prop · GB0350 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet 1987/88: 50 Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen presenteras förslag till inriktning av trafikpolitiken inför1990-talel samt en rad förslag till åtgärder inom transportsektorns olikadelar. Det framhålls alf trafikpolitiken står inför fem stora uppgifter. Delgäller att genom omedelbara och långsikliga åtgärder kraftigt begränsatrafikens miljöpåverkan, alt minska antalet dödade och skadade i trafiken, attutveckla infraslmkturen för 2000-talets behov, all höja effektiviteten inomsåväl transportsysfemetsom helhet som inom de olika trafikgrenarna och atlsäkerställa en tillfredsslällande trafikförsörjning i alla delar av landet. Atterbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning lill lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader föreslås bli det övergripande målet för trafikpolitiken. Delta målvidareutvecklas i fem delmål: Transportsystemetskall utformas så all medborgarnas och näringslivels grundläggandetransportbehov fillgodoses. Transportsystemetskall utformas så att del bidrar till ell effektivt resursutnyttjande isamhället som helhet.. Transportsystemetskall utformas så atl det motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken. Transportsystemetskall utvecklas så alt en god miljö och hushållningen med naturresurserfrämjas. Transportsystemetskall byggas upp så att det bidrar lill regional balans. Beträffande inriktningen av trafikpoUiiken i stort konstateras all konsu menterna bör ha så stor valfrihet som möjligl när del gäller utnyttjandet av 1 1987/88. Rättelse:S. 1 rad 5 datum insatt S. 7 rad 14 och 21 Stär: till: Effektiv konkurrens mellan trafikutövare och transport- Prop.1987/88: 50 syslem skall förenas med en ökad samverkan mellan olikatransportmedel och Irafikslag. Vidare framhålls att beslut om hur transporternaskall utföras bör fattas i så decentraliserade former som möjligt men atlsamhället skall ha ansvaret för aff de trafikanläggningar som behövs förallmänna transportbehov kommer fill utförande. Ipropositionen behandlas också principerna för trafikens kostnadsansvar, dvs.hur skatter och avgifter bör utformas inom transportsektorn. Som grundprincipföreslås att de avgifter som tas ut av trafiken som ersättning för utnyttjandetav infrastrukturen skall utformas så att de täcker de totala samhällsekonomiskakostnader som trafiken ger upphov till. Detta kostnadsansvar skall utkrävasgenom fasta och röriiga trafikavgifter. De rörliga avgifterna skall därvidmotsvara de kortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna - bl. a.kostnader för drift och underhåll av infrastrukturen, olyckor och miljöpåverkan- medan de fasta avgifterna i princip skall motsvara övriga samhällsekonomiskakostnader. Föratt stimulera en ulveckling av trafiken i miljövänlig riktning bör således allaIrafikslag belastas med kostnaderna för den miljöpåverkan de ger upphov lill.Det betonas i propositionen alt utsläppen av föroreningar från trafiken måslebegränsas för alt minska försurningen och för att förbättra miljön förmänniskorna. Även arbetet med att minska förbrukningen av energi inomtransportsektorn måste fortsätta. Inriktningen bör också vara att på siktövergå till allernaliva drivmedel. Iproposifionen framhålls att miljövänligare transportmedel bör utvecklas inomsamtliga trafikgrenar. I avvaktan på obligatoriska krav på avgasrening införsett statligt bidrag på sammanlagt 450 milj. kr. för täckande av merkostnaderför inköp av avgasrenade lastbilar och bussar. Luftföroreningarnafrån flygtrafiken och sjöfarten bör minskas, liksom bullerstörningarna frånväg-, flyg- och järnvägstrafiken. Åtgärder för att öka efterlevnaden avhastighetsgränserna redovisas som del konstateras att miljöeffekterbör beaktas vid fastställandel av hastighetsgränser för enskilda vägsträckor. Vidareanmäls att en utredning med uppgift att la fram ett samlat underlag för attbegränsa biltrafikens hälso- och miljöeffekter i storstadsregionerna kommeratt tillsättas. Förutsättningar för utbyggnad av kollektivtrafiken, åtgärderför att begränsa trafiken i stadskärnorna och förbättra kollektivtrafikensframkomlighet skall belysas. Också utbyggnad av förbifarter av miljöskäl skallutredas. För att finansiera en del av åtgärderna bör bl.a. införande avområdesavgifler övervägas. Effekterna i olika avseenden av sådana avgifter bördärför utredas. I propositionen lämnasförslag om en framtidsinriktad järnvägspolitik. Förslagen tar sikte på alt järnvägen skall ges förutsättningar aft spela en vikfig roll som eft konkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt trans portmedel. Nuvarande skall delas upp i eft affärsverk - SJ - med ansvar för tågtrafiken och en myndighet - - med ansvar för infraslmkturen. Vidare skall en s. k. vägtrafikmodell införas vilket innebär alt staten genom tar huvudansvaret för finansi eringen av järnvägens infrastruktur och atl SJ skall betala avgifter för atl 2" Den nyaorganisationen innebär också all planeringen Prop. 1987/88:50 avinvesleringar i bannätet skall ske på samhällsekonomiska grunder. Dennuvarande indelningen av järnvägsnätet slopas och ersätts med en uppdelning iett nät av slomjärnvägar och länsjärnvägar. För persontrafiken pålänsjärnvägarna föreslås att irafikhuvudmännen skall övertatrafi-keringsrätten. Huvudmännen skall samfidigt ges rimliga ekonomiska förutsättningarför sin verksamhet. Till förslagen på järnvägsområdet hör också att staten äveni fortsättningen skall köpa sådan interregional persontrafik som ärregionalpolitiskt önskvärd men som inte kan upprätthållas på företagsekonomiskagrunder. Statens köp av sådan trafik föreslås utökas fill aft även omfattasovvagnstrafiken på övre . Förslagenlill investeringsnivåer innebär att nödvändiga reinvesteringar i järnvägsnätetsäkerställs. Dämtöver skall för investeringar i slomjärnvägar och länsjärnvägarsammantaget ytterligare ca avsättas av tioår. Enligtproposifionen skall inrikta sin verksamhet mot en affärsmässigkoncentration på tågtrafiken. Endast dotterbolag som direkt bidrar till attstärka järnvägens konkurrenskraft skall finnas kvar i koncernen. Järnvägsforskningenvid statens väg- och trafikinstitut (VTI) bör enligt propositionen förstärkas ienlighet med VTI:s och SJ:s gemensamma mål att VTI skall utvecklas tillett väg- och järnvägsinstitut. SJskall rekonstrueras ekonomiskt och ges förutsättningar som tryggar enkonkurrenskraftig framfida utveckling. Den statliga driftersättningen förolönsam godstrafik föreslås slopas och ersättas av ett utvecklingsbidrag förvagnslast- och kombiirafik. Beträffandekombitrafiken föreslås även i övrigt en kraftfull satsning. Målet bör enligfpropositionen vara en snabb utveckling av såväl inrikes som gränsöverskridandetrafik. En ny organisation av kombitrafiken förordas. Kombivagnar skall endastbelastas med rörlig avgift för utnyttjande av järnvägsnätet. Med deförutsättningar som anges i propositionen bedöms kombitrafiken kunna omfattaminsl 10 milj. lon gods omkring . Enutgångspunkt för 1990-talets trafikpolitik, är enligt proposifionen alt vägtrafikenkommer atl ha en dominerande roll i det svenska transportsystemet. Samtidigtframhålls alt utvecklingen av vägtrafiken måste ske under beaktande av kravenpå en hög säkerhet och en god miljö. Det betonas därför att vägnätet måsleförbättras från trafiksäkerhetssynpunkt och att högt ställda miljökrav skallgälla vid byggande och drift av vägar. Iproposifionen föresläs att staten, genom , skall svara för detallmänna vägnätet på landsbygden och de övergripande trafiklederna itätorterna, dvs. främst riksvägar och primära länsvägar. Kommunerna skall fåett ökat ansvar för den lokala väghållningen i tätorterna. Förslaget innebäratt ytteriigare 80 kommuner skall bli väghållare. Anslagetför drift och underhåll av de statliga vägarna föreslås öka med sammanlagt 540 milj. kr. genom en etappvis höjning fram . Vidare föreslås att ett särskilt anslag skall inrättas för byggande av riksvägar. Sammanlagt 1 222 milj. kr. anslås för delta ändamål . Ärel därefter skall anslaget höjas ytterligare. Förslagetinnebär en resurs- Prop. 1987/88: 50 förstärkning på ca 200 milj. kr. ochmedför alt byggandet av angelägna förbifarter kan tidigareläggas. Det föreslås också alt investeringar i olika slagslänstraftkaidäggningar skall samordnas under etl särskill anslag. Anslagetskall användas för invesleringar i länsvägar och länsjärnvägar saml för bidragtill byggande av slatskommunvägar och kollektivtrafikanläggningar m. m. Förår 1990 föreslås atl 970 milj. kr. skall anvisas för delta ändamål. Iförhållande till vad som disponeras för motsvarande ändamälinnebär detla en ökning med 550 milj. kr. Länsstyrelserna skall fastställainvesteringsplanerna och får därmed avgöra hur medlen skall fördelas mellanolika ändamål. Vidare föreslås all det i särskilda fall skall varamöjligl atl bygga vägar med avgiftsfinansiering. För all åstadkomma en säkrare trafik framhålls alltrafikanternas hastighetsanpassning bör förbättras genom information ocheffektivare övervakning. En förstärkning av polisens tekniska resurser förövervakning föreslås. Vidare lämnas förslag lill förbättrad förarutbildningoch införande av provisoriskt körkort. Del bör enligt propositionen bli möjligtall påböria körkortsutbildningen vid en ålder av sjutton och etl halvt år.Exempel på andra trafiksäkerhelsfrämjande förslag är införande av.krav på extrabromsljus på bilar saml förenklad uimärkning med vägmärken. Trafiksäkerhetsverketföreslås också få ökade resurser för analys- och utredningsverksamhet. Beträffande kollektivtrafiken framhålls alt utbudet börutökas med hänsyn bl. a. lill de miljö- och Irängselproblem som biltrafikenger upphov till. . särskilt engångsslöd på 100 milj. kr. för försöks- ochdemonstrationsprojekt inom kollektivtrafiken samt till utveckling av lokal ochregional järnvägstrafik föreslås. Härtill kommer statliga bidrag inom ramen fördel nya länslrafikanslagel för all stimulera sådana invesleringar i lokal ochregional kollektivtrafik som är angelägna från miljösynpunkt. Reglerna för trafikhuvudmannaskap föreslås bli ändrade såall lands-linget ensamt eller samtliga kommuner i etl län kan vara huvudman förlänels kollektivtrafik. För alt främja en friare, mer kundanpassad ulvecklingav trafiken föreslås också atl regleringen av den länsgränsöverskridan-detrafiken skall minskas. Vidare föreslås att begreppet turisltrafik avskaffas iyrkestrafiklagsliflningen och innefattas i beslällningstrafikbegreppel:Behovsprövningen av beslällningstrafiken och uthyrningen av bussar avskaffassamtidigt. Även i fräga om taxiirafiken föreslås en omfallandeavreglering. Del innebär atl behovsprövningen av taxi och hyrverk slopas fr. o. m. den och all laxilaxan släpps fri. Det betonas emellertid all en ökad företagsekonomisk frihet för taxiirafiken måsle kombineras med att vissa grundläggande krav från samhällets sida kan tillgodoses. Detta skall åstad kommas genom all lämplighetsprövningen skärps, att det sker en fortlö pande uppföljning av tillsländsinnehavarnas lämplighet och all åtgärder vidtas mot olaga trafik, föreskrifter om kviltoskrivande och registrerande taxametrar, atl den taxa som lillämpas skall kunna vara känd före resan 4 och att det sker en närings- och konsumentpolitiskövervakning. När det gäller handikappfrågor inom trafiken föreslås attmedel skall Prop. 1987/88:50 avsättas för all stimulera lillhandikappanpassning av fordon och terminaler ulöver vad som följer av gällandeföreskrifter. Vidare bör enligt propositionen lagen om handikappanpassningändras så atl även specialfordon för färdtjänsllrafik samt bussar ibeställnings- och turisltrafik handikapp-anpassas. I fråga om luftfarten konstaleras alt primärnälet ulgörstommen i den nationella flygtrafikförsöriningen. Enligl propositionen bör SASoch Linjeflyg även fortsättningsvis ha en prioriterad ställning i dennationella flygtrafikförsörjningen. Del s. k. sekundärflyget bör utvecklasefter marknadens behov och på affärsmässiga grunder. Del konstaterasemellertid all ell ekonomiskt bärkraftigt sekundärflyg förutsätter förändringari linjenäl och branschstruktur. Del nuvarande bidraget lill vissa kommunala flygplatserföreslås bli ersatt med etl tidsbegränsat system för resultatutjämning lillkommunala flygplalshuvudmän. Det regionalpolitiska stödet till flygplatser iskogslänen bibehålls. Luftfartsverkels invesleringar föreslås öka med en miljardkronor för treårsperioden /89-1990/91. Enligt propositionen innebär dellaalt en ny inrikeslerminal kan uppföras vid . Vidare föreslås att en trafikpolitisk prövning avfiygplalsinvesteringar införs och all nya flygplatsprojekt skall prövas . I propositionen föreslås ocksä alt ensärskild avgifl skall införas för de avgasutsläpp som inrikesflygel förorsakar(ca 60 milj. kr. Beträffande sjöfarten konstaleras atl effektivasjötransporter är av strategisk betydelse för utrikeshandeln. Tillgången lillsjötransporter ger ökad valfrihet för näringslivet och därmed lägretransportkostnader. framhålls all den svenska handelsflottan möter enhårdnande internationell konkurrens. En särskild proposition omsjöfartspolitiken kommer atl presenteras . Enligl propositionen bör samspelet mellan trafikpolitikenoch regionalpolitiken förslärkas yllerligare. Olika trafikpolitiska åtgärdersom bidrar lill en ökad regional balans redovisas. Banverkels huvudkontorföreslås bli lokaliserat lill Boriänge senasl . När del gäller förhållandel mellan och Europabetonas all bör verka för en gemensam europeisk transportmarknad.Delta får dock enligt propositionen inle innebära all del görs avkall påväsentliga svenska trafikpolitiska intressen i fråga om bl.a..miljö, säkerhetoch hälsa. Vidare framhålls all bör fortsätta atl verka för enliberalisering av den inlernationella vägtrafiken och föratt enhetliga kör- ochvilotider bör gälla för den internationella landsvägstrafiken i . Ipropositionen föreslås vidare all bensinskatten höjs med per liter. För dieseldrivna personbilar föresläs atl kilomelerskatlen höjs i mot svarande grad som bensinskatten höjs. Vidare föreslås en nedsättning av fordonsskatten med . för ägare lill personbilar i vissa kommu ner i inland. Dessa ändringar föreslås träda i kraft den . För tyngre dieseldrivnalastbilar och bussar samt släpvagnar föreslås all Prop. 1987/88: 50kilometerskallen höjs med i genomsnitt . Skattesatserna skall därvidanpassas till de beräknade samhällsekonomiska marginalkostnaderna. För lättarelaslfordon och bussar föreslås en mindre höjning av kilomelerskatlen. Fördieseldrivna Irafiklraklorer och släpvagnar som inte omfattas avkilomelerskatlen föreslås i slället en höjning av fordonsskatten. Samtligadessa ändringar bör enligl propositionen träda i kraft den . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Prop. 1987/88: 50 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , S. , , , , , , , , , , G. ,, . Proposition om trafikpolitiken inför 1990-talet Regeringenanmälde i föregående års budgetproposition all ett trafikpolitisktuppföljnings- och utvecklingsarbete hade påbörjats inom kommunikationsdepartementet.Som mål för arbetet angavs atl säkerställa en fortsall ulveckling mot elteffektivt transportsystem; etl syslem som också kan förenas med att eft ansvartas för miljö, säkerhet och regional balans. Deförslag som presenteras av mig och av slalsrådel syftartill en vidareutveckling av trafikpolitiska beslul. Huvuduppgiften ärdärvid att anpassa trafikpolitiken i stort liksom inom olika delområden såsomvägar, järnvägar, luftfart, kollektivtrafik och trafiksäkerhet till1900-talets behov. Idet följande kommer jag att behandla inriktningen av den statligatrafikpolitiken inför 1990-lalet samt redovisa förslag till åtgärder inomtransportsektorns olika delar. Statsrådet redovisar förslag i vissaskattefrågor av betydelse för transportsektorn. StatsrådenHulterström och anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för respektive departement. StatsrädetHulterström hemställer atl regeringen i en proposition förelägger riksdagenvad han och statsrådet anfört för de åtgärder och de ändamål som dehar hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena anfört för de åtgärder ochde ändamål de har hemställt om. Regeringenbeslutar atl de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen enligt följande Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1987/88:50 Bilaga 1 Anmälan till proposition om trafikpolitiken inför1990-talet Trafikpolitikenslår inför fem slora uppgifter. - genom omedelbara ochlångsiktiga åtgärder kraftigt begränsa trafikens miljöpåverkan, - minska antalet dödade ochskadade i trafiken, - ulveckla infrastrukturen för2000-talets behov, - höja effektiviteten inom såvältransportsystemet som helhet som inom de olika trafikgrenarna, - säkerställaen tillfredsställande trafikförsörjning i alla delar av landet. kommunikationer kan inget samhälle existera. Det är genom kom munikation mellan människor som samhällen bildas, fortlever och utveck las. Genom kommunikation kan idéer spridas och social och ekonomisk välfärd skapas och fördelas. Utvecklingenav transporterna har också genom hela historien gått hand i hand medsamhällsutvecklingen i övrigl. De tekniska och ekonomiska förutsättningar som iolika utvecklingsskeden begränsat transportmöjligheterna har samlidigl sattbestämda gränser för vad som kunnat åstadkommas på andra samhällsområden ochstarkt påverkat möjligheterna alt tillgodose olika materiella, sociala ochkulturella behov. Ulvecklingenav transporterna har således vidgat horisonterna i många olika avseenden ochdärmed gett människors liv ett rikare och bättre innehåll. I likhet med andraformer av kommunikation är transporter, därför någol i grunden positivt.Transporternas grundläggande betydelse har knappast minskat. Vill vi fortsättaatt förbättra samhället och människors levnadsvillkor måsle vi därför ocksåvara beredda all ulveckla och förändra transporterna. Trafikmedför emellertid ofrånkomligen olika lyper av risker och störningar. Deuppenbara fördelar som följer av transporter måsle därför alllid vägas mol deolägenheter som trafiken ger. Trafikpolitiken måste därför skapaförutsättningar för att transporterna skall kunna utvecklas och förbättrassamlidigl som de risker och störningar som trafiken ger måsle nedbringas lillell minimum. Dentrafikpolitiska diskussionen under del senasle kvartsseklet har präglats av detrafikpolitiska principbesluten . som saltesupp trafikpolitiska beslul var alt för landets olika Prop.1987/88:50 delar trygga en tillfredsställande trafikförsörining till lägstamöjliga kostna- Bilaga 1 der och under former som medger företagsekonomiskeffektivitet och en sund ulveckling av transportmedlen. Trafikpolitiken skullevidare utformas så alt de krav som ställs från trafiksäkerhelssynpunkt kundetillgodoses och att utvecklingen på del tekniska området stimulerades. Vid bedömningen av vilka medel som skulle användas för atluppnå det trafikpolitiska målet angavs att man borde utnyttja den drivfjädertill effektiva transporter som konkurrens i sunda former utgör. Om förutsättningarskapades för konkurrens på lika villkor borde del vara möjligt all genom ökadfrihet på transportmarknaden uppnå en samhällsekonomiskt rikligaretrafikuppdelning. Transporterna skulle härigenom kunna bedrivas till lägstamöjliga kostnader för samhället. En direkl följd av beslul var enulveckling i riklning från administrativa regleringar mot en friare, mermarknadsmässig styrning. Efterhand som statsmakterna fastställde mål förutvecklingen inom andra samhällssektorer kom det trafikpolitiska synsättetsuccessivt att ändras. En vändpunkt inträffade i börian av då ettökal intresse ägnades ål frågor som rörde förutsättningarna för den kollektivatrafikens ulveckling. Vidare fästes större avseende vid samordningen delsmellan de olika Irafikgrenarna, dels mellan trafikpolitiken och främslregional- och miljöpolitiken. Denna förändring i synsätt ledde så småningomfram till de riktlinjer om en ny trafikpolitik som antog . 1 trafikpolitiska beslul anges del generellamålet för samhällets trafikpolitik vara all erbjuda medborgarna ochnäringslivel i landets olika delar en tillfredsslällande trafikförsörining tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Med hänsyn lill de varierandekraven på trafiksektorn och olikheterna mellan olika trafikslag och mellanskilda delar av landet ansågs det emellertid inte möjligt all en gång för allaöversätta begreppet tillfredsslällande trafikförsörining lill generella standardkravför hela landet. Det konkreta innehållet i den trafikpolitiska målsättningenskulle därför erhållas genom politiska beslul på olika nivåer i samhället. Konkurrensen tillmäts avsevärt mindre betydelse i 1979 årstrafikpolitiska beslut än vad som var fallet . I stället betonas desamhällsekonomiska fördelar som kan följa av en ökad samverkan i trafiken.Enligl beslul bör således respektive irafikmedels speciella egenskaperoch fördelar utnyttjas i större utsträckning genom samordning och samverkan imarknadsmässiga former mellan olika trafikmedel och Irafikföretag. Vidareskulle vid planeringen av del allmännas investeringar större krav ställas påavvägningar såväl mellan de olika trafikgrenarna som mellan trafiksektorn somhelhet och andra samhällssektorer. Deövergripande mål och principer för trafikpolitiken som lades fasl genom riksdagsbeslut har aldrig fått fullt genomslag över hela del trafikpolitiska fältet - lika litet som principer fick del. Verkligheten har i slället i hög grad kommit atl präglas av varie trafikgrens egna förutsättningar och historik. Följden har blivit all 1963 och principer kommit atl tillämpas jämsides eller sammanblandade inom olika delar av transportsektorn. Det äremellertid inle i första hand behovet av atl ulveckla trafikpolili- Prop.1987/88: 50 ken i denna del som motiverar atl jag nu föreslår atl riksdagenföreläggs Bilaga 1 förslag om nya rikfiinjer för trafikpolitiken. Även om har etl i inlernationelll perspektiv välfungerande transportsystem står vi nämligen inför elt antal konkreta problemsom måste lösas och inför utvecklingsmöjligheter som måsle las lill vara. Dethandlar om alt begränsa trafikens miljöpåverkan, om all la igen eftersläpningari utbyggnaden av infrastrukturen, om att öka tillgängligheten för olikatrafikantgrupper och om all nå en bättre regional balans. Del är fråga om allförbättra trafiksäkerheten. Det gäller behovet av omedelbara åtgärder för attkomma tillrälla med slalens järnvägars ekonomiska kris. Mot den här bakgrunden har etl omfallande trafikpolitisktutvecklingsarbete genomförts för atl få olika problem ochutvecklingsmöjligheter genomlysta som underlag för de konkreta förslag lillåtgärder inom transportsektorns olika delar som jag nu kommer atl presentera. Arbetet har ulförts inom kommunikalionsdeparlemenlel medhjälp av särskilt tillkallade utredare och konsulter. Till arbetet har knutitsexpertis från bl.a. högskolor, näringsliv, intresseorganisationer ochmyndigheter. En omfallande seminarieserie organiserad av slalens väg- ochtrafikinstitul har genomförts för att ge berörda intressenter tillfälle altlämna synpunkter. Dessutom har överiäggningar ägl rum med olika intressenterunder arbetets gång. Utrednings- och analysarbetet har dokumenterats i etlslorl anlal rapporter och betänkanden. Dessa har i de fiesta fallremissbehandlats. Remissammanställningar fogas till protokollet som bilagor. Inågra fall har remissbehandlingen ersatts med offentliga utfrågningar ellerdiskussioner med närmast berörda intressenter. a. följande rapporter har färdigställts: Samordning eller inle av och EG:strafikpolitik. , (DsK 1987: 1) konkurrenskraftigt och miljövänligttransportalternativ på 1990-talel. (DsK 1987:3)