prop · GB0325 · 1987-12-31 00:00:00 — 3. godkänna att affärsverket FFVfår teckna borgen för lån till eller dess dotter- eller dotterdoUerbolagintill . jämte ränta (avsnitt 2.8), 4. godkänna atl affärsverket FFVfår överföra medel mellan affärsverkets koncernkonlo och bolagsgruppenskoncernkonto med begränsningen att affärsverket får låna upp högst 25000000 kr.från bolagsgruppen och låna ut högst . till bolagsgruppen saml attverket också får uppta transaktionskrediter hos affärsbanker i form avcheckräkningskredit på högst . (avsnitt 2.10), 5. godkännaatt affärsverkel FFV får inom en av fast- Prop. 1987/88: 25 ställd ram och efter regeringens godkännande i varje särskilt fall investerai aktier samt fastställa denna ram till . (avsnitt 2.11), 6. godkännaatt affärsverket FFV får, utöver den fastställda ra men för investering i aktier och efter regeringens godkännande i varje särskilt fall, teckna aktier i intill ett värde av . (avsniU 2.11), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört 7. om riktlinjer för omvandlingenav affärsverket FFV:s statskapital (avsnift 2.5), 8. om riktlinjer för beräkningenav statens avkastningskrav på affärsverket FFV (avsnitt 2.6), 9. om riktlinjer för affärsverkel FFV:splacering av likvida överskottsmedel (avsnitt 2.7), 10. omriktlinjer för affärsverkel FFV:s köp och försäljning av fast egendom (avsnitt 2.9). [5] E 7. Förvärv av aktier i och aktieägartillskott till Någotanslag för detta ändamål finns inle upptaget i statsbudgeten för budgetåret1987/88. 1 skrivelsetill industridepartementet redovisade ett förslag till handlingsplan i syfte alt omstrukturera den egna slålverksamhelen. I förslaget redovisades bl. a. att koncernmässiga förluster för , med gruvbrytning i och , uppgick till 80 milj. kr. Beroende av dollar- och malmprisutvecklingen förutsågs framfida förluster i gruvdivisionen på mel- . lan 85 och 125 milj. kr. Styrelse-beslutet innebar att verksamheleninom gruvdivisionen antingen skulle avvecklas /89 ellersnarast avyttras till annan ägare. Vid senare analys av beslutet konstateradesi att möjligheten till föriängd drift vid gruvorna gynnades av att leverera pellets till . ansågmot denna bakgrund all del var möjligt atl fortsätta driva sålänge verksamheten visade positivt kassaflöde. 2 Sammanfattningav mina bedömningar och förslag Efterdiskussioner mellan och företrädare för industridepartementet kan jag konstatera alt det inle föreligger nägon ekonomisk möjlighet för atl i fortsätta driften utöver strukturplanens förslag till 63 Sysselsättningsläget i kommun, där Prop.1987/88: 25 Grängesbergsgruvan ligger, är mycket ansträngt. Enbartunder minskade antalet sysselsatta i industrin med nästan 300personer. En omedelbar nedläggning av gruvan i skulle innebära atlca 775 av drygt 4500 industriarbeten i kommun försvinner. I ortenGrängesberg är gruvan den dominerande arbetsgivaren, vilken sysselsätter drygttre gånger fler personer än den näst slörsla arbetsgivaren . För atl lindra de regional- och arbetsmarknadspolitiska effekterna av ensnabb nedläggning av Grängesbergsgruvan anser jag att gruvan skall överföras idirekl statlig ägo genom förvärv av samtliga aktier i och attfinansiella förutsättningar skapas genom ett akfieägarfillskott på 200000000kr. för att gruvbo-lagel skall kunna fortsätta driften till och med år 1991.1och med utgången av skall statens ekonomiska ansvar för verksamhetenupphöra. Delär av ägar- och ledningsmässiga skäl lämpligt att staten ikläder sig ägarrollenför gruvan . Att låta gruvan drivas i regi fram tillår 1989 för att sedan övergå i slatens ägo kan skapa osäkerhet om vilka produktionsbefingelsersom gäller. Statenhar i avlal med slutit överenskommelse om alt överlåtelse av samtligaaktier i skall ske senast den 31 decem-berl987, med förbehållalt lämnar sitt godkännande lill överlåtelsen senast den 23 december1987. I överenskommelsen ingår elt förplikti-gande om byte av namn för gruvbolagel.Överlåtelsen är baserad på den ekonomiska situationen . Denekonomiska ställningen för per denna dag framgår av företagets överiålelseba-lansräkning,vilket fillsammans med avtalet torde fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 8.4 resp. bilaga 8.5. Detidigare nämnda förlusterna beror lill stor del på vilken princip som användsför gruvans omräkning av försäljningsintäkter i dollar till svensk valuta. SSABuppdrog därför efter samråd med industrideparlementet åt revisionsbyråalt granska gruvdivisionens resultatutveckling . Isin rapport konstaterar all med de produktionsvolymer, malmpriser,valutakurser och den kostnadsslruktur som råder under det första kvartalet 1987blir nivån på de årliga förlusterna för gruvdivisionen ca 100 milj. kr. Underåren 1986-1988 påverkas del redovisade divisions-resultatet posifivt avtidigare slutna interna valutakontrakt med rörande omräkningskurserför järnmalmsförsäljningens intäkter i dollar. Dessa transaktioner döljer förnärvarande del bakomliggande negativa rörelseresultatet i gruvorna. Fallandedollarkurser kopplat lill nedåtgående priser på järnmalm kan inte, konstaterar ,i någon större utsträckning kompenseras av det ambitiösa spar- och åtgärdsprogramsom initierats inom gruvdivisionen. Demellansvenska malmgruvornas försämrade resultat är relaterat såväl lill valuta- som järnmalmsmarknaden. Dollaruppgången mellan åren 1980 64 och 1987 dolde de underliggande kostnadsproblemen,som mark- Prop. 1987/88: 25 nåden för järnmalm ändrade karaklär under1980-talet. konstaterar i sin analys av den intemafionellajärnmalmsmarknaden (814:86) atl priskonkurrensen blandmalmproducenter har intensifierats, inle minst i . Man beräknar atl prisutvecklingeni nominella tal är oförändrad till och med , medan man i reala termerprognostiserar ell prisfall på . Konsekvenserna av en sådanutveckling är, menar , atl flera europeiska gruvor måste läggasned. På världsmarknaden kommer delbrasilianska atl exportera ca järnmalm perår. Denna volym motsvarar den beräknade globala eflerfrägeökningen.Ytterligare elt anlal gruvprojekt är så långt framskridna att de på två sikl kan inleda en exportorienterad brytning. Tendenser till förbättradejärnmalmspriser kommer följaktligen atl initiera öppnandet av nya järnmalmsfyndigheteroch en intensifierad priskonkurrens. Med en fortsatt stagnerande stålefterfräganoch ökat järnmalmsutbud frän nytillkomna producenter väntas rådandeöverkapacitet bestå. Som en konsekvens av den svaga järnmalmsmarknaden ochgruvans resultatutveckling har styrelsen i fattat beslut om enneddragning från av produktionskapaciteten i Grängesbergmed en tredjedel; från till järnmalrh per år.Denna lägre produktionstakt har i ett avvecklingsperspektiv flera fördelar.Tillredning eller förberedelse för nya brytningsområden kan trappas ned underår 1988. kan en omedelbar koncentration av brytningen till församhället optimala partier ske. Den s. k. förkaslningsspricka som finns iGrängesbergsgruvan och som går i gruvområdet i harredan orsakat sättningar på byggnader i samhället. Genom den lägre produklionslaklenkan sprickbildningen kontrolleras på ett säkrare säll. Skulle rörelser iförkastningssprickan förorsaka fastighetsägare sådan ekonomisk skada som gruvbolagelålägges alt ersätta har och gruvbolagel avtalat om alt dela sådanakostnader lika. Vidare kan antalet exportorder, vilka säljs fill förlustreduceras lill följd av den lägre, produktionstakten och de mindre förluslbringandeleveranserna till i stället ta en större andel av densamlade produktionsvolymen i anspråk. Den nuvarande verksamhetsinriktningen syftar tillnedläggning av Grängesbergsgruvan . Jag vill här understryka att statensekonomiska åtagande för gruvan endast omfattar . Skullecentrala ekonomiska förutsättningar för fortsatt gruvbrytning komma att förbättras fordras beslut om föränd- rad verksamhetsinriktning . Ett sådant beslul leder emellertid lill omfattande investeringar bl.a. i tillredning liksom även i avsänkning till en lägre brytningsnivå i gruvan. Sådana investeringar fordrar ell åriigl kapilaltillskotl på ca 50 milj. kr. Investeringar i avsänk- 65 5 1987/88 1 saml. ning är förenade med risker för all påverkastabiliteten i gruvans Prop. 1987/88: 25 hängvägg och storieken på dentidigare nämnda förkaslningssprickan. En nedtrappning av produktionen lill två tredjedels volymunder och en slutlig aveckling leder till en nedgång i antaletsysselsatta i Grängesbergsgruvan enligt tabell 1. Efter att nedläggningsbeslutet blivit känt har del blandvissa yrkeskategorier redan skett en ökad avgång. Detta har inneburit brist påbl. a. reparatörer och underhållsmekaniker. En yrkes- oCh åldersmässigl obalanseradpersonalavgång från gruvan är olycklig och kan hota möjligheterna alt uppnå deproduktions- och kostnadsbesparingsmål som satts upp, liksom ställa krav påsärskilda åtgärder . 5 Statens kostnader för en förlängd drift Slalens utgifter för all möjliggöra en förlängd drift avGrängesbergsgruvan hänför sig primärt lill atl läcka löpande driflsföriusterunder saml lill atl svara för de investeringar som möjliggördrift under en femårig avvecklingsperiod. ansvarar i sin tur för de särkostnadersom kan hänföras till förelagets tvååriga nedläggningsallernaliv. Merkostnader för staten är av invesleringskarakläroch omfattar tillredningsarbete samt vissa kompletteringsinvesteringar igruvbrytningsutrustning. Ersättningsinvesteringar kommer givetvis alt ske isådan omfattning atl säkerheten i gruvan inte riskeras . Såsom utgångspunkt för vilka driftskostnader somövertagandet av Grängesbergsgruvan kan åsamka slalen kan gruvans budgeteraderesultat för utgöra bas. Delta resultat angavs inför verksamhetsåret1987 till ell ÖverskoU på 2 milj. kr. Efter atl koncernledningen i beslutat eliminera deninterna valutasäkringen mellan divisionen och koncernen, vilkel gav divisionenrätl att erhålla 8: . per dollar, förelåg vid årets början ett budgeteratunderskott på 76 milj. kr. har dollarutvecklingen varit negalivoch ytterligare försämrat kursen från årsskiftets 6: . per dollar lill enberäknad kurs på 6: . resultat försämras därmed med ytteriigare24 milj. kr. De malmprisavlal som slutits för gav upphov till ettprisfall på , vars resultateffekt är ca 20 milj. kr. Sammanlaget visartabell 2 hur gruvans årliga föriuster utvecklas fram lillhösten 1987. 1987/88; 25 -1- 2 milj. Resultat enligt gruvans budget 1987 Eliminering av internkurssäkring Dollarfall 1987 Prisfall på järnmalm Med en årlig förlusttakt på 120 milj. kr. som utgångspunktkan statens driftskostnader fram kalkyleras. Kalkylen kan delas ini fyra delar, vilka innehåller olika resultatpåverkande faktorer. De utgörs aven (1) investeringseffekt, en (2) volymeffekl, en (3) spareffekt och en (4) omvärldseffekl. - Investeringseffekten omfattar de resultatmässigakonsekvenserna av alt investeringsbehovet för gruvans ålerstående driftsperiod bestäms. En relativt slor andel av produktionskostnaderna består av investeringar i förberedelse av framtida brytningsnivåer. Dessa kostnader kan vid en avvecklingsproduktion återföras till resultatet. Kostnader för både till redning, avsänkning och ny utrustning påverkas positivt av en tidsbe stämd och begränsad gruvbrytning. Den minskade lillredningsverksam- heten leder lill en förbättring av årsresullalel på i storleksordningen 20- 25 milj. kr. I det femåriga driftsalternativet måsle dock bolaget för och la på sig de extra lillredningskostnader inte kompenserar bolaget för. Då överför anläggningarna till gruvbolagel lill ett nollvärdekan de årligt budgeterade avskrivningarna på 24 milj. kr. återföras i resultatet.Denna återföring av avskrivningsmedel reduceras lill viss del av de behov avsmärre ersätlningsinvesteringar som uppslår . Gruvbolagel skall enligt avtalet överta ett till SSABbeviljat rekon-slruklionslån på 15 milj. kr. (NU 1980/81:44, rskr. 116), vilkelavser investering i granulverk i . Jag förordar all regeringen föreslårriksdagen att lämna sitt samtycke lill detta. - Med volymeffektavses den resullaleffekl som uppnås av lågproduklion från den 1 januari 1988.Den reducerade mängden förlustorder besparar bolaget ca 29 milj. kr. - Bakom denberäknade spareffekten återfinns modifieringar av de åtgärdsplaner sominitierades års budgetarbete i . Besparingar görs ovanoch underjord, vid hamn samt inom administrativa avdelningar. - Medomvärldseffekt avses de malmprisförändringar och kostnadsökningar som gårutöver basresullatels förlust på 120 milj. kr. Accepteras prognosom i nominella tal oförändrade malmpriser, bör istället kostnadsökningar på eller ca 12 milj. kr. Tabell 3 Kostnadseffekter för staten av övertagandet(milj. 1987/88: 25 2/3 produktion ger mins- kade förlustorder: - 1 gruva: - I hamn: - pris och 4 %kostnads- ökning/år: - Statens kostnad för överlagandet av gruvrörelse och ansvarför driften till och med kan beräknas till omkring 200 milj. kr. Ibeloppet är inte några kostnader för finansiering av rörelsekapital ellerlöpande drifts-förluster upptagna. Då slatens ägartillskott sker med eltengångsbelopp på 200 milj. kr. per den bör dock gruvbolagelunder ävveck-lingsperioden kunna uppvisa étt visst positivt räntenetto. Låt migsamtidigt få peka på den slora osäkerhet som råder när resultalprognoser fyraår framåt i tiden skall preciseras. Kraven på kvarvarande personal och ledningär oaktat detta faktum myckel höga, och del förutsätts atl avvecklingsproduktionensker mycket rationellt och effektivt för att kalkylresulla-ten skall uppnås. 6 förhållande till gruvbolaget överföring av medel till del nybildade gruvaktiebolageluppgår brutto till 298 milj. kr. per , vilkel före ränleberäk- ning motsvarar 275 milj. kr. överföring motsvarar de beräknade driftsförluslerna för och om avvecklat verksamheten liksom nedskrivning av samtliga anläggningstill gångar. Den personalavvecklingskostnad som beräknats i SSÅB:s alterna tiv och som ingår i beloppet 275 milj. kr. utgörs av en kombination av avgångsvederlag, bonus till kvarslannande personal och produktivitets- bortfall för . Sammanlagd har della belopp beräknats lill 70 milj. kr. Del är väsenlligl att notera att dessa 70 milj. kr. inte enbart ulgör avgångsvederlag och inle uteslutande bör reserveras för sådana ändamål. kostnader i samband med avtalet med staten har föranletts av verksamhel som bedrivit och avsättningar för detta ändamål har därför gjorts bokslut. I överföring av medel ingår även 40 milj. kr. vilkareserveras för Prop. 1987/88: 25 framtida återställande av gruvområdet. Ledningenför gruvan har låtit konsultföretaget utföra en undersökning av omfattningsamt kostnad för återställande av gruvområdet. Obligatoriska åtgärder somtäckande av slamdammar och överledning av vatten är relativt odiskutablakostnadsposter i kalkylen. I vad mån fastigheter och lavar skall rivas är någolsom däremot ej går att uttala sig om . Med statens övertagande av gruvbolagel följer ett aktieägaravlalmellan och slalens järnvägar (SJ) avseende samarbete i TGOJ liksom ett transportavtalmellan och . löper med en fyraårig uppsägningsklausuloch skall sägas upp till . Samarbetet mellan och på ell konsortialavtal mellan parterna. Enligl avtal mellan och gruvbolagelkommer gruvbolaget att inträda som ny part i konsortialavlalel med SJ. Därmedöverläs rätten atl få del i hela TGOJ:s eventuella överskott, liksomskyldigheten atl täcka hela TGOJ:s underskott. Jag förordar all regeringenföreslår att lämna sitt medgivande till alt gruvbolaget inträder somny part i konsortial-avtalen. I bilaga 8.1 redovisas överlåtelseavtalet mellan ochstaten för gruvverksamhet. Avtal om överlåtelse av rörelse samt malmleveransavlalhar vidare upprättats mellan och gruvbolaget. Det sistnämnda avtalet ärutformat så att köper 730 milj. ton järnmalm från Grängesbergtill och med . garanteras gruvbolagel leverans av minsl 500miljoner lon järnmalm. ges därmed tid för omställning inför användandet avLKAB-pellels i produktionen. Volymen skall dock bli föremål förförhandling . I enlighet med vad jag anfört anser jag atl staten bör övertasamtliga aktier i till en kostnad av en krona. Jag föreslårvidare all elt ägartillskott på 200 milj. kr. lämnas för atl säkerställa fortsatldrift i gruvan liksom läcka kostnader för förvärv av aktierna i förordar därför atl ell nylt anslag för ändamålet las upp på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /88. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaöverlåtelseavtal mellan och staten angående överlåtelse avSSAB till slalen, 2. godkänna alt eltslalligl rekonstruktionslån enligl vad jag ovan anfört överlåtes på GruvorAB, 3. godkänna att konsortialavtalmellan och. enligt vad jag anfört överlåtespå , 4. till Förvärv avaktwr i och aktieägartillskott till på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /88 anvisa etl reservationsanslag av200000000 kr. [6] Avskrivning av lån till , m. m. ''" Frågan om finansiering av ett projekt för ulveckling av enslirlingmotor inom har behandlats av vid fleratillfällen, (prop. 1982/83: 125 bil. 9, NU 52, rskr. Idenna proposition föreslogs ett anslag för finansiering av stirlingmolorutveckling-enpå 68 milj. kr. som föredraganden förutsatte att några ytterligaretillskott till inle skulle aktualiseras. Finansieringen hade skett på olika sätlbl. a. via anslag och lån från slaten. beviljades KB United Stiriing ()(numera ) ell lån på 46,8 milj. kr. av staten föratt täcka utvecklingskostnaderna för och kunna återbetala lån somtagits för att finansiera utvecklingsarbetet (prop.1979/80:125 bil. 11, NU 58, rskr. Villkoren för lånet är desamma som viddetta tillfälle gavs av styrelsen för teknisk utveckling. Del innebär att medlånet är förknippad ålerbetalningsskyldighet som är villkorad av projektetsframgång. Räntan skall läggas lill kapitalel. Bolagets sammanlagda skuld förlånet uppgick till drygl 109 milj. kr. Verksamheten med utvecklingen av stirlingmolorer har varitkostnadskrävande. Ulvecklingen har tidigare bedrivits med sikte på fieratillämpningsområden; Flera av dessa som t. ex. stirlingsmotorn som bilmotoroch som motor driven av solvärme har numera i slort sett avvecklats dåintresset för nya typer av motorer har avtagit drastiskt beroende främst på detlåga oljepriset, men även på att utvecklingstiden föi" all nå en driflssä-kermotor varit längre än planerad. Verksamhelen inom har medhänsyn till dessa faktorer minskat i omfattning och är nukoncentrerad till konsultverksamhet inom stirlingtekniken och etl ulvecklingsarbeleatt få fram ett luftoberoende lillsatsmaskineri för ubåtar, vilkel kan medverkafill atl ubåtars operationstid i undervaltenslä-ge kan förlängas avsevärt. Densvenska marinen avser atl underår 1989 ha installerat etl första sådantmaskineri i en ubåt. Under förutsättning att det fortsatta utvecklingsarbetetblir framgångsrikt finns möjligheter att sälja stiriingmolorbaserade lillsatsmaskinerierockså lill andra kunder. Motorn har också ell tillämpningsområde för civila undervaltensfarkosterför t. ex. reparationer av offshoreanläggningar. Företagels bedömning är attden nuvarande koncentrationen till motorer för undervaltensfarkoster kommer attfortsätta . Företaget har numera ca 50 anställda, vilkaarbetar i anslutning lill område i . har sedanår 1979 varit indirekt helägt av slaten, då hälflen av aktierna ägs av , elt bolag ägt av staten och förvaltal av industridepartementet ochhälften av aktierna ägs av som övertog dessaaktier från . EftersomUnited Stiriing huvudsaklingen kommer att satsa på ulveck ling inom del undervatlensteknologiska området är det lämpligt atl integre ra verksamheten i inom . En förut sättning för detta är att aktierna i ägs helt av Celsiusgrup pen. För atl fortsätta utvecklingsarbetet inom på en hög 70 nivåfordras avsevärda kapitaltillskoll till bolaget framöver. Prop.1987/88: 25 saknar egna erforderligaresurser. , vars huvudsakliga tillgång är aktierna i har inte några ekonomiska förutsättningar att lämna sådana tillskott.Kockums Air AB kommer därför atl överlåta sina aktier till Industrier AB.Därefter saknar uppgift och bör enligt min mening upphöra. har övertagits av slaten efter beslut av (prop.1978/79:124 NU 47, rskr. 356) bör också godkänna alt bolaget träder ilikvidation. Enförutsättning för att skall salsa avsevärda nya medel påstirlingmolorulveckling anser vara att det tidigarenämnda lånet på 46,8 milj. kr. jämte upplupen kapitaliserad ränta efterges, dådetta lån avsåg atl finansiera utveckling av tillämpningar som intebedöms möjliga atl kommersialisera. Jag delar denna uppfattning. Jag förordarsålunda att lånet till på 46,8 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att .. godkännavad jag anfört om avveckling av/Toc/cHw.? A/r AB, bemyndiga regeringen attefterge lån till på . jämte upplupen kapitaliseradränta. [7] Vissa ändringar rörande borgensåtaganden för Celsiusgruppen Riksdagenbeslutade (prop. 1985/86: 120, NU 34, rskr. 314) aU borgensåtagandetför varv inom (tidigare ) i likhet med vadsom gällde för privatägda mindre och medelstora varav i varje särskilt fallskulle reduceras från lill av utestående garanti.Detta reducerade borgensåtagande kompletterades med etl åtagande för företagetatt täcka en del av eventuellt uppkomna förluster inom garantisyslemel utövernämnda . komplellerande åtagande beslutades lill . Det reduceradeborgensåtagandet för Celsiusgruppen trädde i kraft , dock medföljande undantag. De borgensåtaganden som gjorts av lyftes av till100 %, eftersom handelsfarlygsproduklionen skulle avvecklas. För Gölaverken ArendalAB:s åtaganden för enheter som berördes av Consafe-konkursen skulle sänkningenav borgsålagandet ske först sedan enheterna avyttrats av konkursboet ocheventuellt därvid uppkomna förluster i garantisystemet infriats av . () och fullmäktige i har som praxis att, ide fall kreditgarantier lämnas för betällares lån, kräva borgen från delvarvsföretag där fartyget byggs. Motivet är alt del bedöms vara väsentligt attvarvsföretagen har ett direkl ekonomiskt ansvar för sina kundengagemang. Riksdagensbeslut om reducering av Celsiusgruppens borgensåtaganden 71 byggerpå förutsättningen att varv inom koncernen har en eflerborgen till Prop.1987/88: 25 den av fullmäktige i riksgäldskonloret utfärdade kreditgarantin.Detta är normalfallet och nästan samUiga av Celsiusgruppens olika borgensåtagandenär av denna karaklär. Det har dock, efter det att faltal sitt beslulår 1986, visat sig att för en rigg, som dock inte ingår i Consafe-konkursen,och fyra fartyg är förhållandet det omvända, dvs. att den av fullmäktige iriksgäldskontoret utfärdade kreditgarantin är eflerborgen till borgen utfärdadav varv inom . Det totala nominella borgensåtagandet förereducering uppgår till 505,5 milj. kr. för dessa fem byggen. Efter reduceringskulle sålunda mötsvarande borgensåtagande bli 50,5 milj. kr. Vidberedningen av denna fråga inför riksdagsbeslut var min avsikt attsamtliga Celsiusgruppen olika borgensåtaganden skulle reduce-. ras till 10 %oavsett om varv inom koncernen eller fullmäktige i genomutfärdad kreditgaranti har eflerborgen eller inte. Eftersom jag vid denlidpunkten inte var informerad om atl del fanns fall där fullmäktige iriksgäldskontoret genom utfärdad kreditgaranfi hade eflerborgen varpropositionen så formulerad alt den inte omfattade sådana åtgärder. Jag anserdärför att regeringen nu bör inhämla godkännande att även de byggendär fullmäkfige i riksgäldskonloret har eflerborgen skall omfattas av de avriksdagen fidigare beslutade reducerade borgensåtaganden. Jaghemställer att regeringen föreslår atlgodkänna vad jag har förordat om vissa av Celsiusgruppens borgensåtaganden. Bilaga 8.1 Prop. Lag om ändring i lagen (1980: 1097) om ; Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1980: 1097) om att1,5 och 13 §§ skall ha följande lydelse. har till ändamål atl medverkavid finansiering av rederiverksamhet här i riket genom att lämna lån, huvudsakligenav långfrisfig karaktär, eller ikläda sig garanti för sådana lån.