prop · GB03100 · 1987-12-31 00:00:00 — att kreditgaranti förbosladsanskaffningslån för /89 anvisa elt förslagsanslag av30000 kr. Bidrag till förnyelsefonder på det statligtreglerade området 1986/87Utgift 483 151 Reservation 149516849 1987/88Anslag lOOOOOOOO 1988/89Förslag , 50000000 Genom avlal har statens arbetsgivarverkoch de statsanställdas huvudorganisationer enats om förnyelsefonder på detstatligt reglerade området. I enlighet med avtalet har parterna hemställt hosregeringen om avsättning på statsbudgeten för budgetåren 1985/86-1988/89 medrespekUve 50, 100, 100 och 50 milj. kr. 1985/86: 100 bil. 15 s. 51, AU12, rskr. Avtalet har godkänts av och regeringen. I elt nytt avtal har parternanärmare preciserat fondernas användning. För beslut om fördelning avfondmedlen, m. m. har regeringen inrättat en särskild partssammansatt nämnd,(SFS 1986:729). Jag har tidigare underGemensamma frågor (bil. 10) lämnat en redovisning av nämndens verksamhet.Nämnden skall finnas inrättad så länge fondmedel finns att fördela. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till Bidrag tUl förnyelsefonder på det statligtreglerade området för /89 anvisa ett reservaUonsanslag av50000000 kr. 1986/87 Utgift 1987/88 Anslag 1988/89 Förslag Från anslaget betalas utgifter för konsulter sompersonalorganisationerna anlitar iraUonaliseringsfrågor med stöd av medbestämmandeavtal som har godkänts av regeringen. I 1986 årsavtalsrörelse (RÄLS 1986-87) har parterna enats om att medlen för anlitande av extern arbetstagarkonsult enligt träffade medbestämmandeavtal skall räknas upp förvartdera /87 och1987/88. Jag beräknade med ledning härav medelsbehovet för /88 till . Anslaget börföras upp med samma belopp för /89. Parterna har inlett fördjupade studier averfarenheterna av externa arbetstagarkonsulter. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Externa arbetstagarkonsulter /89 anvisa ett förslagsanslag av , Administration av statens personskadeförsäkring, m.m. 1987/88' 1988/89 6000000 'För innevarande budgetår har anvisat ell förslagsanslag av 3 milj,kr, lill förevarande anslag pä tilläggsbudget I till stadsbudgeten. Administrationen av statens personskadeförsäkring(PSA) har fr.o.m. den 1 januari 1988överförts från statens arbetsmarknadsnämnd till AMF-trygghetsförsäkring(prop. 1987/88: 25, AU 12, rskr. Motivet för överföringen var främst att - mot bakgrund av enkraftigt ökad ärendeUll-strömning ochstigande ärendebalanser - effektivisera trygghetsnämndens kanslifunkUoni personskadeärenden. Från anslaget betalas bidrag tillAMF-trygghetsförsäkring för administrationen av PSA, m. m. Jaghemställer att regeringen föreslär att tillAdministration av statens personskadeförsäkring, m. m. för /89 anvisa ett förslagsanslag av . Länsstyrelserna m. m. Prop. 1987/88: lOO 15 D 1. 1986/87Utgift 2 323 /88 Anslag1 223 433 000 1988/89 Förslag 1175 021 000 Länsstyrelserna svarar för denstaUiga förvaltningen i länen i den mån dettainte ankommer på andra myndigheter. Länsstyrelserna skall främja länens utveckling och befolkningens bästa samtverka för att statlig, ochlandstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas till de regionalpolitiska målen och till riktlinjernaför hushållning med naturresurseroch skydd av miljön. Länsstyrelsernas verksamhet är mångskiftande. Arbetsuppgifterna berör samhällsutbyggnaden ivid mening, miljövården, totalförsvaret,social omvårdnad och räddningstjänst. Länsstyrelserna är också högsta polisorgan i länen samthuvudmän för priskontorsverk-samheten. Länsstyrelserna är i sitt arbete direktunderställda regeringen. fungerar de i en del frågor som regionalaorgan åt vissa centrala ämbetsverk. Vaijelänsstyrelse leds av en styrelse. Landshövdingen är styrelsens ordförande.Styrelsen beslår därutöver av 14 ledamöter, som utses av . Länsstyrelsernaär - med undantag för länsstyrelserna i och -organiserade i en planeringsavdelning samt en allmän och en administrativenhet. i är indeladi tre avdelningar; planeringsavdelningen, förvallningsavdelningen och administrativa avdelningen, I länpågår en försöksverksamhet medsamordnad länsförvaltning. är där indelad i enheter som ärdirekt underställda landshövdingen. I de tre storstadslänen samt i , ,och finns en länspolismästare som är ansvarig förpolisfrågor inom och polischef vid en polismyndighet.Denna ordning införs i fr.o.m. . I övriga länutom i finns en länspolischefsexpedition. I fullgör de uppgiftersom i andra län ankommer på länsbostadsnämnderna. Antalet anställda vid länsstyrelserna uppgår nu tilldrygt 5000.1 länsstyrelsernaslokalvårdsorganisalion finns därutöver närmare 2000 anställda. Den fanns vid länsstyrelsernasplaneringsavdelningar sam manlagt omkring 2800 anställda. Naturvårdsenheterna hade totalt drygt 600 anställda, försvar3enheterna omkring 550och de regionalekonomiska enheterna knappt 300. Vid de allmänna enheterna arbetade omkring I 350 56 personer och vid länsstyrelsernasadministrativa enheter fanns omkring Prop. 1987/88:100 850 anställda. Verksamhetenregleras i länsstyrelseinstruktionen (1986:1122, ändrad senast 1987:986). () är ett rationaliserings-, samordnings- ochutbildningsorgan för länsstyrelserna gemensamt. Nämnden bistår länsstyrelserna i frågor som rör personal-och ekonomiadministration, rationaliseringoch administraUv utveckling. fastställer också formulär till vissablanketter för länsstyrelserna. I samråd med länsstyrelserna planlägger ochanordnar utbildning och konferenser för länsstyrelsepersonal, genomförpä regeringens uppdrag utredningarsom rör länsstyrelseorganisalionen. En redovisningscentralför länsstyrelserna ärknuten till , Antalet anställda vid uppgår till ca 25, Ienlighet med regeringens särskilda direktiv har länsstyrelserna i sina anslagsframställningarredovisat behov och önskemål för /89, Det helt övervägande antalet länsstyrelseranhåller om att befrias från huvudförslaget. Man anser allmänt attlänsstyrelsernas ekonomiska situation nu är sådan att verksamhetenallvarligt försvåras, om resurserna minskas ytterligare. Länsstyrelsernas sammanlagda yrkanden innebärutöver pris- och löneomräkning enbestående uppräkning av anslagel för förvaltningskostnader med totalt 35milj, kr,, varav knappt 20 milj. kr. Medel yrkas för personal till särskilt naturvårdsenheterna, försvarsenheterna,de regionalekonomiska enheterna samt länsstyrelsernas sociala funktioner. Länsstyrelserna yrkar också medel förkultur- och fornmin-nesvärd. Länsstyrelsernabegär vidare medel för resor, utbildning, utrednings-och tillsynsverksamhet. Många önskar få kompensation för merkostnader tillföljd av avgifter från andra statligamyndigheter. Som exempel kan nämnasavgifter till lantmäteriverket förplaneringsunderiag kommunerna,avgifter till invandrarverket föröversättning av utländska körkort, avgiftertill statens löne- och pensionsverkför malrikelregister och avgifter till Statshälsan. Yrkade medel för engångsanvisningar uppgår tillmer än 50 milj. kr., varav för nyatelefonväxlar närmare 45 milj, kr. Därutöver anhåller länsstyrelserna omytterligare 2,5 milj. kr. för extern information. Under anslagsposten Lantmäterienheten yrkarlänsstyrelserna ytterliga re sammanlagt 8,5 milj, kr,, varav drygt 6 milj. kr. Anslagsframställning från länsstyrelsernas organisationsnämnd () anhåller om att anslaget utöver pris- och löneomräkning räknas upp med 300000kr. Behovet av ytterligare medel hänför sig till ökade kostnader för LöN:s redovisnings-central. 1987/88:100 Bil. Följandemyndigheter har beretts tillfälle aft yttra sig över länsstyrelsernas anslagsframställningar: beträffande den polisiära verksamheten beträffande den civila försvarsberedskapen beträffande den civila försvarsberedskapen och räddningstjänsten beträffande handeln med alkoholdrycker m.m., samt hälsoskyddet beträffande bil- och körkortsregislren samt trafiksäkerhetsarbetet beträffande pris- och konkurrensövervakningen beträffande djurskyddet och epizootibekämpningen beträffande livsmedelskontrollen beträffande lantmäteriverksamheten beträffande plan- och byggnadsverksamheten beträffande den regionalekonomiska verksamheten beträffande miljövärden - överstyrelsen för civil beredskap - statens pris-och kartellnämnd - och statenshistoriska museer har angivit attlänsstyrelsernas anslagsframställningar för /89 inte föranledernågot särskilt yttrande från styrelsens sida. Överstyrelsen för ciyU beredskap (ÖCB)konstaterar att endast de högst prioriteradearbetsuppgifterna vid länsstyrelsernas försvarsenheter kan utföras. Särskilt allvarligt är att utbildningoch övning av de olika kris- och krigsorganisationernaav resursskäl måste eftersättas vid vissa länsstyrelser. Obalans mellan länen påverkar vidareberedskapen i hela landet på ett negaUvt sätt. anser att ytlerligarebesparingar inom försvarsen- Prop. 1987/88:100 heternas verksamhetsområdeinle kan komma i fråga. I stället bör riktade Bil. 15 resursinsatser föratt förstärka försvarsenheterna övervägas, detla med tanke pä delsförsvarskommitténs uttalanden, dels de nya krav som ställs pä försvarsenheterna när det gäller ledning ochsamordning av räddningstjänsten i länen. Socialstyrelsenanser att länsstyrelsernas uppgifter inom socialtjänst-och hälsoskyddsområdena har stor betydelse för människors välbefinnande. Länsstyrelsernas sociala funktioner måste fåmöjlighet att göra insatser av övergripande slag. Styrelsen har redan tidigareunderstrukit behovet av resursförstärkning till de sociala funktionerna. Trafiksäkerhelsverketuppmärksammar den ökade arbetsbelastningen vidlänsstyrelsernas bil- och körkorlsregister. Arbetssituationen har blivit pressad och icke önskvärda prioriteringar iverksamheten nödvändiga. Verket tillstyrker resursförstärkningar till vissalänsstyrelser: Statens pris- och kartellnåmnd (SPK) hävdar attbesparingar som drabbar priskontoren bör genomföras först efter samråd medSPK, Beslut av enskilda länsstyrelser får inte äventyra den riksomfattandepris- och konkurrensövervakningen.Nämnden understryker vidare alt priskontorens reseverksamhet inte fär begränsas av brist pä medel för resor och expenservid länsstyrelserna. understryker attlänsanUkvariernas arbetssituation är ansträngd. Resursförstärkningar behövs itio län. Vidare fordras medel förarbetet med regionala kulturminnesvårdsprogram. Ämbetet förutsätter att länsstyrelsernasbedömningar och yrkanden vad gällermedel för vård av fornlämningar beaktas. Även möjligheterna till omprioriteringar inom länsstyrelsernasplaneringsavdelningar bör prövas. SamUiga länsantikvarier bör enligt ämbetetsmening ha åtminstone en heltidsanställd assistent till sin disposiUon, Lantbruksstyrelsen tillstyrker att en tjänst sombiträdande länsveterinär inrättas iJönköpings län frän och med /89, Även i övrigt Ställer sig lanlbruksstyrelsen bakom de yrkanden ilänsstyrelsernas anslagsframställningar som rör styrelsens verksamhetsområde. menar att en förstärkningav länsveterinärfunktionen iJönköpings län bör övervägas, bl. a. med hänsyn till den omfattandelivsmedelsproduktionen i länet. framhåller att lantmälerienheternas arbetsuppgifter till största delen är författningsregleradeåligganden av servicekaraktär. En allmän nedskärning av anslagen medför attlänsstyrelserna kanfullgöra sina uppgifter gentemot kommuner, andra myndigheter och allmänheten. Medel förstrukturrationalisering, uppdatering av den ekonomiska kartan, kartlagning och arkivvård samt för införande avdigital teknik och ADB-stöd behövs i vissa län. Statens planverkframhåller att länsstyrelserna har huvudansvaret för råd, information och synpunkter tillkommunerna i planfrågor, liksom för den statliga kontrollen vad gäller områden av riksintresse. Det ställs ökade anspråk på att länsstyrelsernadeltar i konferenser, arbetsgrupper m. m. understryker vikten av att länsstyrelserna får tillräckligtstora 59 anslås för resor. tillstyrkerlänsstyrelsernas yrkanden om personal- Prop. 1987/88:100 förstärkningar päde regionalekonomiska enheterna och om utökade rese- Bil. Antalet regionalpolitiska stödärenden harökat, liksom behovet av besök ute i lånen. understryker att det finnsett behov avpersonalförstärkningar vid länsstyrelsernas naturvärdsenheter, både för allmän naturvård och för miljöskydd. För allmännaturvärd erfordras enligt verkets bedömning två tjänster per län. Resursernaför miljöskydd behöver fördubblas.Dessutom behövs ökade medel för länsstyrelsernas omkostnader för resor,utbildning och extern expertis. anser vidare att naturvårdsenheterna bör få en mera framskjuten plats ilänsstyrelseorganisationen . Förändringar i länsstyrelsernas arbete och organisation Många utredningsförslag, somredovisats , fär betydelseför länsstyrelsernas arbete och organisation. I syfte attåstadkomma en effektivare regional statsförvaltning pågår försök med samordnadlänsförvaltning i . Försöksverksamheten i har hittillsvisat att vissa frågor behöverbelysas närmare inför en reform i hela landet. Det gäller t.ex.relationen mellan centrala verk och den nya länsförvaltningen. Andra centrala frågeställningar gällerförtroendemannainflytandet saml ledning och intern samordning i en ny länsstyrelse! Skillnader i regionalaförutsättningar och behov, liksom länens varierande storlek, bör t.ex.fä påverka organisationen i länen. Enutgångspunkt är också atl betydande besparingar kan genomföras, framför alltvad gäller kostnader för administration pä både regional och centralnivå. Dessa och andra frågor har studerats av enarbetsgrupp i (C1986:C) som biträtts av bl, a. statskontoret och länsstyrelsernasorganisationsnämnd (), Uppdrag har även lämnats åt bl.a.riksrevisionsverket ochbyggnadsstyrelsen. Arbetsgruppens förslag, som bl.a. bygger päerfarenheter från och kompletterande studier har redovisats i rapporten (Ds C 1987:10)Samordnad länsförvaltning -förslag.Förslagen bereds i . Utredningen om miljövärdens organisation avlämnadesitt betänkande För en bättre miljö(SOU 1987:32) . I den miljöpolitiska proposition, som planeras , kommeräven förslag rörande länsstyrelsernasarbete på miljövårdsområdet att behandlas. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) har underhösten 1987 i två etap per redovisat resultatet avgenomförd organisationsöversyn. För länssty relsernas priskontor föreslås bl.a. att kontorens verksamhet inordnas i någon större arbetsenhet vidlänsstyrelsernas planeringsavdelningar. En ligt vad jag erfarit avser statsrådet att senare återkomma till regeringen beträffande förslagen till ändrad organisation för SPK. sammanhangetkan också förslagen beträffande priskontoren behandlas. Lokalförsörjning Prop.1987/88:100 Fråganom uppförande av nya förvaltningsbyggnader har aktualiserats av nägra länsstyrelser. harredovisat förstudier till lokalförsörjningsplanerför länsstyrelserna. Det är inte möjligt för mig att nu ge en samladbild av länsstyrelsemas behov av lokaler , eftersom planeringen måste samordnas med bl.a.skatteförvaltningens lokalbehov,UUfrån det material som hitUlls redovisats bedömer jag att det är mest angeläget att förbättralokalförsörjningen i . Ytterligare studier av lokalsituationen ilänen kommer att genomföras, varför jag i nästaårs budgetproposition räknar med att kunna redovisa en mer genomarbetadplan för länsstyrelsernas lokalförsörjning. /87 överskred många länsstyrelser sina anslag för förvaltningskostnader med betydande belopp. Jagser mycket allvarligt pä dessaöverskridanden. De förslag jag i det följande redovisar innebär att länsstyrelsernafår utökade resurser samt större utrymme för att själva avgöra hur anvisade medel skall fördelas mellan olika verksamheter. Jagförutsätter därför att nägra anslagsöverskridanden i fortsättningen inte blir aktuella. Kraven pä återhållsamhet med nya utgifter över statsbudgetenhar liksom tidigare är varit stränga. Särskilda insatser vad gällerlänsstyrelsernas tillsyn ochprövning av miljöstörande verksamhet är dock enligt min mening nödvändiga.Efter samråd med chefen för miljö- och föreslår jag därföratt ytterligare 10 milj. kr. / 89 - engångsvis iavvaktan pä beslut om ny miljövårdsorganisation -tillförs länsstyrelserna för deras arbete enligtmiljöskyddslagsUftningen, Jag avseratt senare återkomma till regeringen med förslag till hur medlen skallfördelas mellan länsstyrelserna. För särskildainsatser för kontroll av vägtrafikskatt har jag beräknat . Medlen kommer atl tilldelas vissalänsstyrelser i regleringsbrev. Jag föreslår attden särskilda anslagsposten för samhällsinformation slopas, och att medlen från och med nästa budgetår räknas in i medlenför övriga förvaltningskostnader. I mitt förslag till anslagsberäkning har sammanlagt3,2 milj. kr. förts till övriga förvaltningskostnader med samma fördelningpå län som under innevarande budgetär. Vidare föreslår jag atl de medel förengångsanskaffningar, som tidigare i varierandeomfattning tilldelats länsstyrelserna från anslagsposten Till regeringens disposition efter prövning i varjeenskilt fall, förs till länsstyrelsernas anslag för övrigaförvaltningskostnader. Jag har med anledning härav räknat upp anslaget medtotalt 2,7 milj. kr. Även de medel som under ett par års tid ställts tillLON:s förfogande för inköp av ADB-utrustning och liknandetill länsstyrelserna har för nästa budgetår räknats in i anslaget för förvaltningskostnader. Sammanlagt har anslaget med anledning härav räknats upp med 5,4 milj, kr. medför att länsstyrelsernaliksom andra statliga myndigheter kan finansi- Prop. 1987/88:100 era ADB-utrustning på två sätt; antingen medförvaltningsmedel eller via Bil. 15 statskontorets ADB-anslag. Under detsenare anslaget har preliminärt 9 milj. kr.avsatts för länsstyrelsernas räkning. De länsstyrelser som utnyttjaranslaget förutsätts kunna betala avgifter tillstatskontoret samt drift- ochunderhållskostnader från sina förvaltningsanslag. Medel för datorutrustning till det s.k.KRUT-projeklet (KRUT: kalknings,- recipient-och utsläppskontroll) fär disponeras först efter särskild prövning avregeringen. För att ytterligare förbättra länsstyrelsernasmöjligheter att planera sin verksamhethar de medel som tidigare i sårskild ordning tilldelats några länsstyrelser för vissa personalkostnader nuräknats in i berörda länsstyrelsers löneanslag. Under anslagsposten Till regeringens dispositionfinns för nästa budgetår medel förplanerade ledningsövningar, medel för anskaffning av telefonväxlar samt vissamedel för utgifter som inte har kunnat förutses i budgetarbetet. För nästa budgetär föreslår jag .att ett begränsatettårigt huvudförslag tillämpas förlänsstyrelserna. Vidare föreslår jag att anslagsposten Bidrag lill kostnader för fasUghetsbildningsförrättningarm, m. slopas. Jag förutsätter att länsstyrelserna fortsättningsvis betalarsådana eventuella utgifter över sina förvaltningsanslag, Mina förslaginnebär sammanlaget utgiftsminskningar på omkring 5,8 milj, kr. Även för lantmäterienheterna har medel för engångsanvisningaroch för inköp av ADB-utrustning räknats in i anslagsposten. Sammanlagthar anslaget ökats med närmare 2,5 milj.kr. Jag räknar med att fördelningen mellanlänsstyrelserna skall omprövas med utgångspunkt från behoven iolika län. För lantmäterienheterna, liksom för , har jagräknat med ett ettårigt fullständigt huvudförslag. Medel för länsskattemyndigheternas lokaler ochlokalvård har t.o.m. innevarandebudgetår inräknats i länsstyrelseanslaget. Från nästa budgetår redovisas dessamedel under sjunde huvudtitelns anslag för regional och lokalskatteförvaltning. Länsstyrelsernasarbete med båtregistret finanseras under innevarande år från länsstyrelseanslaget. Efter samråd med chefen för och statsrådet jag att länsstyrelserna frän och med nästa budgetär fiir medelfrån en särskild anslagspost under sjättehuvudtiteln. Det blir dä en uppgift för att fördela medlentill berörda länsstyrelser. Länsantikvariernas arbetssituation har länge varitansträngd. Efter sarh-räd med statsrådet föreslär jag att medelberäknas för ytterligare tvåbiträdande länsantikvarier. De två nya tjänsterna bör tillföras länsstyrelsernai och län. För att förbättra arbetssituationen vid deregiönalekonomiska enheterna i vissa särskilt arbetstyngda länföreslår jag en omfördelning inom länssty relseanslaget frän iStockholms län länsstyrelserna i Väs- 62 ternorrlands, och . Härigenomtillförs dessa Prop. 1987/88:100 länsstyrelser medel motsvarande en tjänstvardera. Jag vill också erinra Bil. 15 om att länsstyrelserna disponerar särskildaprojektmedel under tolfte huvudtitelns anslag Regionala utvecklingsinsatserm.m. Medlen kan användas förprojektanställningar varigenom personalen vid de regionalekonomiskaenheterna kan avlastas vissa arbetsuppgifter. (1000kr.) 1987/88:100 Bil. Länsstyrelserna m. m. Beräknad ändring 1988/89 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Samhällsinformation Lantmäterienheten ändamål (671 299) (+ 52263) Medlenär inräknade i förvaltningskostnaderna Beräknad ändring 1988/89 Prop.1987/88:100 Bil. (+ 5 245) (därav lönekostnader) Lokalkostnader SamhällsinformationLantmäterienheten ' Medlen är inräknade i förvaltningskostnaderna Isin anslagsframställning redovisar bl. a. följande, Inom områdena miljöskydd, natur- och kulturminnesvård samt civil beredskap kan en rimlig ambitionsnivå f, n. inte upprätthällas. Länsstyrel sen anhåller om att avgiftssystemet för tillstånd och tillsyn enligt miljö skyddslagen förenklas. Kemikalielagen bör ändras, sä att tillstånd slopas i vissa fall. Ett ordinarie sakanslag behövs för fornvårds- och naturvårdsar beten. Ytterligare resurser yrkas för förvaltningsavdelningens verksamhet, främst för åligganden vad gäller lagen om vård av missbru kare och beträffande körkortsärenden. föreslår vidare ändringar i lagen omolovligt byggande och i lagen om ersättning smittbärare. motsätter sigytterligare besparingar, eftersom det skulle innebära att särskiltplaneringsavdelningen skulle få svårt att klara sina uppgifter, anhåller om ettsärskilt anslag på 6 milj. kr, för fornvårds- och naturvårdsarbeten, Sammanlagt 1,9 milj.kr. yrkas förpersonal till olikaenheter. För tillkommande kostnader för bl.a. blanketter, avgifter till DAFA och Statshälsan och förlänsläkarorganisationen yrkas sammanlagt . För ny telefonväxel yrkas 8,6milj.kr. Därtill kommer kostnader för ombyggnad av lokaler. För lantmäterienheten yrkasoförändrat anslag. Detberäknade anslaget för under nästa budgetår framgår avsammanställningen. Några medel för länsskattemyndigheten finns inte längreinräknade i anslaget. Somtidigare framgått har jag räknat med alt lönemedel kan omfördelas från i tillvissa Norriandslän för att där förstärka de regionalekonomiska enheterna. Som följd härav har länssty relsens löneanslag minskats med . Anslaget har även 65 5 1987/88. reducerats med , som följd av alt innehavare avpersonliga Prop. 1987/88:100 tjänster slutat sin anställning vidlänsstyrelsen. Under anslagsposten Till regeringens dispositionhar ytterligare medel preliminärt beräknatsför ny telefonväxel till . Beräknad ändring 1988/89 Prop.1987/88:100 Bil. (därav lönekostnader) (21976) (+1628) Lokalkostnader 10058 - 673 Samhällsinformation 93 - 93' Lantmäterienheten 1896 + 88 ' Medlen är inräknade i förvaltningskostnaderna I sinanslagsframställning redovisar bl. a. följande, har under vären 1987ändrat sin organisation och arbetsordning för att fä större effektivitet ochbättre möjligheter att arbeta med utvecklingsfrågor. Verksamhetsplaneringen harfördjupats och intensifierats. Minskade resurser drabbar framförallt - dess tillsyn, informations- och utvecklingsverksamhet. yrkar medel /89 enligt ett ettårigt huvudalternativ. Detberäknade anslaget för under nästa budgetår framgår avsammanställningen. Några medel för länsskattemyndigheten finns inte längreinräknade i anslaget. Beräknad ändring 1988/89 1987/88:100 Bil. (däravlönekostnader) (24 329) (+1829) Lokalkostnader 4786 -2122 Samhällsinformation 107 - 107 Lantmäterienheten 1885' +1076 36042' + 588 'Varav , innehållna i regleringsbrev Medlen är inräknade i förvaltningskostnaderna Isin anslagsframställning redovisar bl. a. följande. Länsstyrelsensträvar målmedvetet efter att effektivisera sin verksam het.