prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt den nya ordningen får statensnaturvårdsverks beslut i fråga om undantag från föreskrifter om nationalparkersvård och förvaltning och upplåtelse av rätt till jakt eller fiske inomnationalparker inte längre överklagas. Liksom skall statensnaturvårdsverk kunna ta ut en avgift för medgivande av undantag frånnationalparksföreskrifterna eller för upplåtelse av jakt eller fiske. Enligtden nya ordningen skall inte heller sådana beslut kunna överklagas längre. En stor del av regeringsärendena inom miljö- ochenergidepartementets ansvarsområde utgörs av överklaganden enligtmiljöskyddslagen (1969:387). I promemorian (Ds Jo 1985:3) Ändrad instansordningi miljöskyddsärenden föresläs bl. a. att flertalet beslut av länsstyrelsenenligt miljöskyddslagen skall överklagas lill inte till regeringen. Avsikten är att en proposition i frågan skallföreläggas . Bilaga 2.2 Prop. 1987/88:100 Bil. Sammanfattning av statskontorets rapport (1988:2) Användningen av ADB istatsförvaltningen 1988 Statskontoret utarbetar påregeringens uppdrag en redovisning över användningen av ADB istatsförvaltningen. Statskontorets rapport (1988:2) Användningen av.ADB i statsförvaltningen 1988innehåller en utförlig översikt och en detaljerad redovisning av större användarmyndigheter, vikUgareADB-tillämpningar samt beskrivningar av utredningsarbete påADB-området. I denna sammanfattning av rapporten gerstatskontoret en kortfattad informationom användningsområden, kostnader och utrustning samt om pågående och avslutat utredningsarbete päADB-området. De sifferuppgifter som står inom parantes avseruppgifter för /86 enligt redogörelsen för . Deverksamhetsområden inom den civila statsförvaltningen utom affärsverken, förvilka ADB utnyttjas i större omfattning, är administration av skatter, folkbokföring och exekutionsväsende(huvudman ) medADB-kostnader för /87 om 338 (280) milj.kr., administration av arbetsförmedling() 185 (166), administrafionav allmän försäkring () 142 (131), statistikproduktion () 91(85), projketering och planering avvägar () 88 (47) och administraUon inom pohsväsendet ()67 (76) milj.kr. De Uo verksamhetsområden som redovisar det störstaADB-utnyttjan-det svarar tillsammansför 61 (60) % av de sammanlagda ADB-kostnaderna inom sektorn. Bland affärsverken är den störstaADB-användaren med kostnader om 429 (417) milj. kr. Inom försvarssektornredovisar de största ADB-kostnaderna eller 104 (106)milj. kr. De vanligaste användningsområdena för ADB istatsförvaltningen är i ordningefter frekvens generellt administrativt stöd, ekonomiadministration,statistikproduktion, dokument- och ärendehantering och personal-ochlöneadministration. Statskontoret har också särskilt undersökt ivilken män små datorer används i teknisk samverkan med annanADB-utrustning. Det kan teras att av persondatorernaingår i lokala nätverk och att har anslutning som terminaler till andra datorsystem. Universitets- och högskolesektorn ingår inte i dennaredovisning. Kostnader Prop.1987/88:100 Bil 2 Detotala ADB-kostnaderna för /87 var inom den civila statsförvaltningenutom affärsverken 1820 (1600) milj. kr. och inom försvaret 257 (309) milj. kr.ADB-kostnaderna vid affärsverken, vilka i flertalet fall avser , uppgick till 1239 (971) milj. kr. ingår inte i redovisningen. I kostnaderna ingår kostnader för såväl drift somutveckling. Inom den civila statsförvaltningen utom affärsverken var andelendriftkostnader 78 (85)% och andelenutvecklingskostnader 22 (15)% av de sammanlagda kostnaderna. För försvaret utgjorde driftkostnaderna 62 (85)% och utvecklingskostnaderna 38 (15)% och för affärsverken73 resp. 27 (72 resp. 27). Vidutgången av /87 fanns det enligt myndigheternas uppgifter drygt 50000 (40000) terminaler anslutna tilldatorer. Dessutom fanns det drygt 20000 (10000) persondatorer och ca 3 000(2900) arbetsplatser för skrivautomater.Sammanlagt fanns det alltså i statsförvaltningen 1987 mer än 73000 (53 000) sådana ADB-utrustningar,varifrån en användare kan utföra automatisk databehandling. Av temrinaler i statsförvaltningen(utom universitets- och högskolesektorn)vid utgången av /87 hade 17 (23)% anskaffats underbudgetåret. För persondatorer resp. arbetsplatser för skrivautomater var motsvarande siffror 36 (39) resp. 10 (19) %. Av de s. k. basdatorerna hade omkring 40 (60)system anskaffats under budgetåret till myndigheter inom den civila statsförvaltningenutom affärsverken. Vid utgången av /87 beräknas omkring 120system ha varit installerade inomdenna sektor. Till försvarets myndigheter hade 42 (75) system av motsvarande typ av utrustning anskaffats under budgetåret. Vid utgången av /87 fannsomkring 200 system installerade inom försvaret. Större delen av beståndet av ADB-utrustning inomstatsförvaltningen utgörs av ett relaUvt litet antal fabrikat. Av denADB-utrustning, exkl. persondatorer och skrivautomater, som anskaffades inomstatsförvaltningen utom affärsverken under budgetåret svarade de åttastörsta fabrikaten för 78 (70) % av helainköpsvärdet. Viss anskaffning inom försvaret ligger utanför dennaredovisning. För affärsverkens del svarade de tre största fabrikaten för 78(83) % av hela inköpsvärdet. Det totala köpvärdet för ADB-utrustning anskaffadunder budgetåret fill statsförvaltningen utom affärsverkenvar 833 (504) milj. kr. Viss anskaff ning inom försvaret är inte medräknadi detta belopp. Av det totala köpvär det belöpte sig 258 (158) milj. kr.eller 31 (31) % på små datorer. Vid en jämförelse mellan budgetåren bör manbeakta att enstaka anskaffningar av större datorer kan medföra avsevärdaförskjutningar' mellan budgetåren beroende på när de görs. Till affärsverkenanskaffades ADB-utrustning under budgetåret till eU Prop. 1987/88:100 värde av 523 (266) milj. kr. Redovisningenär emellertid inte fullständig. Behovet av anskaffning av ADB-utrustning tillden civila statsförvaltningen utom affärsverken är enligt statskontoretsanslagsframställning för budgetåret1988/89 avseende reservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning 615 milj. kr. för /88,541 milj. kr. /89, 565 milj. kr. /90 och 565 milj. kr.för 1990/91. Anskaffningsbehovet för budgetåren 1987/88-1988/89fördelar sig på olika kategorier ersättningsanskaffningar, 19%kompletteringsanskaffningar, 13%anskaffningar till följd av riksdags- eller regeringsbeslutoch övriga anskaffningar. Anskaffningsbehovetför försvaret är 190 milj. kr. för /88,150 milj. kr. /89, 112 milj. kr. /90 och 152 milj. kr. för I990/91-. Beloppen avser försvarsmakten samtstatens räddningsverk och överstyrelsen för civil beredskap. Idet följande ges en kort sammanfattning av pågående och under budgetåret1986/87 avslutat utredningsarbete. Data- och offentlighetskommittén (DOK) (Användningen av personnummer.Dir. Tilläggsdirekfiv 1984:48). Regeringen tillsatte en kommittéför att kartlägga användningen avpersonnummer i samhället, både inom den offentliga och den enskilda sektorn. Kommittén har i december1984 fått tilläggsdirektiv (1984:48) för att utreda frågor om offentlighetsprincipenoch ADB. Kommittén har även genom regeringsbeslut den 25april 1985 fått i uppdrag attöverväga tolkningen av vad begreppet självständig verksamhetsgren innebär förhälso- och sjukvården samt tillgängligheten till landstingens s. k.patientdatabaser. Kommittén har avgivit fyradelbetänkanden. avlämnadesbetänkandet Integritetsskyddet i informationssamhället 1. Patientuppgifter i personregister (SOU 1986:24) och i oktober 1986avlämnades betänkandet Integritetsskyddet i informationssamhället 2. Myndigheternasförsäljningsverksamhet (SOU 1986:46). Vidare har kommittén avlämnat betänkandet Integritetsskyddet i informationssamhället 3. Grundlagsfrågor (Ds Ju1987:8) och ijuli 1987 betänkandet Integritetsskyddet iinformationssamhället 4. Personregistrering och användning av personnummer (SOU 1987:31). Utrednings-och utvecklingsarbete avseende ADB-verksamheten inom den Prop. 1987/88:100 allmänna försäkringen Bil. Regeringengav () i uppdrag att i samråd medstatskontoret och i nära samarbete med försäkringskassorna genomföra ettutrednings- och utvecklingsarbete samt en praktisk försöksverksamhet för attbl. a. få underlag för ett ställningstagande i frågan om den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen m. m. RFV redovisade till regeringen uppläggningen av och udsplan m. m. förutredningen (FAS 90). En lägesrapport lämnades till regeringen den 1 oktober1984. RFVöverlämnade en delrapport . RFV har även överlämnat en lägesrapport 2 (september1985) och en lägesrapport 3 () vilka i första hand beskriver detfortsatta utredningsarbetet. Inom FAS 90-utredningen har en försöksverksamhetgenomförts vid ett antal lokalkontor. Utvärdering av resultaten pågår.Utredningen planerar att lämna sin slutrapport till RFV . RFVbedömer därför att slutlig avrapportering till regeringen av FAS 90-utredningensker . Denfortsatta utvecklingen av statens redovisningssystem Regeringenuppdrog åt () att, dels genomföra enanalys av olika intressenters behov av och önskemål om information om statensuppgifter och inkomster, dels genomföra en studie med den huvudsakligainriktning som fanns angiven i RRV:s planeringspromemoria Långsiktigutveckling av statens redovisningssystem (RRV, dnr 1984:1073). till beslutet fogad promemoria angavs rikflinjer för denna förstudie. RRV lämnade rapporten Den fortsattautvecklingen av statens redovisningssystem (dnr 1985:774) till regeringen. Irapporten redovisas olika användares och intressenters önskemål samt debedömningar RRV gör med anledning härav. Vidare lämnar RRV sina synpunkter påden fortsatta utvecklingen av statens redovisningssystem. Slutligen redovisasen handlingsplan för det fortsatta arbetet. Vidbehandlingen av regeringens proposition 1983/84:8 om ett nationelltmikroelektronikprogram framhöll att det var angeläget att programmetutvidgades till ett samlat informationsteknologiprogram. Regeringen gav i juni1984 ett antal myndigheter i uppdrag att utarbeta underlag för ett sådantprogram. 1 skrivelse till 1984/85:218 redovisaderegeringen utrednings förslaget jämte vissa planerade åtgärder. Regeringen framhöll i skrivelsen att ytteriigare ett antal centrala frågor måste besvaras innan underlag fanns 62 för att lägga fram ettinformationsteknologiprogram. Ett i huvudsak mot- Prop. 1987/88:100 svarande konstaterande gjordes av regeringen ibudgetpropositionen 1986. Regeringen föreslog i delsforskningspropositionen (1987/88:80),dels näringspolifiska proposifionen (1987/88:74) ett antal åtgärder som fillsammans utgör ettinformationsteknologiskt program som avsersystemteknik. beslutade i enlighet med förslagen. En delegation harinrättats för att planera, leda och redovisa utvecklingsverksamheten. Utredningen om de personaladministrativa informationssystemen Regeringenuppdrog åt statskontoret att tillsammans med statens löne- ochpensionsverk (SPV) och i kontakt med övriga berörda myndigheter utreda delsuppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m. fl. i fråga om depersonaladministrativa informationssystemen hos staten, dels behovet av förstatsförvaltningen gemensam personalstatistik, dels möjligheterna till effektivisering och kostnadssänkning i statensgenerella löneuträkningssystem (SLÖR). Statskontoret och SPV föreslog vid redovisning avuppdraget att regeringen i ensärskild registerförordning om SLÖR och det personalamini-strafivainformaUonssystemet PI reglerar ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vadgäller dessa datorbaserade informationssystem. Vidare förslogs att SPV får svara för fortsattaeffekfiviserande och kostnadssän-kande åtgärder avseende SLÖR. Frågan om för- och eflersystem till SLÖR hardärefter utretts av SPV. Utredningenhar avrapporterats i en lägesrapport () och en huvudstudierapport() Personaladministraliv InformaUon och Rapportering - -För- och eftersystem till SLÖR. Genom beslut () godkände regeringen attSPV fortsatte arbetet med utvecklingoch försöksverksamhet med för- och eftersystemet i enlighet med vad som redovisades ihuvudstudierapporten. Regeringen uppdrog också genom beslut åtstatskontoret att i samråd med SPV och övriga berörda myndigheter följa ochutvärdera försöksverksamheten. Statskontoret redovisade i en rapport() till regeringen det då aktuella läget hos försöksmyndigheterna.Sluflig redovisning lämnades av statskontoret till regeringen genomrapporten (1987:12) Försöksverksamhet med - utvärdering. Utveckling av det centrala lönesystemet SLÖR Regeringenhar uppdragit ät statens löne- och pensionsverk(SPV) att genomföra en förstudie rörande omarbetning av det centralalönesystemet SLÖR. Arbetet skall göras enligt de rikUinjer som regeringenangett i prop. 1986/87:100 bil. För planering och samordning av förstudiearbetetskall SPV fill sig knyta en grupp med företrädare för statskontoret, och sta- 63 tens arbetsgivarverk och lämnasynpunkter. SPV skall lämna rapport om Prop. 1987/88:100 reslutaten av förstudien fill regeringensenast dén . riktlinjer för datapolitiken som godkänt (prop. 1984/85:220 och225, FiU 1985/86:4 och 5, rskr. 88 och 89) behandlades frågor om informationsdatabaser samt aktivareinformationsförmedling från förvaltningen. Med utgångspunkti detta uppdrog regeringen ät statskontoret att göra en inventering av databaser samt ge förslag till åtgärder församordning samt till nya databaser (regeringsbeslut ). Statskontorets arbete har redovisats irapporten (1987:10) Informationsbaser - en lägesrapport samt kring årsskiftet1987-1988 i rapporterna (1987:49) Informationsbaseri förvaltning och samhälle - en katalog och (1987:50) Informationsbaser.Inventering, analys, förslag. I1987 års budgetproposition (1986/87:100, bilaga 15) framhålls aU en samordnad syn på utbyggnaden av kommunikationinom och mellan myndigheter är av strategisk betydelse. Den offentligaförvaltningen bör stödja det standardiseringsarbete som strävar mot s.k.öppna system (OSI -Open SystemsInterconneclion), vilket underlättar överföringen av data mellan olikatyper av datorer. Inomstatskontoret har ett arbete påbörjats avseende strategiska data-kommunikationsfrågor. Under /88koncentreras arbetet på två huvudproblem. För det första görs insatser för att få tillstånd standardiserade metoder fördataöverföring inom statsförvaltningen enligt principerna för öppna system.En första etapp beräknas vara klar . För det andra undersöks möjligheterna till samutnyttjandeav linjenät inom statsförvaltningen.En förstudie väntas bli klar /88. 1 Regelförenkling och delegering .......................................................... ..... 2 2 Decentralisering..................................................................................... .... 12 3 Statliga myndigheters tillgänglighet ................................................ .... 16 4 Den nordiska utbytestjänstgöringen ................................................. .... 18 5 Den statliga lokalförsörjningen ........................................................ .... 19 6 Samordning av den civila och den militäravädertjänsten ............ .... 20 7 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m............................... .... 22 8 Jämställdhet i statsförvaltningen........................................................ .... 23 9 Regeringens behörighet att inrätta statligtreglerade tjänster-....... .... 26 10 De stafliga förnyelsefonderna .......................................................... .... 28 11 Statsrådsgruppen fördatafrågor m.m................................................ .... 29 12 ADB-användning ........................................... .... 30 13 Förnyelse av den kommunala självstyrelsen ochdemokratin .... 30 14 Den offentliga sektorns informafionsverksamhet............................ .... 37 Bilaga2.1 Redogörelse för regeringens arbete med regelförenkling och delegering ..................................................................... 41 Bilaga 2.2 Sammanfattning av statskontorets rapport (1988:2) An vändningen av ADB i statsförvaltningen 1988................ .... 59 Tryckeri, 1987 65 Bilaga3 till budgetpropositionen 1988 (första huvudtiteln) 1987/88:100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Jagförordar att anslaget förs upp med . i förslaget till statsbudgetför nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husetshovhållning för /89 anvisa ett anslag av . 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag1988/89 Förslag används av konungen och inrymmerrepresentations-och kontorslokaler. I finns bl. a.riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet, husgerådskammaren ochBernadottebiblioteket. Vissa delar av visas även för allmänheten. används av konungen och hansfamilj som bostad och visas för allmänheten. har delvisupplåtits till kansli för 1 1987/88. Världsnaturfondenmen har även öppnats för allmänheten och används för Prop. 1987/88: 100utställningsverksamhet. används som bostad för prominenta Bil 3personer från utlandet, vilka är den gäster. Gripsholmsslott utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statensporträttsamling. visas för allmänheten. För användningen avhela kronoegendom finns en samarbetsgrupp, tillkallad avlänsstyrelsen i med representanter för bl. a. ,domänverket, kommunen och landsUnget samt Ridfrämjandet. slottdisponeras till större delen av . De två övervåningarna islottet har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas förallmänheten. Också Tullgarns slott år upplåtet för visning. Under detta anslag avlönas ca 80lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvärd och tolvför lokalvård. Härtill kommer ett tjugotal arvodister med uppdrag av deltids-eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidare andra kostnader än förfastighetsunderhäll av de kungliga slotten. har i anslutning till enframställning från ståt-hällarämbetet hemställt att . anvisas fördriften av de kungliga slotten under nästa budgetår. Vid beräkningen av detangivna medelsbehovel har någon löneomräkning av utgiftsposten lönekostnaderinte gjorts. Med hänsyn till stigande krav på visningsservice och omomvårdnad vid slotten och mot bakgrund av ansvaret för att vidmakthålla detunika kulturarv som slotten utgör har ståthållarämbetet inte funnit det rimligtatt fastställa en treårig besparingsplan. Utgifterna under anslaget dominerashelt av lönekostnader, och den standard på underhåll, säkerhet och visningsservicesom kan lämnas är helt beroende av den anställda personalens tjänster. Detgenerella minskningskravet om har inte tillämpats försmärre myndigheter inom kulturområdet. anser att sammasynsätt bör tillämpas vad gäller den verksamhet som bedrivs avståthållarämbetet. Den tidigare fria telefonservicen vid de kungliga slotten har numera i stortsett upphört och en ny telefonväxel har installerats vid slott.Tillsammans med indragandet av vissa ytterligare gratisabonnemang innebär dettaen merkostnad för ämbetet om sammanlagt . Avtalmed Statshälsan medför en ökning av kostnaderna för sjukvård. Parken vid har försämrats såallvarligt att aktiva motåtgärder måste vidtas. föreslårdärför en ytterligare medelsanvisning om . till underhåll av parkeroch trädgårdar vid . Det beräknade medelsbehovet för drift av de kungligaslotten framgår av följande sammanställning: UtgifierLönekostnader Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader Expenser Parkers och trädgårdars underhåll -h 985 000 1987/88: 100 Bil 3 Beträffande meddelarståhållarämbelet att det har inrättats ett H M Konungens råd förmark- och bygg-nadsfrägor. Rådet som ersätter det gamla , skallfrämja att mark och byggnader vid de kungliga slotten och värdas,förvaltas och utvecklas effektivt och ändamålsenligt med beaktande av de storakultur- och naturvärden som denna egendom representerar. I rådet ingår bl. a.företrädare för berörda myndigheter och . Verksamheten vid styrs av dendispositionsplan för som beslutades av ochdärefter tillförda uppgifter som förvaltningen av , området . avslutas i huvudsak planeradeinvesteringar främst på Stora Skuggan och verksamhet har efter en period av stora investeringarövergått i ett lugnare skede. har, i enlighet med regeringensbeslut, en viss överföring av medel från ägt rum för attrusta upp Orangeriet vid . Någon sådan överföring förutses inte nu /89. Verksamheten vid föranleder inte krav påanslagsmedel från staten. föreslår att uppgiften aUfastställa stat för delegeras från regeringen tillriksmarskalksämbetet. Mittförslag till medelstilldelning framgår av sammanställningen. Under anslaget beräknar jag medel för personalensanslutning till Statshälsan samt för ökade kostnader för telefon och förparkunderhället vid . Detbör enligt min mening alltjämt ankomma på regeringen att fastställa stat förDjurgårdsförvaltningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till De kungliga slotten: Driftkostnader /89 anvisa ett förslagsanslag av . 1987/88: 100 Bil 3 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag . Husgerådskammarens uppgift är att svara förunderhäll och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier i de kungligaslotten som tillhör staten men disponeras av konungen, att vetenskapligtbearbeta samlingarna samt att genomskrifter och visningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutom förvaltarhusgerådskammaren de Bernadotteskafamiljestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samtadministrerar . Slutligen biträder husgerådskammaren vidtillfällig möblering för representation o. dyl. Underdetta anslag avlönas ca 30 lönegradsplacerade anställda. har i anslutning till en husgerådskammaren gjord framställning redovisat ett medelsbehov förhusgerådskammaren för budgetåret1988/89 av . Vid beräkningen därav har ingen löne- eller prisomräkning företagits. 1 beloppet har däremotinräknats engångsanslag av 170000kr. för förnyelse av elinstallationerna i ett antal ljuskronor på Stockholmsslott samt . för inredning och utrustning till en fotoateljé. Det beräknade medelsbehovet under nästa budgetårframgår av följande sammanställning: 1988/89 Föredraganden -1- 24 000 -1- 3 000 -1- 3 000 Restaurering av kistor i tar i detta sammanhang upp ensärskild anslagsfråga avseendebidrag till kostnaderna för restaurering av kungliga kistor i till en beräknad kostnad avtotalt ca 1,6 milj. kr. De ifrågavarandetenn- och kopparkistorna är frän . De är nu allvarligt skadade genom en fortgåendenedbrytning av metallen. De redan påbörjade restaureringsåtgärderna harbekostats av fonderade vis- ningsmedel som står tillriksmarskalksämbetets förfogande. Med hänsyn Prop. 1987/88: 100 projektetsav vitsordade karaktär av riksangelä- Bil 3 genhetfinner riksmarskalksämbetet det befogat att staten bidrar till täckandet avkostnaderna och föreslår att . anvisas för ändamålet under /89 och 1989/90 samt att beloppet tas upp såsom en särskild postunder anslaget tillhusgerådskammaren. Minbedömning av medelsbehovet framgår av sammanställningen i det föregående. Därvid räknar jag med en fortsattengångsanvisning under anslaget av . för åtgärder beträffandeljuskronor på . Jag föreslår vidare att en särskild post underanslaget förs upp med . förrestaurering av de kulturhistoriskt mycket värdefulla kistorna i . Medel har vidare beräknatsför personalens anslutning till Statshälsan. Jag hemställer attregeringen föreslår husgerådskammaren för /89 anvisa ettförslagsanslag av . Vid bifall till mina förslag till medelsberäkning för nästa budgetår kommerförsta huvudtitelns slutsumma för /89 att uppgå till . Detta betyder en ökning ijämförelse med del för /88 anvisade beloppet med 4903 000kr. I Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Prop.1987/88: 100 Bil 3 I De kungliga slotten: Driftkostnader 4 Kungl. Bilaga 4 tillbudgetpropositionen 1988 1987/88:100 Bil. svarar förberedning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet.