och SÖ tillstyrker kommitténs förslag. SÖ anser att alla elever på gymnasienivå bör ha tillgång till fria läromedel och fria måltider. Först när alla kommuner kan erbjuda detta bör reduktionsreglerna för fria läro medel och fria måltider avskaffas. menar att om fria läromedel erbjuds de studerande så bör studiemedlen reduceras. oftast utlånas dessaläromedel endast och de studerande . 1987/88:116tvingas ändå att köpa egna böcker. avstyrker därför Bilaga 3 detta förslag. CSNdelar kommitténs uppfattning att möjligheten till extra studiemedel bör finnaskvar. Tillämpningen av de nuvarande reglerna har vuxit fram under en följd avår. Villkoret om synnerliga skäl i det individuella fallet har kommit att ipraktiken ersättas av generella villkor för grupper av studerande. Mot denbakgrunden anser CSN att villkoret synnerliga skäl bör ersättas av särskildaskäl. KOVföreslår att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Även CSN anser attdet finns skäl att överväga en höjning till . Genom en höjd bidragsdel ochändrade återbetalningsregler bortfaller delvis argumenten mot en höjning avåldersgränsen. Antalet studerande i den aktuella åldersgruppen är ganskalitet.